Kommentaarid: Kümme vitamiini, ilma milleta sul talvel terve püsida ei õnnestu\nÕhtuleht.ee, 11. november 2017 14:58\nMihkel Espoost/ 13. november 2017 05:00\nAitähh,vajalik artikkel,pyyan meeles pidada.Õnnistust.\njr / 12. november 2017 09:14\nPole viga, homme tuleb artikkel, kus räägitakse, et ei maksa vitamiine ilmaaegu sisse süüa.\nTP/ 12. november 2017 09:27\nArvasin just sama. On olnud igasuguseid margariini jm valekampaaniaid!\n12. november 2017 12:58\nToiduga seda on väga raske ellu viia nii et ära muretse\nKus on point/ 12. november 2017 00:58\nNeed vitamiinid on vajalikud aastaringselt. Ei saa aru, mis Ameerika nüüd on avastatud.\nmatsu/ 11. november 2017 21:54\nElukogenud./ 11. november 2017 18:06\nKas kasumid on apteekidel väikeseks jäänud, et enam ei saa ilma toidulisandeid söömata hakkama? Varem ei olnud mingeid vitamiine saada, kui välja arvata C vitamiin mida anti töökohas vähemalt seal kus mina töötasin ja seda talvekuudel. Kõik vitamiinid saadi toidust. Pingelise tööpäeva järgi olid lihased hellad nagu tavaliselt, aga kui andsid puhkust ja sai ka harjutusi tehtud oli järgmine tööpäev kõik korrasl ja nö. tööks kõlbulik.\nElli./ 11. november 2017 18:57\nVõtan ainult D vitamiini tilku 4000 IU üks tilk keele peale.Need on kanepiõliga.Muud pole elu sees tarvitanud ja aastaid 70.Kui keegi teaks, kas neid tasub võtta?\nno/ 13. november 2017 12:02\npole vaja võtta, kui sööd neid sisaldavaid aineid!\nAnna/ 11. november 2017 16:04\nEelkommenteerijad vist ei ole kunagi kuulnud, et viitamiine ja mineraalaineid saadakse tegelikult toiudust. Ma ei lugenud artiklist välja mitte ühtegi soovitust toidulisandite tarbimiseks.\nära targuta/ 11. november 2017 21:40\nno on ju artikli soovitustes kirjas, et sea sammud apteeki. või söö kaltsiumit (mitte kaltsiumi sisaldavaid toiduaineid). mida muud see siis tähendab kui ikka toidulisandeid.\nvitamiinid/ 11. november 2017 15:39\nVitamiinid on täis keemiat ja miks ma pean neid sööma? Vitamiini laksu saate ka väljas jalutades talvel ja seda enam, kui lähete metsa või parki. Suvel aga vesi, päike ja puud. Kasutage sidruni mahla (naturaalset), ingverit, sööge palju värsket ja porgandit ja ongi sinu vitamiinid käes. Miks osta keemiat ja neid sisse süüa?\nAmiinid/ 12. november 2017 01:01\nVitamiin ongi keemiline aine.\nJu sa oled üks neist, miinus, kes koolis ütles-keemia ei ole minu jaoks/ 12. november 2017 02:34\nAmiinid - ammoniaagi (NH3) derivaadid, milles üks, kaks või kolm vesiniku aatomit on asendatud orgaanilise asendusrühmaga.\npensionär Eedu/ 11. november 2017 15:16\nRumal jutt. Pole elu jooksul ei talvel ega suvel mingeid vitamiine kunagi võtnud ja pole ka kunagi haige olnud. Ei hakka iialgi mingi jama peale nii vähestki rahanatukest raiskama. Kindlasti apteegiisandate reklaaminipp kaupa müüa.\n12. november 2017 01:00\nEi peagi võtta, kui saad toiduga kätte, aga kahtlemata, nad on tervisele olulised.\nja kust/ 12. november 2017 11:40\nsa tead, et seal tegelikult vitamiine on, alles avalikustati, et teatud toidulisandis oli seda nii vähe, et ei mõju, aga kõik ostsid, sest vajalikud?\nKust-toidust ikka/ 12. november 2017 13:03\nÜtleme nii, tsinga, beri-beri, kanapimedus aastade jooksul ei ole veel tabanud, karvakasv vägagi normis, luud isegi pärast kukkumisi täitsa ok, nii et ... Muidugi, kel raha tasku pigistab ja ise ei tea, et sünteetilisi vitamiine organism ei võta omaks ...


Adventistide Pärnu Kogudus - Vaimu vili – kannatlikkus\nVaimu vili – kannatlikkus\n01.02.2014 - (1471)\nOleme juba mitmel koosolekul vaadelnud Vaimu vilja, nagu seda kirjeldab Paulus. Ta ütleb, et kui meis elab Püha Vaim, ilmneb meie elus "armastus, rõõm, rahu, pikk meel, lahkus, heatahtlikkus, ustavus, tasadus, kasinus" (Gal.5,22.23). Armastuse, rõõmu ja rahu juures oleme juba peatunud ja nüüd on aeg rääkida pikast meelest ehk kannatlikkusest. On seda piisavalt? On see kergesti saavutatav? Ma ei arva nii.\nLugu räägib noorest kristlasest, kes pöördus vana kristlase poole palvega: "Palun, palveta minu eest, et ma oleksin kannatlikum!"\nNad kummardusid üheskoos ja vana kristlane hakkas paluma: "Issand, saada sellele noormehele läbikatsumisi hommikul; saada talle raskeid katsumusi päeval; palun, saada talle kannatusi..."\nNoor kristlane katkestas teda ja ütles: "Ei, ei, ma ei soovinud, et sa palud mulle kannatusi! Ma tahtsin, et sa paluksid mulle kannatlikkust!"\n"Aga kuidas sa teisiti õpid kannatlikkust, kui mitte katsumuste ja kannatuste kaudu?" vastas vana kristlane.\n1. MIS ON KANNATLIKKUS?\nAlustagem mõningate "kannatlikkuse" definitsioonidega. Ühe definitsiooni kohaselt on kannatlikkus enesevalitsemine, mis ei rutta kätte tasuma kurja eest. See on päris hea mõte. Kui keegi teeb sulle halba, kuidas sa reageerid? Saad sa vihaseks või jääd rahulikuks?\nÜhe teise definitsiooni järgi on kannatlikkus võime taluda viivitust või pettumust ilusti ja rahulikult. Kerge on saada sellises olukorras pahaseks või lausa vihaseks. Kuid viivitusi ja pettumusi tuleb ikka ette ja kannatlik inimene jääb neis olukordades rahulikuks.\nVeel ühe definitsiooni kohaselt on kannatlikkus omadus, mis võimaldab inimesel pinge all vastu pidada. Võib-olla tuleb sul kasvatada "rasket" last või hoolitseda sügava puudega inimese eest? Elus on palju pingelisi olukordi ja nende talumiseks on vaja rohkesti kannatlikkust.\nKristlikku kannatust aga võib defineerida kui kõige rahulikku talumist, mis rajaneb teadmisel, et Jumal valitseb ja kõik tuleb heaks neile, kes Teda armastavad (Rom.8,28).\nLugu pajatab kunstnikust, kes külastas oma vana sõpra. Saabudes leidis ta sõbra kibedalt nutmas. Sõber näitas talle taskurätikut, millel oli tema jaoks suur sentimentaalne väärtus, kuid mis oli rikutud suurest tindiplekist. Kunstnik palus taskuräti enda kätte, lubades selle tagastada mõne päeva pärast. Paar päeva hiljem saabuski vanale naisele pakk ja kui ta selle avas, ei suutnud ta uskuda oma silmi: kunstnik oli tindiplekki ära kasutades maalinud taskurätikule imekauni pildi. Nüüd oli see kaunim ja hinnalisem kui kanagi varem.\nVahel võivad meie südant murdvad tragöödiad saada meie elus aluseks millelegi palju kaunimale ja väärtuslikumale. Seepärast ole kannatlik katsumustes, mille üle sul puudub kontroll. Jumala kätte antuina võivad need saada paranemise, elu ja ilu allikaiks.\n2. KANNATLIKKUST POLE KERGE SAAVUTADA.\nKannatlikkus, ehkki ülimalt soovimisväärne, pole inimesele loomupärane ja seepärast ka mitte kergesti saavutatav. Kui beebi ärkab keskööl tühja kõhu tundest või märgunud mähkmete pärast, ei jää ta hetkekski vaikselt ootama ja mõtlema, et mu isa ja ema on tööst väsinud ja vajavad puhkust, sellepärast ootan ma kannatlikult, kuni nad ärkavad, ja siis annan neile teada oma soovid. Ei! Ta paneb sireeni tööle ega rahune enne, kui on saanud soovitud tähelepanu. Nii et lapsed ei ole kuigi kannatlikud. Sellepärast on ka väikelastega reisimine omaette kogemus!\nÜks 4-aastane poiss reisis oma emaga ja tüütas ta oma korduvate küsimustega "Millal me jõuame kohale?" lõpuks nii ära, et ema ütles lausa vihaselt: "Meil on sõita veel 150 kilomeetrit, nii et jäta mind rahule oma pärimisega "Millal me kohale jõuame?" Selle peale oli poiss tükk aega vait, kuid lõpuks ei pidanud enam vastu ja küsis: "Emme, kui me ükskord kohale jõuame, kas ma olen siis ikka veel 4-aastane?"\nNii et üheks põhjuseks, miks kannatlikkust pole kerge saavutada, on see, et keegi meist ei sünni siia maailma kannatlikuna. Selle asemel oleme me loomu poolest isekad ja sellisena kasvame ka suureks. Isekusega liitub ärrituvus ja viha, kui me ei saa oma tahtmist või kui keegi meid segab. See avaldub koolis, kodus töökohal ja isegi tänaval.\nÜhe mehe auto mootor suri tiheda liiklusega ristteel välja just hetkel, kui süttis roheline tuli. Kõigist püüdlustest hoolimata ei suutnud ta mootorit taaskäivitada ja tema taga olevate autode signaalide koor tegi asja veelgi hullemaks. Lõpuks tuli mees autost välja, kõndis tema taga tuututava auto juurde ja ütles selle juhile: "Palun vabandust, aga ma ei saa kuidagi oma auto mootorit käima. Kui te tuleksite ja prooviksite ise seda käivitada, siis ma jääksin siia ja annaksin signaali teie eest!"\nKannatlikkust on ka sellepärast raske saavutada, et see on vastuolus meie kultuuriga. Me ei ela Aafrikas, kus inimestel näib olevat aega küll ja nad ei kiirusta millegi tegemisega. Meie siin elame justkui kiirteel, osaleme "rottide võidujooksus", kui tõlkida Lääne elustiili kirjeldavat terminit "rat race." Meil on kogu aeg kiire ja sellepärast leiutatakse järjest uusi vahendeid, kuidas me saaksime on tegemised tehtud ikka kiiremini ja kiiremini. Isegi kirikus vaadatakse kella järjest rohkem. Kui veel minu evangeeliumitöö alguses mõnikümmend aastat tagasi pidasid inimesed normaalseks kirikuteenistuse pikkuseks kaks tundi ja jutlus võis kesta rahulikult ühe tunni, siis nüüd tuleb kõik need asjad ära teha vähemalt poole lühema ajaga.\nAmeerikas, Floriidas on kirik, mis reklaamib 22 minuti pikkusi teenistusi. Tule meie teenistusele ja me garanteerime, et 22 minuti pärast on teenistus läbi ja sa võid kõndida välja. Jutlus kestab vaid 8 minutit. Ma ei taha sellega teie lootusi üles kruvida. Siin ei juhtu see veel niipea – vähemalt mitte nii kaua, kui mina olen jutlustaja! Nii et, kannatlikkust!\nÜks koomiks kujutab vanaisa istumas arvuti taga ja rääkimas: "Vanasti, kui üks klient soovis, et asi saaks tehtud nädalaga, peeti seda kiirtööks. Nüüd, kompuutrite, fakside, interneti, e-mailide ja mobiiltelefonide ajastul soovivad kõik, et asi saaks tehtud samal päeva. Temast mööduv pojapoeg loeb mikrolaineahjus valmistatava kiirtoidu karbil olevat instruktsiooni ja pahvatab: "Selle toidu valmistamiseks kulub tervelt 5 minutit! Kellel on sellist aega?!"\nKannatamatust peetakse mõnel pool lausa vooruseks, sest nii saavad asjad tehtud kiiresti! Kuid kuulge, mida ütleb Pühakiri – Õps.14,29: "Pikameelsel on palju arusaamist, aga kannatamatu näitab suurimat rumalust!" Kannatamatu inimene vihastub kergesti ja nii lisab Õps.15,18: "Raevutsev mees õhutab tüli, aga pikameelne vaigistab riidu!"\nKannatlikkus on üks olulisim voorus ja Piibel kutsub meid ikka ja jälle ilmutama seda oma elus.\nÜks noormees läks hommikul tööle minnes läbi oma ema poolt ja – asja eest, teist taga – läks temaga tülli. Sealt edasi oma töökohta saabudes oli ta ikka veel ema peale nii vihane, et kirjutas talle pika kurja kirja, täis etteheiteid, ja andis oma kaastöölise kätte, et see selle posti viiks. Kaastööline sai aru, et kiri oli kirjutatud vihas ja pani selle oma tasku, mõeldes: "Ehk ta mõtleb selle üle veel järele. Ma võin selle ka homme posti panna."\nJärgmisel päeval ilmus noormees tööle sügavas masenduses ja oigas: "Oh, oleksin ma jätnud selle kirja kirjutamata! Ma annaksin 100 eurot, et saada see tagasi!" Te teate, mis nüüd juhtus, eks ju? Sõber tõmbas selle taskust välja ja ütles: "Siin see on! Sada eurot, palun!"\nKuid reaalses elus ei saa me oma sõnu tagasi võtta. Kannatamatuses öeldud või kirjutatud sõnad aga teevad palju kurja.\n3. KUIDAS SAADA KANNATLIKUKS?\nEsimene nõuanne peaks olema ilmne. Kõik voorused on leidnud oma täiusliku asupaiga Kristuses. "Jääge minusse ja mina jään teisse," ütleb Jeesus. "Nagu oks ei või vilja kanda iseenesest, kui ta ei jää viinapuu külge, nõnda ka teie, kui te ei jää minusse" (Joh.15,4). Vaimu vili, mille üheks omaduseks on kannatlikkus, saab meis valmida vaid siis, kui jääme Kristusesse. Kuidas Kristusesse jääda, sellest oleme rääkinud nii palju – ikka Temaga suheldes Piiblit lugedes ja palvetades ning Temaga ja Tema teiste lastega koos aega veetes ja koostööd tehes.\nEt meil oleks selleks piisavalt aega, andis Jumal hingamispäeva. Rahupäev kutsub meid rahunema, aja maha võtma. Meie keha vajab puhkust, meie hing vajab kosutust. Meil on vaja aega, et olla kiirustamata oma Jumalaga ja oma kaasränduritega taevateel, et saada uut jõudu edasiminekuks ja kasvamiseks... ka kannatlikkuses.\nÜks lihtne nõuanne on mitte nõuda elult liiga palju. Mitte olla liiga kriitilised. Üks abielupaar võttis ühel pikemal sõidul tee pealt peale ühe hääletaja, kes osutus hipiks. Edasi sõites läks tee halvemaks ja mees-naine ei väsinud kirumast kõiki, kes võiksid selles süüdi olla. Hipi istus mõnda aega vaikselt ja siis ütles: "Inimesed, mis te hädaldate nii tühiste asjade pärast. Võtke kergemalt! Kuhu te kiirustate? Sõitke aeglasemalt! Nautige loodust! Elu on ilus!" Päris asjalik nõuanne, kas pole?\nAga kuidas on suurte asjadega, millega me ei tule toime? Raske haigus, töökaotus, probleemid lastega, abikaasa petab. Mida teha siis? 2. Moosese raamatu 14. peatükis räägitakse, kuidas Iisraeli rahvas on Moosese juhtimisel lahkunud Egiptusest ja jõudnud Punase mere kaldale. Ees laiub uputada ähvardav vesi, tagant on kosta vaarao lähenevate sõjavankrite müra. Mida teha sellises lõksus? Rahvas kisendas Moosesele: "Kas ei olnud siis Egiptuses haudu, et tõid meid kõrbe surema?" (2.Ms.14,11). "Me sureme! Me sureme!" hädaldasid nad. Mida tegi Mooses? "Aga Mooses vastas rahvale: "Ärge kartke, püsige paigal, siis te näete Jehoova päästet, mille Ta täna teile valmistab! Sest egiptlasi, keda te näete täna, ei näe te edaspidi enam iialgi! Jehoova sõdib teie eest, aga teie vaikige!"" (2.Ms.14,13). "Olge ometi vait ja püsige paigal! Ärge tormake paanikas! Jumal päästab meid siit!" Ja Jumal päästis – sellise ime läbi, mida veel varem polnud nähtud, sest Jumalal ei ole ükski asi võimatu (Iob.42,2). On tarvis vaid kannatlikult oodata Jumala päästet.\n4. JEESUS ON KANNATLIKKUSE TÄIUSLIK EESKUJU.\nNagu kõigis muis asjus, on Jeesus meie täiuslik eeskuju ka kannatlikkuses. Kui kannatlikult oli Ta õpetanud välja oma jüngreid! Ja siis, Ketsemanis, võttis Ta neist parimad endaga kaasa palvetama, et lunastustöö läheks korda Jumala tahte järgi. Ta ütleb Peetrusele, Jakoobusele ja Johannesele: "Minu hing on väga kurb surmani; jääge siia ja valvake minuga!" (Mat.26,38). Seejärel läheb ta palvetama. Jüngrite juurde tagasi pöördudes leiab Ta nad magamas. Ta läheb taas palvetama ja tagasipöördudes leiab nad ikka magamas! Veel kolmandatki korda läheb Ta palvetama. "Ja heideldes raskesti, palvetas Ta veel pinevamalt; ja Tema higi oli nagu verepisarad, mis langesid maa peale," kirjutab Luukas (Luk.22,44). Me ei suuda ette kujutada Tema palvevõitluse pinget, mis pani Tema naha veresooni lõhkema, nii et higi segunes verega! Aga jüngrite juurde tagasi pöördudes, ütleb Ta neile rahulikult: "Te ikka veel magate ja puhkate! Vaata, tund on ligi ja Inimese Poeg antakse patuste kätte! Tõuske üles, lähme!" (Mat.26,45.46). Ta jäi kannatlikuks surmani!\nPeetrus sai väga hästi aru, miks Jeesus oli temaga ja kõigiga nii kannatlik. 2.Pet.3,9 kirjutab ta, et Issand on pika meelega meie vastu, "sest Ta ei taha, et keegi hukkuks, vaid et kõik tuleksid meeleparandusele!" Kuni tänase päevani on Jumal kannatlik patustega, nende seas ka meiega, et anda meile võimalus võimaluse järel võtta vastu Jeesus ja pöörduda oma pattudest ning saada päästetud.\nArmuuks on veel avatud tänu sellele, et Issand on kannatlik. Kannatlikkust läheb meilegi tarvis, et me, tehes Jumala tahtmist, saaksime kätte tõotuse. "Sest veel üsna pisut, pisut aega, siis tuleb see, kes peab tulema ega viivita mitte!" (Heb.10,36.37).\nSoovin kõigile "pühade kannatlikkust!" (Ilm.14,12).


Binaarsed võimalused koos alpari maakleriga. Alpari demokonto - Ulevaade Alpari binaarsete valikute ulevaade\nWebMoney toetav noor venekeelne vahetus, kust saate osta lisaks krüptovaluutadele ka tuntud ettevõtete aktsiaid. See võimaldab Alpari klientidel valida rahvusvaheline finantsturgudel tegutsemiseks siseriiklik jurisdiktsioon ja pakub neile investeerida bitcoini aktsiate kaudu õiguskaitset.\nAdmiral Markets pakub kaitset negatiivse kontojäägi eest.\nNeid reguleerib ja litsentseerib Mauritiuse Vabariigis asuv finantsteenuste komisjon. Forex skalpimine on üks keerulisemaid lühiajalisi kauplemismeetodeid, mis nõuab kõige võimsamate tehniliste instrumentide kasutamist. Puudused nõutud väli. Parim osa on see, et igakuist vahendustasu makstakse ainult siis, kui kopeeritud signaalid annavad võidu. Asjatundlikele kauplejatele pääseb igal ajal juurde ka platvormilt liikumata.\nKui bitcoin või Kuidas automatiseerida krüptokaubandust krüptovaluuta, mis investeerib Vastus 3: Paljud Bitcoini kauplemisbot?\nBitcoinidega kauplemise juhend nasdaq krüptovaluutaga kaubelda MT2 kauplemine võimaldab kasutajal seada kauplemisparameetrid, kus saab maksimeerida kasumit ja minimeerida riske. Automatiseeritud süsteem järgib mida väärt on dollariline investeering bitcoini OBV või tasakaalujäägi maht aastal juhiseid teile meelepäraselt.\nSüsteem võimaldab konfigureerida roboteid vastavalt antud juhistele. Läbi selle võtad sa koguaeg tähelepanu ära sellelt, mida sa ei soovi ja see lahkub sinu elus ise.\nMethods: METC was investigated in pylorus ligation and ethanol induced models in experimental animals. Igasuguse eduka kaubanduse jaoks on oluline, et kaupleja omaks põhjalikke teadmisi ja teadmisi turust.\nTohutu hulga maaklerite taustal on ettevõte Alpari paistab soodsalt silma. See on üks väheseid ettevõtteid, kes võib kiidelda oma tegeliku, mitte väljamõeldud pika ajalooga meie riigis. Märkimisväärne erinevus Alpari vahel on et selle asutajad on venelased. Ehkki Saint Vincentis ja Grenadiinidel on see seaduslikult registreeritud, on usutav, et ettevõte on meie oma.\nTõepoolest, sel kasutades macd krüptoga kauplemiseks on ettevõte keskendunud peamiselt Venemaa klientidele ega kopeeri oma tegevust ainult Ameerika või Euroopa standardite järgi.\nDGCX salvestab tugeva alguse Kirjutasin just möödunud nädalal sellest, kuidas ka pikaajalisel investoril tasub omada niinimetatud kauplemisportfelli. Teisisõnu suunata osa rahast spekulatiivsetesse tehingutesse. Kümme tõeline rubla 1 sõnum.\nEnim forex foorum alates Binaarsed valikud Krüptovaluutaga kauplemine Forexi kauplemine Aktsiatega kauplemine. Binaarsed valikud IDSD. Kahekomponendiline robot ühendkuningriigis Abi binaarsete optsioonidega kauplemisel bitcoinidega kauplemise reeglid IQ Option - ülevaade Eesti, demo, binaarne võimalusi, arvamused, pettus Loe edasi.\nSee on platvorm, mis tagab nii uutele kui ka kogenud kauplejatele unustamatu ja eduka kogemuse.\nAlpari tabab meie saidi peaaegu kõiki tippe. Vorm peab sisaldama järgmist:.\nAlpari platvormil töötav kaupleja tunnistab peamise maakleri serveri automaatselt ainsaks õigeks hinnapakkumiste andmeallikaks. Kuid kõige tähtsam on raha kaardilt väljavõtmine - koostasin raha väljavõtmise taotluse, järgmisel päeval debiteeriti mind kontolt, kuid ma ei oodanud kaardil base crack tool krüpto trading raha!\nSelles osalemiseks ei ole vaja investeerida sentigi, kuid samal ajal on võimalus saada auhind - juba päris reaalne.\nSeetõttu on Pärast edukat installimist käivitub koduarvutis kaevandamisprogramm automaatselt, peate sellesse sisse logima. Te peaksite oma kauplemisoskusi ja -strateegiaid enne süsteemi süsteemisse laskmist testima. Kokku on maakleril ligi klienti. Kaubandusväliseid finantstehinguid saab teha ainult pangaülekandega.\nEttevõte ei võta vahendustasu.\nKaupleja maksab ainult oma panga vahendustasu. Ülekande tähtaeg on 2—5 tööpäeva. Universal Brokers pakub juurdepääsu valuutaturule MetaTrader 5. Saadaolevate kauplemisinstrumentide komplekt sõltub aga konto tüübist.\nMida noorem on kontotüüp, seda vähem on varasid saadaval. Nagu tavaliselt, saate oma kontot täiendada pangaülekande ja kaardiga, samuti Priorbanki kassast.\nKahel esimesel juhul vastab komisjonitasu suurus panga määradele.\nPriorbanki kaudu täiendamisel - 5—10 USD. Krüptoga kauplemise tarkvara kas peaksite investeerima bitcoini forbesse binaarsete optsioonide väljamakse ülevaade miks peaksime bitcoini investeerima.\nRaha saate üle kanda standardsete meetoditega: pank ja kaart ning kaardi käsutuses on ka väljamakse. Viimane Valgevene forexi maakler meie nimekirjas täna. Binaarsete optsioonide kauplemise juht.\nUsaldusväärsuse kahendvalikute juht Ettevõtte platvormil kauplemise alustamiseks piisab, kui investeerida konto avamisse dollarit.\nÜlejäänud tingimused on üldjuhul standardsed, seega läheme otse maakleri spetsialistide väljatöötatud kauplemisplatvormi analüüsi juurde.


Euroametnikud ei pääse Brüsselisse. Yana Toom: rääkisin Taavi Aasaga, ta mõistab meie muret, aga... - ärileht.ee\nEuroametnikud ei pääse Brüsselisse. Yana Toom: rääkisin Taavi Aasaga, ta mõistab meie muret, aga...\nAir Baltic laseb piletid ära osta ja siis tühistab lennud.\nKeskerakonna XVIII kongressFoto: Anette Parksepp\nEesti valitsuse poolt kehtestatud lennukeeld tekitab järjest enam reisijatele segadusi, sest riike, kus nakkuskordaja on kõrgem kui 25 inimest 100 000 elaniku kohta aina lisandub. Brüsseli otselennud pole viirusekriisi algusest peale toimunud, ent nüüd on euroametnikel vaja tööle ja nende lastel kooli minna. Lennupiirangutega maadlevad ka eurosaadikud - näiteks Yana Toom uurib juba sotsiaalmeedias, kas oleks piisavalt inimesi, kes Brüsselisse erilennuga sooviks minna.\nKeskerakondlasest eurosaadik Yana Toom kirjeldas Ärilehele, et ta pidi täna hommikul Air Balticuga Riiast Brüsselisse sõitma. Kell 19 reede õhtul sai ta aga sõnumi, et reis on tühistatud ja pöördugu ta klienditeenindusse. Klienditeenindus oli aga "sobivalt" avatud kella 18-ni...\n"Ostsin nüüd kolmapäevaks pileti Helsingi kaudu, aga tegelikult on Air Balticu käitumine alatu (Lätis kehtib samasugune lennukeeld nagu Eestis-toim.). Mina oma palga juures saan neid pileteid vahetada ja tagastusi kolm kuud oodata, aga peredega inimestele on see meeletu väljaminek," rääkis Toom.\nTema sõnul maksis ta pilet Finnairiga ca 400 eurot ja sai kaasa võtta ainult käsipagasi. Kuna ka temal läheb üks laps Brüsselisse kooli, siis reisib ta koos lapsega, aga kogu elamiskraami saadab Belgiasse autoga reisijatega.\n"Jah, ka autoga minnakse. Siin on aga jälle igasugu riskid. Eelmisest korrast ju mäletame, kuidas Poola ei olnud meie reisijate vastu üldse nii sõbralik kui oli ikka vaja piir kinni panna..."\nPaet jätkuvast lennukeelust: palju õnne, kilplus jätkub! (142) 29.08.2020\nErakonnakaaslane "mõistab muret"\nIroonilisel kombel on lennud nakkuskordaja põhjal ära keelanud Toomi enda erakonnakaaslane, majandusminister Taavi Aas. "Rääkisin Taavi Aasaga ka Brüsselis töötavate inimeste murest. Ega ta ei osanud ka palju öelda, kui vaid seda, et mõistab muret. Ning jah, ma saan temast ka aru - kaalul ongi rahva tervis. Aga seal elab ja töötab ikkagi nii palju eestlasi, et otseühendust oleks mõistlik pidada."\nViimases hädas pöördus Toom ka sotsiaalmeedias Brüsselis töötavate eestlaste poole küsimusega, et kas tellimuslennu tarvis saaks lennukitäie inimesi kokku? Enamus vastuseid tuligi sealt sooviga lennata augusti lõpus, et kooliaasta alguseks kohale jõuda.\nEurovolinik, reformierakondlane Urmas Paet on juba varem Aasa lennukeelu siunanud. Ka Toomi üleskutse all kommenteeris Paet, et kõige lihtsam oleks kui majandusminister Taavi Aas lõpetaks liinilendude keelamise. "Air Balticut pole mõtet süüdistada, sest lennud on ära keelanud Taavi Aas. Eesti ja Läti on ainukesed riigid Euroopas, kes keelavad liinilende. Seega, Yana, ehk saad oma erakonna juhatuse kolleegi Aasaga tõsise vestluse pidada," kirjutas Paet.\nAas vastas esimesele Paeti kriitikale eelmisel nädalal, et ka Brüsselis on töö ümber korraldatud nii, et meie inimesed saavad Eestist tööd teha. "Seetõttu on kohatu tõsta kära puhtalt selleks, et enda huvides Brüsselisse naasta, kui hetkel on tegemist füüsiliselt kummituslinnaga," noomis Aas kurtjaid.\nYana Toom ütles, et ta pole Aasa sellekohast avaldust lugenud. "Aga kui ta tõesti nii ütles, siis andke andeks, aga me ei tööta Brüsselis enda huvides, vaid Eesti huvides. Seal elamine ei ole mingi lust ja lillepidu!"\nKa lennujaam hoiatas segaduste eest\nKa lennujaama arendusjuht Eero Pärgmäe möönis täna väljasaadetud pressiteates, et lennureisijate segadused aina süvenevad. "Sel nädalal me nägime esimest korda alates aprillikuust, et inimesed hakkasid koju pöördumisega taas hätta jääma. Tänane lendude piiramise süsteem töötati välja maikuus, kui olukord Eestis ja Euroopas oli selgelt teistsugune kui täna. Kui piirangud puudutavad 5 riiki 25-st, siis on võimalik inimesi teistele lendudele ümber broneerida aga kui erinevate piirangute all on juba 19 riiki, siis muutub piiriülene liikumine juba keeruliseks," ütles Pärgmäe.\nMis lennupiirangutest saab pärast 1. septembrit?\n31. augustini kehtib Tallinnast lennukeeld riikidesse, kus nakatumiskordaja on suurem kui 25 inimest 100 000 elaniku kohta viimase kahe nädala jooksul. Seesugune korraldus ei ole ilmselgelt enam mõistlik, sest tänase seisuga keelab Eesti valitsus lennuliine avada juba enamikku Euroopa riikidesse. Eelmisel nädalal lisandus Poola, kus Varssavi lennujaam on eestlastele edasi lendamiseks oluline sõlmjaam.\nValitsus arutab uusi piiranguid ja lahendusi 27. augusti kabinetiistungil, sest ka ministrid näevad, et lauskeelamisega jõuame varsti selleni, et Eestist polegi enam õieti võimalik välja lennata. Variante on mitu: näiteks lubada suuremat nakatumiskordajat kui praegune 25 või panna paika Eestile olulised sihtkohad, mida hoitakse lahti nakatumiste arvust ja kordajast hoolimata.\nSeda on valitsus juba otsustanud, et alates 1. septembrist võib ka riskiriikidest tulles kooronaproovi negatiivse vastuse korral tööle minna (kui seda on vältimatult vaja), ilma et peaks 14-päevast karantiini läbi tegema.


Puusaliigeste Artroosi Artriit | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >Puusaliigeste Artroosi Artriit +\nNimesiil põhjustab valu küünarliigese ödeemi liigestel. Artriidi artroos on arst, kes paraneb. Hiina harjutused liigeste valu jalgadel, kui töötab põlve all. Haiguse diagnoosimisel on vajalik kindlaks määrata patsiendi kuseteede vedelik. Valulike klikkide põhjus aitab määrata põhjalikku diagnoosi. Mida saab süüa kui artriidi liigeseid. Shock lained on kasulikku mõju ühine kudede ja viivad kiiret leevendamist ja taastumist.\nRavi jaoks kasutatakse terve hulk eriväljaõppeid, ravimeid ja valuliku piirkonna immobiliseerimist mitmel viisil. Paigutus pahkluu liigestes on teip, kuidas randmekoordiseid tugevdada. On teatud tegurid, mis võivad seda probleemi tekitada. Põlveliigese valuvaigisti arteri salv valu liigestes. Õli liigend on ühiseks taastamiskeskuseks väga halb.\nHüppeliigese põlveliigese põletiku osteoartriit, mida teha. Liigeste osteoartroos, kus esineb deformatsiooniprotsent, tõsine valu painutamisel, liikumisraskused, liikumise jäikus. Artroosiga ilmneb kahjustatud liigeses asuv karm kruus, mis tekib kõhrkoe hävitamise ja luude hõõrumise tagajärjel. Ja kuigi tänapäeval sellest vähe teada, soovitame seda ise proovida. Kasulik on põlveliigese artroos. Õlavarengu anesteesiarütmia artroskoopia ravikuur.\nParim ravimvormide lahendus. Hematoomi esinemine; lumbosaklause paistetus. Ülemise jäseme vöö2 2. Kuumareliigese kõhupiirkonna lihase näärme pingutus on kuju. Ärge ignoreerige vanni kuritarvitamist. Põlveliigesega pehme salvid.\nKolmanda astme vasaku puusaliigese osteoartriit. Mida anesteseeritakse puusaliigese puusaliigese artroos 6 kuud. Kondroitiin 75 ml geeliga, euro ja pluss 33. Kui seda ravitakse liigesetailides. See võib tähendada, et nad saavad vähem A-vitamiini või nende kehas esinevad helminte, mis häirivad selle vitamiini imendumist. Miks pöidlakinnitus oli paisunud. Instrumendid artroosi raviks kodus. Tsüstilised kooslused on leitud reieaugude kõige koormatud osades. Suurte varba liigese valu.\nKuid kui leiate ainult ühelt poolt esilekutsutud turse, olge valvsad. Ravim sõrmede artroosi raviks. Hiljem ilmub öösel ühine valu. Kas on võimalik artroosi artriidiga jalgu tõsta. Puusaliigese koksartroosi ravi folk-meetodid. Pärast keemiaravi on liigesedel. Ülekaalulised inimesed peaksid kaotama kaalu, kui nad ei soovi tulevikus ühiseid probleeme. Vabasta jalgade liigesvalu.\nTa on kirurgiline spetsialist, tegeleb ta ainult luu-kõhre liigestega.\nPuusaliigeste Artroosi Artriit Rahvatervise Vahenditega Puusaliigeste Artriit Puusaliigeste Artroosi Ravi Puusaliigeste Artroosi Algusjärgus Puusaliigeste Artroosi Ravi Rahvatervisega Valu Puusaliigeste Ravi Rahvatervisega Puusaliigese Artroosi Artriit Naiste Puusaliigeste Põletiku Tunnused 1astme Puusaliigese Artroosi Artriit Artroosi Artriit Pintslid Hands Artroosi Artriit Põlveliigese Ravi Ravimid Randme Liigese Artroosi Artriit Puusaliigeste Ravi Kaltsineerimine Puusaliigeste Harjutuste Koksartroosi Ennetamine Harjutused Puusaliigeste Nekroosile Puusaliigeste Lihaste Ravi Venitamine Puusaliigeste Uued Meetodid Puusaliigeste Ravi Sidemete Kaltsineerimine Puusaliigeste Koksartroosi On Võimalik Ravida Puusaliigeste Lihaste Sümptomite Ravi Venitamine Puusaliigeste Rahustav Ravimite Koksartroosi Ravi Puusaliigeste Kõõluste Venitus Osteoartriit Puusaliigeste Ravimisel Rahvatervisega Puusaliigeste Põletik Ravi Rahvatervisega Puusaliigeste Ravi Salvidega Zozhi Nõu Puusaliigeste Nekroosi Kohta Puusaliigeste Ravi Intesoopia 2astme Puusaliigeste Osteoartroos Mis Peaks Olema Puusaliigeste Nurgad Vertikaalne Bursiit Puusaliigeste Ravi Rahvatervisega Eakate Puusaliigeste Ravi Kontusioon Puusaliigeste Koksartroosi Ravi Koduste Puusaliigeste Ravi Koksartroos Artriit Ja Artroosivähk Põlve Artriit\n« Valu Sündroomi Liigeses | Parema Õlaliigese Subakromaalne Bursiit Ja Harjutused »\nOne thought on “Puusaliigeste Artroosi Artriit”\nUjumine Koos Dusplaasiaga Puusaliigeste Taiskasvanutel


Mina olen üks kahest Kadrist :)\nSiia Teie sekka trügisin lihtsal põhjusel, ka mind köidab lapitöö. Egas ma midagi väga palju ja suurt teinud ei ole aga miskit ikka. Teie tegemisi olen juba mõnda aega vaatamas käinud. Loodan, et siin saab tore olema! Minu blogi sirvides saate ülevaate sellest mida olen osanud ja viitsinud teha.\nKirja pannud: Kadri at 00:00\nMärksõnad: Kaasautorite tutvustused, Kadrii tööd\nkäisin vaatamas. hoolega tehtud nägusad tööd on silmarõõmuks. ehk lisad ka siia ostitusse illustreerivaks pildiks mõne oma parima pala, mille üle ühkust tunned?\njõudu ning ootan huviga uusi postitusi.\n18. jaanuar 2010 07:43\nvabandan sisse tekkinud kirjavigade pärast. ei saa klaviatuuriga hetkel hästi läbi :S\n18. jaanuar 2010 07:44\nTere tulemast meie sekka! Kuidas saaks vaadata teie blogi? Koduhaldja käis vaatamas, aga ma ei leia aadressi.\n18. jaanuar 2010 09:33\nTere,tere, Kadri, siin blogis!\nPane jahh, oma blogi link siisamma postitusse\n18. jaanuar 2010 09:58\nVaatasin minagi Sinu uhket blogi. Imeilusaid asju meisterdad!\nMina olen see teine Kadri kes kogemate eksituse abil teie toredasse seltskonda sattus. Hetkel ma veel ise lapitööga ei tegele, aga laptehnikas tehtud asjad meeldivad mulle väga, ehk ikka kunagi jõuan ka ise nende tegemiseni. Ema jäi mul hiljuti pensionile ja avastas enda jaoks lapitöö. Vast saan millalgi tema tegemisi siia postitada, siis oleks nagu asja eest. ;o)\nIgatahes jälgin teie kõigi tegemisi siin juba pikemat aega, olete kõik supertublid!\n18. jaanuar 2010 18:01\nSiis on meid juba kolm :D\nMa piilun juba ammu su blogi. Väga vahvaid töid on sul seal üleval. Tere-tere!\n18. jaanuar 2010 19:09\n18. jaanuar 2010 19:17\nHuvitav, Ooperas ei näita Kadri blogi.Mõtlesin ,et proovin Internet Explorerit ja näitas küll.


› Õppematerjalid › Kunstiajalugu › Rokokoo\nRokokoo (skulptuur, maal, mood)\n18.sajandi keskel. Rokokoo kasvas välja barokkstiilist, sündis Prantsuse kuninga õukonnas. Rokokoo valitses umbkaudu 1730-1780. Suurema tähtsuse omandas rokokoo vaid mõnel maal- Prantsusmaal, Inglismaal, Saksamaal. Rokokoo on eeskätt sisekujunduse stiil, aga temast saab rääkida ka maalikunstis ja tarbekunstis.\nRokokoo on eesktt õukondade ja aadlike stiil. Võrreldes barokiga on rokokoole omane suurem kergus, õrnus, graatsia, mänglevus. Värvidest eelistab rokokoo helekollast, helesinist, õrnroosat. Kuna 18.sajandi keskel õppisid eurooplased rohkem tundma Hiinat, on rokokoos tunda ka hiina kunsti mõjutusi\nRokokoo-interjööris on kadunud barokile omane raskepärasus. Ornament on peenem, mänglevam. Mööbliesemad on väiksemad, kergemad, mugavamad. Toolide jalad, käetoed jne on peenemad. Tugitoolid ja lauad ei asu enam kindlaksmääratud kohtades, vaid neid võib vabalt ümber pigutada, et luua mõnusaid nurgakesi. Ka värvid on heledamad, pastelsemad. Armastatakse igasuguseid nipsasjakesi. Kokkuvõttes mõjub rokokoostiilis ruum kergemalt ja õhulisemalt kui varem.\nRokokoostiil maalikunstis ei väljendu mitte niivõrd vormi kaudu, kui maali meeleolus, sisus. Teemad on enamasti kergemeelsed- hästiriietatud, rõõmsad neiud ja noormehed jalutamas, vestlemas, kurameerimas, pidutsemas jne.\nKuulsaimad meistrid on Prantsusmaal:\n•\tAntoine Watteau /vattoo/\n•\tFranćois Boucher /buśee/\nKonspekt - rokokoo ja klassitsistlik arhitektuur\nSlideshow rokokoo kohta


Üks kiiruskaamera kolis Järvamaalt Tartu lähistele - Tänane leht\n23. november 2020, 0:00\nVõõbult ära võetud kiiruskaamera on nüüd Tiksojal. FOTO: Kristjan Teedema\nJärvamaal Tallinna–Tartu maanteel Võõbu viadukti ehitusele jäi ette kiiruskaamera, mille maanteeamet kolis ümber sama maantee Tartu linna territooriumile Tiksojale. Kuigi kaamera on seal juba paigas, ei tööta see veel.\nTööle hakkab kiiruskaamera siis, kui valmis saab elektriga liitumine, Elektrilevil on selleks aega kuni 300 päeva, selgitas maanteeameti teehoiu korraldamise osakonna juhataja Erkki Vaheoja. «See tähendab, et kuigi kabiin saab paika, ei hakka kiiruskaamera tööle veel pikka aega,» lisas ta.\nMaanteeametil pole plaanis Tallinna–Tartu maanteel sel aastal valminud neljarajalisele Kose–Ardu–Võõbu lõigule kiiruskaameraid paigaldada. Esialgu jäävad paika ka need kiiruskaamerad, mis asuvad Tallinna–Tartu maanteel Võõbu ja Kose vahelisel vanal teelõigul. Kokku on kaameraid vanal lõigul neli.\n«Jälgime nende kaamerate aastaringset tegevust ning siis otsustame, kas hakkame neid ümber tõstma või mitte,» sõnas Vaheoja.


Jüri Ratas: iga Eestimaa inimene peab tundma end siin riigis hoituna | MinuAeg\nMe tahame, et Eesti riik oleks õdus ning armastatud kodu mitte ainult siin maanurgas aastasadu elanud rahvale, vaid kõigile neilegi, kes sidunud oma elu ja saatuse Eestiga, kellele Eesti on meiega sarnaselt südameasjaks, ütles Jüri Ratas XIV riigikogu ja 20. Augusti Klubi pidulikul istungil peetud kõnes.\nLubatagu tänase sündmuse, 20. Augusti Klubi ja riigikogu XIV koosseisu piduliku istungi avakõne sisse juhatada taassündinud Eesti esimese presidendi Lennart Meri ühe tõdemusega. Saatesõnas raamatule “Eesti identiteet ja iseseisvus” kirjutab ta, et “kogu Eesti ajaloo mõte on olnud enesemääramisõiguse teostamine, iseseisvuse taastamine ja suveräänse riigi rajamine.”\nNii on see tõesti olnud. Iseseisva riigi loomisega tuldi toime Esimese maailmasõja järellainetuses 24. veebruaril 1918, mis tõi maailmakaardile eestlaste kõrval mitmed teisedki seni peaaegu nimetud rahvad, muutes nad rahvusvahelise õiguse subjektideks.\nKümmekond aastat enne seda ei söandanud aga veel keegi avalikult kõnelda eestlaste omast riigist. Mis ei tähenda, nagu poleks sellest juba pikalt unistatud. Üks jälg sellest on tagantjärele leitav Lydia Koidula 1870. aastal läkitatud kirjas oma armastatule, Soome ajalehe Uusi Suometar peatoimetajast kirjanikule Antti Almbergile. Kirjas kinnitab Koidula, et kuigi soomlastel on rohkem šansse soome rahva iseseisvuseks kui eestlastel, siis ei riputa eestlasedki lootust varna ja usuvad ning töötavad selle heaks, et rahva õitseaeg tagasi tuleks.\nVeel selgemalt ilmneb iseseisvuspüüd aga Juhan Liivi luuletuses “Kas näitad?”, mis avaldati juba loodud riigis, hulk aastaid pärast kirjapanekut, kus juudi rahva saatusest kõneldes tunnistab luuletaja: “Ja nõnda on lugu ka Eestis /ja nõnda on elu kiik:/ ükskord – kui terve mõte -, /ükskord on Eesti riik.”\nEelmine Riigikogus tähistati piduliku istungiga Eesti iseseisvuse taastamise 30. aastapäeva\nJärgmine VDEO: Eesti artistid avaldasid uue isamaalise laulu “Ükskord niikuinii”\nUue valitsuse ministrid peaksid selguma sel nädalavahetusel, ametisse loodab uus valitsus astuda teisipäeva.\nKõik siin elus on Sinu valikute tulemus…


Kiirabibrigaadid panevad Haapsalu kesklinnas oskused proovile | Terviseamet\nAvaleht Uudised Kiirabibrigaadid panevad Haapsalu kesklinnas oskus...\nHaapsalus algab teisipäeval, 9. juulil, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ja Terviseameti koostöös korraldatav kahepäevane, ligi 180 osavõtjaga V Eesti Kiirabi Liidu simulatsiooniõppus, mille käigus panevad kiirabibrigaadid ennast proovile erinevates erakorralistes olukordades ning mille eesmärgiks on tõsta kiirabis töötava personali kompetentsust ning tõhustada kiirabiteenuse kvaliteeti. Esimest korda korraldatakse õppus linnakeskkonnas, kõik on oodatud kiirabimeeskondadele kaasa elama.\nÕppusel osalevad kiirabibrigaadid lahendavad kiirabi igapäevatöös ettetulevaid situatsioone. "Kiirabibrigaadidel tuleb elustada, aidata ägeda südame- ja veresoonkonna haigestumise, traumade ning muude erakorraliste olukordade korral," räägib õppuse peakorraldaja, Regionaalhaigla kiirabikeskuse juhataja dr Arkadi Popov ning lisas: "Selliseid õppusi korraldatakse kiirabiteenuse kvaliteedi tõhustamiseks ja kiirabisüsteemis töötavate inimeste motivatsiooni tõstmiseks, aga ka erakorralise meditsiini populariseerimiseks."\nTerviseameti erakorralise meditsiini osakonna peaspetsialisti Kalev Pahla sõnul on antud simulatsiooniõppus eriline, sest see on üles ehitatud kutsemeisterlikkuse formaadis, mis tähendab, et erinevate kiirabibrigaadi pidajate brigaadid lahendavad praktiliste tegevuste käigus väga erinevaid situatsioon-ülesandeid. "Õppuse ülesanded on üles ehitatud selliselt, et need sisaldavad kiirabibrigaadi jaoks tegutsemist kannatanute abistamisel väga erinevates, paljudel juhtudel ka kriitilistes olukordades," ütles Pahla.\nÕppus võimaldab hinnata ja võrrelda ühe ning sama ülesande lahendamise situatsioonis võistluses osalevate erinevate kiirabibrigaadide liikmete tegutsemist, ning teha seejärel koondanalüüsi läbi järeldusi, millistes kiirabilistes olukordades on vajalik edaspidi rohkem keskenduda kiirabipersonali kompetentsi tõstmisele. "Samuti saame infot selle kohta, mis valdkonnas tuleb panna rohkem rõhku kiirabitöötajate koolituste korraldamisele ning ühtlustada kiirabi standardeid läbi ühtsete teenuse kvaliteedi-indikaatorite ning kiirabi tegevus- ja ravijuhiste uuendamise ning nende kinnitamise töö-alaseks järgimiseks kõigile riigis tegutsevatele kiirabibrigaadidele," selgitas Pahla.\nSeekord on õppus eelnevatest erinev, sest 10. juuli õppuse sündmused toimuvad otse Haapsalu kesklinnas – Haapsalu promenaadil, piiskopilinnuses ja raudteemuuseumis. Samuti stardib 10. juuli hommikul kell 10.00 Haapsalu kultuurikeskuse eest kiirabiparaad. Kõik on oodatud sündmustele ja õppusele kaasa elama. 9. juulil toimub kogu tegevus Haapsalu Kutsehariduskeskuses\nÕppusel osalejate hulgas on 19 kolmeliikmelist kiirabibrigaadi, 39 hindajat, 40 rollimängijat ja kaasaelajad. Oma kiirabibrigaadid on võistlema saatnud Tallinna Kiirabi, Tartu Kiirabi, Pärnu haigla Kiirabi, Karell Kiirabi, Eesti Kaitseväe kiirabi, Regionaalhaigla kiirabi ja koos Eesti kolleegidega paneb oma oskused ning teadmised proovile ka Läti kiirabibrigaad.\nKiirabi simulatsiooniõppust peetakse viiendat korda, esimene taoline toimus Regionaalhaigla eestvedamisel 2015. aastal. Kiirabiõppused on populaarsed ka väljaspool Eestit.\nRegionaalhaigla kiirabibrigaadid on korduvalt osa võtnud Leedus, Tšehhis, Poolas toimunud võistlustest. Palangas 2018. aastal pälvis Regionaalhaigla kiirabibrigaad parima rahvusvahelise meeskonna tiitli. Õppustel läbitud ja omandatud realistlike situatsioonülesannete tulemusel on kiirabitöötaja enim valmis abistama kriitilises seisundis patsienti ning patsient saab parimat abi.


Tänane kuupäev 04 Apr, 2020 7:39\n241. leht 342-st\n[ 5116 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 238, 239, 240, 241, 242, 243, 244 ... 342 Järgmine\nPostitatud: 26 Mär, 2020 9:27\nVenemaal saab see epideemia olema kole.\nEsiteks,Vene meditsiinisüsteem on mahajäänud ega suuda sellega toime tulla..\nTeiseks algab totaalne valetamine ja võltsimine,et näidata olukorda paremana kui see on .\nPostitatud: 26 Mär, 2020 9:33\n… Veel Üks huvitav video. Iraagi lennuväe c-130J transportimas auto õnnetuses viga saanud Iraagi sõdureid Damaskussest Baghdadi!!\nMõned on väidedavalt koroona haiged. Kaitsevahendeid keegi väga ei kasuta .\nhttps://twitter.com/BabakTaghvaee1/stat ... 6074237954\nVäga huvitav/imelik kild. Iraanlasi tean, kuid mis ajast on Iraagi sõdurid Süürias? Mida nad seal teevad?\nLugupeetud moderaatorid ehk peavad silma peal ja kui siia tuleb mingeid täiendavaid infokilde, siis leiavad antud sündmusele õige koha!\nPostitatud: 26 Mär, 2020 9:41\nKommentaarides spekuleeritakse, et äkki tulid Iraanist. Iraagi üksused (PMU?) muidu on üle piiri IS-iga võitlemas käinud küll.\nPostitatud: 26 Mär, 2020 9:44\nhttps://www.ohtuleht.ee/995210/blogi-uk ... u-elanikul\nhttps://www.ohtuleht.ee/996630/varsked- ... tervenenut\nVÄRSKED ANDMED: koroonaviirus levib 198 riigis, 472 000 nakatunut, 21 300 surnut ja 114 700 tervenenut\nPostitatud: 26 Mär, 2020 9:50\nKaitseminister räägib oma haldusalast: KL piiripatrullidest koos politseiga, kevadisest ajateenistusse võtmisest jm.: https://www.err.ee/1068733/kaitseminist ... armee-koju\nPostitatud: 26 Mär, 2020 10:09\nStatistika on enam kui sünge. Eilse seisuga oli umbes 60 protsenti USAs registreeritud haigusjuhtudest New Yorgi suurlinnapiirkonnas (metropolitan area – toim). Nakatumise tase seal on 8–10 korda kõrgem kui riigi teistes osades, teatas Valge Maja koroonaviiruse töögrupp. Üks igast kahesajast New Yorgi politseinikust on koroonapositiivne. Üks igast 1000 newyorklasest võib olla koroonapositiivne. Pühapäevase seisuga oli New Yorgi piirkonnas tuvastatud umbes viis protsenti kogu maailma nakkusjuhtudest, nüüdseks on see arv kindlasti oluliselt tõusnud.\nMiks New York? Üks seda maailma suurlinnade suurlinna kunagi lahti mõtestada püüdnud kirjutaja nentis tabavalt, et kui mujal maailmas on metsad kohad, kus puud tihedalt koos, ja inimesed võivad seal jalutades kaduma minna, siis Manhattanil, New Yorgi südames, on neiks puudeks metsas tihedalt koos elavad inimesed ja päris puud on selles kivikõrbes (kui pargid välja arvata) pigem üksteisest lahutatud. New Yorgis elab igal ruutkilomeetril enam inimesi kui üheski teises USA linnas. Ja seesugune kontsentratsioon ongi laskunud viirusel levida lausa kulutulena, sest ametlikult jõudis koroona linna alles 1. märtsil, teine juhtum tuvastati 3. märtsil, 25 päeva hiljem on nakatunute arv New Yorgi linnas ligi 16 000, osariigis 26 000.\nOluline viiruse levikule seni kaasa aidanud tegur on ilmselt see, et newyorklasesd ei oska ja ei taha kodus olla. Ehkki eilse seisuga nenditi, et kuna hospitaliseeritute arv ei ole järsult kasvanud, suhtutakse distantseerumisnõudesse siiski erakordselt tõsiselt. See on suur saavutus, sest elu on New Yorgis enamasti käinud just väljaspool üldjuhul suhteliselt väikseid kortereid.\nVarasemate suurte kriiside ajal – pärast 11. septembril 2001 toimunut terrorit ja sellele järgnenud hirme (antraksi-paanika) – oli just kokkutulemine, koos olemine baarides, muuseumides, teatrites see, mis seltsi otsivaid linlasi aitas. Nüüd, kui peamine soovitus on inimkontaktide vältimine, on selles rahvamassile vaatamata paljude jaoks väga üksildases linnas üksilduse ja eraldatuse aste suurenemas. Sel võib lisaks viiruse levikule olla omakorda laastav mõju. Juba ennustatakse koroona ajal ja järel töö- ja varakaotusest tekkiva masenduse, tervisekindlustuseta elamise tõttu tekkiva ärevuse, aga ka lihtsalt selles suurlinnas üksi jäämise tõttu enesetappude, alkoholi ja uimasti üledooside järel eesseisvat nn sekundaarset surmalainet.\nhttps://leht.postimees.ee/6933387/neeme ... 1577723337\nPostitatud: 26 Mär, 2020 10:26\nVenemaa elab selle epideemia üle paremini kui EL või USA. Esiteks pole Vene meditsisüsteem midagi nii maha jäänud. Vajadusel rakendatakse "meetmed". Ka ei ole Venemaa majandus seotud (tänu majandussanktsioonidele ja kogemustele NSVL ajast) sedavõrd ülejäänud maailmaga ja kasvõi kaitsemaske pole vaja hakata Hiinast sisse vedama, tuleb kõrgemalt poolt käsk ja hakatakse neid vorpima nii nagu vaja. Pessimistid võivad meenutada ja järel lugeda siitsamast foorumist kogu seda saagat ja ennustusi mis kõik kohekohe peale Gruusia sõda Venemaaga juhtuma pidi, tegelikult ei kukkunud kokku isegi Krimmi sild rääkimata majandusest, torude kaudu voolab vedelat siia ja sinna, (läheb offtopicuks).\nValetamine ja võltsimine on seal riigis käinud aga aegade algusest ja üldse näitas miski viimatine uudis et NSVL tagasi ihaldajate arv on kasvanud, ulatudes nüüd üle 50% valimist...\nAga oma laksu nad selle pandeemia käigus muidugi saavad kuid ma usun et "raporteeritud" surnute arv jääb tunduvalt alla Hiina "raporteeritud" surnute arvu ja veel paremini läheb imselt vaid Põhja-Koreas.\nPostitatud: 26 Mär, 2020 10:41\nNäib, et rohkem kannatavad tihedalt asustatud kohad (suurlinnad) ja sotsiaalse elustiiliga kohad (palju lastega koos elavaid vanureid Itaalias ja Hispaanias). Venemaa pääseb vist kergelt, ainult suurlinnades võib tulla probleeme. Aga - seal on populaarsed datšad, kuhu pensionärid ka niisama on harjunud igal suvel mitmeks kuuks kolima. Tegelevad lisaks isevarustamisega. Aga targaks saame alles tagantjärele.\nPostitatud: 26 Mär, 2020 10:43\nPururikas Moskva linn kohustab 65-aastaeid ja vanemaid inimesi kodus püsima ja maksab selle eest toetust 4000 rubla neile,kel on kroonilised haigused . 47 eurot pole teab mis raha,kuid midagi ikka\nPeale prääniku on ka piits : vanakestele ei kehti enam sõidusoodustused ühistranspordis.\nja muidugi soovitatakse kõigil,kel võimalik,suvilasse kolida.\nPostitatud: 26 Mär, 2020 10:45\nRekkamehe arvamus riigi toimetamistest...\nTäna tahaksin ma isiklikult Mart Helme, kui siseministri käest küsida, et millega on Eesti - Soome - Eesti vahet sõitvad veokijuhid ärateeninud selle kottimise mingi dokumentide kontrolli näol. Laevast mahasõit Tallinna sadamas venib tundidepikkuseks. Kuulivestides ja automaatidega politseinikud ja sõjaväelased väravaid valvamas. Keegi kurat neist ei küsi üheltki veokijuhilt, et kuidas su tervis on. Kas täna on ID-kaardi kiibilt võimalik lugeda selle omaniku tervislikku seisundit? Mõõtke parem mingite infrapunatermomeetritega juhtide kehatemperatuuri, sest veokijuhid peavad kauba laadimistel suhtlema erinevate inimestega ja samas laevas istuvad ninapidi koos söögilauas. Võimalik nakkuseoht on suur aga seda nakkust ei tuvasta keegi. Kui mõni jääbki palavikuga koju, siis ei taha temast kuulda ei perearst ega kriisitelefon 1247. Kui küsisin kontrollivalt politseinikult, et miks nad sellist palagani siin korraldavad vastas see, et käsk on. Küsimuse peale, et kelle käsk ei kostnud ta midagi. Sellises lokkavas lolluses veame me võib-olla seda viirust edasi-tagasi ülemere, nakatudes ise ja nakatades oma kolleege ja pereliikmeid. Aeg oleks Sotsiaalministeeriumi "lambal" ja terviseametil mõistusele tulla, et passikontroll Tallinna sadamas viiruse tõrjumisel ei anna küll mingeid tulemusi. Jõuaks see kiri kuidagi Härrade Siseministrini ja Sotsiaalministrini, ehk mõtleksid nad natuke oma tegevuse(tuse) üle järele ja rakendaksid meetmeid, millest viiruse tõrjumisel tõesti ka kasu oleks.\nPostitatud: 26 Mär, 2020 10:46\nSellest venelaste abist:\nNii lilleline versioon paistav ebausutav, kui samas La Stampa väidab, et 80% abiks toodud vahenditest on reaalselt kasutud.\nEks neil need samad keemia- ja bioluure seadmed ole. Eks lahingus juba olijale see asi niimoodi paistabki, et värske täiendus tuleb ja lubab paljakäsi ja kaitsevahenditeta viirust maha murdma hakata. Ja kui esimene demineerija paljakäsi (koroona)miinile astub, siis tõmmatakse vahendid kiiruga välja, või pagetakse kabuhirmus. Venelane teeb seal omale suurt punktivõitu ja saage aru, mingi leheilaga seda plära maha ei võta. Jah on groteskne vaadata, kuidas nad hõlmad laiali palja näoga taidlevad. Aga nad on kohal ja tegutsevad. Ja venkude kabuhirmus jalga laskmisele ma ei panustaks. Selle punktivõidu juures pole teema mitte see, mida nad seal teevad, vaid see kes paremini mõjusamalt ja kaugemale räägib. Siin on ju see, et kes oma sõnumit jõulisemalt ja usutavamalt räägib, selle jutt peale jääb- on see siis "mingi" itaalia ajaleht, või RT ehk vene meediasuutlikus. Isegi kui see 100 mehest koosnev üksus tegutseb tglt "veneteaduse ja luure" ja alles seejärel itaallaste aitamisega, see on teisejärguline. Kahjuks nii on.\nViimati muutis Peeter, 26 Mär, 2020 11:04, muudetud 1 kord kokku.\nTuttav sai eile lõuna ajal saatekirja testimiseks Viljandis\naga mida pole on telefonikõne.\nJu siis on koormused suured , kuigi Viljandis testi plats on täiesti tühi.\nPostitatud: 26 Mär, 2020 10:51\nVana nali sellest kuidas nõukaajal televiisor võitles külmpkapiga.\nNüüd üritatakse siis idanaabri juures televiisoriga epideemiat võita .\nNo ei lähe läbi .Propaganda ei peata viirust ega ravi rasket kopsupõletikku\nPostitatud: 26 Mär, 2020 11:11\nNB! Neile, kes arvavad, et Venemaal on asjad kontrolli all, pole mõtet edasi lugeda.\nLoos antakse hinnang, et praeguseks võib olla juba ~120 000 nakatunut ja selgitatakse arvestuse tausta.\nKui nii, siis polegi ime, et referendum edasi lükati.\nPostitatud: 26 Mär, 2020 11:16\nStockholmis on vallandunud koroonaviirusetorm\nhttps://www.err.ee/1068878/stockholmis- ... iirusetorm\nKasutajad foorumit lugemas: Frater Redox ja 7 külalist


Tervis on kodus. Tule edasi.: Jooga eri ja puhas tervis: kurkumipiim ehk kuldne piim (haldi ka doodh)\nPostitaja: Grete kell 14:23\nKairi Look 9. veebruar 2014 00:48\nTundub maitsev :) Kust riisipiima ja kurkumit hankida võiks?\nGrete 9. veebruar 2014 14:51\nKurkum on lausa Santa Marial olemas (olen näind ainult klaaspurgis), aga leiab ka nt piprapoest! Ja biomarketis on isegi värske kurkum olemas (näeb välja nagu ingverilaps). Riisipiimad on olemas vist igas poes peaaegu. Nad vahel ei ole külmas ja asuvad kuskil tervisetoodete või sojatoodete juures. Ja tegelt võib vabalt ka tavalise piimaga teha!\nSarah Morgan 12. veebruar 2021 17:07\nOn mõningaid looduslikke ravimeid, mida saab kasutada diabeedi ennetamiseks ja täielikuks kõrvaldamiseks. Diabeedi tõrjeplaani kõige olulisem aspekt on siiski tervisliku eluviisi - sisemine rahu, toitev ja tervislik toitumine ning regulaarne füüsiline treening. Sisemise rahu ja enesega rahulolu seisund on hea füüsilise tervise ja üldise heaolu nautimiseks hädavajalik. Sisemine rahu ja enesega rahulolu on õiglane meeleseisund. Diabeedihaigustega inimesed kasutavad sageli täiendavat ja alternatiivset meditsiini. Diagnoosisin diabeedi aastal 2010. Olin tööl ebatavaliselt väsinuna ja unisena. Laenasin töökaaslaselt tsüklomeetri ja testisin 760. Läksin kohe oma arsti juurde ja ta andis mulle selliseid retsepte: insuliin, sulfoonamiidid, tiasolidiindioonid, kuid valu vähendamiseks ei õnnestunud enam ravida, kuid valu uuesti tagasi tuua. Leidsin internetist naise tunnistuse nime Comfort, kuidas dr Akhigbe ravib oma HIV-i, ja võtsin ühendust ka arstiga ning pärast seda, kui olin tema ravimeid vastavalt juhistele võtnud, ei ole arst Akhigbe taimsed ravimid diabeedivabad. Nii et diabeedihaiged, kes seda tunnistust loevad, võtke ühendust oma e-posti aadressil drrealakhigbe@gmail.com või oma numbril +2348142454860 Ta kasutab oma ravimtaimi ka selliste haiguste ravimiseks nagu ämblikuhammustus, skisofreenia, luupus, välimine nakkus, ühine külm, liigesvalu, epileemia, kolded, tuberkuloos, kurguhaigus. EKSEMA, RUUM, PROGENITOR, SÖÖMISHÄIRED, MADALAM HINGAMISNEKKUS, DIABEETIKA, HERPES, HIV / AIDS, ALS, VÄHK, TUMOR, VIGOR, HALITOOS, MENINGIIT, VABA VALU, HEPATIIT A JA KASE, KASTE, KÕRVALDUS. NAUSEA OGENDAMINE VÕI DIARREHA, NEERUHAIGUS. KAHJUMITE KUULAMINE, KROONILINE GASTRIIT siin on e-post drrealakhigbe@gmail.com ja tema number +234 901 075 4824


Pihustid suurendamiseks Sex Dick mahus - Macho Man - Potency Spray\nSee muudab seksi palju meeldivamaks, mõlemal partneril on võimalus saada unustamatu rõõmu intiimsest intiimsusest. MachoMoni seksi spray - unistus kõigist meestest, kes on kunagi varem silmitsi seisnud enneaegse ejakulatsiooni, seksuaalvahekorda võimetusega jne. Juhendaja: Ilmo Sildos f. Kust spray osta? MachoMan ei suurenda ainult ajutist tugevust, vaid kohtleb erektsioonihäireid, mis on iga inimese jaoks väga olulised. Seksikoloogi seisukohast on sellised abinõud vähem tõhusad kui tavaliste meetodite kasutamine, kuid MachoMan on erand reeglist, mida iga arst peaks aktsepteerima.\nTeiseks, teaduse enda sisemise eetika normid nõuavad uurimuste läbiviimist ilma plagiaadi, teadustulemuste võltsimise, doktorantide ja nooremate kaastöötajate ekspluateerimise ja intellektuaalse omandi varastamiseta. Füüsikud on kaua olnud arvamusel, et võrreldes näiteks bioloogiavõi arstiteadusega esineb sündsusetu käitumise probleeme füüsikas äärmiselt harva.\nSeda optimistlikku väidet peab aga nüüd korralikult revideerima. Neis laborites on aastakümnete jooksul Pihustid suurendamiseks Sex Dick mahus maailmaklassi kuuluvat uurimistööd, mida on hinnatud suure arvu Nobeli preemiatega, sellest siis nende senine kõrge autoriteet teadusmaailmas.\nLähemal uurimisel selgus, et esimese katse tulemuste analüüsid olid sihilikult ebakorrektsed. Belli laboritest ilmus ajavahemikul — kümneid artikleid tahkisefüüsika ja eriti nanotehnika alal, mis kirjeldasid näiteks ülijuhtivaid fullereene ja molekulaartransistore.\nKa neid tulemusi ei õnnestunud Pihustid suurendamiseks Sex Dick mahus laborite teadlastel korrata ja kinnitada. Loodi komitee, kes uuris müsteeriumi ja leidis, et vähemalt 16 artiklit põhinesid enam-vähem väljamõeldud tulemustel, nii et selleski loos oli tegemist sohi ja pettusega.\nNeist kahest juhtumist on palju juba kirjutatud nii teadusajakirjades kui ka tavameedias. Katsume siinkohal veel kord valgustada sündmuste tagapõhja ning järele mõtelda, kuidas niisugused asjad võisid juhtuda. Kuid viimase 60 aasta jooksul on füüsikud ja keemikud suutnud kunstlikult luua veelgi raskemaid elemente. Neid saab tekitada tuumareaktsioonide abil, kiiritades näiteks selliseid raskeid tuumi nagu Pb energiliste ioonidega.\nSaadud elemendid on radioaktiivsed, lühikese poolestusajaga ja lagunevad alfakiirguse toimel või spontaanse lõhustumise teel. On ju teada, et mida suurem on Z, seda lühem on tuuma poolestusaeg ja ainet on järjest raskem tekitada.\nSee põnev võimalus on olnud üheks põhjuseks, miks läbi aastakümnete on tehtud üha uusi katseid selleks, et leida järjest raskemaid transuraane . Tulemust võis tõlgitseda nii, et stabiilne saar on käes. Samaaegselt ennustas Poola teoreetik V. Rõõm oli muidugi suur, kui teadlased Berkeleys eesotsas Victor Ninoviga vene päritolu füüsik, kes töötas 10 aastat GSI-s ja tuli Berkeleysse Eufooriline kirjeldus katsetest Berkeleys ja tulevikust ilmus näiteks ajakirjas Physics Today auglk Nagu ikka, hakati katseid kordama teistes laborites, sest esimesi tulemusi on vaja kinnitada.\nIsegi Berkeleys, kus katseid korrati, ei õnnestunud esimesele kolmele tuumale lisa saada. Veel hullem oli ehk see, et ka Sellepärast saatsid Berkeley teadlased Ajakirja toimetus nõudis, Suurte liikmete suurused meeste foto kõik 15 esimese artikli autorit ühineksid tolle uue teatega, kuid Ninov keeldus.\nTa leidis, et selline otsus on ennatlik ja et esimese katse andmeid ei saa tühistada. Seetõttu avaldati kiri  ligi aasta hiljem, 1. Tema oli nimelt ainuke autoritest, kes oli kursis andmetöötluse arvutiprogrammidega ja analüüsi metoodikaga.\nEi olnud ka võimalik, et keegi teine oleks arvutifailidele ligi pääsenud. I hold myself to the highest standards of conduct during experiments and in analysis and interpretation of experimental data. Kuid teda ei võetud kuulda ja ta vallandati Berkeleyst juunis Ta töötas Berkeleys kaua aega koos rootsi päritolu Glenn Seaborgiga —kellele koos Edwin MacMillaniga — anti Kuid arvatakse, et GSI-s on siiski küllalt materjali, mis garanteerib tulemuste korrektsuse. He should have known that a faked result would be exposed.\nMaybe in time he will explain why he did it. Nanoteadus Belli laborites Belli laborites mis erinevalt Lawrence Berkeley laboritest on kaubanduslik ettevõte ja ka paljudes teistes keskustes käib praegu forsseeritud uurimistöö tahkisefüüsikas, kaasa arvatud nanotehnikas mis haarab ka molekulaarelektroonikat.\nKui transuraanide uurimisel on tegu põhiliselt fundamentaalfüüsikaga, siis nanoteadusel võib olla ka palju suurt äriedu lubavaid rakendusi, näiteks odavad molekulaarlaserid, molekulaararvutid tohutu arvutusvõimsusega, ülijuhtivad polümeerid jne. Paljudest sel alal edukatest teadlastest hakkas viimastel aastatel järjest suuremat tähelepanu äratama praegu aastane Jan Hendrik Schön. Ta oli kaitsnud doktorikraadi Konstanzi ülikoolis Viimane oli rahvusvaheliselt kuulus kui suurepärane eksperimentaalfüüsik ja kõrgtemperatuursete ülijuhtide spetsialist ning parajasti otsimas noort kaastöötajat.\nSchöni koostöö Batloggiga ning keemikust proovidevalmistaja Christian Kloci ja teistega osutus erakordselt tulemusrikkaks: kahe aasta jooksul avaldati molekulaarelektroonika alal enam kui 60 artiklit sellistes soliidsetes ajakirjades nagu Nature, Science, Phys.\nCobeco Kobra (30 Tabs)\nSee kõik tekitas muidugi äärmiselt suurt tähelepanu ja Schöni vaadati kolleegide poolt kui hiilgavat tähte, kes viis nanoteaduse ja -tehnoloogia ülimalt huvitavatele ja futuristlikele aladele. Ta töötas probleemide kallal, millega ka sadu teisi teadlasi üle maailma tegeles, kuid ta tulemused olid niivõrd ainulaadsed, et võis juba aimata Nobeli preemia kontuure mitte eriti kauges tulevikus Physics Today, nov Ja siis tuli katastroof — hiilgus lõppes hävinguga.\nSeda fakti oli veel kuidagi võimalik seletada: ehk oli asi katseobjektide erilistes omadustes, ehk oli tal erakordselt osav proovidevalmistaja? Kuid Loodi komitee, mida juhatas Malcolm Beasley Stanfordülesandega lähemalt uurida Schöni töid. Kuuel juhul ei saadud sohki kindlaks määrata, kuid leiti, et tulemuste analüüs oli lohakas, halvasti dokumenteeritud ja kõvasti allpool normaalset standardit. Beasley aruanne  sisaldab ka hulgaliselt konkreetseid pettusenäiteid.\nNüüd võib esitada palju küsimusi. Miks hakkas Schön, kes kahtlemata on võimekas teadlane, sohki tegema? Miks ei avastanud seda tema kaasautorid?\nKiire toiming Kõrvaltoimeid ei esine Siit ja selline positiivsete vastuste hulk Macho Mani pihustuse kohta. Uimasti hind on küllaltki demokraatlik, mis on ka vaieldamatu eelis. Mõned arvustused kirjutavad, et kaupade ostmisel sai ametlik tootja heaks soodushinnaga. Kust spray osta?\nMiks läks nii kaua aega, enne kui teadlaste kogukond sohile reageeris? Kas ta võis tunda survet Belli laborite poolt, kus temalt nõuti järjest uusi ja järjest põnevamaid tulemusi? Võis ju ka nii olla, et ta ise uskus, et ta fabritseeritud tulemused kirjeldavad tegelikke füüsikalisi efekte ja et on vaid ajaküsimus, millal ta ise või teised teadlased need katsetes kätte leiavad.\nKuid kui silmapiiril terendab Nobeli preemia, on kõige tähtsam olla ise justnimelt see esimene avastaja. Selles võidukihutamise meeleheites jõudis Schön lõpuks uue publikatsiooni avaldamiseni iga kaheksa päeva järel. Kas ta koostas oma katsetulemuste kirjeldusi üleoleva ah-ma-tean-naguniimis-sealt-välja-peab-tulema tundega? Üleoleva — või fanaatilise, või haiglase?\nTa vallandati Belli laboritest Küsimusi tõuseb ka seoses Batloggiga, kes on enamiku nende artiklite kaasautor, mille kohta komitee kinnitas, et tegemist on sohiga.\nKuidas oli võimalik, et tema kui Schöni šeff ja mentor Belli laborites ei avastanud valskust, mida kahe aasta jooksul publitseeriti ühes Pihustid suurendamiseks Sex Dick mahus teise järel tõe pähe? Komiteel ei läinud ju rohkem aega kui paar kuud, et kindlaks teha sohk — tulemuste võltsimine, ebarealistlik täpsus ja efektid, mis on üksteisega vastuolus.\nOleks võinud oodata, et Batlogg, kes oli keskne kuju tulemuste levitamisel nii teaduskonverentsidel kui finantseerijate juures, oleks nendesse ka põhjalikult süveneda püüdnud ja lõppude lõpuks ebaaususe ära tundnud.\nKas see võis olla nii, et ta siiski hakkas midagi aimama juba sügiselkui kriitikat oli tulnud? Talle heidetakse ette, et tema roll maailmarändurina ja tulemuste ettekandjana oli väga mugav ja igaks juhuks? Sest kui tulemused oleksid olnud korrektsed, siis on tõenäoline, et neid mõlemaid oleks hinnatud Nobeli preemia väärilisteks ja sel juhul oleks Batlogg koos Schöniga esinenud poodiumil Stockholmi kontserthoones. Kuid kui loota au jagamisele, siis peab ka olema valmis kriitikat jagama!\nHuvitav on asjaolu, et mõlemad komiteed vabastasid kõik Ninovi ja Schöni 34 kaasautorit võltsimise või võltsimisest teadlik olemise süüst. Kaasautorite vastutuse küsimus jääb siiski lahtiseks ja võib loota, et põhjalikel aruteludel füüsikute seas räägitakse need probleemid selgemaks. Kaasautor, kes hiljem ju lisab artikli oma publikatsioonide nimekirja ja kasutab seda oma karjääri edendamisel, peaks siiski ka vastutama selle eest, et artiklite teaduslik sisu oleks õige, vaatamata sellele, et tema enda panus võibolla puudutab ainult mõnda osa tööst.\nOn tõstatatud ka küsimus, kellel õieti on õigus kirjutada oma nimi artikli autorite hulka. Eugen Tarnowi hiljutine küsitlus Ameerika Füüsika Seltsi liikmete seas ca vastust näitas, et rohkem kui nelja autoriga artiklite autoritest arvas tervelt veerand, et nende viimases artiklis olid neljas ja järgnevad autorid üleliigsed.\nPeeti õigeks, et autorite hulka kuuluksid need, kes on osalenud uurimuse põhimõttelises ja praktilises kavandamises, läbiviimises ja tulemuste interpreteerimises, kuid finantside muretsemise, andmekogumise ja töörühma üldise juhendamise märkimine peaks jääma vaid tänuavalduste Pihustid suurendamiseks Sex Dick mahus Physics World, septlk 17 — On olemas ka vastupidine probleem — töö, mis tegemise ajal tundub olevat rutiinne ja mitteatraktiivne, vormistatakse artikliks, mille autorite koosseisust jääb ühel või teisel põhjusel mõni tegelik osaline välja; kui siis mõnes hilisemas kontekstis osutuvad tulemused vägagi silmapaistvateks, on tõelist autorlust kui mitte võimatu, siis igal juhul üsna raske välja selgitada.\nKuid ajakirjad, eriti Science ja Nature, kus suur osa Schöni artikleid avaldati, ei ole sellega pääsenud Minu liige on 10 cm, kuidas seda suurendada. Vastuseks kirjeldab Nature 3.\nNature töökuulutuste rubriigi toimetaja märgib 1. Kuid siiski tundub, et toimetuste kiusatus avaldada oma ajakirjas põneva sisuga artikkel Nobeli preemia lõhnaga!\nNiisamuti tundub, et retsensentidel on vahel kiusatus ilma pikemalt mõtlemata tagasi lükata vastupidiste sotsioloogiliste parameetritega töö — tundmatud autorid tundmatust instituudist kaugel suurtest keskustest ja töö, olgugi et igati korrektne, seetõttu natuke teises tonaalsuses kui teadusuuringute ühiskatla ümber istujatel. Nimetatud kaks skandaali on kahtlemata kahjustanud füüsikat ja füüsika positsiooni ühiskonnas. Arvatavasti on suurenenud skepsis füüsika tulemuste suhtes üldse, lisaks sellele on paljud doktorandid ja nooremad teadlased kaotanud väärtuslikku aega, katsudes kinnitada ja edasi arendada võltsitud tulemusi.\nOn siiski rõõmustav, et füüsikud ise avalikustasid petuartiklid ja otsivad nüüd abinõusid, mille abil saaks niisugust võltsimist tulevikus takistada. Nobeli preemiad Nagu juba oleme nentinud, on paljud asjatundjad leidnud, et eespool kirjeldatud teaduslikud tööd oleks võinud olla Nobeli preemia kaliibriga, Pihustid suurendamiseks Sex Dick mahus võib oletada, et ka Ninov ja Schön ise mõtlesid niisamuti. Nobeli preemia saamiseks on enamasti tarvis olla esimene, kes suure avastuse teeb.\nVähemalt füüsika ja Pihustid suurendamiseks Sex Dick mahus alal pole õnneks seni veel ühtegi preemiat vaidlustatud.\nHuvitav lugu oli füsioloogias ja arstiteaduses, kus taanlane Johannes Fibiger — sai Siiski ei olnud siin tegemist otsese sohiga, vaid katsematerjali vigase tõlgendamisega. Võib nimetada, et Fibiger ise suri vähktõve kätte kuu aega pärast oma auhinna kättesaamist Stockholmis Järgmine Nobeli preemia vähiuurimise eest anti Enrico Fermi — võttis vastu Siin ei olnud küll tegemist väga suure veaga ja Fermi võis auhinna vastu võtta puhta südametunnistusega, sest tal oli ka mitmeid teisi avastusi, mis oleksid preemiat küllaldaselt põhjendanud.\nKui vaadata ka maailmakirjandust, siis võib nimetada vene autorit Mihhail Šolohhovi —kes\nCobeco Kobra (30 Tabs) | Desiree Erootikakaubad


Pandeemiarežiimis tiksudes ja poolsunduslikult omaette hoides, suurema liikumisvõimaluseta meenuvad ikka vahel kohad ja olud varemkäidud kohtadest. No et mingi koht, vaade, lõhn, heli meenutab midagi sarnast kuskilt reisilt. Eile turgatas, et selliseid ajas tagasiminekuid ei paku kiired reisid, ei me eurotripp ega lauareisid. Küll aga kõik aeglased reisid, Trondheim, Reykjavík, Augsburg. Käime kuskil, ninna tungib määnduva rohu lehk, meenuvad Norra mäed. Istume kuskil palavas, meenub üks õhtu Augsburgis.\nIva? Iva on see, et mingi paigaga mingi sideme tekkimine vajab aega. Ja kui on side loodud, saan hiljem seda uuesti läbi elada. Kiirreis pakub kiire elamuse, aga hiljem järelelamust annab vähem. Jah, on mõned mälestused, aga needki pinnapealsemad.\nSee on kodutee, on koooduuutee. (10. oktoober 2019)\nÄsja tulnud teade Archimedes Kristjan Jaagu grandi uue kandideerimisringi kohta tuletas meelde, et viimane ots on talletamata. Püüdsin siis midagi kribada. Tegin küll enne pisemaid märkmeid, millest kodutee- ja lõpujutt pärast kokku panna, aga pole paari kuuga selle kokkupanekuni jõudnud, nii et tühja neist märkmeist, paugutan puusalt. Marsaga nägi Six mitu päeva vaeva, valis varuvariante ja otsis igaks juhuks auto remondikohti. Külas käinud tuttav näiteks rääkis, kuidas ta iga kord Euroopas sõitmas käies autol midagi remontima pidi, nii et parem karta jne.\nAugsburgist Pisekisse sõit oli kõige pinevam, sest esiteks tegid auto pidurid eelneval päeval tankimas käies imelikku sihkat-sihkat häält ja teiseks kordasime sama viga, mis Trondheimi minnes – vaatasime küll 2D kaarti, aga ei võrrelnud kõrgusi.\nAuto saime laeni täis pakitud, tagumised rattad olid pisut rohkem koobastes küll. Ega me midagi maha jätta ei raatsinud, asjade punasesse risti viimine oli plaan B. Toad saime koristatud ja üllatavalt valutult ka üle antud, mingeid pretensioone vastuvõtjal polnud. Eks ka sellepärast, et ühikas pidi lammutamisele minema. Nüüd küll vaatasime, et ühika kolimine on veel aasta edasi nihkunud, nii et ju keegi me toas jälle elab.\nPidurihääled kadusid mõnesaja kilomeetri järel ära, nii nagu Veiko, kellele igaks juhuks konsultatsiooniks helistasin, ennustaski. Baierimaa serval sattusime Baieri loodusparki ja too osutus mõõdukalt mägiseks, mis mu üllatuseks aga KIA-le mitte nii mõõdukat koormust pakkus. Ikka väga vaevaliselt käis see ronimine ja kohati viiendat käiku ei kannatanud kasutadagi, jõud lihtsalt kadus. Nii et kolmas käik ja kõrged pöörded. Vahepeal, kui kerget kärsakat aimdus, tegime jahutuspeatust. Ilmaga läks kah õnneks, erinevalt eelnevatest sajustest päevadest oli nüüd valdavalt kuiv. Mägedest saime käikude ja piduritega pidurdades jälle alla, seiklesime Tšehhi pekkis teedel, põikasime mu lapsepõlvekangelase Švejki radadele ja siis majutuskorteriteenuse vahendusel ööbimiskorterisse Pisekisse. Pisek on kena nunnu linnake, Euroopa ühe vanema kivisilla ja pisikese vanalinnaga. Pikalt uidata ei jaksanud, käisime poes, jõime õlut ja sõime salatit, imetlesime liivaskulptuure ja niuh kaupluste sisehoovi magama tagasi.\nHommikul ärkasime varakult, saateks pääsukeste sädin ja kerkokellad. Masin läks kenasti käima ja hiilisime linnast välja. Tšehhis oli ikka tunda endist nõukahõngu, ikka lapitud maanteed ja räämas majad, üsna kodune. Poolale lähenedes saime jälle pisut mägesid, aga õnneks eilsega võrreldes vähem ja lamedamaid. Piiri kandis toimus vist mingi metalifestar, kõik kohad olid karvaseid täis.\nPoolas oli sel korral eesmärk kiirteid maksimaalselt vältida ja maanteid kasutada. Pisut saime siiski ka kiirteid ja korraks ka ummikulaadset toodet, teeservas olid tossav tsikkel ja paar autot. Kui kiirteed teevad jubedaks sealne uhamine, siis maanteed teevad jubedaks nende kitsasus, olematu teeperv, 90-kraadised kurvid, üliaeglased traktorid, millest kitsasuse tõttu on võimatu mööduda, arusaamatus, millal kiiruspiirangud algavad-lõppevad ning lisaks lõputud asulad. Kokkuvõttes on mõlemad variandid võrreldavalt kehvad, lihtsalt kumbki omal moel.\nPoola õhtupoolikuks jõudsime õkva enne pimedat oma spaahotelli, suurt jällegi seda nautida ei jaksanud, käisime korraks saunas ja pagesime sealt tümpsu kuulava paarikese seltsist käppelt oma pisikesse tuppa. Vedasin mingid nöörid laiali, et saunaasju kuivatada, mugisime poest ostetud kummalisi salateid ja krõpse ja kustusime ära.\nHotelli rootsi lauas oli toiduvalik tavapäraselt ahvatlevalt rikkalik, oleks märksa rohkem süüa tahtnud kui ära mahtus. Kõrvallauas oli mingi meeskond, korvi või jalka või võrgu või midagi sellist. Spaa oli keset järjekordset rahvusparki, järve ääres. Järve märkasime nautida alles kohvi ja koogi ajaks.\nLeetu sõit jätkus eilses toonis, ikka maadlemine maanteedega, sekka ohtralt virtsalehka. Leedu piiri ületades oli juba koju jõudmise tunne, seda enam, et pilt muutus koduseks, maantee läks laiaks ja erinevalt Saksamaast ja Leedust sai pikki lõike metsa vahel sõita. Baltimaad on tõesti Euroopa rahvuspark, või noh, pole seda – kui Kesk-Euroopas paistab iga metsasem tükk olema rahvuspark koos kogu turismitaristuga, siis meie maanurgas siin on ka veel lihtsalt metsa, midagi, mis on iseenesestmõistetav, mitte mingi toode, mida pakendada, turundada, piirata. Mõnusalt loomulik.\nLeedus oli taas kavas ööbimine telkimisplatsil, nagu ka minnes. Sel korral pidime kerge vihmaga hakkama saama, aga õnnestus me pisike telk servapidi lõkkeplatsi katusealuse alla nihverdada, nii et väga märjaks ei läinud, saime kenasti jälle kummalisi kohalikke produkte pruukida ja põhku pugeda.\nViimane ots läks nagu niuhti, juba pärastlõunaks olime Tartus, kobistasime asjad osaliselt tuppa, käisime kiirelt linnas ja tegime interneti paketi, tagasi koju ja nõrkesime lõpuks ometi oma laia voodisse, saime aknad lahti hoida, ilma et mingid lollakad naabrid seal kondaks, suitsetaks ja möliseks. Ja ruumi korteris nii palju.\nTartu on pärast Kesk-Euroopat hirmus nunnu, madalad puumajad ja kõik see muu. Eks kontrasti pärast peabki vahel ära käima, et kodust elu hinnata oskaks.\nAugusti lõpus hakkas ÕISis tulema ärevaid teateid, et ma pean oma õpinguid pikendama. Samas on pikendada raske, kui välisõppe punktid tulevad hiljem. Kusjuures õppeosakonnast öeldi kah, et ongi selline jama. Instituudist pakuti, et üks võimalus on mul akadeemiline võtta, mis tähendaks tervisekindlustuse kaotust, näiteks. Ei saa ega saa sellest Augsburgi taagast lahti, endiselt kummitab. Esialgu anti mulle siiski krediidina pikendust ja pidin nüüd küüsi närides ootama, et ehk enne septembri lõppu siiski tulevad ka punktid. Ei tahtnud küll oma saksa kontakte kiusata, aga olud sundisid, nii et torkisin neid ka pisut takka, et ehk saaks siiski enne sealset semestri lõppu ainepunktid kätte.\nÜhe tähtsama aine õppejõud edastas mu hindeküsimuse peale varasema meilivahetuse sealse eksamikeskusega, kust selgus, et ta oli juba augustis nende järelpärimise peale kostnud, et kindlasti saan aine läbitud, kuigi ta pole veel mu lõputööd näinud. Lihtsalt varasem panus ja osalus andsid talle põhjust optimistlik olla. Tore teada, sest seda lõputöö tagasisidet oodates olin ma ise küll närvis, kas sai piisavalt hea ja ootuspärase sisuga.\nKa teine õppejõud oli toetav, juba semestri keskel andis möödaminnes tagasisidet. Kipun loengutes kohati ehk liigagi aktiivne olema, nii et hea teada, et närvidele ei käi.\nKokkuvõttes sain kõigis ainetes A või arvestatud ning võisin rahumeeli koduülikooli tegemistele keskenduda.\nÜldiselt nii oligi, et ained ja õppejõud olid head ja asjalikud, lihtsalt kogu see muu kaasnev väsitas oodatust enam.\nAugsburgi kurnavad seiklused süvendasid vajadust tiheasustustest eemale tõmbuda, nii et pagesime pikemaks ajaks maale ja püüame siin nüüd mingi baasi sisse sättida, küllap vähemalt aastaks jääme paigale, näis, kas tuleb uus rahutus peale või ongi mõõt täis. Sõbrad läksid just aastaks Hollandisse, nii et ehk jõuame juba kevadel ühe pisema tripi teha. Nende algus oli vastupidine meie kogemustele, kõik on ludinal läinud, nii et irvitasime isekeskis, et sõpruskonna sisene karma ja tasakaal, meie jamad võimaldavad neile head olemist.\nLabels: Augsburg, kämpimine, kokkuvõte, kool, majutus, paberimajandus, Poola, Tartu\nMis on hästi. (20. juuli, 2019)\nLõpp paistab, paari nädala pärast on kavas siit varvast visata, mitu tähtaega ja tööd on kukil, mis tähendab loomulikult seda, et tuleb mittekohustusliku asjaga, blogiga, tegeleda.\nEt siin-seal poetatud viginaid tasakaalustada, püüan loetleda positiivset:\n* Õlleaiad, rõdud ja õues hängimine. Kõik kohad on neid istumiskohti täis, on suuremaid, on väiksemaid, vingemaid ja lihtsakoelisemaid, aga neid jagub. Ainuüksi meie lähiümbruses meenub mulle kilomeetri raadiuses vähemalt viis. Lisaks muudele kõrtsudele. Aga need nendeks, aiad on tähtsad, sest Eestis mind hirmsasti häirib, et meil pole suurt väljas olemise kommet. Ja isegi kui tahad väljas olla ja toidukohal on õueala olemas, siis naljalt ei võimaldata, eeldatakse on liiga külm vms. Seetõttu näeb me tänavapilt kole niru välja. Ja ärme hakka ilmast ja külmast jaurama, Norras oli kehvem ilm kui meil, aga kohalikke see ei heidutanud, kui otseselt oavarrest ei kallanud, siis oldi ikka õues. Mõnikord isegi oavarre korral. Milleks meil katused loodud on, onju?\nAga tagasi Saksa. Seda õuehängi teevad kõigele lisaks kõik vanuserühmad, nii päeval kui öösel ringi jalutades näed nii 80seid kui 18seid õlle või muu joogiga kas õlleaias või niisama kuskil hoovinurgas või rõdudel sumisemas. Kusjuures alkovaba õlu on aina populaarsem, nii et see sumin ei tähenda tingimata joovet.\nSamuti on suuremal jaol majadest rõdud ja (taas erinevalt Eestist) neid kasutatakse aktiivselt. Varahommikust hilisõhtuni näed ikka kedagi üksi, paaris või mitmekesi rõdul aega veetmas. Rõdu on vaat et inimõigus: näiteks sotsiaalmaju ehitavad arendajad peavad tingimata teatud mõõtudes rõdu ehitama, esimestel korrustel aga väikse aia looma.\nLisaks sellele, et säärane väljas elamine on hubane ja tore, näeb inimesi, mitte tuimi maju, on sellel ka näiteks turvalisuse aspekt: õppejõu sõnul (ka mingi uuringu andmetel) on see üks faktor, mis aitab Saksamaal turvalisust tagada. Kui Eestis kuulub öö nolkidele, siis siin on öösel ka vanem rahvas liikvel ja ülekäte minevad noored võetakse joonelt letti, kui nood lammutavad või ahistama kipuvad.\nNii et kõiksugu Tallinna ja teiste linnade kuritegevuse ohjeldamise pärast muretsejad võiksid natuke lahtisemalt mõelda ning ööelu ohjamise asemel nuputada viise, kuidas vanem elanikkond oma urgastest välja urgitseda.\nViimati näiteks käisime vanalinna müüri juures pargis külitamas ja seal oli kirju seltskond õhtul kell kümme: tudengikamp oli kohal õllekastidega ja ajas oma asja, lapsed mängisid liivakastis ja eakad tegid taiji'd. Koerad mängisid. Ühesõnaga, pilt on Eestis nähtavast märksa kirjum.\nBismarcki kvartali hipsteripiirkonnas käiakse aga õhtul-öösel raudteesillal istumas, sumisemas, kitarri mängimas ja nii sama olemas. Kusjuures istumine külitamine toimub otse silla betoonpinnal, mitte toolidel või käsipuudel.\nPildil näide ühest kummalisest venesõbralikust õlleaiast, milles peidus üks rääbakas telk. Pole eriti kutsuv. Kohati ongi mõned õlleaiad nii suvalised, et tekib kahtlus, et mõned loovadki neid mingil suvapõhjusel, mitte põhieesmärgil. No nagu meil tehakse OÜ-sid maksueeliste tarvis. Äkki siin saab kah kas maksusoodustust, soodsamalt parkimiskohti või lubatakse õlleaiaks ristitud platsil pikemalt sõpradega sumiseda. Uurimine jätkub.\n* Aiandus ja ühistud. Kümned, võib-olla isegi sajad sellised asutused, mitmed neist ka oma õlleaiaga ühistu südames. Kõik kohad on täis miniatuurseid aiakesi (loomulikult koos vältimatu aiakujude kitšiga), nii vahetult majade ümbrused ja rõdud, kui ka nood ühistud. See kõik muudab linna ositi nunnuks ja hubaseks, roheliseks, annab inimestele tegevust, võimaldab neil taas kuskil omaette aega veeta ja küllap aitab praeguse leitsakuga ka linna natuke jahutada – aiamaadest mööda kõndides tunned kohe jahedamat õhku, ülesköetud majade ja asfaldi keskel on lugu teine.\n* Vähene valgusreostus. Sakslased/augsburglased ei pea vajalikuks iga jumala pimedat nurka valgustada. Kui Tartus, kus luunja kurk niigi ööd reostab, kostub ulgu Emajõe terviseraja kehva valguse pärast, siis siin on nii linnamets (jurakas looduskaitseala linna lõunaservas) kui ka meie jõe poolele jääv ning terve linna pikkuses kulgev terviserada väga juhuslikult valgustatud, valdavalt aga pimeduses. Ja pole probleemi. Kondame seal öösiti ja pole kordagi ohtlikku olukorda märganud või end ohus olevana tajunud. Sama lugu on hoovidega – pole püsti pandud kümnemeetris posti otsas ja kõikidesse akendesse kiiskavaid lampide paraadi, on vaid paari meetri kõrgusel diskreetselt hõõguvad lambikesed siin-seal. Ja piisab. Tulemuseks on see, et öösel saab ööd nautida, tähti vaadata ja loodus on kah õnnelikum. Ma ei hakka siin valgusreostuse kahjulikke mõjusid loetlema, selle kohta on küllaga uuringuid tehtud, me ülikoolilinn võiks kah rohkem teadlikult tegutseda, mitte ERM-i prožektoreid taevasse suunata.\n* Muu rohelus kah. Nii eelmainitud terviserajad ja linnamets kui ka muidu igal võimalusel muru ja puud. Kusjuures mitte ka tingimata muru, hoitakse täiesti teadlikult võimalusel niitudena neid rohealasid, ei pea kõike kohe mullani tasa niitma, võib ka siin-seal heinal suureks kasvada lasta.\nSamuti on linn põldudest ümbritsetud, nii et väga mõnus on meil siin kümne minutise jalutuse järel põllavahele uitama minna ja ühikaelust närve taastada.\n* Kasvatatud koerad. Praegu käib vaidlus linnametsas jalutusrihmakohustuse kehtestamise või lõdvendamise üle. Päevast päeva kohtame ilma rihmata koeri ja keegi pole meid veel tülitanud, vaid paar üksikut on tulnud nuuskima, aga üldiselt hoiavad kõik viisakalt distantsi, tegelevad oma asjadega ja vaatavad vahepeal peremehe otsa, et mida too nüüd neilt ootab. Ma ei tea, kas neil on siin kohustus kohe kutsikana koerakoolis käia või on lihtsalt enesestmõistetav norm, et koer ja peremees olgu koolitatud, aga tulemus on meeldiv. Rattaga sõites või uisutades pole kah kellelgi jahiinstinkti tärganud ja ei pea kuulma peremehe jauru "oi, ta kunagi ei hammusta".\n* Klienditeenindajad. Ma vist pole siin ühtegi turtsakat teenindajat näinud (a ei, üks noamüüja meenus). Äärmisel juhul neutraalset, aga valdavalt on ikkagi müüjad pigem positiivsed, vabad suhtlejad, kes isegi õhtul, vahetuse lõpus leiavad viitsimist vajadusel klientidega ka lõõpida. Ja ka vastupidi – kliendid kukuvad teenindajaga heast peast tühjast-tähjast rääkima.\nEestist meenub mulle vaid paar sellist erandit söögikohtades ja ainult üks saksa mentaliteediga kassapidaja Tallinna vanalinna Rimis. Too võttis heaks teinekord kliendi kaubavalikut kommenteerida ja ka muidu suhelda mitte stiilis "mina teenindaja, sina klient, head aega".\n* Transport. Ühistransport – kiire, puhas, tiheda graafikuga, üliõpilaspiletiga tasuta (pilet ise maksab muidugi 120 eurot).\nLiidan siia ka rattateed. Arenguruumi kindlasti on, endiselt on autoteed prioriteet, aga suund on õige ja pea igale poole saab rattaga või uiskudega ohutult ligi. Üldiselt on hierarhia väidetavalt selline, et esmajärjekorras jalakäija, siis rattur, siis auto. Teed antakse küll igal võimalusel ja linnas sebrasid reeglina pole, lihtsalt igal ristumiskohal (ja mujalgi) lastakse jalakäija üle, selleks pole eraldi tähistust vaja.\n* Jõed-kanalid. Eelmine nädal sai Augsburg oma ihaldatud UNESCO maailmapärandi nimekirja. Täna just algavad sellele pühendatud tähistused. Pidu jälle.\nPildil näha üks kanal vanalinna kino lähistel. Seal on "igavene laine", kus surfarid liuglemas käivad.\n* Eelmisest lähtub ka pidevate ürituste graafik. Ühtelugu miskit toimub, tasuta kultuurist puudust pole, nii et kui me jaksaks, siis saaksime siin vist kultuuri üledoosi. Aga isegi kui pole kavas kuskile ürrile minna, siis ka oma igaõhtustel uidangutel satume ühtevalu juhuslikult mingile üritusele. Ja kõvad väljaskäijad sakslased on igal pool kohal.\n* Poodides suur valik kohalikku kaupa, veganvalik on samuti suur. Nood on küll tiba kallimad, aga mitte karmilt. Ja noh, seda kallidust tasakaalustavad jälle muud artiklid, mis on Eestis pakutavast odavamad. Liiter veini näiteks euro eest, õllest rääkimata. Aga ka muu.\n* Tasuta raamatud ja muu. Komme on tõsta oma üleliigsed asjad tänavaserva, nii et (nii nagu Trondheimiski) siia kolides pole teoreetiliselt sul asju vaja kaasa tassida, linna peal liikudes nopid kokku nii köögitarbed, rattad, mööbli, kui ka tehnika ja raamatud. Meie oleme saanud endale sel moel tassi ja paar raamatut. Saanuks rohkemgi, aga meil pole palju vaja.\nLisaks on kõiksugu taaskasutuspoed, me oleme külastanud linna kahes otsas olevaid "sotsiaalkaubamaju" ja pean end iga kord tagasi hoidma, et igasugu pudinaid ära ei ostaks. Raamatuid jms. Kodustele oleme siiski üht-teist soetanud.\n* Putukapuudus. Loodetavasti on see loomulik piirkondlik eripära, mitte seotud üleilmse putukate väljasuremisega – päeval ja öösel saab rahumeeli väljas istuda, ilma et mingid loomad sind näriksid. Tagasi Eestisse jõudes saame vist sääse-, kihulase-, parmušoki. Mul on vist vaid üks kord grillimisel sääsk kallal käinud. Samas lähikonnas nad ikkagi olemas on, sest paar nädalat tagasi sai lugeda mehest, kes viidi pärast vutimängu otse jalkaplatsilt kiirabisse sääserünnaku tõttu. See oli küll linnast natuke eemal järve lähistel, nii et ju neid ümberkaudu ikkagi leidub.\n* Ja kõik need erinevad rattad, kastidega, kastideta, raamiga, kruiiserid ja hipsterid, kolme kuni kuue rattaga, akuga ja ilma, pikad ja lühikesed. Kevadel kuulutas linnavalitsus välja, et toetab pakirataste ostmist kuni 1000 euroga. Äsja tuli ka uudis, et Augsburg kuulub 25 kõige ummikurohkema linna sekka Saksamaal, nii et ilmselgelt on mõistlikum soosida rattaliiklust. Pakirattaid saab ühe seltsi korraldusel ka (vist lausa tasuta) laenutada, nii et kui sul midagi vedada, ei pea kohe autoga laiutama.\n* Jaanimardikate lend pimedas metsas.\n* Kirsi-, kreegi- ja ploomipuud igal pool, siruta vaid käsi ja vitsuta.\n* Kebab dürüm. Ja kõik teravad toidud on ka tegelikult teravad, mitte tšillit või pipart kuskilt eemalt näinud. Kebabikohtades tasuta tee.\nEnamikus, võib vist ehk isegi öelda, et enamuses söögikohtades ei lasta tümpsu ega muud muusikat. Valitseb rahustav vaikus, kostub vaid pisut jutusuminat, söögihääli, klaaside ja tasside üksikuid kõlkse. Meenus kohe sama mõnus Norra. Ühtlasi muutus Eesti toidukohtade lõputu lämin veel vastumeelsemaks.\n* Bitte ja danke ette ja taha. Rattur teeb sust möödasõitu, sa teed talle selleks natuke ruumi ja kõik vaevuvad mööda tuhisedes ka danke poetama. Sama lugu muudes olukordades. Eestis sellistel juhtudel reeglina nohisetakse (ma ise kaasaarvatud).\n* Äiksetormid. Kord kuus ikka korraks üle käib. Teed rõduukse lahti, kustutad tuled ära, viskad voodile pikali ja vahid. Ja kuulad, kuidas mürts raginal üle taeva rullub.\n* Läheduses mäed.\n* Külas käivad sõbrad.\nLabels: Augsburg, liiklus, rahvas, schwäbisch, second hand, välisõpe\nNii kuum on tunne (1. juuli)\nPalav, palav, palav, palav on see elu siin viimased nädalad olnud, kuumalaine lööb ee … laineid. Kusjuures õhtul, pärast päikseloojangut on ikka märgatav vahe, kas kõnnid kivikõrbes või rohealal, õhk on jahedam, niiskem, värskem, mõnusam. Õnneks Augsburgis neid rohealasid jagub, nii jõe ümbruses kui ka mujal. Vist olen juba varemgi maininud, et siin on hästi palju väikseid aiandusühistuid, mööda linna on neid miniaedade ühistuid oma minimajade ja oma õllekatega alasid palju puistatud.\nIgatahes, jah, palav. Kuumalaine esimesed ööpäevad läksid eriti vaevaliselt, vahepeal magasin kahe öö peale kokku vaid kuus tundi. Greete küsis selle kohta Delfi tarvis kommentaarigi. Ma arvasin, et on tiba suurem lugu ja ma olen vaid üks kommijatest, aga viimaks see tükk põhiliselt mu vingust koosneski. Eks jah, veebiajakirjanduse tükeldamismajandus, nii ta käib.\nEt kannataks vähegi olla, soetasime rippvoodid ja käime nüüd jõe ääres kõlkumas. Natuke häda on tollegagi, kuna otse jõe ääres on padrik üsna tihe ja tuult vähem kui lagedal, aga lagedale ei saa jälle midagi riputada ja niisama piknikutekil läheb külg ruttu kangeks. Jälle häda, onju.\nKooliasjadega läheb nii ja naa. Palav on ka koolis, ühes aines näiteks ei tahtnud pastakas peos püsida. Teiseks loenguks käisin ehituspoes ja ostsin akuventika. Töötas hästi koolis, töötab ka kodus, liigutab oma väiksusele vaatamata vapralt õhku me üleköetud toas.\nÜks Current Affairsi analüüsiprojekt ja ettekanne sai palavale ja arusaamatustele rühmatöökaaslasega vaatamata tehtud, nüüd on ses aines paari nädala pärast veel üks projekt teha ja siis on ühel pool. Tiba muretsen, fookus on veel hajali, aga vast saab asja. Kusjuures tol ettekannetepäeval kordus tüüpiline jama – ajast kinni ei peetud, õppejõud eriti ei modereerinud kah ja kui ka korra sekkus, et hei, teil saab aeg varsti otsa, siis kiilus ettekandjal korraks täitsa kinni ning tegi siis tavalise vea: mitte ei võtnud otsi kokku ja ei pakkunud kokkuvõtet, vaid hakkas kiiruga ikkagi kõiki punkte läbi vuristama.\n(Re)presenting and Mapping of Digital City segadus jätkub, käisin möödunud nädalal lektori konsultatsioonil ja ta endiselt polnud päris kindel, millist uurimusprojekti ta täpselt meilt ootab. Siiski õnnestus talt üldjoontes midagi välja pressida ja vaikselt hakkan projekti koostama. Mis toobki teise tahu juurde – lõin (vist) teistest rühmakaaslastest lahku. Kuna nii konsultatsioonil kui ka järgneval loengul lektor ütles, et see on okei, pealekauba pole teemade registratsioonilehel keegi teine end otseselt tänavakunstile pühendanud, siis võtsin end kokku ja kirjutasin nädalavahetusel oma rühmale, et ma jätkan oma teemaga, te pusige oma tänavamuusikat edasi. Kusjuures ega neil see suurt ei edene, ootavad vaid linnavalitsuselt vastust, mida ei tule ega tule, ja minu pakutud lahendusi ei kasutanud, nii et näis, kaugele jõuavad. Mu jaoks on säärane lähenemine liiga passiivne.\nÜksinda tegemisel on loomulikult omad riskid, kogu vastutus on ühel inimesel ja vaatenurki kah ehk vähem. Teisalt areneb töö märksa paremini, jääb ära see lõputu tööülesannete jagamine ja koordineerimine. Enamiku rühmatööde puhul oleks selleks ajaks, kui ülesanded jaotatud saavad, mul vähemalt pool tööd juba valmis olnud.\nSelvetööga kaasneb ka keeleteema: saksa keeles töö vormistamine võtab rohkem aega ja peaksin vist abi kasutama, muidu oleksid seda rühmatöökaaslased teinud. Nüüd kaalun, kas anun mõne tuttava tõlkija abi või ehk on mu siinne tuutor valmis pilgu üle laskma. Kaalun veel.\nHästi kummaline on see, et TÜ-s olen harjunud süsteemiga, kus iga tehtud töö tähendab sammukest lõpptulemusele lähemale, st iga töö on hinnatav ja täidab teatud protsendi kohustuslikust kogumahust. Siin aga vahepealseid töid ei hinnata, loeb vaid semestri lõputöö, ning tagasisidet kah ei saa, nii et ma ei tea ka oma vahepealsete tööde põhjal hinnata, kas ma teen midagi õigesti või valesti. Selliselt on raske kohaneda, teate. Nii et pärast viimatist töö esitamist küsisin ekstra õppejõult tagasisidet ja õnneks selle ka sain. Nõustusin kriitikaga (kippus natuke laiali vajuma ja üldine olema, teisalt tulenes see osaliselt tema püstitatud probleemide ühildamatusest, mille ta ka omaks võttis) ja positiivseid viiteid oli loomulikult tore lugeda. Eriti soojaks teeb südame muidugi hinnang mu üldisele osalusele "You are a joy to have in class! Thank you for always contributing." Pärast esmast avvv-reaktsiooni käivitub muidugi taas (enese- ja teiste) kriitika – mu arvates ei tee ma midagi erilist, ülikool ongi mu jaoks aktiivse osaluse, diskussiooni ja pärimiste koht, vastasel korral võiksime kõik kodudes istuda, youtube'i vahtida, raamatuid lugeda ja MOOC-ides osaleda. Mis on täiesti okei eneseharimise viis, aga ma tahan ikkagi ka suhelda, teema juurde kohe täpsustavalt küsida või vaielda. Ja kui sulle, tudeng, selline viis ei sobi ja sa käid loengus FB-s vahtimas, Snapchatis suhtlemas või ei mõtle kaasa, siis ma arvan, et sa võiks teisi oma kohalolust säästa ja kodus nende asjadega tegeleda. On kõigil asjaosalistel parem.\nSaksa täpsus ee … saksa moodi: välistudengile tuleb mõni nädal pärast linna registreerumist paberil kiri, et peab ringhäälingumaksu maksma, ole hea ja vali makseviis. Bürokraatiapelglik tudeng arvab, et mis seal ikka, maksan selle pool aastat ette ära, pole mõtet iga kuu tilgutada, saab asjaga ruttu ühelepoole. Mitu nädalat hiljem tuleb järjekordsel paberil kiri, et tubli, valisid ettemakse, su kliendinumber on see, kuumakse selline, varsti tuleb arve, jätmata täpsustamata MILLAL too õnnistud arve laekuda võiks. Tudeng ootab nädala, teise, kolmanda. Kuu aega. Viimaks ei pea närv vastu, tekib kahtlus, et ju on kiri kaduma läinud (e-kirja ju jumala eest saata ei või, kuigi tudeng on esimeses vastuses juba toonitanud, et eelistab e-keskkonda), mine tea, millal Gestapo kuklasse lendab ja viiviseid nõuab ja siis tekivad veel äkki kooliga probleemid ja halleluuja. Nii et tubli tudeng teeb lihtsa arvutuskäigu (kuumakse korrutatud kohapeal elatav periood võrdub kogusumma), lisab oma kliendinumbri ja teeb ülekande. Nädal hiljem jõuab viimaks õnnistud arve (jälle loomulikult paberil) postkasti ja tudeng teeb kaks avastust: kliendinumbrile on lisandunud mingid tähekombinatsioonid ja kogusumma on kolmandiku võrra suurem, mis näitab ametkonna loogikat, et arvutatakse juba siin elatud periood pluss lisanduv poolaasta alates arve laekumise hetkest. Ehk siis ettemakse on kujunenud osaliselt tagasiulatuvaks makseks (mida pole kuskil asjaajamises mainitud) ja lisanduv poolaasta pikeneb selle pärast, et ametkond ise ei suuda kiiremini oma pabereid liigutada. Kogu senise, ühe tühise arve asjaajamise peale on kulunud 2,5 kuud. Tudeng nüüd ei teagi, kas ta on võlgu, kas ta makstud summa jõudis õigesse kohta, kas juhul, kui ta maksab puuduoleva osa, saab ta lahkumise hetkel kasutamata perioodi eest summa tagasi ja üldsegi, kust tuleb sakslaste ajudesse tolm ja kuhu kaob lollide välismaalaste raha. Taaskord: elagu e-Eesti.\nAga elu pole muidugi ainult kannatuste (ja higi)rada. Käime jõudumööda kohalikel üritustel, otsime jaanimardikaid ja grillime.\nLeidsime allavoolu ühe omaette kena koha, vedasime oma kokkupandava grilli kaasa, matkatoolid ja muu träna kah, ja tegime jaani. Ümberringi jaanimardikad sädemetena hõljumas, kõrval jõgi pahisemas ja suur wanker peakohal siramas.\nJust eile käisime uuesti, sel korral ratastega. Üleeile aga otsisime viimase Schwabenwandi üles ning läksime spontaanselt teise linnaosa, Inningeniga tutvuma. Wertachi kallast mööda pimedas tagasi vurades oli täis idüll, inimesed siin-seal jõe ääres lõkendamas, küllap samuti mõnigi paarilist otsimas nagu ka kõrval männamets külmade sädemetena jõnkslevad mardikad. Oh seda sugukihu. Paneb kõik põlema.\nToimetaja andis teada, et sel nädalal saab ülevaatusega valmis ja lisaks juba nondele viiele allikale, kes intervjueerimise ajal küsisid teksti enne ilmumist näha, tulevad toimetaja hinnangul veel mõned juurde, kellega peab täpsustama, sest segaseid kohti on palju (sic) ja täpsustamata saame pärast ilmumist mõlemad nii mis tolmab (ibid). Rääkimata muudest parandustest ja sõnavahu kärpimist. Eks seda valus kuulda/lugeda ole, mu vaene ego, aga teisalt väga ka ei üllata, sest hoolimata korduvatest enda toimetamisringidest teadsin isegi, et sinna jäi veel kehvi kohti sisse, lihtsalt endal on selleks ajaks selline tekstiväsimus, et enam ei näe võimalust kuidas asju parandada ja ei märka oma kehvi kohti. Selle jaoks toimetajat, värsket kõrvalpilku vaja ongi. Nii et ootan nüüd hingevärinal toimetatud teksti ja valmistun allikatele kirjutama. Praegu on õnneks koolis tiba rahulikum nädalapaar, vaikus enne tähtaegu, nii et saan kõiki neid asju paralleelselt teha, samas kooliprojekte päris kõrvale jätta ei saa.\nJa jeee, ERRi saateid saab nüüd ka välismaal vaadata. Täiendab meie ühaülbast juutuubi, zdf-i, ard ja naiste MM-i dieeti.\nLabels: Augsburg, kool, paberimajandus, välisõpe\nMääääd [Zugspitze (18. juuni)]\nIgal neljapäeval on mul loengud kõrghoones, kust selge ilmaga paistavad Alpid kätte, iga kord vahin igatsusega ja nuuksatan sisimas, et miks, oo miks pole Eestis vähemalt üht neist. Väga lähedal paistavad olema. Tegelikult kulub ikka paar tundi rongisõitu.\nLõpuks tihkasin muude kohustuste vahele selle pausi võtta, et korraks ka linnast väljas käia, terve päeva trillatrullale kulutada. Six mitu päeva kavandas ja otsis marsasid, viimaks valis sellise, kus ühe päevapiletiga saime mitu korda ümber istuda, rongide ja bussiga sõita. Austria külade vahet orupõhjades manööverdamine ajas päeva lõpuks juba natuke iiveldama.\nIlgelt palav oli ja mäkke ronimine ikka tiba teine tegu kui mööda lamedat vantsida. Viimasega meil probleeme pole, aga tõus võttis kiirelt võhmale. Mõni jõukam oli seks tarbeks hobuse võtnud.\nMilleks aknale liistuda panna, kui need saab maalida.\nSeda juhtub meil ühtevalu, et kõht on tühi või tekib janu ja tahaks kosutamiseks pausi teha, aga parasjagu pole kõige kaunimas kohas. Nii juhtubki, et kappame mitmeteistkiloste seljakottidega pea tund aega, kõhud korisemas ja jaks lõpukorral, mööda lõõskavat, tolmust ja lärmakat Milanot ringi, et söömiseks-joomiseks just see kõige esteetilisem nurk leida.\nVõi siis ronime mäkke, kõht tühi, võikud kotis kõlkumas, aga "see koht pole veel see". Viimaks ikka leidsime "selle".\n"Mine tee minust ja TÜ pudelist kah pilti."\nTeine asi mägedega on see, et laskumine on veel kurnavam kui tõus, trepist üles ju satud ikka Eestiski kõndima, aga pikk laskumine võtab lamemaalasel pahkluu behmegs ja reie värisema. Üks nipp on – kui maastik lubab, siis saab jala puhkamiseks vahepeal selg ees kõndida. Oht on muidugi kukkuda.\nKülake mäe jalamil oli täielik klišee, alpimajad, alpijõgi, alpipark ja alpihinnad.\nParki loodud geoloogiarajalt leidis kõiksuguste rahvaste ütelunge kivide kohta, Eesti omad olid sellised, mida me polnud kuulnudki.\nSiia jõudsime bussiga, napilt, enne kui Sixil süda pahaks läks. Purilennukid tiirutasid läheduses asuva mäetipu ümber, teises tipus troonis mingi klooster ja linnakeses oli palav, vahepeal piserdas üksikuid piisku, mis tänav-kerisel kohe aurustusid, ja poed olid kinni. Kebabirestost saime siiski külma õlle ja lõdvestusime selle saatel rongi saabumiseni.\nTagasisõidu viimane ots oli kõige tüütum, istusime küll vaiksesse vagunisse, aga üks perekond ja paar hispaanlast ei pidanud toda piirangut mikski, nii et said kõik vagunikaaslased nende mölast osa.\nSelline väike päevane seiklus, mõnisada kilomeetrit ühistransporti ja kakskümmend kilomeetrit jala vantsimist. Täitsa paras.\nLabels: Augsburg, matk, välisõpe