Euroopa Liidu L 108/2011\nTeatis Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokolli jõustumise kohta\nTeatis Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli jõustumise kohta\nTeatis, mis käsitleb Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014 jõustumist\nTeatis, mis käsitleb Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014 jõustumist\nNõukogu rakendusmäärus (EL) nr 405/2011, 19. aprill 2011, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks\nKomisjoni rakendusmäärus (EL) nr 406/2011, 27. aprill 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2380/2001 söödalisandi maduramütsiin-ammoonium alfa koostise osas ( 1 )\nKomisjoni määrus (EL) nr 407/2011, 27. aprill 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust käsitlevate teatavate ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade lisamise osas ( 1 )\nKomisjoni määrus (EL) nr 408/2011, 27. aprill 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1185/2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat, seoses edastamise vorminguga ( 1 )\nKomisjoni rakendusmäärus (EL) nr 409/2011, 27. aprill 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega\nKomisjoni rakendusmäärus (EL) nr 410/2011, 27. aprill 2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 259/2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) vahenditest toetuse saajaid hõlmava teabe avaldamisega\nKomisjoni rakendusmäärus (EL) nr 411/2011, 27. aprill 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKomisjoni rakendusmäärus (EL) nr 412/2011, 27. aprill 2011, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2011. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames\nKomisjoni rakendusdirektiiv 2011/56/EL, 27. aprill 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tsüprokonasool, ning muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ ( 1 )\nKomisjoni rakendusdirektiiv 2011/57/EL, 27. aprill 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fluometuroon, ning muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ ( 1 )\nEuroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokolli, (1) millele kirjutati alla Brüsselis 28. juulil 2010 ja mida kohaldatakse ajutiselt 1. märtsist 2011, jõustumiseks vajalikud menetlused viidi lõpule 7. märtsil 2011. Sellest tulenevalt jõustub kõnealune protokoll kooskõlas selle artikli 3 teise lõiguga 1. mail 2011.\n(1) ELT L 291, 9.11.2010, lk 14.\nEuroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, (1) millele kirjutati alla Brüsselis 28. juulil 2010 ja mida kohaldatakse ajutiselt 1. märtsist 2011, jõustumiseks vajalikud menetlused viidi lõpule 7. märtsil 2011. Sellest tulenevalt jõustub kõnealune protokoll kooskõlas selle artikli 5 teise lõiguga 1. mail 2011.\n(1) ELT L 291, 9.11.2010, lk 18.\nNorra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, (1) millele kirjutati alla Brüsselis 28. juulil 2010 ja mida kohaldatakse ajutiselt 1. jaanuarist 2011, jõustumiseks vajalikud menetlused viidi lõpule 7. märtsil 2011. Sellest tulenevalt jõustub kõnealune leping kooskõlas selle artikli 9 teise lõiguga 1. mail 2011.\n(1) ELT L 291, 9.11.2010, lk 10.\nEuroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, (1) millele kirjutati alla Brüsselis 28. juulil ja 19. augustil 2010 ja mida kohaldatakse ajutiselt 1. jaanuarist 2011, jõustumiseks vajalikud menetlused viidi lõpule 7. märtsil 2011. Sellest tulenevalt jõustub kõnealune leping kooskõlas selle artikli 3 teise lõiguga 1. mail 2011.\n(1) ELT L 291, 9.11.2010, lk 4.\nNÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 405/2011,\n19. aprill 2011,\nmillega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks\nvõttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 15 lõiget 1,\nvõttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,\nKomisjon on kehtestanud määrusega (EL) nr 1261/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.\nMenetlus algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) oli 15. veebruaril 2010 esitanud kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate roostevabast terasest varraste kogutoodangust.\nAjutise määruse põhjenduse 23 kohaselt hõlmas subsideerimist ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).\nPärast selliste oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad teatasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti need võimaluse korral arvesse.\nKõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamiseks teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõplikuks sissenõudmiseks. Kõikidele isikutele anti tähtaeg, mille jooksul nad said teatavaks tehtud teabe kohta arvamust avaldada.\n1.3. Menetlusega seotud isikud\nKuna menetlusega seotud isikute kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 5–22.\nTuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 24 kohaselt oli vaatlusalune toode määratletud kui roostevabast terasest vardad ja latid, (külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid), mis on pärit Indiast ja praegu kuuluvad CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla.\nÜks eksportiv India tootja väitis, et ümmarguse ristlõikega vähem kui 80 mm läbimõõduga, kuid väljapoole lubatud hälvet H6–H11 jäävad roostevabast terasest vardad tuleks uurimisest välja jätta, sest need ei kuulu tootevalikusse.\nSee väide lükati tagasi, sest tootevaliku puhul ei viidata hälvetele. Küsimustikus on toote kontrollnumbri juures küll olemas lahter H6–H11 hälvete jaoks, kuid sellel on üksnes võrdlemise otstarve, millel ei ole siduvat mõju uurimisaluse toote jaoks. Seepärast järeldatakse, et väljapoole hälvet H6–H11 jäävaid tooteid ei tohiks välja jätta.\nTuleks märkida, et esialgsete subsideerimis- ja kahjumarginaalide arvutamisel võeti väljapoole hälvet H6–H11 jäävaid tooteid arvesse.\nKuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 25.\nAjutise määruse põhjenduses 26 viideti järgmistele kavadele, mille raames väidetavalt antakse subsiidiume:\nimporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);\neellubade kava (Advance Authorisation Scheme);\nkapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);\nekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme);\nekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme).\nLiidu tootmisharu tõstatas küsimuse, et komisjonil võib olla jäänud hulk subsideerimiskavu arvesse võtmata, ning leidis seepärast, et India tootjate saadud subsiidiume oli alahinnatud.\nVastusena sellele tuleb märkida, et kaebus hõlmas suurt arvu riiklikke ja kohalikke subsideerimiskavu, mis lisati India eksportivatele tootjatele esitatavasse küsimustikku ja mida komisjon uuris. Siiski leiti vaid põhjenduses 12 loetletud kavade puhul, et valimisse kuuluvad eksportivad tootjad olid saanud subsiidiume.\nLiidu tootmisharu väitis ka, et komisjoni järeldused on vastuolus USA kaubandusministeeriumi (US DOC) järeldusega hiljutises tasakaalustavate meetmete menetluses, milles käsitleti teatava terase eksporti Indiast, mille puhul tehti kindlaks palju suuremad subsiidiumid. Tuleks siiski märkida, et kõnealune järeldus on seotud teistsuguse tootega ning hõlmab üht teist uurimisperioodi. Seepärast lükati see väide käesolevaga tagasi.\nKuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26–28.\n3.2. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava)\nMitu isikut väitis, et DEPB-kava ei tohiks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest kava eesmärk on imporditollimaksude hüvitamine. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 38, ei saa kava käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastamise määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendava tagastamise määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tegelikult tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis on kasutatud või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Seega lükati need väited käesolevaga tagasi.\nDEPB litsentside müügi kohta väitis üks isik, et tegelik müügihind olevat madalam litsentsi väärtusest ja seepärast olevat kasu väiksem. Sellega seoses tuleb märkida, et kõneluse kava raames saadav kasu arvutati litsentsi raames antud krediidi summa alusel, olenemata sellest, kas litsentsi kasutati imporditollimaksude hüvitamiseks või kas litsents tegelikult müüdi. Leitakse, et litsentsi müümine nimiväärtusest madalama hinnaga on pelgalt äriline otsus, mis ei muuda kõnealuse kava raames saadud kasu suurust. Seega lükatakse see väide käesolevaga tagasi.\nÜks isik väitis veel, et isegi kui DEPB-kava peetaks tasakaalustatavaks, et tohiks kava raames saadud kasu põhineda ekspordiväärtusel, vaid pigem DEPB litsentsi tegelikul kasutamisel. Sellega seoses tuleks meenutada, et algmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt võeti tasakaalustatavate subsiidiumite arvutamisel aluseks nende saaja puhul kindlakstehtud uurimisperioodiaegne kasu. Selles osas leiti, et kasu oli saadud selle kava alusel eksporditehingu tegemise hetkel. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Tänu sellele, et äriühing on teadlik, et ta saab DEPB-kava raames subsiidiumi, on ta eelisolukorras, sest ta saab subsiidiume arvesse võttes pakkuda madalamaid hindu. Kasusaamise kindlaksmääramisel on oluline arvestada siiski ekspordi toimumise hetke ja mitte järgnevat kasutamist, kuna juba tagatud õigustega eksportija on finantsilises mõistes eelisseisundis. Seetõttu lükati see väide käesolevaga tagasi.\nKuna kõnealuse kava kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29–41.\n3.3. Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)\nÜks isik väitis, et eellubade kava tuleks käsitada tollimaksu tagastussüsteemina, sest imporditud materjale kasutatakse eksporditava kauba tootmiseks. Vastusena sellele väitele on ajutise määruse põhjenduses 54 selgitatud, et praegusel juhul kasutatud allkava ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastamise süsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud efektiivselt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise korral algmääruse III lisa II jao punkt 2). Arvatakse, et vaatlusaluse toote standardsed sisend- ja väljundnormid (SIONid) ei olnud piisavalt täpsed ning seega ei saa nad olla tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3). Seepärast on allkava tasakaalustatav ja väide lükatakse tagasi.\nPidades silmas subsiidiumisumma arvutamist, tuli vastupidiselt ühe isiku esildisele tasakaalustatava kasu summa kindlaksmääramisel võtta arvesse eelubade kavast tulenevat kasu, mis on saadud muust kui vaatlusalusest tootest. Eellubade kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks toetuse kasutamise konkreetse toote sisendmaterjali tollimaksuvaba importimisega. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist eelubade kava hüvitistest.\nKuna kõnealuse kava kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 42–58.\n3.4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava)\nKuna kõnealuse kava kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 59.\n3.5. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme – EOUS)\nEnne kui käsitleda valimisse kuuluva ekspordisuunitlusega üksuse staatuses äriühingu arvukaid märkusi, tuleks meenutada, et FT-poliitikaga 2004–2009 ja FT-poliitikaga 2009–2014 on ekspordisuunitlusega üksusele ette nähtud oluline kohustus saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse. Kõik äriühingud, mis põhimõtteliselt kohustuvad eksportima kogu oma toodangu või kõik teenused, võib asutada ekspordisuunitlusega üksuste kava kohaselt.\nVastutasuks saavad ekspordisuunitlusega üksused õiguse mitmesugusteks soodustusteks, mis on loetletud ajutise määruse põhjenduses 66. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast käsitatakse neid algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a kohaselt konkreetsete ja tasakaalustatavana. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud FT-poliitika 2009-2014 peatükis 6.1, on subsiidiumide saamise oluline eeltingimus.\nKõik ekspordisuunitlusega üksuse kasutatavad erandid sõltuvad juriidiliselt eksporditegevusest. Ekspordisuunitlusega üksuste kava ei saa käsitada lubatud tollimaksu tagastamise süsteemina ega asendamise puhul kasutatavana tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastussüsteemi mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi mõiste ja eeskirjad).\nPealegi ei ole kinnitatud, et India valitsusel oleks olemas kontrollisüsteem või -menetlus, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes on kasutatud eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Olemasoleva kontrollisüsteemi ülesanne on kontrollida kohustust teenida netotulu välisvaluutas, mitte impordi tarbimise ja eksportkaupade tootmise suhet.\nEkspordisuunitlusega üksuse puhul sõltub toetuse tasakaalustatavus kahest tingimusest: i) kontrollisüsteemi puudumine; ja ii) tollimaksu ülemäärase tagastamise esinemine. Siinjuures tuleks märkida, et India valitsuse puhul on oluline, et ta näitaks, et on kehtestanud nõuetekohase kontrollisüsteemi, mille abil määratakse kindlaks, milliseid sisendeid on kasutatud tootmisprotsessis ja millises koguses. Nõuetekohase kontrollisüsteemi puudumist käsitletakse allpool lähemalt. Mis puutub tollimaksu ülemäärasesse tagastamisse, siis on see oluline vaid juhul, kui on kindlaks tehtud, et kava – käesoleval juhul ekspordisuunitlusega üksuste kava – on heauskselt kasutatud tollimaksu tagastamise kava, mis vastab algmääruse I, II ja III lisa nõuetele. Nagu põhjenduses 27 juba selgitatud, ei saa ekspordisuunitlusega üksuste kava käsitada lubatud tollimaksu tagastamise süsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.\nLisaks rõhutas asjaomane isik, et ekspordisuunitlusega üksuste kava võimaldab eksporditavate lõpptoodete jaoks tooraine tollimaksuvaba importi. Isik väitis, et ekspordisuunitlusega üksuste kava võib võrrelda seestöötlemisega seotud soodustuste erilise tolliprotseduuriga ning mitte tollimaksu tagastamisega. Ta väitis, et hoolimata sellest, et mõlemal süsteemil on teoreetiliselt sama tulemus (eksporditakse kaupu, mis sisaldavad toorainet, mille imporditollimaksust on loobutud), on nende vahel olulised erinevused. Oma väidet põhjendas isik sellega, et tollimaksu tagastussüsteemis on eksportijal õigus nõuda lõpptoodetes sisalduva tooraine tollimaksude tagastamist. Seestöötlemissüsteemis on eksportija vabastatud imporditollimaksust, kuid tal on juriidiline kohustus maksta tollimaksu kõikide omamaisel turul müüdavate lõpptoodete eest. Isik väitis, et viimati nimetatud süsteemi raames ei ole ülemäärane tollimaksude tagastamine võimalik.\nVastusena sellele tuleks kõigepealt märkida, et tollimaksude ülemäärast tagastamise toimumist on võimalik kindlaks teha vaid juhul, kui on olemas kontrollisüsteem, mille eesmärk on jälgida impordi tarbimise seost eksporditud kaupade tootmisega. Isiku väite kohta, et ekspordisuunitlusega üksuste kava puhul polevat tegemist tollimaksu tagastussüsteemiga, tuleks märkida, et algmääruse I lisa joonealuses märkuses nr 2 on selgelt sätestatud, et „soodustused või tagastamised” algmääruse tähenduses hõlmab täielikku või osalist impordimaksudest vabastamist või nende edasilükkamist. Peaks olema selge, et tollimaksu tagastamise või nendest vabastamise kavade aluseks on ühesugune põhimõte, st, et tooraine impordi tollimakse ei pea maksma või need on tagastatavad tingimusel, et sellist toorainet kasutatakse toodete valmistamiseks, mis seejärel eksporditakse. Lisaks peaks olema selge, et otsustada seda, kas ekspordisuunitlusega üksuste kava puhul on tegemist heas usus kasutatava tollimaksutagastuse süsteemiga, peab see vastama algmääruse I, II ja III lisa nõuetele.\nLisaks väitis asjaomane isik, et ekspordisuunitlusega üksuste suhtes kehtivad nõuetekohane kontrollisüsteem ja edasised kontrollimeetmed nii selle ekspordi kui ka omamaise müügi osas. Ta väitis, et olulised ei ole üksnes väliskaubanduspoliitika ja menetlusjuhend, milles määratakse kindlaks ekspordisuunitlusega üksuste suhtes kehtivad seadused ja menetlused. Tuleks ka uurida, kas Indias kehtib muid seadusi või eeskirju, millega on loodud asjakohane ja tulemuslik kontrollisüsteem. Selle väite puhul toetus isik asjaolule, et menetlusjuhendi punkti 6.10.1 kohaselt on tal seaduse järgi kohustus rakendada asjakohast arvepidamise süsteemi ning et ta esitab digitaalselt allkirjastatud kvartali- ja aastaaruanded impordi, omamaiste ostude, ekspordi ja omamaise müügi kohta. Lisaks väitis isik, et 1944. aasta keskse aktsiisiseaduse (Central Excise Act) kohaselt on tal omamaise müügi puhul seaduslik kohustus väljastada arve, millel on näiteks makstavad maksud selgelt märgitud. Keskse maksuseaduse järgi on isikul ka kohustus esitada ametiasutustele kord kuus täielikud andmed enda omamaise müügi kohta. Samuti on isikul 1956. aasta äriühinguseaduse (Companies Act) ja kohaldatavate raamatupidamisstandardite järgi kohustus esitada üksikasjalik teave impordi ja omamaiste hangete kohta ning ekspordi ja omamaise müügi kohta auditeeritud finantsaruannetes.\nSiinkohal ei vaidlustata, et äriühinguseadus võib Indias olla raamatupidamisstandardite raamistikuks. Kuid ekspordisuunitlusega üksuste kava tasakaalustatavuse hindamisel on oluline see, kas valitsus on kehtestanud süsteemi, mille abil saab kontrollida, kas ja millises koguses on tarbitud eksporditud kaupade tootmisel tollimaksu- või maksuvabu sisendeid.\nKeskse aktsiisiseaduse alusel kehtivatel nõuetel on hoopis teistsugune otstarve: tagada, et Indias omamaisel turul toimunud müügi eest makstaks kohaldatavad maksud. Selle raames ei kontrollita, kas on imporditud materjale tollimaksuvabalt, ega seoseid tollimaksuvabade sisendite ja eksporditavate lõpptoodete vahel, nii et see ei saa kehtida tollimaksu tagastamise süsteemina.\nKasutusel olevate edasiste kontrollimeetmete puhul tuleb meeles pidada, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, et ekspordisuunitlusega üksused ei pea seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga. Siiski annaks ainult selline saadetiste kontrollimine India valitsusele piisavalt informatsiooni sisendmaterjalide lõpliku sihtpunkti kohta, et kontrollida, et tolli/müügimaksusoodustused ei ületaks eksporttoodangu sisendeid.\nKõnealuse isiku tehtud esildise hoolikale kaalumisele vaatamata leidis seega kinnitust, et India valitsusel ei ole tulemuslikku kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). Samuti ei teinud India valitsus tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). India valitsus ei esitanud ka tõendeid selle kohta, et tollimaksu ülemäärast tagastamist ei ole toimunud.\nIsik väitis, et subsiidiumide arvutamisel oleks komisjon pidanud võtma arvesse lõpptoodete omamaiselt müügilt makstud tollimakse. Vastuseks kõnealusele väitele tuleb märkida, et kuigi ekspordisuunitlusega üksuse eesmärk on saavutada netotulu välisvaluutas, on ekspordisuunitlusega üksusel võimalik osa oma toodangust müüa omamaisel turul. Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames käsitatakse kaupu importkaupadena, kuigi tuleb maksta vaid 50 % soodustollimaks. Sellisena ei ole ekspordisuunitlusega üksus teistest omamaisel turul tegutsevatest äriühingutest erinevas olukorras, st kaupade ostmisel tuleb maksta kohaldatavad tollimaksud ja maksud. Selles kontekstis peaks olema selge, et valitsuse otsus maksustada kaupade tarbimist omamaisel turul ei tähenda, et ekspordisuunitlusega üksuse vabastamine imporditollimaksudest ja müügimaksude tagastamine ei ole toetus vaatlusaluse toote eksportmüüki arvesse võttes. Pealegi ei mõjuta omamaine müük üldisemat hinnangut selle kohta, kas on olemas asjakohane kontrollisüsteem.\nIsik väitis ka, et komisjon kasutavat subsiidiumisumma arvutamisel vale nimetajat. Ta väitis, et õige nimetaja on müügi kogukäive ja mitte ekspordi müügikäive. Kõnealune väide tuleb tagasi lükata. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati kava raames subsiidiumisumma (lugeja) ekspordi kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest. Ekspordisuunitlusega üksuse võimalus müüa oma toodangut omamaisel turul ei muuda asjaolu, et ekspordisuunitlusega üksusel on selge eksportimiseesmärk.\nLisaks väitis isik, et äriühingu saadud kasu peaks olema võrdne krediidikuludega, mis jäid India valitsusel saamata tooraine importimise ja roostevabast terasest varraste valmistootena Indiast eksportimise vahelisel ajal. Oma väite toetuseks osutas isik esialgsele järeldusele, mille USA kaubandusministeerium oli hiljuti teinud uue saatja kontrollimisel subsiidiumivastases menetluses, mille puhul maksmata tollimakse vaadeldi intressivaba laenuna, mille äriühing on saanud importimise ajal. Vastusena sellele märgitakse, et komisjonil ei ole kohustust järgida USA kaubandusministeeriumi kohaldatavat metoodikat, vaid ta peab järgima algmääruse sätteid. Käesoleval juhul on kasutatud metoodikat selgitatud ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76. Sel väitel oleks alust vaid juhul, kui tollimaksude maksmist lükataks vaid edasi (algmääruse I lisa joonealune märkus nr 3), selle asemel, et neist vabastada, nagu see on käesoleval juhul.\nVõttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–77.\n3.6. Ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – ECS)\nÜks isik tunnistas, et oli saanud oma ekspordi jaoks sooduslaenu, kuid väitis, et selle intressimäär oli oluliselt kõrgem kui valdavad intressimäärad ELis ning et seepärast ei tohiks seda pidada toetuse saamiseks.\nVastusena sellele tuleb märkida, et subsiidiumisumma arvutamisel võeti aluseks ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe, mis oleks kuulunud tasumisele, kui asjaomase äriühingu suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi intressimäärasid. Käesoleval juhul kasutati subsiidiumisumma arvutamisel sisemaist võrdlusalust. Seega lükatakse kõnesolev väide käesolevaga tagasi.\nKuna kõnealuse kava kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78–86.\n3.7. Tasakaalustatavate subsiidiumide tase\nAlgmääruse kohaselt jääb arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa väärtuseliselt vahemikku 3,3 %–4,3 %. Kuna need on ajutise määruse põhjenduses 87 sätestatutega samal tasemel, kinnitatakse kõnealune põhjendus.\nEellubade kava (3)\nEOU- kava (3)\nKinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 88 kirjeldatud metoodika valimiväliste koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaali kindlaksmääramiseks. Algmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt on valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna valimis sisalduvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal 4,0 %. Sellest tulenevalt kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 88.\nÜleriigilise subsiidiumimarginaali kehtestamise alus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 89. Kuna selle kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 89.\nKuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90–93.\nKuna kahju kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–122.\nKuna põhjusliku seose kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123–136.\nKuna liidu huvide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137–148.\n8. LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED\nÜks isik väitis, et 2007. aasta olukorral põhinev keskmine maksueelne kasumimarginaal 9,5 %, mida kasutati mittekahjustava hinna arvutamiseks, et määrata kindlaks kahjumarginaal, ei olnud tootmisharu pikaajalise maksueelse kasumimarginaali puhul tüüpiline. Väidetavalt oli aasta, mille alusel kasum arvutati, erakorraline aasta ning aastad 2005–2006 olevat tüüpilisemad, sest need olid ärilisest küljest tavapärased aastad, mille puhul kasumimarginaalid jäid vahemikku 4–6 %.\nEsialgses etapis kasutatud sihtkasum põhines kaalutud keskmisel kasumimarginaalil, mille valimisse kuuluvas liidu tootjad saavutasid 2007. aastal. Seda aastat peeti kõige viimaseks tüüpiliseks aastaks, kui liidu tootjaile ei avaldanud subsideerimine kahjustavat mõju. Seepärast lükatakse see märkus tagasi ning esialgses etapis kasutatud kasumimarginaal kinnitatakse.\nKuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 149–153.\n8.2. Järeldus kahju kõrvaldamise taseme kohta\nAjutises määruses kasutatud metoodika kinnitatakse.\n8.3. Tollimaksude määr\nEespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, millest piisaks subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali.\nEespool esitatu kohaselt kehtestati tasakaalustavad tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid ja subsiidiumimarginaale. Kavandatavad tasakaalustavate tollimaksude määrad on järgmised:\nTasakaalustava tollimaksu määr\nKoostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud\nSelles määruses äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad on määratud kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.\nMis tahes taotlus kohaldada äriühingu suhtes individuaalse tasakaalustava tollimaksu määra (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.\n8.4. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine\nPidades silmas kindlakstehtud subsiidiumimarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,\n1. Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide (külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid) impordi suhtes.\n2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:\nPraegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate ja Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide (külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid) impordi suhtes määruse (EL) nr 1261/2010 kohaselt ajutiste tasakaalustavate tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.\n(2) ELT L 343, 29.12.2010, lk 57.\n(3) Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid\n(4) Rühma kaalutud keskmine\nKOOSTÖÖD TEGEVAD INDIA EKSPORTIVAD TOOTJAD, KES EI KUULU VALIMISSE\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 406/2011,\nmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2380/2001 söödalisandi maduramütsiin-ammoonium alfa koostise osas\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3\nMäärusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loaomaniku taotlusel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamusele\nKooskõlas nõukogu direktiiviga 70/524/EMÜ (2) anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 2430/1999 (3) kümneks aastaks luba kasutada koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluvat maduramütsiin-ammoonium alfat broilerkanade söödas ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 2380/2001 (4) kalkunite söödas.\nLoaomanik esitas taotluse loa muutmiseks söödalisandi kandja koostise osas. Loa omanik esitas oma taotluse toetuseks asjakohased andmed.\nToiduohutusamet jõudis oma 8. detsembri 2010. aasta arvamuses (5) järeldusele, et selle söödalisandi uue koostise kasutamine kalkunitel ei põhjusta lisaprobleeme loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et see on tõhus vahend koktsidioosi tõrjeks.\nMäärust (EÜ) nr 2380/2001 tuleks seetõttu vastavalt muuta.\nKuna söödalisandi kasutamise lubamise tingimuste muudatused ei ole seotud ohutusnõuetega, on asjakohane lubada söödalisandi eelsegude ja segasööda olemasolevate varude ärakasutamiseks üleminekuaega.\nMääruse (EÜ) nr 2380/2001 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.\nSöödalisandit maduramütsiin-ammoonium alfa sisaldavat eelsegu ja segasööta, mis on toodetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2380/2001, võib turule viia ning seda võib kasutada, kuni olemasolevad varud on lõppenud.\n(3) EÜT L 296, 17.11.1999, lk 3.\n(4) EÜT L 321, 6.12.2001, lk 18.\nmilligrammi toimeainet täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %\nKoktsidiostaatikumid ja muud raviained\nMaduramütsiin-ammoonium alfa: 1 g/100 g\nNaatriumkarboksümetüültselluloos: 2 g/100 g\nKaltsiumsulfaatdihüdraat: 97 g/100 g\nMaduramütsiin-ammoonium alfa C47H83O17N\nCASi number: 84878-61–5; polüeetermonokarboksüülhappe monoammooniumsool, mis on saadud tüve Actinomadura yumaensis (ATCC 31585) (NRRL 12515) fermentatsiooniga\nMaduramütsiin-ammoonium beeta < 10 %\nKasutamine on keelatud vähemalt viis päeva enne tapmist.\nKasutusjuhendisse tuleb märkida: „Ohtlik hobuslastele”\n„Käesolev sööt sisaldab ionofoori: samaaegne kasutamine koos teatud raviainetega (nt tiamuliin) võib olla vastunäidustatud.”\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 407/2011,\nmillega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust käsitlevate teatavate ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade lisamise osas\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,\nNõukogu otsusega 97/836/EÜ ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (1958. aasta muudetud kokkulepe) (2).\nOtsusega 97/836/EÜ ühines liit ka ÜRO EMK eeskirjadega nr 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 58, 66, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 97, 98, 99, 100 ja 102.\nNõukogu 28. veebruari 2000. aasta otsusega ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 110, milles käsitletakse kütusena surumaagaasi (CNG) kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitust ning mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi (CNG) kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena.\nNõukogu otsusega 2000/710/EÜ (3) ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 67 kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmete tüübikinnituse kohta.\nNõukogu 7. novembri 2000. aasta otsusega ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 112, mis käsitleb ühtseid sätteid mootorsõidukite selliste esilaternate tunnustamise kohta, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega.\nNõukogu otsusega 2001/395/EÜ (4) ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 13H, mis käsitleb sõiduautode osa tüübikinnitust seoses pidurisüsteemiga.\nNõukogu otsusega 2001/505/EÜ (5) ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 105 ohtlike kaupade veoks kasutatavate sõidukite tunnustamise kohta, pidades silmas nende konstruktsiooni eripärasid.\nNõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsusega ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 116, mis käsitleb ühtseid tehnonõudeid seoses mootorsõidukite kaitsega omavolilise kasutamise eest, ning ÜRO EMK eeskirjaga nr 118, mis käsitleb ühtseid tehnonõudeid seoses teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumisega.\nNõukogu 14. märtsi 2005. aasta otsusega ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 121, milles käsitletakse ühtseid sätteid sõidukite tüübikinnituseks seoses käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukohtade ning tähistusega, ning ÜRO EMK eeskirjaga nr 122, milles käsitletakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnituse ühtseid tehnonõudeid olenevalt nende sõidukite küttesüsteemidest.\nNõukogu otsusega 2005/614/EÜ (6) ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 94, mis käsitleb sõidukite tüübikinnituse sätteid seoses sõidukites viibijate kaitsmisega laupkokkupõrke korral, ja eeskirjaga nr 95, mis käsitleb sõidukite tüübikinnituse sätteid seoses nendes viibijate kaitsega külgkokkupõrke korral.\nNõukogu otsusega 2006/364/EÜ (7) kiitis liit heaks ÜRO EMK eeskirja nr 123, mis käsitleb mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemide tüübikinnitust.\nNõukogu otsusega 2006/444/EÜ (8) ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 55, mis käsitleb autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tüübikinnitust.\nNõukogu otsusega 2006/874/EÜ (9) ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 107, mis käsitleb M2- või M3-kategooria sõidukite tüübikinnituse ühtseid sätteid seoses nimetatud sõidukite üldehitusega.\nNõukogu otsusega 2007/159/EÜ (10) kiitis liit heaks ÜRO EMK eeskirja nr 125, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga.\nNõukogu otsusega 2009/433/EÜ (11) ühines liit ÜRO EMK eeskirjaga nr 61, mis käsitleb tarbesõidukite tüübikinnituse ühtseid sätteid seoses kabiini tagapaneelist eespool asuvate eenduvate osadega.\nVastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivile 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (12) on sõidukitootjatel, kes soovivad saada oma süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnitust, valik, kas täita vastavasisuliste direktiivide või vastavate ÜRO EMK eeskirjade nõudeid. Enamik sõidukiosi käsitlevate direktiivide nõuetest on üle võetud vastavatest ÜRO EMK eeskirjadest. Tehnika arenedes muudetakse ÜRO EMK eeskirju pidevalt ja ka asjaomaseid direktiive tuleb korrapäraselt ajakohastada, et nad oleksid vastavate ÜRO EMK eeskirjade sisuga kooskõlas. Et vältida seda topelttööd, soovitas kõrgetasemeline töörühm CARS 21 asendada mitu direktiivi vastavate ÜRO EMK eeskirjadega.\nVõimalus kohaldada EÜ sõidukite tüübikinnituseks kohustuslikus korras ÜRO EMK eeskirju ja asendada liidu õigusaktid nende ÜRO EMK eeskirjadega on ette nähtud direktiiviga 2007/46/EÜ. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 loetakse tüübikinnitust, mis on antud kohustuslikus korras kohaldatava ÜRO EMK eeskirja alusel, nimetatud määruse ja selle rakendusmeetmete kohaseks EÜ tüübikinnituseks.\nLiidu õigusaktide asendamine ÜRO EMK eeskirjadega aitab vältida kattuvust mitte üksnes tehnonõuete alal, vaid ka sertifitseerimises ja haldusmenetlustes. Lisaks parandab vahetult rahvusvaheliselt kokkulepitud normidel põhinev tüübikinnitus turulepääsu kolmandates riikides, eelkõige riikides, mis on ühinenud 1958. aasta muudetud kokkuleppega, ning see parandab liidu tootmisharu konkurentsivõimet.\nSeepärast on määruses (EÜ) nr 661/2009 ette nähtud mitme direktiivi tühistamine, mis käsitlevad mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust ning mis nimetatud määruse kohase EÜ tüübikinnituse otstarbel tuleks asendada vastavate ÜRO EMK eeskirjadega.\nSel põhjusel on asjakohane lisada määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisasse, kus on loetletud ÜRO EMK eeskirjad, mille kohaldamine on kohustuslik, ÜRO EMK eeskirjad nr 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 13H, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 55, 58, 61, 66, 67, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 102, 105, 107, 110, 112, 116, 118, 121, 122, 123 ja 125.\nSeepärast tuleks määrust (EÜ) nr 661/2009 vastavalt muuta.\nKäesoleva määruse lisas loetletud ÜRO EMK eeskirju tuleks kohaldada vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 sätestatud rakendamiskuupäevadele.\nMääruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.\n1. Kui lõigetest 2, 3 ja 4 ning artiklist 4 ei tulene teisiti, kohaldatakse lisas loetletud ÜRO EMK eeskirju koos nende muudatuste seeriate ja täiendustega uute sõiduki- ja haagisetüüpide ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike EÜ tüübikinnituseks alates 1. novembrist 2012.\n2. Alates 1. novembrist 2011 kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 13H täiendust nr 9 (13) uute M1-kategooria sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituseks.\n3. Alates 1. novembrist 2011 kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 13 muudatuste seeria nr 11 täiendust nr 3 (14) või ÜRO EMK eeskirja nr 13H täiendust nr 9 uute N1-kategooria sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituseks.\n4. Alates määruse (EÜ) nr 661/2009 V lisa tabelis 1 sätestatud rakendamiskuupäevadest kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 13 muudatuste seeria nr 11 täiendust nr 3 uute M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituseks seoses nende elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemiga.\n1. Kui lõigetest 2 ja 3 ning artiklist 4 ei tulene teisiti, kohaldatakse lisas loetletud ÜRO EMK eeskirju koos nende muudatuste seeriate ja täiendustega uute sõidukite ja haagiste registreerimisel, müügil ja kasutuselevõtul ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike müügil ja kasutuselevõtul alates 1. novembrist 2014.\n2. Alates 1. novembrist 2014 kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 13 muudatuste seeria nr 11 täiendust nr 3 või ÜRO EMK eeskirja nr 13H täiendust nr 9 uute N1-kategooria sõidukitüüpide registreerimisel, müügil ja kasutuselevõtul.\n3. Alates määruse (EÜ) nr 661/2009 V lisa tabelis 2 sätestatud rakendamiskuupäevadest kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 13 muudatuste seeria nr 11 täiendust nr 3 seoses uute M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemiga nende sõidukite registreerimisel, müügil ja kasutuselevõtul.\n1. Ilma et see piiraks lõike 2 sätete kohaldamist, kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 100 muudatuste seeriat 00 (15) kogu sõidukit hõlmavaks EÜ tüübikinnituseks kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ ning sõiduki EÜ tüübikinnituseks seoses selle elektriohutusega alates 1. maist 2011, mis on osutatud käesoleva määruse artiklis 5.\n2. Alates 1. jaanuarist 2012 kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 100 muudatuste seeriat 00 uute sõidukite registreerimisel, müügil ja kasutuselevõtul.\n3. Alates 4. detsembrist 2012 kohaldatakse ÜRO EMK eeskirja nr 100 muudatuste seeriat 01 (16) kogu sõidukit hõlmavaks EÜ tüübikinnituseks kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ ning sõiduki EÜ tüübikinnituseks seoses selle elektriohutusega.\n(2) EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78.\n(3) EÜT L 290, 17.11.2000, lk 29.\n(4) EÜT L 139, 23.5.2001, lk 14.\n(5) EÜT L 183, 6.7.2001, lk 33.\n(6) ELT L 217, 22.8.2005, lk 1.\n(7) ELT L 135, 23.5.2006, lk 12.\n(8) ELT L 181, 4.7.2006, lk 53.\n(9) ELT L 337, 5.12.2006, lk 45.\n(10) ELT L 69, 9.3.2007, lk 37.\n(11) ELT L 144, 9.6.2009, lk 24.\n(12) ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.\n(13) ELT L 230, 31.8.2010, lk 1.\n(14) ELT L 297, 13.11.2010, lk 1.\n(15) ELT L 45, 14.2.2009, lk 17.\n(16) ELT L 57, 2.3.2011, lk 54.\nÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad, mille kohaldamine on kohustuslik\nEsilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- ja/või kaugtuld ja on varustatud R2- ja/või HS1-kategooria hõõglampidega\n02. muudatuste seeria\n02. muudatuste seeria 10. täiendus\nELT L 31, 31.1.2009, lk 1.\nEeskirja algversiooni 14. täiendus\nELT L 31, 31.1.2009, lk 35.\n01. muudatuste seeria 19. täiendus\nELT L 177, 10.7.2010, lk 40.\n02. muudatuste seeria 16. täiendus\nELT L 148, 12.6.2010, lk 1.\nMootorsõidukite esilaternad (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 ja/või H11)\n05. muudatuste seeria\n4. versiooni 1. parandus\n03. muudatuste seeria\nELT L 116, 8.5.2010, lk 1.\n03. muudatuste seeria 2. täiendus\nELT L 120, 13.5.2010, lk 1.\n03. muudatuste seeria 3. täiendus\nELT L 165, 26.6.2008, lk 11.\nM-, N- ja O-kategooria sõidukite pidurdamine\n10. muudatuste seeria 5. täiendus\n6. versiooni 1. ja 2. parandus\n11. muudatuste seeria 3. täiendus\nELT L 257, 30.9.2010, lk 1.\nELT L 297, 13.11.2010, lk 183.\nEeskirja algversiooni 9. täiendus\nELT L 230, 31.8.2010, lk 1.\n06. muudatuste seeria 2. täiendus\nELT L 321, 6.12.2007, lk 1.\n04. muudatuste seeria 17. täiendus\nELT L 313, 30.11.2007, lk 58.\n08. muudatuste seeria\nELT L 230, 31.8.2010, lk 81.\nELT L 120, 13.5.2010, lk 29.\nELT L 177, 10.7.2010, lk 113.\nEsilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja mis on varustatud halogeenlampidega (H4)\n01. muudatuste seeria 3. täiendus\nELT L 188, 16.7.2008, lk 32.\nEeskirja algversiooni 15. täiendus\nELT L 148, 12.6.2010, lk 34.\n04. muudatuste seeria\n1. versiooni 2. parandus\nELT L 215, 14.8.2010, lk 1.\n03. muudatuste seeria 1. täiendus\nELT L 215, 14.8.2010, lk 27.\nEeskirja algversiooni 3. täiendus\nELT L 185, 17.7.2010, lk 1.\n02. muudatuste seeria 7. täiendus\nELT L 185, 17.7.2010, lk 15.\n02. muudatuste seeria 2. täiendus\nELT L 194, 23.7.2008, lk 14.\n03. muudatuste seeria 34. täiendus\nELT L 297, 13.11.2010, lk 1.\n12. täienduse 1. parandus\nELT L 148, 12.6.2010, lk 55.\nEeskirja algversiooni 12. täiendus\nELT L 230, 31.8.2010, lk 119.\nMootorsõidukis kasutatav lapse turvaseade (lapse turvasüsteem)\n2. versiooni 3. parandus\nELT L 306, 23.11.2007, lk 1.\n02. muudatuste seeria 4. täiendus\n02. seeria 4. täienduse 1. parandus\nValgustus- ja valgus-signaalseadmete paigaldus mootorsõidukitele\n01. muudatuste seeria 1. täiendus\nTagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus Tagumised allasõidutõkked\nELT L 232, 30.8.2008, lk 13.\nEeskirja algversiooni 1. täiendus\nELT L 164, 30.6.2010, lk 1.\nSuurte reisijateveo-sõidukite pealisehitise tugevus\nELT L 84, 30.3.2011, lk 1.\nVeeldatud naftagaasi kasutavad mootorsõidukid\n01. muudatuste seeria 7. täiendus\nELT L 72, 14.3.2008, lk 1.\nELT L 120, 13.5.2010, lk 49.\nELT L 130, 28.5.2010, lk 1.\nELT L 137, 27.5.2008, lk 25.\n01. muudatuste seeria 1. parandus\nELT L 164, 30.6.2010, lk 18.\n2. versiooni 1. parandus\nELT L 164, 30.6.2010, lk 46.\nELT L 158, 19.6.2007, lk 1.\nMootorsõidukite ja nende haagiste piduri asendushõõrdkatte komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted\n01. muudatuste seeria 11. täiendus\nELT L 130, 28.5.2010, lk 19.\nEeskirja algversiooni 11. täiendus\nELT L 164, 30.6.2010, lk 69.\nELT L 185, 17.7.2010, lk 56.\n01. muudatuste seeria 2. parandus\n1. versiooni 1. parandus\nELT L 130, 28.5.2010, lk 50.\n02. muudatuste seeria 1. täiendus\nELT L 313, 30.11.2007, lk 1.\n1. versiooni 1. muudatus\nELT L 351, 30.12.2008, lk 1.\nEeskirja algversiooni 13. täiendus\nELT L 164, 30.6.2010, lk 92.\nELT L 164, 30.6.2010, lk 151.\n01. muudatuste seeria\nELT L 45, 14.2.2009, lk 17.\nELT L 57, 2.3.2011, lk 54.\nELT L 351, 30.12.2008, lk 44.\n04. muudatuste seeria 1. täiendus\nELT L 230, 31.8.2010, lk 253.\nELT L 255, 29.9.2010\nSurumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad\nEeskirja algversiooni 6. täiendus\nELT L 72, 14.3.2008, lk 113.\nELT L 230, 31.8.2010, lk 264.\nEeskirja algversiooni 2. täiendus\nELT L 164, 30.6.2010, lk 181.\nELT L 177, 10.7.2010, lk 263.\nELT L 177, 10.7.2010, lk 290.\nM-, N- ja O-kategooria sõidukite küttesüsteemid\nELT L 164, 30.6.2010, lk 231.\nEeskirja algversiooni 4. täiendus\nELT L 222, 24.8.2010, lk 1.\nELT L 200, 31.7.2010, lk 38.\n(1) ÜRO EMK eeskirju nr 1, 8 ja 20 ei kohaldata uute sõidukite EÜ tüübikinnituseks.\n(2) Sealhulgas uute N1-kategooria sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituse ning uute N1-kategooria sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtu puhul selle 21. lisas sätestatud nõuded ümbermineku kontrollifunktsiooni ja suunakontrolli funktsiooni kohta.\n(3) Sealhulgas uute N1- ja M1-kategooria sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituse ning uute N1- ja M1-kategooria sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtu puhul selle 9. lisas sätestatud nõuded.”\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 409/2011,\nmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega\nvõttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 161 lõiget 3, artikli 164 lõike 2 punkti b ja artiklit 170 koostoimes artikliga 4,\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 619/2008 (2) on kuulutatud välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses CN-koodi ex ex 0405 10 19 9700 alla kuuluva naturaalse plokkidena või, CN-koodi ex ex 0405 90 10 9000 alla kuuluva konteinerites võiõli ja CN-koodi ex ex 0402 10 19 9000 alla kuuluva lõssipulbriga ning on kehtestatud menetluseeskirjad. Eelkõige on sellega ette nähtud pakkumisperioodid, mille jooksul võib pakkumisi esitada.\nSelleks et paremini reageerida piimaturu olukorra halvenemisele, mis toimus 2009. aasta alguses, muudeti määrust (EÜ) nr 619/2008, et sätestada kaks pakkumisperioodi kuus. Kuna turuolukord on peale seda märgatavalt paranenud, võib pakkumisperioodide sageduseks määrata taas üks kord kuus.\nMäärust (EÜ) nr 619/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.\nMääruse (EÜ) nr 619/2008 artikli 4 lõike 2 kolmanda lõigu sissejuhatavad sõnad asendatakse järgmistega:\n„Iga pakkumisperiood lõpeb kuu kolmandal teisipäeval kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) järgmiste eranditega:”\nvõttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 42 punkti 8b,\nLiidetud kohtuasjades C-92/09 ja C-93/09 (2) (milles käsitletakse teabe avaldamise kohustust Euroopa põllumajandusfondide toetuste saajate kohta) tehtud otsuses sedastas Euroopa Liidu Kohus, et füüsiliste isikute isikuandmete avaldamine, olenemata sellistest näitajatest nagu ajavahemikud, mille jooksul toetust on saadud, toetuse maksmise sagedus või toetuse liik ja suurus, ei ole asjakohane. Kohus tunnistas ühtlasi kehtetuks sellega seotud sätted. Füüsilised isikud on huvitatud oma isikuandmete kaitstusest ning et viia vastavusse eri eesmärgid, mis on seoses komisjoni määruse (EÜ) nr 259/2008 kohase Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) vahenditest toetuse saajaid hõlmava teabe avaldamiskohustusega ette nähtud, (3) tuleks sätestada, et kõnealust kohustust ei kohaldata füüsiliste isikute suhtes.\nLäbipaistvuse huvides ja oodates kuni Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu uue määruse, milles on kohtu vastuväited arvesse võetud, tuleks teha määrusesse (EÜ) nr 259/2008 vastavad ametlikud muudatused.\nsissejuhatav lause asendatakse järgmise tekstiga:\n„1. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 44a osutatud avaldamine peab sisaldama järgmist juriidilistest isikutest abisaajatega seotud teavet:”;\ntäielik ametlik registreeritud nimi, kui toetuse saaja on juriidiline isik, kellel on asjaomase liikmesriigi õigusele vastav autonoomne staatus;\ntäielik ametlik registreeritud või muul viisil ametlikult tunnustatud nimi, kui toetuse saaja on iseseisva õigusvõimeta juriidiliste isikute ühendus;”.\n„2. Juriidiliste isikute puhul võivad liikmesriigid avaldada üksikasjalikumat teavet kui lõikega 1 on ette nähtud.”\n(2) 9. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-92/09 ja C-93/09, Volker und Markus Schecke GbR ja Hartmut Eifert vs. Land Hessen, Euroopa Kohtu kohtulahendite kogumikus seni avaldamata.\n(3) ELT L 76, 19.3.2008, lk 28.\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 411/2011,\nKäesolev määrus jõustub 28. aprillil 2011.\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 412/2011,\nmilles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2011. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames\nMääruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvootide teine alaperiood on aprill.\nMääruse (EÜ) nr 327/98 artikli 8 punkti a kohaselt koostatud teatisest järeldub, et 2011. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4130 hõlmavad saadaolevast kogusest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates asjaomase kvoodi raames taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.\nEespool osutatud teatisest järeldub lisaks, et 2011. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128 ja 09.4129 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid koguseid.\nSeega tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 kvoodi raames järgmisel alaperioodil saadaolevad üldkogused,\nImpordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks jõustub käesolev määrus kohe pärast selle avaldamist,\n1. Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud järjekorranumbriga 09.4130 kvoodi alla kuuluva riisi jaoks 2011. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste alusel antakse litsentsid taotletud kogustele, mis on korrutatud käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendiga.\n2. Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud järjekorranumbriga 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 kvootide järgmisel alaperioodil saadaolevad üldkogused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.\n(3) ELT L 37, 11.2.1998, lk 5.\nMääruse (EÜ) nr 327/98 kohaselt 2011. aasta aprilli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saadaolevad kogused\n2011. aasta aprilli alaperioodi jaotuskoefitsient\n2011. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus\n(1) Saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid kogusteid hõlmavad taotlused: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.\nKOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2011/56/EL,\nmillega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tsüprokonasool, ning muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ\nKomisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise ja kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus tsüprokonasool.\nKooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Sellest tulenevalt jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2008/934/EÜ (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (4) tsüprokonasool nimetatud lisasse kandmata.\nEsialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.\nTaotlus esitati Iirimaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.\nIirimaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Iirimaa edastas selle aruande 12. veebruaril 2010. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused tsüprokonasooli kohta 8. novembril 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi ning 11. märtsil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena tsüprokonasooli kohta.\nMitmete uuringute põhjal on selgunud, et tsüprokonasooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane kanda tsüprokonasool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.\nIlma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavat kinnitavat teavet seoses järgmiste punktidega: lisandite toksikoloogiline olulisus tehnilises kirjelduses, analüüsimeetodid tsüprokonasooli jälgimiseks pinnases, kehavedelikes ja kudedes, triasooli derivaatide metaboliitide (TDM) jäägid primaarkultuurides, külvikorras kasvatatavates kultuurides ja loomse päritoluga toodetes, taimtoidulistele imetajatele avalduv pikaajaline oht ning isomeeride segu kõige tõenäolisemate lagunemis- või muundumissaaduste võimalik keskkonnamõju.\nIlma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaksmääratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega tsüprokonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.\nKomisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.\nOtsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et tsüprokonasooli ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta tsüprokonasooli käsitlev rida.\nSeega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.\nOtsuse 2008/934/EÜ lisas kustutakse tsüprokonasooli käsitlev rida.\nLiikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.\n1. Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet tsüprokonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.\nEelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas tsüprokonasooli suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimustega olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.\n2. Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab tsüprokonasooli ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa tsüprokonasooli käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.\nvajaduse korral muudavad tsüprokonasooli ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või\nkui toode sisaldab tsüprokonasooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.\n(6) Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance cyproconazole (kokkuvõte pestitsiidse toimeaine tsüprokonasooli ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt). EFSA Journal 2010; 8(11):1897. [lk 73]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1897. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu.\nDirektiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:\nCASi nr: 94361-06–5\nCIPACi nr: 600\nVI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 11. märtsil 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees tsüprokonasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.\ntarbijate kokkupuutele toidu kaudu triasooli derivaatide metaboliitide jääkidega;\nveeorganismidele avalduvatele ohtudele.\nVajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.\nAsjaomased liikmesriigid taotlevad kinnitavat teavet seoses järgmisega:\nlisandite toksikoloogiline olulisus tehnilises kirjelduses;\nanalüüsimeetodid tsüprokonasooli jälgimiseks pinnases, kehavedelikes ja kudedes;\ntriasooli derivaatide metaboliitide (TDM) jäägid primaarkultuurides, külvikorras kasvatatavates kultuurides ja loomse päritoluga toodetes;\ntaimtoidulistele imetajatele avalduv pikaajaline oht;\nisomeeride segu kõige tõenäolisemate lagunemis- või muundumissaaduste võimalik keskkonnamõju.\nAsjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile punktis a ettenähtud teabe 1. detsembriks 2011, punktides b, c ja d ettenähtud teabe 31. maiks 2013 ning punktis e ettenähtud teabe kahe aasta jooksul pärast konkreetsete juhiste vastuvõtmist.”\n(1) Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.\nKOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2011/57/EL,\nmillega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fluometuroon, ning muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ\nKomisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise ja kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus fluometuroon.\nVastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võtsid teavitajad kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Sellest tulenevalt jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2008/934/EÜ (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (4) fluometuroon nimetatud lisasse kandmata.\nEsialgsed teavitajad (edaspidi „taotlejad”) esitasid direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles nad taotlesid, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.\nTaotlus esitati Kreekale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.\nKreeka hindas taotlejate esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 27. jaanuaril 2010 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused fluometurooni kohta 14. detsembril 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi ning 11. märtsil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena fluometurooni kohta.\nMitmete uuringute põhjal on selgunud, et fluometurooni sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane kanda fluometuroon I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.\nIlma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotlejad esitaksid täiendavat teavet, mis kinnitaksid taime metaboliidi trifluoroäädikhappe toksikoloogilisi omadusi ning analüüsimeetodeid fluometurooni jälgimiseks õhus ja mullas leiduva metaboliidi trifluorometüülaniliini jälgimiseks pinnases ja vees. Kui fluometuroon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (7) kohaselt määratletud ainena, mis „arvatavasti põhjustab vähktõbe”, taotlevad asjaomased liikmesriigid täiendava teabe esitamist mullas leiduvate metaboliitide desmetüül-fluometuroon ja trifluorometüülaniliini mõju kohta põhjaveele.\nIlma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaksmääratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega fluometurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.\nKomisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.\nOtsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et fluometurooni ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta fluometurooni käsitlev rida.\nOtsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja fluometurooni käsitlev rida.\n1. Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet fluometurooni sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.\nEelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas fluometurooni suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimustega olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.\n2. Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab fluometurooni ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa fluometurooni käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.\nvajaduse korral muudavad fluometurooni ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015; või\nkui toode sisaldab fluometurooni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.\n(6) Euroopa Toiduohutusamet: „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluometuron” (kokkuvõte pestitsiidse toimeaine fluometurooni ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt). EFSA Journal 2011; 9(1):1958. [lk 54]. doi:10.2903/j.efsa.2011.1958. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.\nCASi nr: 2164-17–2\nCIPACi nr: 159\nLubatakse kasutada ainult herbitsiidina puuvillal.\nVI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 11. märtsil 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluometurooni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.\nSellisel üldisel hindamisel peavad liikmesriigid:\npöörama erilist tähelepanu käitajate ja töötajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;\npöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades; tagama, et loa andmise tingimused sisaldaksid riski vähendamise meetmeid ja kohustust viia vajaduse korral läbi seireprogramme fluometurooni ja mullas leiduvate metaboliitide desmetüül-fluometurooni ja trifluorometüülaniliini leostumise kontrollimiseks tundlikes piirkondades;\npöörama erilist tähelepanu sihtrühma mittekuuluvatele pinnase muudele makro-organismidele kui vihmaussid ja sihtrühma mittekuuluvatele taimedele ning tagama, et kasutustingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.\nAsjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile teabe, mis kinnitab järgmist:\ntaimedes leiduva metaboliidi trifluoroäädikhappe toksikoloogilised omadused;\nanalüüsimeetodid fluometurooni jälgimiseks õhus;\nanalüüsimeetodid mullas leiduva metaboliidi trifluorometüülaniliini jälgimiseks pinnases ja vees;\nmullas leiduvate metaboliitide desmetüül-fluometurooni ja trifluorometüülaniliini põhjaveele mõjumise tõenäolisuse võimalus, kui fluometuroon on määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt määratletud ainena, mis „arvatavasti põhjustab vähktõbe”.\nAsjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad punktides a, b ja c ettenähtud teabe 31. märtsiks 2013 ning punktis d ettenähtud teabe kuue kuu jooksul pärast fluometurooni liigitamist käsitlevast otsusest teavitamist.”


100tk sisemine dia 7mm kuldsed juuksed micro õudus punutised toru rõngad juuksed helmed reguleeritav juuksed punutud mansett klambrid Soodus! / Ehted Komplekti Ja Rohkem < Tartuparv.ee\nMärksõnad: dreadlock ' idega tähte, alumiinium õõnes toru, merineitsi dreadlock ' idega, tri klamber liidu, 6mm alumiinium toru, dreads juuksed mütsi, ferragamo peapael hairband, jõulud dreadlock ' idega, peapaela dreads, filigraan juuksed hairband.\nVärv:roheline punane lilla sinine kuld kiip\nLaius Suurus:7 mm\n1.Pakume drop shipping service !\n2.Tänu valgust ja ekraani vahe, seal võib olla ka veidi värvi erinevus pilte.\n3.Palun lubage 1, 3mm erinevuste tõttu manual mõõtmise.\n4. Täname lahkelt arusaamad.\nTüüp: Barrettes, Parukas juuste pikendamine ringi\nFunktsioon: Lingid, Rõngad & Torud\nSisemine Dia: Sisemine dia 7mm\nMudeli Number: T4079\n5/5 De buena calidad, recomiendo producto\nPHYLLIS A206 Luksuslik Pulmad Juuksed Tarvikud Pruudi Rhinestone Peapael Peakatet Bridal Crown Gorgeous Printsess, Kuninganna Tiara\nFunktsioon: Tootja: Phyllis Kirje Tüüp: Pruut Tiaras ja Kroon Materjal: Kristall, Rhinestone, Sulam, Protsess: Käsitöö Peamised Värv: Kuldne/hõbedane Kuninglik sinine/punane/roheline/kuld šampanja Üritustele:\nBarokk Luxury Crystal Pulm kleit Crown Pruudi Headdress Royal Queen Tiaras Juuksed Ehted Võistlused Pool Kõnniteed Pea Tarvikud\nBarokk Luxury Crystal Pulm kleit Crown Headdress Royal Queen Tiaras Juuksed Ehted Võistlused Pool Kõnniteed Pea Tarvikud Tooted Nimi: Juuste Kroon Värvid: Must, Lilla Metall:ECO-Sõbralik Tsingi sulamist Rhinestone Kristall\nUus Naiste Pruudi Pearl Juuste Kamm Pulmad Juuksed Klippe Ehted Tarvikud, Käsitsi Valmistatud Pärl Juuksed Sõrmed Juuste Kaunistused Headpieces


FOTOD: Pirital purjetati seitsmes USS Security - KJK Kolmapäevaregatt - Sport\n4. grupi startFoto: Maie-Liisa Sildnik\nKuigi kesknädala hommikupoolik oli pealinnas ääretult külm ja tuuline, hoidis ilmavana siiski purjetajaid ja lubas pärastlõunal päikese paistma ning tuulepöörded veidi madalamaks. Piritalt ning teistest Tallinna lahe ääres paiknevatest sadamatest oli merele tulnud 30 meeskonda, keda tervitas pilvede vahelt piiluv päike ning ca 5-7 meetrit sekundis puhunud tuul.\nKuna tuult puhus parajalt, saadeti suuremate alustega võistlevad purjetajad Pirita jõe suudme lähistele paigutatud stardialalt Katariina kai poini, tagasi stardialale ja uuesti kaugele linna alla, et siis finisheerida merel. Väiksemad alused sõitsid nimetatud raja läbi ühekordselt ning pääsesid pisut üle tunniajase pingutusega kodulahel.\nEsimeses grupis oli täna kiireim Erki Melts ning tema meeskond purjekal Sugar 2, teise koha hõivasid My Car'i liikmed Andres Laulu juhtimisel ning kolmandaks platseerus Forte Jaak Jõgiga roolis. Teise grupi parimana lõpetas Jazz ning meeskond Risto Riimi juhtimisel, teiseks tuli Elisa Passione Sailing Team, kus küll tavapäraselt hoiab rooli Sven Heil, kuid kes täna oli usaldanud oma aluse Peter Saraskini juhtida. Kolmandaks purjetas end teises grupis Brigitta-X, kus rooli hoiab Aleksandr Karboinov. Kolmandas grupis võitis ülekaalukalt jaht Minni Andres Aavikuga roolis. Neljandas grupis oli parim Olivia, kus kapteniks on Vallo Kalvik, teisele kohale purjetas end Frida meeskond Andres Kõndi oskusliku juhtimise tulemusel ning kolmanda auhinnalise koha võitis Svea meeskond, kus kapteniks on Hard Perk.\nFoto: Maie-Liisa Sildnik\nFOTOD: Kuuendat USS Security - KJK Kolmapäevakut saatis taaskord võrratu purjeilm 12.06.2014\nFOTOD: Viies USS Security - KJK Kolmapäevaregatt purjetati vahemerelistes oludes 05.06.2014\nSugar 2 EST711, kapten Tõnu Tõniste\tFoto: Maie-Liisa Sildnik\nMinni EST751, kapten Andres Aavik\tFoto: Maie-Liisa Sildnik\nAuhinnatseremoonial tunnustati tavapäraselt kõikide gruppide esikolmikuid, kes said auhinnaks klaasikunstnik Agnes Tormi'ga koostöös valminud klaasist karika, mille andis üle KJK kommodoor Kalev Vapper. Kuna järgmine nädal on veidi Jaanipäevaline ning paljud inimesed puhkavad, et niita suviseks pööripäevaks rinnunikasvanud rohtu, siis jääb ära ka harjumuspärane kesknädala regatt, kuid uus start antakse juba 2. Juulil!\n1. EST 711 Sugar 2 - Tõnu Tõniste\n2. EST 535 My Car - Andres Laul\n3. EST 475 Forte - Jaak Jõgi\n3. EST 606 Brigitta-X - Aleksandr Karboinov\nIII grupi võitja Minni\tFoto: Piret Salmistu\nIII grupi esikolmik: Jazz, Elisa Passione ST ja Brigitta-X\tFoto: Piret Salmistu\nI grupi esikolmik: Sugar 2, My Car, Forte\tFoto: Piret Salmistu\nFOTOD: 4. USS Security-KJK Kolmapäevaregatt peeti karmides oludes


Irbesartan Zentiva (Irbesartan Winthrop) (irbesartan) - C09CA04 – RXed.eu | ET\nAvaleht / I / Irbesartan Zentiva (Irbesartan Winthrop)\nRavimi nimetus Irbesartan Zentiva (Irbesartan Winthrop)\nIrbesartan Zentiva (Irbesartan Winthrop): Ravimi omaduste kokkuvõte\nIrbesartan Zentiva (Irbesartan Winthrop): Hanke- ja kasutustingimused või piirangud\nIrbesartan Zentiva (Irbesartan Winthrop): Pakendi märgistus\nIrbesartan Zentiva (Irbesartan Winthrop): Pakendi infoleht\nMis on Irbesartan Zentiva?\nMilleks Irbesartan Zentivat kasutatakse?\nKuidas Irbesartan Zentivat kasutatakse?\nKuidas Irbesartan Zentiva toimib?\nKuidas Irbesartan Zentivat uuriti?\nMilles seisneb uuringute põhjal Irbesartan Zentiva kasulikkus?\nMis riskid Irbesartan Zentivaga kaasnevad?\nMiks Irbesartan Zentiva heaks kiideti?\nSee on ravimi Irbesartan Zentiva Euroopa avaliku hindamisaruande kokkuvõte. Selles selgitatakse, kuidas inimravimite komitee hindas ravimit ja otsustas toetada müügiloa andmist; samuti esitatakse komitee soovitused, kuidas ravimit kasutada.\nIrbesartan Zentiva on ravim, mis sisaldab toimeainena irbesartaani. Seda turustatakse tablettidena (75, 150 ja 300 mg).\nSee ravim on samane Aproveliga, millel juba on Euroopa Liidus müügiluba. Aproveli tootja on andnud nõusoleku, et tema teaduslikke andmeid tohib kasutada Irbesartan Zentiva toetuseks.\nIrbesartan Zentivat kasutatakse täiskasvanutel, kellel on essentsiaalne hüpertensioon (kõrgvererõhutõbi). Essentsiaalne tähendab, et kõrgvererõhutõbe ei põhjusta ükski teine haigus. Irbesartan Zentivat kasutatakse ka neeruhaiguste raviks hüpertensiooniga ja II tüüpi diabeediga täiskasvanutel.\nIrbesartan Zentiva on retseptiravim.\nIrbesartan Zentiva tavaline soovitatav annus on 150 mg üks kord ööpäevas. Kui see ei anna vererõhu alandamisel piisavat tulemust, tohib annust suurendada kuni 300 mg-ni ööpäevas või kasutada lisaks muid kõrgvererõhuravimeid, nt hüdroklorotiasiidi. Algannust 75 mg tohib kasutada hemodialüüsi (teatud verepuhastustehnika) saavatel patsientidel või üle 75-aastastel patsientidel.\n1 Varasem nimetus Irbesartan Winthrop.\nKõrgvererõhuga ja II tüüpi diabeediga patsientidel kasutatakse Irbesartan Zentivat lisaks teatud teistele kõrgvererõhuravimitele. Ravi alustatakse annusega 150 mg üks kord ööpäevas ning tavaliselt suurendatakse seda annuseni 300 mg üks kord ööpäevas.\nIrbesartan Zentiva toimeaine irbesartaan on angiotensiin II retseptori antagonist, mis blokeerib organismi hormooni angiotensiin II toime. Angiotensiin II on tugev vasokonstriktor (veresooni ahendav aine). Blokeerides retseptorid, millega angiotensiin II tavaliselt seondub, peatab irbesartaan hormooni toime ja soodustab veresoonte laienemist. See vähendab vererõhku ja kõrgvererõhu riske, näiteks insuldi riski.\nIrbesartan Zentiva toimet vererõhule uuriti esialgu 11 uuringus. 712 patsiendil võrreldi Irbesartan Zentiva toimet platseebo (näiva ravimi) toimega ja 823 patsiendil teiste kõrgvererõhuravimite (atenolooli, enalapriili, amlodipiini) toimega. Samuti uuriti 1736 patsiendil koosmõju hüdroklorotiasiidiga. Efektiivsuse põhinäitaja oli diastoolse vererõhu (kahe südamelöögi vaheline ehk nn alumine vererõhk) alanemine.\nIrbesartan Zentiva toimet neeruhaiguste ravis uuriti kahes ulatuslikus uuringus, milles osales\n2326 II tüüpi diabeediga patsienti. Irbesartan Zentivat manustati vähemalt kahe aasta jooksul. Ühes uuringus jälgiti neerukahjustuste markereid, mõõtes teatud valgu – albumiini – eritumist uriini. Teises uuringus jälgiti, kas Irbesartan Zentiva pikendab aega, mille jooksul patsiendil vere kreatiniinisisaldus (neeruhaiguse marker) kahekordistub või kuni patsient vajab neerusiirdamist või dialüüsi, või aega patsiendi surmani. Selles uuringus võrreldi Irbesartan Zentiva toimet platseebo ja amlodipiini toimega.\nVererõhu uuringutes täheldati, et Irbesartan Zentiva alandab diastoolset vererõhku paremini kui platseebo ning Irbesartan Zentiva toime sarnaneb teiste kõrgvererõhuravimite toimega. Koos hüdroklorotiasiidiga kasutamisel olid kahe ravimi toimed aditiivsed.\nEsimeses neeruhaiguste uuringus oli Irbesartan Zentiva neerukahjustuse (hinnati valgueritumise alusel) tekkeriski vähendamisel efektiivsem kui platseebo. Teises neeruhaiguste uuringus vähendas Irbesartan Zentiva vere kreatiniinisisalduse kahekordistumise, neerusiirdamise või dialüüsi vajaduse või surma suhtelist riski platseeboga võrreldes 20% võrra. Võrreldes amlodipiiniga vähenes suhteline risk 23%. Põhiline kasulik toime avaldus vere kreatiniinisisaldusele.\nIrbesartan Zentiva kõige sagedam kõrvalnäht (esinenud enam kui 1 patsiendil 10st) on hüperkaleemia (vere liigne kaaliumisisaldus). Irbesartan Zentiva kohta teatatud kõrvalnähtude täielik loetelu on pakendi infolehel.\nIrbesartan Zentivat ei tohi kasutada patsiendid, kes on irbesartaani või selle ravimi mis tahes muu koostisaine suhtes ülitundlikud (allergilised). Ravimit ei tohi kasutada rasedad pärast esimest kolme raseduskuud. Ravimit ei soovitata kasutada esimesel kolmel raseduskuul. Koos aliskireeni sisaldavate ravimitega (essentsiaalse hüpertensiooni ravimid) ei tohi Irbesartan Zentivat kasutada diabeediga või mõõduka või raske neerupuudulikkusega patsiendid.\nInimravimite komitee otsustas, et Irbesartan Zentiva kasulikkus on suurem kui sellega kaasnevad riskid, ja soovitas anda ravimi müügiloa.\nMuu teave Irbesartan Zentiva kohta\nEuroopa Komisjon andis ravimi Irbesartan Winthrop müügiloa, mis kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil, 19. jaanuaril 2007. Ravimi nimetus muudeti 6. veebruaril 2012 Irbesartan Zentivaks.\nEuroopa avaliku hindamisaruande täistekst Irbesartan Zentiva kohta on ameti veebilehel: ema.europa.eu/Find medicine/Human medicines/European Public Assessment Reports. Kui vajate Irbesartan Zentivaga toimuva ravi kohta lisateavet, lugege palun pakendi infolehte (mis on samuti Euroopa avaliku hindamisaruande osa) või pöörduge oma arsti või apteekri poole.


Henn Põlluaas: Rahvuskeskse riigi viimased päevad? | Eesti Elu\nHenn Põlluaas: Rahvuskeskse riigi viimased päevad?\nIn Eesti meediast on 5. nov. 2009 at 21:22\nPeale KOV valimisi, mil siin elavad venelased panid paika nii pealinna kui terve Kirde-Eesti omavalitsuste volikogud, on esile kerkinud kõikvõimalikud ennustused Keskerakonna ja venelaste võikukäigust järgmistel Riigikogu valimistel. Tuntud politoloog Toomla ennustas neile lausa 40%-list valimisedu.\nTeda toetasid nn. punaprofessoritest sotsiaalteadlased nõudes venelastele võrdset esindatust.\nKuna kehtiv valimisseadus võõramaalastel täna veel Riigikogu valimistel osaleda ei luba ning eestlaste seas on Keskerakonna maine kõike muud kui hea, siis kerkib küsimus miks sellist tulevikustsenaariumit nii enesestmõistetavaks peetakse.\nPeame tunnitama, et valdavalt osalt eestlastelt kui ka venelastelt (kellel see toimus juba varem) võeti nõukogude režiimi ajal ühiskonnaprotsessidest ja demokraatiast aru saamise oskus. Ka hilisemate iseseisvusaastate jooksul, mil Toompeal ehitati demokraatia sildi all partokraatiale toetuvat elitaarset ühiskonda, pole olukord paranenud. Rahvast peetakse rumalaks ning et see nii ka jääks, varustatakse teda ühekülgse ja kallutatud informatsiooni ja seisukohtadega. Seetõttu on hõlbus rahvaga ka manipuleerida.\nViimastel valimistel tegi seda Keskerakond, kasutades ära valimisseadust, mis andis kõigile võõramaalastele valimisõiguse ning kutsus siinelavaid venelasi üles ennast jõuliselt vastandama „nendele“ ehk eestlastele kui fašistidele. Siin pole midagi imestada, sest Keskerakond ei püüa varjatagi, kelle huve teenitakse.\nManipuleerimises ei saa aga süüdistada vaid savisaarlasi. Peale valimisi on hoogustunud ka laarlaste ehk nn. valgete jõudude, kes sellise valimisseaduse ise on kehtestanud, vene kaardile (kui ainuvõimalikule) mängimine. Sellega on ametis kõik Toompea erakonnad. Eestlaste taandamine vaid üheks kahest siinelavast kogukonnast ja avaldused vene valijatele lähenemise ja nende mõistmise vajadusest on igapäevased. Õiguskantsler ja Keskerakonna sõsarerakonna ideoloog Marju Lauristin, vastandasid rahvuse ja riigi, kodanikukesksuse ja rahvuskesksuse. Teder kutsus üles rahvuskeskse riigi asemel kehtestama kodanikukeskset riiki. Lauristin kirjutas, kuidas me olevat kinni rahvuskeskse riigi mõistes, ning kuidas kodanikukeskne riik aitaks lahendada kõik probleemid Eesti riigis ja eesti-vene küsimuses. Võluvitsake peituvat ka kõigi siinsündinutele kodakondsuse andmises.\nPeab olema tõesti küüniline, et nimetada tänast Eesti riiki rahvuskeskseks. See ei ole seda hetkest, kui peale taasiseseisvumist nõustuti meie venestamise ja assimileerimise eesmärgil sissetoodud kontingendi tingimusteta siiajäämisega. Juba pea kakskümmend aastat on rahvusriigist Venemaa ja nüüd ka lääne survel sihikindlalt eemaldutud. Jätkub massiline ja valikuta kodakondsuse jagamine käsikäes keele- ja kodakondsusseaduste korduvate lõdvendamiste ja kodanikeõiguste laiendamisega mittekodanikele. Sisse viidi meie lõunanaabri juures mõeldamatuks peetud KOV valimisõiguse andmine kõigile välismaalastele. Selle tagajärjel pannakse isegi meie president (läbi valijameeste) paika Vene kodanike häältega. Vene keele kasutusala on jätkuvalt laiendatud nii meedias, riigiasutustes kui igapäevaelus ning tänaseni antakse riigi rahadega võõrkeelset haridust kolmandikule siinsest elanikkonnast. Ei pea vist mainimagi, et sellist olukorda ei eksisteeri mitte üheski teises Euroopa riigis. Eesti keelega ei ole enam suurel osal Eestist võimalik hakkama saada. Probleemid aga ei vähene ega Eesti-Vene suhted parane.\nSellele vaatamata on poliitika alates üheksakümnendate aastate algusest järjekindlalt seljatanud Põhiseadust ja jurisprudentsi. Õiguskantslerite ja Riigikohtu roll on olnud valitsuse ja Riigikogu rahvusriiki lammutavate sammude õigustamine. Tederi, Lauristini & CO ettepanekud on tegelikult põhiseadusevastased.\nKas selles, et meid kutsutakse üles loobuma rahvusriigist, tegema veelgi enam järelandmisi vene keelele ja mõttemallidele ning lastakse meid harjuda ideega Riigikogust, kus vähemalt kolmandik saadikutest on venelased, võib näha konkreetseid ettevalmistusi rahvusriigi printsiibist loobumiseks? Kas eesmärgiks on Põhiseaduse preambula tühistamine või muutmine nii, et Eesti riigi kõrgeimaks eesmärgiks saab ka vene keele, rahvuse ja kultuuri kaitsmine ja arendamine? Nullkodakondsuse kehtestamine? Vaid sellisel juhul moodustavad vene valijad pea poole järgmisest Riigikogu koosseisust.\n„Teeme ära“ eestvedaja Nõlvak kutsub juba eestlasi üles paluma siinsetelt venelastelt andeks (mille eest?) ning Andrus Kivirähk soovitab tallinlastel hakata okupatsiooniga kohanema. Kuid miks ainult tallinlasi? Terve Eesti saab niiviisi meie endi kätega ära antud ja seekord ei ole meil enam kellelegi kaevata. Ise tegi, meenub fraas ühest lastejutust.\nEesti kui rahvusriik on lammutatud. Selle juurde on aga veel võimalik naasta. See on võimalik siis, kui loobutakse senistest estofoobsetest seisukohtadest ja poliitikast ning väärtustatakse oma keelt, rahvast ja kultuuri ning säilitatakse õigus olla peremees omaenese kodumaal.\n« Before Patsient keeldus arstiga riigikeeles rääkimisest 31. okt. 2009\nAfterRait Maruste: Toompead rünnatakse! Ma kordan… 5. nov. 2009 »