Elva gümnasistid käisid vetelpäästet õppimas | elva24.ee\nAutor: Daniel Kotkas\n15. mai oli Elva Gümnaasiumi 10. ja 11. klassi kodanikukaitse õppesuuna õpilaste jaoks järjekordne tähtis päev. Esmaabi kursus sooritatud, talvine välilaager ja vetelpäästekursuse teooriaosa läbitud, jõudiski kätte see aeg, kus tuli õppida vees elusid päästma.\nHommik algas väljasõiduga kooli eest kell 7.15. Tartusse Aura Veekeskusesse jõudes alustasime lühikese teooria kordamisega ning pärast seda hüppasidki kõik õpilased vette ning siis saabuski tõehetk – kes on veega sina-peal ja kes mitte.\nSoojenduseks pidid kõik õpilased ujuma 200 meetrit, mis ei olnudki männilinna noortele kõige kergem ülesanne. Pärast seda tegime vees erinevaid harjutusi, mis õpilasi tõsiselt väsitasid. Muuhulgas pidime ennast vees 10 minutit horisontaalasendis hoidma, sukelduma basseini põhja kummirõnga järgi ning ujuma vee all nii kaugele kui jaksu jätkus.\nKui olime juba 90 minutit sügavas vees vastu pidanud ja kõvasti vaeva näinud enese vee peal hoidmisega, kutsus instruktor Gert Teder meid veest välja, et küsida uuesti küsimus, mida ta oli küsinud meilt kursuse kõige esimesel tunnil kõige esimese asjana: "Kas te oskate ujuda?’’\nEsimesel tunnil oli vastus kõigil jaatav, kuid ujulas oli nüüd vaikus. Olime mõistnud, et ujumine sügavas vees, kus kallas kaugel, on hoopis midagi muud kui rannas suplemine.\nGert Teder tegi meile selgeks, et ujumisoskus ei sõltu sellest, kui pikk maa korraga läbi ujuda jõuda, vaid sellest, kas inimene on suuteline sooritama vees kindlaid harjutusi ning jääma kriitilises situatsioonis rahulikuks, et kaalutletult edasi tegutseda.\nPärast seda tarkust tehti meile 10-minuti pikkune paus, mil käisime ennast korraks saunas soojendamas. Tagasi jõudes jätkus tund juba paarisharjutustega.\nProovisime omal nahal järgi erinevad uppuja abistamise meetodeid. Õppisime, kuidas hädasolijale vees läheneda ja kuidas kontakti saada. Saime teada, kuidas inimest, kes on uppumise hetkel näoga päästja poole vee all ümber pöörata ning kuidas väsinud ujujat kaldale lähemale aidata, ilma et ta ise uppuma hakkaks või enda abistajale ohtlikuks muutuks.\nVeel proovisime üksteist päästa erinevate vetelpäästja „arsenalis“ olevate abivahenditega. Vees saime tunda korraliku pinget jalgadele (pärast kahetunnist vees olemist on krambid sääremarjalihastes lihtsad tulema) ning õppisime tundma erinevaid päästmisviise ja nippe, mida on tark kasutada kui selleks vajadus tekib.\nSeda kõike saime õppida suurepäraselt instruktorilt Gert Tederilt, kes on olnud tuuker, töötanud rannavalves ja ühtlasi on ta ka Eesti Vetelpääste Seltsi aktiivne liige. Praegu töötab Gert Tallinnas Lilleküla päästekomandos ja meile, Elva Gümnaasiumi kodanikukaitse õppesuuna õpilastele, oli au tema käe all õppida. Lõpuks veest välja saades olid kõik raskest trennist ja õppetööst väsinud. Kell 11.05 ütlesime Gert Tederile head aega ning suundusimegi sauna.\nMeie grupis leidusid ka mõned õpilased, kellel tekkis tõsisem huvi vetelpäästja töö vastu, milleks kõik eeldused läbitud kursusega nüüd ka loodud on.\nElva Gümnaasiumi kodanikukaitse õppesuuna õpilased tänavad Gert Tederit huvitavate loengutundide, elust-enesest võetud naljade ja näidete ning meie juhendajaks tulemise eest.\nJääme põnevusega ootama hilissuvist vetelpääste kursuse järgmist, avaveel toimuvat osa, kuhu meie riigikaitse õpetaja on lubanud lisada ka mõned lahingujumise teemad.


Eesti üheksa priimusettevõtet - Creditinfo Eesti\nEesti üheksa priimusettevõtet\nPikaajaliselt AAA-reitinguga ettevõtete juhid tunnistavad, et suurepärane reiting on vastutustundliku finantsjuhtimise tagajärg. Ettevõtteid, kes on viis aastat järjest pälvinud Krediidiinfo parima reitingu ja näidanud seega suurepärast finantsseisu ja –distsipliini kogu selle aja vältel, on Eestis vaid üheksa.\nÜhe pikaajaliselt AAA-reitingut hoidva ettevõtte, AS Nuia PMT, nõukogu esimehe Toivo Kõssi sõnul on kõrge reiting pankade ja teiste firmadega suhtlemisel alati olnud plussiks. “Ka ise oleme uute klientide puhul alati vaadanud Krediidiinfost infot firma kohta,” lisas Kõss. Eduka Eesti Ettevõtte tunnistust omava Nuia PMT kõrge reitingu on taganud korrektne maksetähtaegadest kinnipidamine.\nEesti Höövelliist OÜ juhataja Andrus Rooks rääkis, et suurepärane reiting on eduka tegutsemise tagajärg ja oluline on jätkusuutlik kasumlikkus, mille üheks alustalaks on likviidsus.\nKui madal reiting paneb häirekellad helisema küll, siis positiivsesse infosse suhtutakse skeptilisemalt. Kes reitingu kriteeriume ei tunne, ei oska ka väga kõrget krediidireitingut hinnata. Näiteks Eesti Höövelliist OÜ juhataja Andrus Rooksi sõnul ei pruugi ka AAA-reiting olla piisav fakt usalduse tekitamiseks. “See on positiivne asjaolu, kuid äri alustamisel tehakse ikkagi lisaks päring krediidikindluse suhtes vastavatest institutsioonidest,” rääkis Rooks. Tema sõnul on tähtsad korras finantsaruanded, mida ka reiting tegelikult kajastab.\nBalti Autoosad AS juht Sten Pertens sõnas, et suurepärane reiting on kujunenud iseenesest. “Põhjus on selles, me ei ole oma kasumit välja võtnud, vaid jätnud kapitali firmasse. Saame oma investeeringuid ise rahastada ja ettevõte on väga hästi kapitaliseeritud,” selgitas Pertens.\nSten Pertensi sõnul ei ole AAA-reiting suurt edu andnud, sest Balti Autoosade koostöö oma partneritega on pikaajaline ja ilmselt on ettevõte partneritele niigi ärisuhetes usaldusväärne partner. “Sellega on huvitav vastuolu, et vanale olijale hea reiting suurt juurde ei anna, kuid uutele alustajatele, kellele hea reiting kasu tooks, seda ei omistata,” kommenteeris Pertens. “Meil rakendub uutele klientidele üldjuhul rangem krediidipoliitika, kuid kui leiaksime uue partneri, kes esitaks andmed, et tal on hea krediidireiting, siis võiks seda otsuste puhul arvestada küll,” lisas Pertens.\nEesti Loto AAA-reiting on tulenenud ettevõtte tegevuse iseärasusest, mille juures on riske võimalik edukalt maandada. “See ei ole olnud eesmärk omaette, pigem on tegu osaga ettevõtte kuvandist ja usaldusväärsusest,” selgitas ettevõtte juhatuse esimees Heiki Kranich. “Juhul, kui Eesti Loto peaks soovima laenu võtta, väljenduks otsene kasu tõenäoliselt madalamas laenuintressis,” arvas Kranich. Eesti Loto jälgib krediidireitinguid uute lepingute sõlmimise korral: “Näiteks on väga ebatõenäoline, et väga halva krediidireitinguga ettevõte võiks saada Eesti Loto edasimüüjaks,” ütles Eesti Loto juht.\nKrediidiinfo andmetel on 5 aastat järjest pälvinud kõrgeima AAA-reitingu järgmised ettevõtted:\nNUIA PMT AS Nuia PMT on Eesti kapitalil põhinev hüdrauliliste silindrite ja metallkonstruktsioonide valmistaja. Viljandimaal Karksi-Nuias asuv firma annab tööd ligi 75 töötajale\nEESTI AGA AS AGA on laia LNG ja biogaasi toodete ja -teenuste valikuga gaasitarnija. AGA kuulub ülemaailmsesse kontserni The Linde Group\nEESTI HÖÖVELLIIST OÜ 1993. aastal asutatud Eesti Höövelliist toodab ettevõtte profiilliiste. Suure-Jaani ettevõte toodangut turustatakse Eestis edasimüüjate kaudu.\nSAINT-GOBAIN GLASS ESTONIA SE Saint-Gobaini kontserni kuuluv firma tegeleb autode esi- ja küljeklaaside, klaaspakettide ja karastatud klaasi tootmisega ning autoklaaside müügi ja paigaldusega. Saint-Gobain Glass Estonia tegutseb alates 1989. aastast.\nBALTI AUTOOSAD AS Baltimaade suurimaid autovaruosade maaletoojaid ja hulgimüüjaid alustas Eesti varuosaturul 1995. aastal. 70 töötajaga ettevõte turustab kaupa edasimüüjate kaudu, kuid ettevõtte juhtimisel tegutseb Fixuse kauplustekett.\nEESTI LOTO AS Riigile kuuluv loteriiorganisatsioon korraldab hasartmänge ja kihlvedusid ning pakub alternatiivi rasketele hasartmängudele. Eesti loto opereerib muu hulgas lotomänge Eurojackpot, Bingo Loto, Viking Lotto, Keno Loto.\nSKINEST RAIL AS Skinest Rail on rahvusvaheline raudteekontsern, mis tegutseb raudteeveeremi müügi, rendi ja remondiga ning tagavaraosade müügiga. Lisaks Eestile tegutsevad suurettevõtte tütarfirmad kaheksas riigis.\nWÜRTH AS Tegemist on rahvusvahelise tööriistade ja muude rauakaupade hulgimüügifirma Eesti haruga. Würthil on üle Eesti mitukümmend esindust.\nVARA SAEVESKI OÜ 2000. aastast tegutsev puiduettevõte toodab ja müüb okaspuu peenpalkidest saematerjali. Tartumaal Vara külas asuval firmal on ka Eduka Eesti ettevõtte sertifikaat.\nReiting on tõestus ettevõtte usaldusväärsusest\nTänases äris on usaldus väga oluline. Krediidiinfo koostab krediidihinnanguid selleks, et ettevõtetel oleks lihtsam teha äris vajalikke otsuseid usaldusväärsuse kohta ja saada müügitehingute korral kiiret nõu, kellele ja kui palju krediiti müüa. Reiting on krediidihinnangu oluline komponent.\nIgale ettevõttele automaatselt arvutatav Krediidiinfo reiting on koondhinne, mis kajastab firma majandus- ja finantsseisu ning maksekombeid. Seega on Krediidiinfo Reiting usaldusväärne tõestus ettevõtte võimest oma kohustusi täita. Reitingu mudel on välja töötatud rahvusvaheliste standardite järgi ning selle töökindlust testitakse regulaarselt Eesti andmete põhjal. Näiteks ainult üks tuhandest AAA või AA reitinguga ettevõtetest satub makseraskustesse või pankrotti järgneva aasta jooksul.\nMaailmakuulsad reitinguagentuurid annavad krediidireitinguid nii riikidele, pankadele kui suurfirmadele. Samasuguse hinnangu Eesti ettevõtetele annabki Krediidiinfo reiting. Krediidiinfo reitingu koondhindeid tähistatakse täheühenditega:\nEesti ettevõtete jagunemine\nAAA Suurepärane 0,8%\nAA Väga hea 14,1%\nA Hea 22,5%\nBBB Rahuldav 32,5%\nBB Kasin 20,7%\nB Nõrk 8,4%\nC Mitterahuldav 1,0%\nNagu näha kuulub kõige enam ehk kolmandik Eesti ettevõtetest rahuldava (BBB) hinnanguga saanud ettevõtete hulka. Samas leidub nii mitterahuldava (C) kui ka suurepärase (AAA) reitingu saanud firmasid mõlemaid umbes 1% kõigist ettevõtetest.\nReiting sisaldub põhjalikemates Krediidiinfo raportites, mida saab hankida iga ettevõtte kohta e-krediidiinfo.ee keskkonnas. Kõige põhjalikum krediidianalüüsi vahend on Krediidireitingu raport. Selles sisaldub lisaks krediidihinnangule ka kogu faktiline teave ettevõtte kohta, näitks viimase kolme aasta finantsandmed, kokkuvõte võlgnevustest, majandus- ja finantsseisust jms.


Mõmmi uudised - Maaleht\n13. septembril lõppesid remonditööd neljanda rühmaboksi ruumides. Ruumid on saanud sootuks uue ilme ning üks etapp (nõuetele vastavad ruumid) valmisolekuks avada vajadusel neljas rühm, on täidetud.\nKäesoleval õppeaastal on plaanis üks ruum kohandada liikumistegevuste läbiviimiseks ning teine tegevustetoaks. Remonditöid teostas OÜ Mikro Ehitus ning projekti rahastas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.\nNeljapäeval, 16.septembril toimus pereväljasõit Tartusse, kus külastati zooloogia-muuseumi ja botaanikaaeda. Üritus toimus Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt rahastatud projekti “Oma silm on kuningas!” raames.\nVäljasõidul osales kokku 61 inimest: 23 lasteaialast, 16 õde ja venda (koolilast), 22 täiskasvanut.\nEsmalt külastasime zooloogiamuuseumi. Jagunesime kahte gruppi ning toimus ring-käik koos giididega. Eksponaadid tekitasid nii lastes kui täiskasvanutes suurt elevust. Uudistamist ja küsimusi giididele oli palju. Lapsed teadsid üllatavalt palju - enamus suurloomi olid tuttavad raamatutes ja loodusfilmides nähtuna. Kõige rohkem põnevust pakkusidki lastele just suurte kiskjaliste topised.\nPärastlõuna veetsime botaanikaaias. Botaanikaaeda jõudes pidasime kõigepealt aga piknikku. Piknikukorvis olid kõigile osalejatele pirukad ja kõrrejoogid.\nBotaanikaaias meeldis lastele kõige rohkem palmimaja, kus sai mööda keerdtreppe lausa maja katuse alla minna. Basseini, kus elasid kilpkonnad, käidi korduvalt vaatamas. Poolteist tundi botaanikaaias möödus märkamatult. Lastele oli seda piisavalt, ent nii mõnigi täiskasvanu oleks veelgi tahtnud ringi vaadata.\nBuss ootas meid natuke eemal ning lisaks saime üheskoos teha jalutuskäigu Emajõe äärses pargis, uudistades eesti suurmeeste kujusid.\nVäljasõit meeldis nii väikestele kui suurtele ja pakkus jutuainet tükiks ajaks!\nTeisipäeval, 21.septembril toimunud mängupeoga “Hei Pokud!” tähistas lasteaia-pere lastekirjanik Edgar Valteri sünniaastapäeva! Mängupidu viis läbi Poku (Lilian), kes rääkis lastele kirjanikust ja tema tuntumatest raamatutest ning loodud kange-lastest. Lapsed said osa mitmest põnevast mängust ja võistlusest. Poku kasutas mänguvahenditena mõistagi ainult loodusega seotud asju (käbid, tõrud, kivid).\nNeljapäeval, 23.septembril tähistasime sügisest pööripäeva õues toimunud Hõiske-peoga. Pidu algas Heidi hõiskega, kes kutsus “Lapsed, tulge siia ruttu, räägin teile imejuttu! Vahva Memm meil külas käis, terve õu on kinke täis!” Ta tutvustaski lastele külla saabunud Sügismemme (Eha). Sügismemm kinkis peopääsmeks igale lapsele kirju vahtralehe. Memme juhtimisel kõlasid laulud erinevatest sügisandidest. Laulmise ja mängimise vahepeal said lapsed Memme poolt kaasa toodud kinke maitsta -porgandikimp, tomatikobarad, õunad jne.\nTeisipäeval, 28.septembril tuli meile Nipitiri teater külla. Lastele pakuti vaatamiseks nukulavastust “Tulilinnu lugu”. Kogu etendus oli tõeliselt kaasahaarav. Juba ülesse seatud lava/dekoratsioon oli suur ja elevust tekitav, rääkimata imearmsatest nukkudest ja näitlejate nauditavast mängust. Üks tõeliselt vahva lastetükk!\nKolmapäeval, 29.september - mihklipäeva rahvamänguhommik “Igal oinal oma mihklipäev“. Õpetaja Ülle rääkis lastele mihklipäeva kommetest ja rahvatarkustest. Mängiti mänge “Sügise tulek”, “Toonekurg”, “Lambamäng”. Õpetaja Eha juhendamisel lauldi rahvalaule loomadest.\nSügisese liikumisnädala (27.september-1.oktoober) eesmärgiks oli võimaldada lastele erinevaid liikumistegevusi ja sportimist nii toas kui õues. Esmaspäeval prooviti osavust rattasõidus - tehti vigursõitu ja rattarallit. Vanema rühma sai ära märgitud Roko Loog ning noorematest lastest Reio Allsaar, kes parimaid tulemusi saavutasid ja kõikidest võistlustest osa võtsid. Rühmad korraldasid nädala jooksul veel sise- ja õuespordipäevi, mängiti maastikumänge ja pallimänge. Võisteldi erinevatel spordialadel - pallivise, koridorijooks, kaugushüpe, jooks jms. Tublimad sportlased müramõmmide rühmast olid Riia Alliku, Leida Riin Loog, Marko Moorits, Kristjan Tšetšotka ning marumõmmidest Liis Järve, Lisete Palmi, Maris Taul ja Mehis Moorits, Sander Soo, Martin Roomet Sammelselg. Kõik lapsed said diplomi, auhinnalised kohad medali ja kingituseks õhupalli!\nMihklikuul välja kuulutatud Nunnu konkursile oli toodud erinevaid sügisande nii aiast kui metsast ja ka meisterdatud suuremaid kompositsioone. Rühmades oli toodust üles seatud näitused.\nKaisumõmmide näitusel oli kolm eksponaati: “Purakas seen” (Triine-Liis Oja), “Kilpkonn” (Rita Alliku) ja kartulivigur (Kelli Tõnise).\nMüramõmmi rühmas andsid lapsed ka punkte üksteise toodud viguritele ning parimateks “nunnudeks” osutusid “Vahva kartul” (Riia Alliku), “Konnake” (Marko Moorits), “Kaabuga kõrvits” (Ingermai Rohtsalu), “Kirju kõrvits” (Sandra Paimla). Näitusel sai veel vaadata kärbseseent (Agor Nõmmik), kartulivigureid (Martin Paul Moorits ja Reio Allsaar), naljakat porgandit (Kristjan Tšetšotka), vahtralehtedest roosikimpu (Jane) ja kaunistatud õuna (Lilian).\nMarumõmmi lapsed olid samuti väga aktiivsed. Üllatusmomendi pakkus nii lastele kui täiskasvanutele Lisete Palmi toodud hiigelsuur murumuna. Näitusel võis näha veel kompositsiooni “Seenepere” (Aksel Nõmmik), erinevaid viguraedvilju (Joosep Erm, Reelika Schasmin), suurt kabatšokki (Roko Loog). Kõige rohkem oli toodud minikõrvitsaid. Tublid osalejad olid Kalle Tõnise, Kersti Säär, Mehis Moorits, Kaido Elisarov, Agne Kööp, Liis Järve, Tauri Rohtsalu ja Andrey Melnikov.\nKõik konkursist osavõtjad said Nunnu-diplomi.\nSügisese keskkonnanädalaga tähistati ühtlasi üleriigilist leivanädalat (4.-8.oktoober). Planeeritud tegevuste käigus räägiti leiva tähtsusest inimese igapäevasel toidulaual, leiva valmistamisest, vilja kasvatamisest. Nooremas aiarühmas korraldati Imavere poes müügil olevate leibade degusteerimine ning lapsed valisid välja oma lemmikud. Vanem aiarühm käis õppekäigul sügisesel viljapõllul. Kõikides rühmades küpsetati rosinakukleid. Leivanädal lõppes traditsioonilise Kakukese mängupeoga. Seekord lavastasid tuntud muinasjutu vanema aiarühma lapsed õpetaja Tuuli juhendamisel. Kakukese rollis astus ülesse Christina Tõnisson.\nTeisipäeval, 5.oktoobril osales meie lasteaia 6-liikmeline võistkond maakondlikul lasteaedade sügisspordipäeval Valgehobusemäel. Võistkonda kuulusid Christina Tõnisson, Gerle Rännik, Lisete Palmi, Maris Taul, Martin Roomet Sammelselg ja Sander Soo. Õpetaja Tuulile oli laste saatmisel abiks Sanderi isa, kellele meie tänusõnad!\nSportimine algas, nagu ikka, soojendusega, harjutusi näitas seekord ette Mesimumm. Peale soojendust jagati lasteaiad gruppidesse ja tuli võistelda erinevatel aladel. Iga ala lõpetamise järel saadi hobusega tempel kontroll-lehele. Palju põnevust tekitas palliveeretamine linal (kus saavutasime oma grupis ka võidu) ning ühest pudelist teise vee kallamine. Vahva oli ka ümber silla jooks ja asjade otsimine. Kotis hüppamine ehmatas lapsed algul päris ära - ei oska seda hästi. Lõpuks saavutas meie võistkond sellel alal kaaluka võidu ja hüppamine muutus päris meelepäraseks.\nVõistluste vahel sai ka mängida ja uusi tutvusi sõlmida. Kui auhinnad kätte jagatud, istusime maha pikniku pidama. Kaasa võetud võileivad ja pirukad maitsesid eriti hästi ja andsid ka energiat juurde, nii otsustasid julgemad Valgehobusemäe tippu ronida ja Chritina ning Gerle käisid koguni vaatetorni tipus ära (Lisete jõudis poolele teele). Tagasiteel lasteaeda olid lapsed üsna väsinud, kuid siiski küsiti, et millal järgmine kord minna saab?!\nReedel, 8. oktoobril õhtul vahetasime välja noorema aiarühma voodid. Niinimetatud vahetustööks olid appi tulnud Taavi ja Innar Rohtsalu, Are Lepp, Tanel Innos. Kaks tundi rassimist ning vanad raudvoodid on nüüdseks mälestus ja lapsed magavad uhiuutes sahtelvoodites.\nNii vanemasse kui nooremasse aiarühma sai soetatud uued puidust tegevusnurgad (KÖÖK). Paul Loogi kätetööna valmis aga kolm uut nukuvoodit. Lasteaiapere suur tänu kõigile abimeestele!\nKolletamispäeva (14.oktoober) tähistas mõmmipere Tammetõrupeoga. Ühtlasi lõppes sellega ka tammetõrude kogumise kampaania, mis oli kestnud pea kuu aega. Tammetõrupeole olid külalistena kutsutud Mati Höbemägi ja Lauri Loog. Mati Hõbemägi käis paar aastat tagasi välja toreda idee (Mõmmi tuli ”Mõmmile” appi!) toetamaks meie lasteaeda ja lapsi ning tänu Lauri Loogi jahiõnnele ja annetusele saigi müramõmmi rühm sel aastal uued voodid. Peoga tahtsime jahimeestest sõpru tänada ja neile ka omapoolse kingituse üle anda.\nPidu algas laste esinemisega. Ühisesse laulu- ja tantsuringi kutsuti hiljem ka külalised. Külalistele kingiti Mõmmi-šokolaadid ja kotike tammetõrudega (seletusega, et sel aastal oli saak nadi ja korjajaid vähe!), Lauri Loogile lisaks ka lasteaia tänukiri. Seejärel kutsuti külalised uusi voodeid uudistama ja... kingitust üle andma. Tühja rühmaruumi keskel oli tammetõrukuhi, mis külalised imestama pani, nii et esimese asjana võeti välja telefonid ja asuti nähtut pildistama.\nSel aastal saadi hakkama tõelise teoga, sest tammetõrusid koguti kokku ligi pool tonni. Lasteaiapere suur-suur tänu kõikidele lastele ja nende peredele! Esile tõstmist väärivad Kadi Lepp, Marek ja Madis Plaks, Ingermai ja Tauri Rohtsalu, Sander Soo, Reio Allsaar, Marko Moorits, Andrey Melnikov - lapsed ja nende pered, kelle toodud tammetõrukogused olid tõeliselt suured. Suur tänu: Sirja Aasmaa, Reelika ja Moonika Schasmin, Kaido Elisarov, Gerle Rännik, Kalev Must, Martin Roomet Sammelselg, Roko Loog, Kalle ja Kelli Tõnise, Aksel Nõmmik, Christina Tõnisson, Agne Kööp,Riia ja Rita Alliku, Kristjan Tšetšotka, Leida Riin Loog, Sandra Paimla, Martin Paul Moorits, Kaur-Erik Kaik, Aureelia Kasar, Elina Anvelt, Jesslin ja Jessika Kivimurd, Tuuli Haljaste ja Heidi Arula.\nTammetõrupeost ja kogu ettevõtmisest jääb mälestuseks kroonikaraamatusse vahva ühispilt tammetõrukuhja ümber.\nRaamatunädala (18.- 29.oktoober) raames toimus mitu huvitavat ettevõtmist. Kuna käimas olid ka üleriigilised raamatukogupäevad “Jah lugemisele!”, siis külastasid aiarühmade lapsed külaraamatukogu. Raamatukogu juhataja Allika rääkis, miks raamatukogusid on vaja ning kuidas raamatute laenutamine käib.\nKolmapäeval, ettelugemispäeval, toimus raamatulaat. Laadal sai eelkõige raama-tuid vahetada, ent ka müüa ja osta. Enne kauplema asumist lugesid õpetajad lastele ette. Pool tundi hiljem oli suurem laadamelu läbi ning siis oli mahti lähemalt uurida, kuidas kaupa tehti. Tundus, et rahul olid nii lapsed kui õpetajad.\nNeljapäeval ootas külalisi karneval-mängupeole Mõmmi (Heidi). Peole saabusid väga tuntud tegelased lasteraamatutest, muinasjuttudest ja lastesaadetest. Kõigepealt tutvustas Mõmmi peolistele oma sõpru - Karu-Katit (Lilian), Jänku-Jutat (Liia) ja Rebase-Reinu (Inna), kes aitasid algatuseks Mõmmil tema laulu ette kanda. Mõmmi ja sõbrad etendasid stseene aabitsalugudest, üheskoos kuulati Mõmmi unelaulu. Väikesed peolised said rääkida endast - mis raamatust või jutust nemad pärit on.\nÜheskoos mängiti ringmänge ning tehti diskotantsu.\nSuur tänu kõikidele lapsevanematele, kes olid vahvaid kostüüme ja peakatteid meisterdanud!\nReedel tähistasime Kamseni sünniaastapäeva käiguga Kamseni kivi juurde. Mälestuskivi juures süüdati küünal ning õpetajad rääkisid lastele meie kodukohast pärit kirjanikust ja tema loomingust.\nOmaloomingu konkursi raames valmis ühistööna kolm raamatut- vanema aiarühma lapsed õpetaja Liia juhendamisel olid teinud lausa kaks raamatut: “Marumõmmi rahvakalender” ja “Marumõmmid valivad” ning noorema aiarühma lapsed õpetaja Tuuli juhendamisel raamatu “Millised me oleme?”. Väga Tubli oli Sirja Aasmaa, kes oli meisterdanud õpetliku raamatukese käitumisreeglitest.\nAuhinnaks said kaasalööjad värviraamatud.\nEsmaspäeval, 18. oktoobril said lapsed osa R. Aasa ja E. Lillepea lasteetendusest “Muinasjutuotsijad”.\nKolmapäeval, 23.oktoobril toimus personalile sisekoolitus teemal “Mina ja meeskond: väärtuste lõimumine“. Personali suur-suur tänu abivalmis lastevanematele Kaidi Okasele ja Kätlin Loogile, sest koolituse ajal tegelesid lastega nemad.


Lühiajalised laenud raha24 iseteenindus Kiirlaenud Internetist\nKa korduvkasutatavatel laenulimiitidel on tihti siiski kindel tähtaeg, mida võidakse vajadusel pikendada. Enamlevinud laenu amortisatsioonimeetodid on järgmised: - laenu tasutakse võrdsete osamaksetana, mis sisaldab intressi laenu jäägilt ning põhiosa tagasimakset. Kui laenu tagastamise aega ei ole kokku lepitud, võib laenuandja nõuda laenu tagastamist pärast laenulepingu ülesütlemist. Tähtajalisel laenul on enamasti kindel laenusumma, määratud tagasimaksete graafik, ning fikseeritud või ujuv intressimäär.\n. Intress on laenu kasutamise eest makstav tasu. Ettevõtjatel on investeeringute finantseerimiseks sageli vaja kaasata täiendavat kapitali. Ka tarbijad vajavad tihti igapäevaseks majandamiseks lisaraha. Majandus- või kutsetegevuses antud laenu kasutamise eest tuleb maksta tasu e. Laenude andmisega tegelevad eelkõige krediidiasutused.\nlaen inimeselt inimesele - Page 6 -\n. Toome siinkohal ära põhilised tunnused ja liigitused. Laene saab liigitada ka selle järgi, kas sihtgrupiks on nn. Kodulaenu saamise tingimused smslaenud. Krediidiasutus on kohustatud laenude andmisel ja jälgimisel järgima krediidiasutuse sisemisi krediteerimise põhiprintsiipe, häid pangandustavasid ja vastutustundliku laenamise põhimõtet. Samas ei ole selline laen laenuvõtjale üldjuhul majanduslikult kuigi mõistlik. Lühiajalised laenud raha24 iseteenindus. Võimalik on ka negatiivse amortisatsiooniga laen, kus annuiteetmakse on väiksem, kui perioodi intress, sel juhul arvestatakse tasumata jäänud intress laenu põhiosale otsa ning laenu jääk hakkab suurenema. Laenu andmise ja saamise põhimõtted sätestab Eestis võlaõigusseadus. Laenu tagatiseks olev vara peab tihti olema ka kindlustatud. Tihti fikseeritakse intressimäär ainult teatud perioodiks - näiteks kuueks kuuks. Tarbija on füüsiline isik, kes ei tegutse majandus- või kutsetegevuses. Eestis kantakse hüpoteegid kinnistusraamatu kinnistusregistriosa neljandasse jakku «Hüpoteegid». Kõikide võetud laenude kaalutud keskmine intress koos võimaliku maksukilbi mõjuga on ka laenukapitali hinnaks. Kiirlaen kohe kätte. Laenu andmine võimaldab omakorda vabade finantsvahendite arvel lisatulu teenida. Kuna laenu jääk on ajas kahanev, siis on tagasimaksegraafiku alguses intressi osakaal annuiteetmakses suurem. Üheks võimaluseks on võtta laenu. Nii laenuandja kui laenusaaja võivad Eestis tähtajatu laenulepingu üles öelda, teatades sellest ette vähemalt kaks kuud. Laene võib liigitada paljude eri tunnuste abil. Eesti võlaõigusseaduse kohaselt nimetatakse krediidilepinguid, millega oma majandus- või kutsetegevuses tegutsev krediidiandja annab või kohustub andma krediiti või laenu, tarbijakrediidilepinguks. Tagatud laenu eri liik on hüpoteegiga tagatud laen.\nEestis reguleerib krediidiasutuste tegevust krediidiasutuste seadus. Lühiajalised laenud raha24 iseteenindus.. E-kinnistusraamat on teenus, mida kasutades saab kontrollida kinnistute üldandmeid, pindala, omanikke, piiranguid ja kinnistuid koormavate hüpoteekide andmeid. Esimese näiteks on krediitkaart ning teise näiteks autoliising. on kinnisasja pant, mida seatakse enamasti kinnisasja omaniku poolt võetava laenu tagamiseks


Võimalik vaid ulmes ehk pilk tulevikku ehk, mis juhtub siis, kui liikumine planeetide vahel muutub lihtsaks. Kuidagi nii, et mitte laskuda liigselt detailidesse, võib seda raamatut lühidalt iseloomustada. Siin on peategelane Hain, kellel on Eesti Vabariigist kurgumulguni, ja kui avaneb võimalus koloniseerida uus planeet kosmoses, kus on Maale lähedased tingimused, siis sinna ka minnakse. Kaasa läheb selle üritusega 20 000 kaasmaalast, kes soovivad uues kohas alustada otsast peale. No loomulikult ei lähe kõik lepase reega, uus asundus tahab omaette iseseisvust, mis ei sobi jälle maalastele.\nHäbi küll, aga see oli mul esimene kord Veskimehe raamatut lugeda. Hea, et alustasin eessõnast, kus autor räägib, et tekst ilmus algselt ajalehes Lääne Elu (2012) joonealusena. Samas mainib ta veel ära, et on põhimõtteliselt halval arvamusel eestlastest. Need kaks punkti mõjutasid omal moel ka raamatut. Tema pahameelsus väljendub eelkõige ühiskonnakriitilises hoiakus: „Endiselt saavad haiglaõed naeruväärset palka ja kultuuritoetused on kümme korda väiksemad kui eesti kultuuri püsimajäämiseks vaja.“ (lk107) Ja-jah, kui see nüüd jõuaks õigesse kohta oleks hästi, aga muidu jääb ainult hüüdjaks hääleks kõrbes. Ikka väga negativistlik toon jäi siit kogu raamatust meelde, mis oli ilmselt eesmärk samuti.\nEndiselt olen veel Kingi mõju all, mis tähendab, et Veskimees jäi piisut tagasihoidlikuks põnevusega. Võib-olla ongi nii, et ulme peab põranda alt välja tulema, ta ei ole enam karge ja karm, tal pole enam tanksaapaid ja nahktagi seljas, ta paneb ülikonna selga ning muutub soliidselt salongikõlbulikuks. Midagi läheb kindlasti kaduma selle käigus, midagi lisandub, uusi lugejaid nt, laieneb sihtgrupp, mis on tore. Kui nii ongi, siis esineb Veskimehel siin veel üksikuid puudusid. Olgu nende kirjavigadega, kuidas on, toimetaja on ka inimene, kellest ma väga lugu pean, aga lugeda sellist lauset, nagu see on, oli küll paras katsumus:\n„Ja et tegelikult kasvatavad lapsi selle kahest kokku tehtud vist oma kuue-seitsmetoalise kesklinna korterimonstrumi omaette nurgas elavad Elli isa ja ema.“ (lk78) Õnneks on see vaid üksikjuhtum.\nÜldiselt on Veskimees ideekirjanik. Kui ma nüüd õigesti mõikasin, siis ta tahtis öelda selle raamatuga seda, et bürokraatiale tuleb virutada klaviatuuriga vastu kaalikat. Autori arvates on eestlane aga selleks liiga tagasihoidlik, laseb ennast lükata ja tõmmata. No jah, eks ma ise olen ka natuke tuim tükk. Lugemine läks üle käbide ja juurikate. Kogu aeg midagi häiris, aga alles poole peal sain aru, mis see on. Tema tegelased ainult räägivad, siis veel räägivad ja lõpuks ka ainult räägivad. Tahtsin juba ulatada neile klaasi veega, et jooge, teil on ilmselt janu kaaskannatajad! Tegelased jäid seega sutike üheplaaniliseks.\nKuid ei saa vaid kurta, leidus ju romantikat samuti: „Kadi kõhkles natuke, otsis endale toidukastist veinipudeli ja ronis kah voodisse. „Ega sul ei ole midagi selle vastu, kui ma su juurde tulen? Natuke üksildane on. Kuidagi hirmus.““ (lk148)\nPealkirja järgi oleks pidanud seda juunis lugema, kuid raamatus on kasutatud Liis Ojamaa värsse luulekogust „Lõputu juuli“, nii et sobib ja juulisse. Aga Veskimehega pean natuke pausi.\nEesti Päevaleht (katkend)


Inno ja Irja kohvik: Õuduste öö\nHuhh, ärkasin selle peale, et nägin unes sookolli, seda Ojasoo-Semperi mudast kolli, keda eile telekas näidati. Arvan, et ma pole ainus, kes täna öösel seda unes nägi. Üks sõber kirjutas eile Facebookis, et tema viieaastane tütar oli hakanud kolli nähes lausa sedavõrd kartma, et palus emal televiisori kinni panna. Roosi õnneks ei pannud seda jubedat elukat tähele.\nKa ülejäänud osas meenutas Ojasoo-Semperi koduvideo stiilis tehtud säästufilm Dante „Põrgut.” Kus üks õõvastastav stseen teise järel. Ainsa vahega, et kui Dante „Põrgul” (on ka mõte sees, siis sellel teosel puudus igasugune mõte. Või oli, aga seda ei osatud välja mängida.\nOjasood ja Semperit on siiamaani geeniusteks peetud, aga see film näitas hästi, et nad seda tegelikult ei ole. Sellise filmi oleks suutnud valmis teha mistahes külakese filmientusiast, kui ta seda oleks tahtnud ja kui talle oleks selle eest füüri lastud. Ainus küsimus on, et miks peaks.\nMiks peaks sellist filmi tegema? Sellist, mis vaatajal kõhu keerama paneb, ja mitte seepärast, et sel mingi sünge tagamõte oleks, vaid seepärast, et see on nii uskumatult halvasti tehtud?\nKui mõelda, et Ojasoo ja Semper said selle käkerduse eest veel riigilt raha ning mitte vähe, siis hakkab tõeliselt paha.\nJumal tänatud, et eile sai pool päeva Iivo Niskase kullavõitu vaadatud, see kuidagi leevendas seda öögatusetunnet.\nAga need, kes Ojasoolt ja Semperilt selle filmi tellisid, võlgenevad Eesti rahvale küll vabanduse. Nende peo ärarikkumise pärast.\nPildil stseen Dante Infernost, kolmepealine põrgukoer Kerberos. Kujutis Wikipediast.\nkirjutas Irja at 07:53\nTeemad Kirjandus, Kunst\nSee hetk sai pea ära keeratud, meil endal võimalus oma elu puhtana hoida - pead keerata, silmi sulgeda.\nSoe tunne jäi minul lõõtsamänguga ja lastega taluperet vaadates, sugulasi ka veel hulgas. Koledad hetked rääkisime külas laua taga maha lihtsalt, aga suht vaimuhaige värk oli.\nMinu tänane tunne on üleküllastatus Eesti 100 värgist, täna ei taha enam midagi näha sel teemal, viimased, tordised sinimustvalged rändasid just prügisse. Aitab, nüüd palun kevad, ülestõusmispühad, rohelus. Pajutibud juba sirutavad end.\nEbareaalne on see, et külades oli nii palju noori laua taga. Tegelikult see ju nii enam pole.\n25. veebruar 2018 10:23\nSee jopa-koll oli ju Navi- Padar !\n25. veebruar 2018 10:25\nSihukese saab kui sots ristata kesikuga.\n25. veebruar 2018 10:33\nOn selline mulje, et tänapäeval asendab tõelist kunsti mingi veiderdamine, roppused ja üleskeeratud helivaljus. Alates taieste performance'ga ja lõpetades teatriga.\nTõeline anne ei ole pealetükkiv ega võta palju eluruumi, olles justkui vabandav vaikuse või looduse harmoonia rikkumise pärast.\nSemperOjasood aga ei vaadanud, küll aga mängis taustaks selle helitaust, millest piisas.\n25. veebruar 2018 11:39\nKas kellelgi olid kõrgemad ootused selle ürituse osas? Eesti kultuuris ja ka ühiskonnas laiemalt on lumpeniseerumise ajajärk. Eranditult kõik elukutselised näitlejad teevad haltuurat seebiserjaalides, ooperis on lava dekoratsioonid euroalustest, huumoriks peetakse labast ropendamist jne. Sallivam tuleb olla, tuleb andestada!\n25. veebruar 2018 11:57\nKui projekt NO99 lõpuni tiksub, siis pole enam midagi järel eesti rahvuslikust moraalist. Iga etendus annab hoobi mingile kultuuriaspektile. Tekkis kohe huvi analüüsimaks milline etendus mida ründas.\n25. veebruar 2018 13:05


Altkäemaksud on Venemaal järsult kasvanud\n22. juuli 2005 kell 7:28\nViimase nelja aastaga on altkäemaksude andmine Venemaal järsult kasvanud ? kogusumma ületab kahekordselt Venemaa föderaaleelarve tulud.\nKorrates esmakordselt 2001. a läbi viidud korruptsiooniuuringut, tõdeb sõltumatu ajutrust Indem, et korruptsioon on Venemaal president Vladimir Putini ajal jõudsalt lokkama löönud.\nBürokraadid ja korrakaitseagentuurid nõuavad järjest suuremat altkäemaksu nii firmadelt kui eraisikutelt. Indemi arvestuste järgi küünib erinevatele ametiasutustele, politseile ning litsentside väljastajatele makstud altkäemaksude summa 316 miljardile dollarile, mis on nelja aasta tagusest numbrist 10 korda suurem, kirjutas Financial Times.\nFirmade makstud keskmise altkäemaksu suurus on Indemi järgi kasvanud 13 korda ? 10 000 dollarilt 136 000 dollarile. Kõige aplamalt ootavad altkäemaksu tervishoiu, tuleohutuse jm ohutuse inspektorid, maksupolitsei ja korrakaitseametnikud.\nIndem küsitles oma uuringu jaoks 1000 ärimeest ja 3000 eraisikut.\nIndemi presidendi ning endise president Boris Jeltsini abi Georgi Satarovi sõnul on korruptsiooni lisandumise taga poliitilise või tsiviilühiskonna kontrolli puudumine riigi bürokraatide üle. ?Putin on selle süsteemi pantvang, kuna tema poliitiline toetus sõltub bürokraatidest,? ütles ta.\nUuringu järgi läks suurem osa altkäemaksudest erinevatele täidesaatva võimu harudele, sealhulgas omavalitsusjuhtidele.\nEraisikute makstud altkäemaks liikluspolitseile, õpetajatele ja arstidele on uuringu järgi ca 3 miljardit dollarit aastas.


Vooremaa Neljandat sügist ümber Saadjärve\nNeljandat sügist ümber Saadjärve\nPühapäeval, 25. septembril saab teoks IV Saadjärve Sügisjooks, mille korraldab MTÜ M.A.R.S.S., keda abistab Tabivere Rahvaspordiklubi. Lisaks jooksjatele teevad ringi ümber Saadjärve ka kepikõndijad ja lihtsalt kõndijad, väikesed spordihuvilised lippavad aga kooli staadionil.\nKell 10.00 läkitatakse Tabivere Gümnaasiumi pargist teele keppidega ja keppideta kõndijad, veerand tundi hiljem alustatakse sama kooli staadionil lastejooksudega ning kell 11.00 antakse start ümber järve jooksjatele.\n<p style=”MARGIN: 0cm 0cm 0pt” align=”justify”>Teekond ümber Saadjärve on 16, 5 kilomeetrit pikk. Tabivere Rahvaspordiklubi juhatuse esimehe Toomas Rosenbergi kinnitusel pole neil, kes lähiminevikus nii tõsist matka läbi teinud pole ja seega kehva treeningupagasiga, kuigi tark pühapäeval seda retke ette võtta. “Mina kui endine sportlane tunnistan, et käiksin selle maa läbi küll, aga eelneva treeninguta on see raske, meelsamini sõidaksin rattaga,” tunnistas Rosenberg.\nNeid, kes järjekindlalt oma füüsise eest hoolt kannavad ja Saadjärve rahvaspordisündmuseks heas vormis, on aga iga aastaga järjest enam. Kui näiteks esimesel võistlusel 2008. aastal oli jooksjaid 21 ja kepikõndijaid kaks, siis möödunud aastal oli jooksjaid 66 ja kepikõndijaid 56 ning staadionil jooksis enam kui 30 last.\nRahvaspordiklubi korraldada on pühapäevane lastejooks. Rosenbergi sõnul on distantsid ea- ja jõukohased — 100 kuni 600 meetrini. Vanusegruppe on kuus, kõige nooremasse oodatakse 2007. ja vanimasse 1999. aastal sündinud poisse- tüdrukuid. Loomulikult peetakse võistlusel poiste ja tüdrukute osas eraldi arvestust ning rahvaspordiklubi juhatuse esimehe kinnitusel saavad šokolaaditahvli pihku kõik jooksu lõpetajad. Varutud on ka preemiad kiirematele ja loosiauhinnad. Lastejooksul osalemine on tasuta.\nPõhjalikum info IV Saadjärve Sügisjooksu kohta on kirjas aadressil www.marss.ee


Tegelinski oma kummut: veebruar 2015\nTähendusega päevade märkamine\nVastel läbi sellex korrax\nMinu kaks päeva\nUuri, mida tähendab "sveikiname"\nVeel üks muinasjutt\nVanade meeste juurest tarkade naisteni\nTalve tuuline tembutamine\nAjaloo karm käsi.\nKohati ikka väga karm.\nOmeti... elu läheb edasi.\nPaar päeva tagasi käisime haual, ämma poegadest vanuselt keskmine oleks saanud 64.aastaseks.\nAntud oli tal elada 19 aastat.\nHukkus vene sõjaväes.\nVene sõjaväes... aega teenis Tapal.\nPere ei saanudki teada, mis tegelikult juhtus. Öeldi, et jäi haigeks, läks ambulantsi. Palavik oli olnud 38,5. Järgmisel hommikul suri.\nPõhjusena öeldi, et veremürgitus.\nAga miks ja kuidas? ... vastustuseta jäänud küsimused.\nKirst sõjaväeosa klubis.\nLilled, pärjad, punane kangas.\n"Olen jäänud vanaks ja küüru, ja isal on läinud pea päris halliks." ... on kirjutanud ämm, 46 aastat vana.\nPalju vormis mehi, suur bussitäis noori sõjaväeosast.\nMatuserong, mis läbi linna läks, olnud väga pikk.\nSama 2004. aastal.\nNoore mehe matused.\nVormis mehed sarga kõrval.\nTäna 11 aastat tagasi hukkus tuttav noormees, poja klassivend.\n21 aastat vana.\nSeekord sini-must-valge ja Eesti vormis mehed.\nKaks noort meest.\nNagu tedagi, kes möödunud öösel.\nOsake suurest poliitikast.\nPostitaja: tegelinski kell 14:19 2 kommentaari:\nSildid: aeg, ajalugu, igavikuteelised, sugupuu, vana foto\nKui sõbrants ütles, et tal oli unenägu, tunnistasin ruttu, et minul ka.\nÕnneks olin ärgates selle paberile kribanud, nüüd toksin sisse. Äkki tuleb ajapikku tähendus välja, siis algmaterjal olemas.\nMiskipärast olin jäänud ööbima L.P. juurde. Mind võeti seal väga sõbralikult vastu, söödeti, joodeti, vesteldi.\nLõpuks suunati magama.\nAse oli sätitud ühte pisikesse ruumi, vaevu mahtusin sinna horisontaalis ära.\nUni oli hea ja öö möödus kiiresti.\nHommikul, kui voodiriideid kokku korjasin, selgus kummaline tõsiasi: voodi oli sätitud WC-sse, madratsi alt tuli välja kempsupott ja mingi suur kast.\nOlin veetnud öö võõra pere vetsus.\nPererahvas hommikul lohutas, et neil teine vets õues. Ja neil oligi nii tore keset ööd värske õhu käes ihuhädasid toimetamas käia..\nNojah, privaatne öömaja oli mul küll, oma tuba, oma luba.\nAga kui ma nüüd unenägu meenutan, siis elamine oli seal üsna ruumikas, miks seda madratsit küll kuhugi toanurka ei pandud?\nUnenägudel pidi olema vägi lahendada elulisi probleeme ja abi aidata iseennast paremini tundma õppida.\nEks ma siis püüan.\nPostitaja: tegelinski kell 23:33 Kommentaare ei ole:\nSildid: unenägu, uni, veider, öö\nTeisipäeval oli vastlapäev.\nVastlasõit jäi tegemata.\nEile oli tuhkapäev.\nJuukseid poleks tohtinud kammida.\nKülla ei oleks tohtinud minna. Ma ei tea, miks sõbrants mulle tuhka pähe ei visanud.\nKui ma külla läksin.\nJu pole tal tervis veel taastunud.\nTuhka pähe ei visanud, jälgedesse ka vist ei poetanud. Hoopis kaasa andis ühe vedela arstimi ja võimalik ka, et priske viiruse.\nJa mina... ikka võtan, kui lahkelt jagatakse.\nTäna on juba külm tunne.\nArstim muidugi avitaks... külma vastu.\nEile algas paast. Sellega oli nii nagu oli.\nLiha ei söönud.\nPaastust kah nagu rääkida ei saa.\nMina sõin priskema poole tordist korraga, sõbrants jagas oma pisema poole kahte päeva.\nTäna algas uus aasta. Ma pole seda veel tähistanud.\nPuukitse või siis lamba aasta.\nMa ei teagi, kumb mulle rohkem meeldib.\nIse ma olen hobune.\nPuud mulle muidu meeldivad, aga need, mis metsas kasvavad.\nSuured vuravad puukoormad ei meeldi.\nPuid tuppa tassida ka ei meeldi.\nTuletegeminegi pole just lemmiktegevus.\nPuud ei taha minu käes põlema minna.\nTuli mulle meeldib, mulle meeldib küünlaid põletada.\nEi kits ega lammas pole just mu lemmikloomad.\nKuskil mälusopis tiksub salmijupp, vist mingist muinasjutust.\n"Puupea (põikpea?) kits on minu nimi,\nkrossi eest mind laadalt toodi,\nanti peksa mehemoodi..."\nOli see nii või kuidagi teisiti, kes seda mäletab.\nIgatahes katsun sel aastal kitsega hoida häid diplomaatilised suhted.\nPostitaja: tegelinski kell 22:49 Kommentaare ei ole:\nSildid: eluolu, loodus, talv, toit\nHommik oli karge.\nEi pole neid jäälilli sel talvel mu aknale liiga palju maalitud, sestap kiire-kiirest välja tegemata mõned pildile püüdsin.\nÕues oli täitsa külm.\nTalv mis talv, nagu olema peab.\nVärske õhu mürgitust ei saanud, kuigi täitsa oht oli olemas.\nKolm tundi kindlasti, kõigepealt vastlapäev mäel ja pärast kodus ahjupuuderalli.\nMäel oli paras siblimine, kes tegi pikka liugu, kes suuskas oma kilomeetreid.\nLibedusest prooviti mitte välja teha, kuigi kohati oli tunne, et suusatajaid langeb kui loogu. Kogu aeg kuskil mingid suusad siputasid ja suusataja vaatas taevalaotust.\nKohale tulnud kogukond oli värvikas.\nVastlakuklit sõin ka, kukli ainus viga oli, et liiga väike. See-eest oli teed palju tahad ja väga omapärase mõnusa maitsega.\nLõpuks jagati karikaid, medaleid ja diplomeid, ja olidki vastlad selleks korraks läbi.\nPostitaja: tegelinski kell 22:10 Kommentaare ei ole:\nSildid: aken, ilm, jäälilled, külm, talv\nMa olen muidu selline paras laiskvorst, tööga üle ei pinguta ja nädalavahetusel niisama toast välja ei kipu. Seekord oli mulle aga laps laenuks antud, ja koos on ikka teine tubakas.\nJuba hommikul... muidu on iga nädalaga tõusmine hilisemaks nihkunud, algul ikka kell 9 kenasti üleval ja tegus, aga siis juba pool 10... ja siis kell 10.\nOligi viimane aeg ärkamine tagasi õigesse aega tuua.\nLaenu-laps selline varane, kell 6 just ei ärganud, aga pool 8 nohises juba ärevalt, et kas siin majas tõusmise kommet ei olegi.\nIkka on ju!\nKui teised siin kirjutavad teemal "Minu päev", siis mul need kaks päeva läksid sellise tuhinaga kui oleks üksainuke olnud.\nTäna õhtul sai laps koju tagasi toimetatud, seni aga tegime omi tegemisi.\nÜks oli selge, et katsetame viltimist. Imetlusväärne, et ühes 8aastases nii palju järjekindlust on, nii kui selgeks sai, nii igal vabal minutil viltis.\nVoodikate nukule, pajalapp emmele ja Helvele, peotäis pisikesi tegelasi, kes hiljem muinasjuttudesse sai kirjutatud, paar niisama proovilappi sekka.\nJa mitte kordagi ei torganud selle terava viltimisnõelaga omale näppe veriseks!\nTeine nädalavahetuse tähtis tegemine oli ringkäik looduses.\nIlm oli ilus, imelik olekski olnud toas kükitada. Eile käisime metsas ja täna põllu peal.\nMetsas oli ikka kordades toredam.\nVähemasti polnud mul seal kordagi tunnet, et lumi põlvini ja sumamisest hing paelaga kaelas.\nÕnneks jäid nii hing kui ihu terveks ka peale pühapäevast sumpamist ja tagantjärgi tundub, et seegi oli nauditav.\nSiis kirjutasime koostöös kaks muinasjuttu, tegevus, tegelased ja toredad ütlemised olid Martalt, mina panin sõnad kirja ja natuke omi mõtteid juurde.\nKaks lugu said valmis, kaks ootavad veel mustandina toimetamist ja natuke täiendamist.\nNii et tegusad päevad, kütmist ja söögitegemist oli ka, telekat eriti ei vaadanud, isegi "Eesti laul" sai osaliselt maha magatud, minul vähem ja Martal rohkem.\nTulemustega oli Marta rahul, sest Elina ja Stig said lõppvooru.\nMinul oli üsna ükskõik.\nMa seekord isegi ei hääletanud, kahtlustan, et just see 15 minutit ma magasin, sest kohtunike hindamistulemusi ma ka ei kuulnud ega näinud.\nSaate lõpuosa jälle nägin.\nVähemasti kuulsin tulemused ära.\nKellegi poolt olla poleks osanudki.\nNii need kaks päeva läksid.\nJustnagu oleks üksainuke olnud.\nPostitaja: tegelinski kell 20:54 Kommentaare ei ole:\nSildid: lapsed, mets, talv\nMinu "Tegude kalender" käskis seda täna uurida.\nMeie Martaga aga uurisime kalendrit eile ja tegime tänase töö ka ette ära.\nTäna on Leedu iseseisvuspäev.\nPostitaja: tegelinski kell 18:58 Kommentaare ei ole:\nVeel üks lugu Mette Martalt.\nSuures kausis, kuhu oli kogunenud terve armee kartulikoori, pisut toidujäänuseid lõunasöögist, peotäite kaupa mandariini- ja sibulakoori, jupike siit ja terake teist söödavat mujalt, oli sõbraks saanud üks veider seltskond.\nSeal nad siis koos lõbusasti aega veetsid: Kurk Kirgo, Lätsu-Tomat, Piraat Härra Munakoor, Hapukurgi-Hille ja Väike Nunnu Lihatükk Tipp.\nÜhel ebaharilikul päeval tegi Kurk Kirgo sõpradele ettepaneku minna ümbermaailmareisile. Kõigilt tuli eitav vastus, ainult Väike Nunnu Lihatükk Tipp oli nõus kaasa minema.\nNii nad kahekesi teele asusid.\nKõigepealt oli vaja kausist välja saada. Ettevaatlikult kergitasid tulevased maailmarändurid kaitsvat punast katust ja libistasid end välja oma turvalisest elukohast.\nEdasi hiilisid nad läbi paokile jäänud ukse ja jõudsid koridori.\nSeiklused olid alanud!\nSee oli tõeline saapamets, mis neid ees ootas. Roosad botikud ja kirjud säärikud, kolmed talvesaapad ja neljad töised kummikud.\nMõnel neist olid tallavahed ikka korralikult muda ja soppa täis.\nRõõmsasti hakkas Väike Nunnu Lihatükk mudase põranda peal plötserdama. Kurk kiirustas takka, pole siin midagi, et lust ja lillepidu, maailm ootab meid.\nJärgmine uks, mis praokil oli, juhatas rändurid magamistuppa. Väike totu Nunnu Lihatükk Tipp vallutas kohe valge koheva sulepadja ja hakkas sellel hüppama.\nPadjale jäid pisikesed räpased jalajäljed.\nSamal ajal kasutas isand Kurk aega, et oma vanu ihuliikmeid soojendada. Ta sättis end põrandalambi hubasesse valgusesse ja pikutas seal.\nTukk tuli peale ja silm vajus vägisi kinni.\nKui ta ärkas, tundus talle, et aeg on temast mööda lennanud ja ta kiirustas minekule. Viimasel minutil meenud talle: aga kus on Tipp? Õnneks oli Tipp märganud sõbra lahkumist ja kiirustas talle kannule.\nVahepeal oli keegi elutoas käinud ja selle ukse lahti jätnud, ümbermaailmarännak võis jätkuda.\nVäike Nunnu Lihatükk Tipp avastas midagi väga lõbusat. See oli televiisor, kus mängis parajasti saade "Mesilane Maaja". Lihatükk jäi telekat vaatama, Kurk aga jätkas ümbrusega tutvumisest.\nKuskilt tulid head lõhnad.\nKeset kaetud lauda auras vaagen hautatud aedviljaga. Kurgile tundus, et nii mõnigi endisaegne sõber seal on oma koha elus leidnud.\nJärsku tuli tuppa perenaine, Kurk tardus, aga siis hakkas kähku tegutsema.\nToidulikul häälel hüüdis ta oma sõbrale: põgeneme, põgeneme!\nTipp märkas lahtist akent ja selle kaudu õnnestus neil majast välja saada.\nSibamisi lähenesid nad kompostihunnikule, ja kas sa näed, imede ime, vanad tuttavad vahepeal juba sinna üle kolinud.\nPiraat Härra Munakoor.\nHapukurgi-Hille.... kohe kui Kurk Kirgo, kes, kui aus olla, oli selle reisi jooksul veidi hapukamalt lõhnama hakanud, Hillet märkas, pidi ta süda seisma jääma.\nSee oli armumine viiendast silmapilgust.\nKüll on tore, et ta vahepeal ikka selle ümbermaailmareisi ära tegi!\nJa siis peeti uhked pulmad, kõik need, kel veel jaksu ja võhma, olid pidusse tulnud.\nEdasi oli nii, et noorpaaril oli neli järeltulijat.\nKõik sellised triksis-traksis kurgilaadsed.\nDy, Džy; Ly ja väike Ny.\nPostitaja: tegelinski kell 00:40 Kommentaare ei ole:\nÜhel soojal talvepäeval magas kärbes Juku metsamajakese katusepraos ja nägi und.\nTema kõige parem sõber Pulgakomm, kes elas meemajas, tuli külla Juku suvisesse kodukohta sõnnikuhunnikus.\nPulgakomm on tegelikult karu, kellega kärbes oli suvel sõbraks saanud.\nKaru tilistas uksekella ja kärbes ärkas.\nKärbes ärkas unest ja ei saanud midagi aru.\nSiis meenus talle, et unenäos oli karul kaasas lilled ja kook.\nAga miks? Kärbse sünnipäev on ometi suvel, praegu aga on väljas päris talv.\n"See ju sõbrapäev," pinises kärbes ehmunult.\nKus on minu sõber karuke?\nMa pean teda üllatama.\nTellin talle meekoogi.\nVarsti oligi pitsamees meekoogiga kohal.\nEt karu külma koobast pisut soojendada, võttis kärbes ka küünla kaasa. Nii ta lendaski sõbra juurde, kaasas kook ja küünal.\nKaru nohises koopanurgas magusas unes. Et sõpra äratada, hakkas kärbes teda südamekujuliste lumepallidega loopima. Sellest hakkas karu südamel väga soe ja ta tegi silmad lahti.\nEsimene asi, mis ninna jõudis, oli magus meekoogi lõhn.\nMõmm-mõmm-mõmm! Rõõmustas karu.\nSõbrad kallistasid teineteist ja siis pinistas kärbes küünla põlema.\nKoos hakkasid nad kooki pugima.\nHakkame kooki pugima.\nSest meekoogi lõhn on tõesti väga hea.\nJa mõjub ahvatlevalt.\nArvas Mette Marta.\nTema viltis valmis ka Kärbes Juku ning andis oma karu ja oma mõtted muinasjutu sisse.\nTeemasse "100 head asja"\nPostitaja: tegelinski kell 12:48 Kommentaare ei ole:\nSildid: 100 head asja, lapsed, muinasjutt, sõbrad\nMul ka külalisesineja.\nValisin tema nagisse riputatud piltidest peaaegu et esimesed ettejuhtuvad.\nValisin need, mis sobivad teemasse "Mustrid".\nSelline korrapärane korrapäratus... või korrapäratu korrapärasus, mulle meeldib.\nNiisiis... seekord võõrad pildi.\nPalju õnne sünnipäevaks, Ireen!\nPostitaja: tegelinski kell 23:50 Kommentaare ei ole:\nSildid: foto, loodus\nMinu lapsepõlve-Pärnus olid ühed kuulsad varemed.\nMa mäletan seda päeva, kui need varemed õhku lasti.\nMa olin siis juba suur tüdruk, sügisel läksin kooli.\nSee oli ette teada, ja me ei elanud teatrist teab-mis kaugel.\nMa mäletan seda kõmakat.\nVõimalik, et varemetele sai saatuslikuks iseseisvusmanifest, mis 1918. aasta 23. veebruari õhtul teatri rõdult ette loeti. See oleks nagu teinud hoone kaasvastutavaks iseseisva Eesti Wabariigi eksisteerimisele.\nIseenesest oli hoone sellises seisus, et seda oleks saanud taastada... olen ma lugenud.\nLööklaine purustas kõrvaloleval pangamajal, kus tol ajal teater tegutses, mõned aknad.\nTeater pesitses pangamajas veel mitu aastat.\nL.Koidula nimeline Pärnu Draamateater\nUsun, et see pilt on just tehtud selles ajutises peatuspaigas.\nKui 1967. aastal valmis "Endla" uus hoone, oli meie pere Pärnust juba Tallinna kolinud.\nPank sai oma maja tagasi.\nEelmisel suvel käisin kaemas.\nEga väga palju polegi selle 50 viimase aastaga muutunud.\n"Endla" teatrit meenutab monument.\nJa seal, kus kunagi asus ajalooline kaunis hoone, on praegu hotell.\nPostitaja: tegelinski kell 23:03 2 kommentaari:\nSildid: ajalugu, pärnu, teater\nMinu orientatsioon on muutunud.\nNooruses meeldisid mulle vanad mehed, nad tundusid nii elukogenud, väärikad ja arukad, tekitasid usaldust ja lugupidamist.\nNüüd meeldivad mulle targad ja töökad naised.\nSee pole just viimase aja avastus.\nJa loomulikult ei ole sellel mingit seost kooseluseadusega... mitte et mul selle seaduse vastu midagi oleks. Isegi hääletaks poolt, kui häält anda vaja.\nAga häält oodatakse hoopis teisel teemal.\nSeni olen selline põhimõtteline hääletaja olnud. Põhimõte, et erakond see... ja naine. Hiljem erakond too... ja ikka naine.\nPraegugi seal soodne valikuvõimalus naise kasuks.\nAga üks teine poliitik käis kohapeal ja kinkis tassi. Kusjuures, sümpaatne poliitik.\nAinult tema erakond mulle ei meeldi.\nTuttavad koolilapsed käisid täna varivalimistel.\nVarivalimiste debatti kuulamas. Kaasa mõtlemas.\nIse ma kohal ei käinud, aga kolleeg leidis, et äge üritus oli.\nKandidaat x erakonnast y kinnitas, et selles küsimuses (misiganes see siis oli) mõtlevad nad samamoodi kui erakond b. Selle peale tõusis kandidaat a erakonnast b püsti ja ütles, et võtab oma hiljutised sõnad tagasi, sest talle ei meeldi mõelda samamoodi kui erakond y.\nEks J.L. on tuntud oma otseste väljaütlemiste poolest.\nJa asi see sõnu öelda ja siis jälle tagasi võtta.\nEi saa sedagi pahaks panna, kui põhimõtted muutuvad.\nKas just nii kiiresti, aga eks ma siin ju samamoodi.\nMõtlen nii ja mõtlen naa.\nErakonnast, mille valis välja Valimiskompass ja mis kattus minu seniste eelistustega.\nAga eks vidinatel on ju ka mingi suunav mõju.\nKui eile sadas ülevalt alla, siis täna on vastupidi. Iga kord, kui aknast välja vaatan, tuhiseb valge pilv pinnalt pilvede poole. Need mõned sahmakad, mis möödaminnes katuselt kaasa haaratakse, needki pigem kerkivad kui vajuvad.\nKanduvad kõrgemale ja kaugemale.\nArvestades hoogu, siis ikka päris kaugele.\nVälistermomeeter väriseb oma -3 kraadi näidates nagu oleks tal vähemasti 33 miinuskraadi kukil.\nAga muidu on mõnus.\nÕues oli ka mõnus.\nKerge lumi kokku kraapida, edasi lükata, minema tassida.\nTuisu kiuste oma asja ajada.\n7 voori ahjupuid ja 3 voori pliidipuid.\nEt kui ohutase laes, siis saab paar päeva toas püsida.\nToas on mõnus olemine, ahjusooja jagub varbaotstest kõrvalestadeni... kõik see, mis õues maha jahtus, soojeneb taas.\nJa siis võib olemist nautida.\nMulgikapsas potiga ahjus.\nElekter tuli tagasi.\nKorda neli käis kuskil ära, aga tagasi tuli.\nSõbrants ütles, et neile lubas kell 7 tulla.\nAeglane elekter, mingi 5 - 6 tundi selle 2 km läbimiseks.\nJa see, et lapsed ikka eile õhtul koju sõitsid. Kui talv veel suht leebe oli.\nTäna räägitakse marutuulest ja kehvadest teeoludest.\nLaevatee puhul vist küll teeoludest ei räägita.\nJääb loota, et tee Rootsi ja tagasi on sõidetav... teised lapsed läksid Stockholmi teretama.\nEga selle ühe päevaga suurt rohkem ei jõuagi kui põgusalt pilk peale heita.\nEile läksid, homme tagasi.\nIlmaga Stockholmis neil vist vedas, sest erinevalt meist oli seal ilus rahulik päikesepaisteline hommik olnud.\nHelistasin Pilvile ja küsisin, et kuidas.\nPolnud seal tormist ega marust jälgegi.\nEhk siis meilgi homme jälle tavapärane talveilm.\nTuleb ainult veel öö üle elada.\nNii neil, kes kodudes, kui neil, kes merel.\nKuulan vahelduseks Viidingut.\nPostitaja: tegelinski kell 17:01 Kommentaare ei ole:\nSildid: lapsed, lumi, talv\nLinnarahvas tuli nädalavahetuseks maale ja ei jõudnud ära imestada, mis hea lõhn see voodipesul on.\nTäitsa võõras ja tundmatu, aga eriliselt meeldiv.\nTegelikult oli tegu äsja pestud ja õues kuivanud pesu lõhnaga.\nSee ei ole minu lugu, keegi hiljuti rääkis.\nAga mulle meenus kohe üks mu õppejõud, kes botaanikaaias praktikume juhendas.\nJa kelle valge kittel samamoodi lõhnas.\nKusjuures, päris kindlasti ei käinud ma teda nuusutamas.\nSee lihtsalt hakkas ninna.\nPuhas ja värske lõhn.\nMinevikulõhnadest meenub veel "Lux" ja "Palmolive`i" lõhn. Neid seepe toodi Rootsist kaasa, oli ikka eriline tunne küll sellega end pesta ja pärast hästi lõhnata. Mõnikord sai salaja mõni riideesegi aromaatseks pestud.\nNüüd on mu lõhnameel muutunud.\nUue seebi viisin vannituppa, aga karp on toas laua peal, ikka aeg-ajalt nuusutan.\nEt kas lõhn veel alles.\nPraegu veel on.\nAga selle suure pudeliga läksin alt.\nOstsin lootuses saada 2 liitrit head männilõhna.\nTegelikult, mingit erilist lõhna polegi.\nPesemis- ja puhastamisomadused sellised keskmised, vähemasti esmamulje selline.\nAga ega ma veel eriti pole jõudnud katsetada.\nPole pesnud ega puhastanud ei puitu ega kive, ei vaipu ega tööriideid.\nAiakahjureid pole ka tõrjunud.\nMuidugi pole kõik vanad tuttavad lõhnad sugugi nauditavad.\nKui ikka rongiga läbi Kehra sai sõidetud, hakkas kõvasti ninna.\nKuidagi ei suutnud harjuda.\nPostitaja: tegelinski kell 00:21 Kommentaare ei ole:\nVanus juba sealmaal, et meelelahutused muutuvad järjest lapsikumaks.\nJuba mitu päeva surun alla soovi minna õue lumepalle veeretama ja lumememme ehitama.\nAga täna, oh üllatust!\nKeegi on asja kätte võtnud ja ära teinud!\nLumememmed õhtupäikest nautimas.\nPikka iga, sõbrakesed!\nPostitaja: tegelinski kell 23:48 Kommentaare ei ole:\nSildid: ilm, lumi\nÜks Jaan on minu vanavanaisa.\nVanavanaisa Jaan, sündinud 1865.\nTeine Jaan... aga hakkan juttu ikka algusest peale.\nMinu tark "Tegude kalender" tuletas meelde, et täna on Tartu rahulepingu aastapäev... õige päev lipp heisata.\nJa siis päeva tegu, mis kalendrisse kirja pandud... uuri, kes on Jaan Poska!\nNojah, Eesti riigimees.\n... ja edasi?\nMa siis ikka uurin natukene...\nMulle numbrid meeldivad, seepärast ka sari "101 ..." on suures osas olemas.\nMart Laari "101 Eesti ajaloo sündmust".\nJaan Poska (sündinud 1866).\nMart Laar on ta sisse kirjutanud nelja peatükki, neist esimene aastast 1904 ("Eestlased saavad Tallinnas võimule").\n1904 sündis Jaan Poska perre viies laps: poeg Georg (surn 1906)... ütleb Vikipeedia.\n1904 sündis vanavanaisa Jaanil ja tema naisel Kadril kuues laps, poeg Dedrik-Jakob (surn 1986), minu vanaisa. Ütleb perekonna arhiiv.\nViimane Laari poolt raamatusse pandud Jaan Poska lugu on aga 2.veebruarist 1920.\nMa pean sellest ikka natukene rääkima.\nNumbritest, mis eelnesid sellele veebruarikuu päevale.\nDetsembri keskpaik 1919\nPunaarmee koondas Narva alla 160 000 meest ning arvukalt suurtükiväge.\n"... kuid eestlastel õnnestus sissemurd riivistada." (Mart Laar, lk 147)\n30. detsembriks oli Punaarmee kaotanud 15 000 meest surnute ja 20 000 haavatutena.\n31. detsembril teatas Nõukogude Venemaa delegatsioon, et on valmis rahukõnelusteks.\nRahuleping kirjutati alla Tartus 2. veebruaril 1920.a.\nJaan Poska sõnad rahulepingu sõlmimise järel: "Tänane päev on kõige tähtsam Eestile tema ajaloos 700 aasta kestel, sest täna esimest korda Eesti määrab ise oma rahva tuleviku saatuse lõplikult. Maitskem rahu, aga hoidkem alal ja kasvatagem oma sõjalist jõudu."\nVabadussõjas langes 3588 Eesti sõdurit.\nMingil hetkel puutusid need kaks Jaani kokku.\nJaan Poska, kes töötas advokaadina, ja metsavaht Jaan.\nSellest on mu eakamad sugulased kunagi (nii umbes 40 aastat tagasi) loo kirjutanud.\nSaan aru, et tark nõu tookord (1910) ei aidanud ja vanavanaisa kohtus õigust ei saanud.\nSeevastu, kui meenutada Jaan Poska sõnu 10 aastat hiljem, seoses oluliste sündmustega Eesti ajaloos - oht iseseisvusele pole möödas ja vabaduse kaitsmiseks tuleb iga hetk valmis olla - võib öelda, et sellesse nõuandesse tuleb suhtuda täie tõsidusega.\nJa siis sain teada veel seda, et varsti pärast Tartu rahu sõlmimist, 7.märtsil 1920 Jaan Poska suri.\nKuigi eakaaslased, oli minu vanavanaisale antud 20 aastat kauem elada.\nPostitaja: tegelinski kell 19:38 Kommentaare ei ole:\nSildid: ajalugu, sugupuu, vabadussõda, vanavanemad


Arvutite mäss – nad teevad, mis ise tahavad\nIT-professor Enn Tõugu esitab oma visiooni tuleviku küberruumist ning inimese kohast selles.\nAkadeemik Enn Tõugu: Visionäär või viimsepäevakuulutaja?\nKui tarka arvutit me suudame veel pidada intellektuaalses orjuses, küsis akadeemik Enn Tõugu oma kolmapäevases akadeemillises loengus. Sellest, kuidas arvutist sirgub inimene ja mis kõik siis juhtuma hakkab, on kirjutatud sadu ulmeromaane. Kui aga tulevikustsenaariumist, kus küberruumi agendid (netis askeldavad programmid, kes on võimelised suhtlema nii omavahel kui ka inimesega) loovad oma valitsuse ning hakkavad inimkonnale nõudmisi esitama, räägib mees, kes on pool sajandit arvutitega koos arenenud, tuleb tema juttu tõsiselt võtta. Akadeemik Enn Tõugu esines sel kolmapäeval akadeemilise loenguga teemal „Arvutite mäss“. Küsimus on, kes selle mässu maha surub, kas inimene või…?


Suunakood 039224 / +4939224 / 004939224 / 0114939224, Saksamaa\nSuunakood 039224 (+4939224 / 004939224 / 0114939224)\nSuunakood: 039224 (+4939224)\nEesliide 039224 on Büden suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 8638196 ja suunakoodi 039224 jaoks tuleb valida number 039224 8638196. Büden asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 8638196, suunakoodi 039224 (Büden) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 39224 8638196. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 039224.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 039224 (Büden).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Büden, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Büden, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 39224. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 8638196, suunakoodi 039224 (Büden) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 39224 8638196.


Lihalõikaja – Partnerweb\nLiha (kana, sealiha, veiseliha) töötlemine, tükeldamine Soome tehases.\nTöölepingu töötajaga sõlmib Osaühing TEHNOPLUSS.\nKorralik, puhtuse armastaja, sobilik töötamiseks toiduainetöösuses, arstitõendi olemasolu\nKeeleoskused: soome (soovituslik; A1), inglise (A1).\nPakume koolitust otse tehases, püsivat töökohta, mugavat töögraafikut, tasuta majutust Soomes.\nDokumendi koopia e-posti tel: info@tehnopluss.ee, palun saatke oma telefoninumber ja e-post.\nTöö on vahetustega. Tööpäev 8 tundi, vahetus 6 nädalat, 2 nädalat kodus.\nTöötasu (bruto): 1200 – 1800 €\nTöö asukoht: Soome, Känkapäe, Lieto\nEttevõte: OÜ TEHNOPLUSS\nKontakt: Jelena Zelentsova, juhatuse liige, 5098933, info@tehnopluss.ee\nMANN GRUPP OÜ\nLisa TEHNOPLUSS OÜ jälgimisse


Aed | Aiandus | January 2022\n66 rohttaimede ja rohttaimede liigi sugupuu, ühe- ja mitmeaastased, pooliroostelised ja maalähedased. Väga varieeruvate mõõtmetega on kääbusliigid, mis ei ületa 10 cm, ja teised, mis ulatuvad pooleteise meetrini. Floksi taimed on pärit Põhja-Ameerikast, kuid on levinud ka meie territooriumile.\nLemmiktaimed Itaalias, aga ka mujal Euroopas, rõdude ja terrasside kaunistamiseks kevadel ja suvel. Õitsemine on väga rikkalik, lihtne kasvatamine, hooldatav hooldus ei ole ülemäärane: inspireerige täiuslikke taimi nii algajatele kui ka asjatundjatele. Aastaid on kirg pelargoonide või õigemini pelargooniumi vastu (и pelargonium on botaaniline nimetus, pelargoonid on perekonna nimi) viinud taimede tootjaid perekonna rikastamisele arvukate hübriididega; kahekordne lill, värviline leht, lõhnava lehega.\nRaven pirnipuu - Amelanchier rotundifolia\nMust pirnipuu - Amelanchier rotundifolia on Lõuna-Euroopas ja Ameerika mandril levinud heitlehine õitsemis- ja puuviljapõõsas, harva üle kolme meetri. Sellel on läbipaistmatud rohelised lehed, ovaalsed, vahelduvad, hambulised, lihtsalt hüppavad, need on kaetud peene valkja kattega ja tavaliselt roosad.\nXanthoceras sorbifolium on Hiinast pärit põõsas või väike puu; see ulatub 5-6 meetrini, keskmise kiire kasvuga. Harjumus on püstine, vars on lühike ja laia ümara krooniga, koosneb pikkadest, kergelt hargnenud, võlvunud okstest; suured lehed on harilikud, koosnevad arvukatest hambunud servadega voldikutest, helerohelised.\nCorylopsis pauciflora on tihe heitlehine põõsas, mis on levinud Himaalajas, Hiinas ja Koreas. See näeb välja nagu põõsas või väike puu, tavaliselt alla kahe meetri suurune, pruuni koorega, värskelt kasvanud okstes erkpunane. Enne suupiste lahkumist talve lõpus tekitab palju kollaseid lilli, mis on kogunenud kergelt rippuvatesse rammedesse, mis annavad sellele väga värvika ja rõõmsameelse.\nUdupuu, Cotino - Cotinus coggygria\nUdupuu või Cotino puu on lehtpuulehtedega põõsas või väike puu, mis on pärit Euroopast; täiskasvanud isendite mõõtmed võivad ulatuda kolme meetri kõrgusele. Selle teaduslik nimi on Cotinus coggygria. See on püstise, ümara harjumusega, tihedalt hargnenud ja üsna korrastamata lehestikuga; okstel on rohekas koor, mis aastate möödudes muutub halliks, üsna siledaks.\nMaasikapuu - Arbutus\nMaasikapuu Iirimaalt ja Vahemere-äärsetest riikidest pärit igihaljas puu või põõsas, mille kõrgus võib ulatuda 9–10 meetrini, kuid mis tavaliselt jääb umbes 4-5 meetri kõrguseks. Sellel on kooritud hallikaspruun koor; lehed on pikliku kärnkonnaga, hambulised, tumerohelised ja läikivad, sarnaselt oleanderile.\nViirpuu - Crataegus Laevigata\nPerekonda crataegus kuulub umbes kakssada lehtpuude ja põõsaste liiki, mis on pärit Euroopast, Aasiast ja Põhja-Ameerikast; neil on püstine harjumus ja nad annavad korrastamata võra, põõsad ulatuvad 3–4 meetrini, puud ulatuvad maksimaalselt 6–8 meetrini.\nAgaristide perekonnas on väga vähe liike, mis kunagi kogunesid perekonda Andromeda või perekonda Leucotoe; See on Põhja-Ameerika põliselanik. See annab suure põõsa, millel on arvukalt hästi hargnenud varred; varred on õhukesed, sageli sirged või kaarjad; põõsad võivad ulatuda 2-3 m kõrguseks.\nPhotinia x fraseri on igihaljas põõsas ehk väike puu, mis võib ulatuda 3–4 meetri kõrguseks; see on hübriid, hübridiseerimiseks kasutatakse Jaapanist pärit P. glabra ja Hiinast pärit P. serrulata taimi. See on ümmargune, leht-põõsas, õhukeste, hästi hargnenud vartega; lehed on ovaalsed või lantselaatsed, tärkades erkpunased, muutuvad siis tumeroheliseks; ka sügisel ja talvel võivad mõned lehed saada oranži värvi.\nBuddleia on umbes sajast igihaljasest ja lehtpuust põõsastikust, mis pärinevad Aasiast ja Lõuna-Aafrikast ning on levinud ka Euroopas ja Ameerika mandril. Need koosnevad pikkade võlvitud vartega tupsudest, kaetud pikkade lantseolaatlehtedega, tumerohelised, alumise valge või halli lehega.\nKõrrepuu - Cornus florida\nPäritolu, mõõtmed ja asustus See corniolo on pärit Põhja-Ameerikast, kus see on oluline osa piedmonti alade alusmetsa taimestikust: see on põhjus, miks Alpides ja Apenniinides on meil lihtne tunda tasandust kuni 1200 meetrini. Just siin taastub keskkond, mis sarnaneb päritolustaatusega: lahtine pinnas, kus happeline pH on happeline, sagedased vihmad.\nAmeerika sumak - Rhus Typhina\nAmeerika Sommaco või Rhus Typhina on lehtpuulehtedega põõsas ehk väike puu, mis on levinud Põhja-Ameerikas. Sellel on püstine pagasiruum, üldiselt lühike ja väga hargnenud, korrastamata, ümar, väga lamestatud krooniga; koor on sile, hallikaspruuni värvi, kipub helvestega aastate jooksul purunema.\nGarrya elliptica on Põhja-Ameerikas levinud põõsas, mis täiskasvanueas ulatub 4-5 meetri kõrgusele. Sellel on tumepruun pagasiruum, kergelt pragunenud koorega, kroon on ümar, tihedalt hargnenud; lehed on ovaalsed, lainelise servaga, tumerohelised, alumisel küljel hallikasrohelised, nahast tekstuuriga ja kergelt vahajas.\nKoerapuu kasvatamine - Cornus\nSellel põõsal on Kesk-Lõuna-Aasias levinud lehtpuulehed, mille kõrgus ulatub 150–200 cm. Õhukestel vartel on harjumuspärane kuju, haruneb aastate möödudes ohtralt; neil on roheline koor, mis muutub talvel punakaspruuniks, kui taim on juba kõik lehed kaotanud.\nCotoneaster Cotonastro on Hiinast ja Himaalajast pärit sort. Perekonna hulka arvatakse heitlehiste või igihaljaste põõsaste liigid, millel on muutuv, püstine või paljunev harjumus. Lehtpuuliigid on sügisel kaetud erksavärvilistega, igihaljad taimed sobivad hekkide moodustamiseks ja viljakad maapinna katmiseks.\nGriselinia littoralis on jõuline põõsas või väike puu, mis on pärit Uus-Meremaalt, igihaljas; sellel on üsna kiire kasv ja see võib ulatuda kümne meetrini, ehkki üldiselt jääb see vahemikku 5-6 meetrit. Sellel on igihaljad, ovaalsed, kergelt paksud ja nahkjad lehed, erkrohelised, mõnikord kalduvad kollakasroheliseks; vars on lühike ja annab ümara, väga tiheda ja paksu võra, mis teeb põõsast väga sobivaks hekitaimena.\nHiina Kolkwitzia - Kolkwitzia amabilis\nMõned Hiinast ja Aasiast pärit liigid kuuluvad kolkwitzia perekonda; Hiina Kolkwitzia on keskmise suurusega, lehtpuulehtedega, ümara kujuga põõsas. Arendab lühikest, tihedalt hargnenud varre, kergelt kaarduvate okstega; lehestik on tumeroheline, enne sügisel muutumist sügisel kollakaks.\nSee on perekond, mis hõlmab arvukalt põõsaid, mõnikord isegi väikseid puid, igihaljaid taimi, mis on pärit Austraalia mandrilt. O. erubescens on 50–60 cm pikkune põõsas, mis koosneb väikestest väga hargnenud poolpuitunud vartest, millel on arvukalt hambulisi, õhukesi ja piklikke, tumerohelist värvi voldikuid, mille alumine leht on kaetud õhukese siidise karvaga; võrsetel on iseloomuliku lillapunase värvi lehed.\nPhiladelphus kuulub 75-liiki lehtpuupõõsaste sugukonda, mida tavaliselt nimetatakse süstaldeks. Kõik sordid võivad ulatuda kõrguseni, mis varieerub vahemikus 2 kuni 4 meetrit. Lehed on vastaskülgedel, neil on väga selged veenid ja munajas. Lilled on tassikujulised, valged ja umbes 3–4 cm laiad, tavaliselt kogunevad nad kobaratesse või kobaratesse ja annavad väga intensiivse aroomi.\nJaapani Kerria - Kerria japonica\nPerekonda Kerria kuulub ainult Aasia päritolu japonica liik; see on keskmise suurusega ümar kujuga põõsas, mille kõrgus ulatub 200–250 cm-ni. Kerria japonica varred on õhukesed, kaarjad, halvasti hargnenud, iga taim annab arvukalt põhivõrseid, mis kipuvad arenema üsna kiiresti.


Kodutud foorum - Teema: Filmielamus. Muljetage\nKodutud.com » Kino / teater / TV / raadio » Filmielamus. Muljetage\nAutor: Teema: Filmielamus. Muljetage\npostitatud 17.09.2004 kell 19:18\nViimane külastus: 16.09.2010\npostitatud 27.09.2004 kell 15:30\nMa võin vaadata igal ajal, kohas ja konditsioonis eestikeelset Jääaega ja tuju saab parem. Eile piilusin poole pealt 80 päevaga ümber maakera vmt ei ajanud haigutama. Ma üldiselt ei ole eriline filmisõber üldse ja mu maitse erineb nii palju teistest vaatajatest senise mulje põhjal. Viimane film, mis tõsiselt naerma ajas oma foobiatega oli mingi Skääri muuvi, kui nii eestistatult kirja panna, ei ole aimugi, mis see inglise kirjapilt olla võib.\npostitatud 16.10.2004 kell 14:13\nMa vaatasin just hiljuti üht head prantsuse filmi, Hädavaresed (Tais Toi), peaosades Gerard Depardieu ja Jean Reno.\nHea komöödia, samas hästi siiras ja südamlik.\nViimane külastus: 29.04.2007\npostitatud 24.04.2005 kell 12:23\nUnetus, päris hea film, üks vale viib teiseni ja märkamatult on inimene ahervare, Al Pacino mängis seda rolli väga hästi!\nOman isiklikku arvamust... andke mulle andeks.\nViimane külastus: 23.04.2006\npostitatud 25.04.2005 kell 08:24\nbutterfly effect oli tõesti ülihea film.\neile vaatasin alien abductionit... oli hirmutav. oli oli...\nsüdamlik ja sügisene\nViimane külastus: 20.09.2005\npostitatud 25.04.2005 kell 10:52\noh..ma ka näind seda alien abductioni...mina küll ei kartnud\nAsjast rääkimine ei tee veel asjameheks.\nViimane külastus: 12.04.2006\npostitatud 25.04.2005 kell 11:52\n"1000 aakrit" - raputas varvastest juukseotsteni.\npostitatud 25.04.2005 kell 11:58\nAlgne postitaja: viidik\nViimase aja parim film minu jaoks oli kindlasti "Lost In Translation". Hämmastav film - praktiliselt midagi ei toimu ja ikkagi on huvitav.\nJa selline hea tunne tekkis nähes inimeste vahel tekkivaid tundeid vaadates.\npostitatud 25.04.2005 kell 12:28\nAfter the Sunset. mängivad S.Hayek ja P.Brosnan.\nIgatahes kellele Oceans 11 meeldis, see peaks sellest filmist vaimustuses olema - minuarust oleks see film võind olla selle käkerdise Oceans 12 asemel.\nViimane külastus: 11.02.2009\npostitatud 27.04.2005 kell 17:17\nEi hakanud uut teemat tegema, niisiis küsin siin: keegi on käinud Eesti uut mängufilmi "Stiilipidu" vaatamas? Kuda oli ka?\npostitatud 29.04.2005 kell 20:09\nEi ole käinud... aga jah ehk keegi on? kuigi nüüdisaja eesti filmide austaja pole, shame on me\nJersey Tüdruk, mõnuz romantiline film koos seksika Ben Affleck`iga.\npostitatud 20.05.2005 kell 14:58\nAlgne postitaja: boomkat\nKäisin täna vaatamas ja mulle meeldis, kuna film oli eluline ja näitlejad olid tasemel\npostitatud 20.05.2005 kell 15:17\n"5x2" oli väga hea minu meelest. Õpetlik lugu sellest, kuidas paarisuhtes teineteisest valesti aru saadakse ja suhe laguneb. Mingi juhuse läbi saavad kokku väga erinevad inimesed ja pingutavad selle nimel, et kuidagist koos püsida. Aga Tallinna kinodes on see vist juba läbi.\npostitatud 28.07.2005 kell 22:23\nEhh, hea film oli. Suur film oli. Ja Nikita Mihhalkov mängis hästi, tõesti nauditav oli vaadata.\nViimane külastus: 17.08.2005\npostitatud 29.07.2005 kell 11:36\nVale põõre ehk Wrong Turn super film....soovitan k6igile kes veel vaatanud ple\npostitatud 29.07.2005 kell 22:23\nmis selles vales pöördes ikka nii supperit oli?\nminu teada näiteks on uhiuus film Sahara hea soovitan kõikidele soojalt.\nViimane külastus: 7.06.2008\npostitatud 29.07.2005 kell 22:27\nViimane külastus: 27.08.2005\npostitatud 26.08.2005 kell 22:04\nring2, teised, eurotrip2004(parim komöödia), sin city ja roheline koletis\nmaailmade sõda on igatahes kõige juram film üldse.\nViimane külastus: 8.09.2005\npostitatud 26.08.2005 kell 23:51\nIse juhtusin viimati vaatama kahte vanemat filmi klassikat.Esimene oli "La vita e bella"(beautiful life) ja teine "Tants huntidega"(kui ta eesti keeles on nii).Mòlemad on ikka super filmid minu meelest.Muidu nats uuematest meeldis "Gothica","Taking lives","The Ring"....oh neid ju nii palju vaadatud,et ei tule kohe meeldegi\npostitatud 30.08.2005 kell 13:38\nma vaatasin eile ära filmi "jeesuse kannatused".... no ma ei tea.... ma arvasin, et olin igasuguse zhanriga harjunud, ent see oli sõna otseses mõttes lihtsalt kohutav.... just see oli kohutav, mismoodi see film üles oli ehitatud ja milliseid julmi stseene see sisaldas.... krt, mul oli uni ka häiritud.... dzhiisas, kas vanasti olidki inimesed nii julmad ja olemuselt-tegutsemiselt inetud?... olin sunnitud mitmeid kordi pilgu ekraanilt ära pöörama, mõistus tõrkus nähtut omandamast.... järelikult oli vist hea film, sest hinge läks....\nViimane külastus: 15.07.2007\npostitatud 30.08.2005 kell 22:54\nViimaste kuude parim elamus igal juhul, ai kui hea, jõhker ja kaasakiskuv, täpselt minu maitse, mulle meeldib hästi serveeritud vägivalt\npostitatud 30.08.2005 kell 23:03\nVaatasin "Zatoichit", stiilne ja hea huumoriga.\npostitatud 30.08.2005 kell 23:57\noi ma olen nii kuradima laisk olnud, et kinno annab mind ikka rääkida, vastupidiselt teatri külastamisel ..enamasti vaatan filme arvutist ja mõnusaid uusi filme tuleb nii palju peale, et ei oska soovitadagi ....üx ääretult armas täispikk multikas on robotitest...nii njummi\nViimane külastus: 9.10.2007\nAsukoht: siin...sääl...iga nurga pääl..\npostitatud 03.09.2005 kell 19:52\nLõpetasin just constantine vaatamise...pääris normaalne oli.\nViimane külastus: 18.06.2007\npostitatud 03.09.2005 kell 19:57\nForrest Gamp, Green Mile.\nHelisev muusika Iga aasta 1. jaanuaril vaatan veel ei ole ära tüüdanud.\nKunst ei ole kunsti teha....kunst on kunstis kunsti näha.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0510008 sekundit


Kogu see teema on nagu Triinu baar.\nAlates teemaalgataja esimesest lausest (“Mehaga vesteldes…“) kuni temaga vennastuda püüdvate kägude näideteni “oma elust”, kus sõbrannad nende meestega seksida soovivad.\nMinu abikaasa just sellise krõhva juurde läks, kes arvas, et tema seda tahab meest ja tema peab selle mehe saama. Ja oma naiseliku kavaluse ja nõksudega meelitas teise ära. Meil sündis just 1.5 kuud enne lahutuse küsimist beebi, kolmas laps ja see üks, kelle meisterdamine terve aasta võttis, teised tulid kergemalt ja pigem ootamatult. Ja nüüd ta hülgas meid. Mees pole miski illikuku olnud, aga siiani oli pere tema jaoks alati väga oluline. Nüüd tahab ta oma elu elada ja see, et lapsed sellega katki teeb, jätab külmaks. Lastele rääkimiseks valis järgmise päeva peale laste vanaema, minu ema surma. Keegi ei suuda tema käitumist mõista..\nAppi,eesti on ikka väike.Tundsin su ära detailide põhjal.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 27.08 00:24; 27.08 22:29;\n“Appi,eesti on ikka väike.Tundsin su ära detailide põhjal.”\nNo kui tunned inimest, siis paku abi, ise näed, et tal on raske. Mis meil sellest infost, et ära tundsid?\nSeda Facebookis märkuandmist ma küll ei soovitaks. Võid ennast naeruväärseks teha. Ta võib sellest aru saada ka nii, et ta on õudselt tähtis ja sa pead teda ohtlikuks konkurendiks.\nSee,et tunned inimest ei tähenda et oleme parimad sõbrannad kellega suhtleme iga päev.Mina ei pane oma nina teiste ellu seega kuidas on võimalik,et ma teadsin et tal mees minema läks?\nSeega,ära tee ennatlikke järeldusi.\nno las ta flirdib, sa ei saa seda kuidagi takistada. aga edasine oleneb juba sinu mehest. kui teie abielu on terve ja kindel, siis ei saa seda lõhkuda. kui on savijalgadel, siis laguneb niikuinii, ükskõik siis, kas selle flirtija käe läbi või mõne järgmise. sel juhul lähtuksin vanasõnast – parem õudne lõpp, kui lõputu õudus 🙂 pisut ohumärgina tundub sinu paanika perekoolis. muide fb kirjaga teed sa ennast selle naise ees pöördumatult lolliks. päriselt ka nagu arvad, et sa saad teda keelata või?\nMa ei saa aru, mida halba te selle käo käitumises leiate? Kuidagi jube äraspidine suhtumine teil. Nagu see naine oleks kuidagi nii süütu olevus, et tema ei tahtnud ju midagi halba, lihtsalt ajas abielumehele visalt ligi ja siis ei tohi vaesekest veel kuidagi solvata ka?\nKägu tegi väga õigesti ja mul on kahju, et ma ise selles seltskonnas olla ei saanud, kes külgelööja üle naeris. Hea meelega oleksin seda teinud.\nKas kägude enamuse meelest pole naine kohe mitte-mitte kunagi süüdi, kui ringi tõmmatakse? Kusjuures siin veel mees on truu – ja ikka see ligilitsuja pole milleski süüdi?\nOn küll ja sai oma palga. Mina teda ei haletse. Tubli, kägu!\n“Jah,” pomisesid eided, “Marfa Fjodorovna, kui nii mõelda, siis on teil vist isegi õigus. Aga teisest küljest – jumal hoidku, kui endaga niimoodi juhtuks. Eks tule sellele ka mõelda!” Aga mõned hakkasid ettevaatlikult nohisedes ennast Marfa külje alla nihutama – uus arvamusliider oli valjuhäälsem kui vana, ka tissid olid tal uhkemalt õieli. Seina taga piipu toppivad taadid ajasid ka kõrvad kikki ja noogutasid kaasa: “muidugi! Tubli, Marfa! Litsile litsi palk!”\nJäta juba, M, su stiil on nii nõme ja äratuntav. 🤯\nKäod ei irise mitte niivõrd kättemaksjakäo tegevuse üle kuivõrd ahistatud mehe käitumise üle. Tore mees küll, istub abitult arvuti taga ja ootab, millal tema naine (kättemaksjakägu) baaris arveid klaarib. Siis tuleb naine võidukalt koju ja mõne aja pärast ohkab abitu isakägu kergendatult, et ‘oeh, vist blokkis nüüd ära, aitäh sulle, mu vapper võitleja-emakägu’.\nMina olen see nn kättemaksukägu. Täiesti huvitav hüüdnimi. Peaksingi muutma oma kasutajanime selleks.\nMu mees on pigem tagasihoidlik, ei soovi kellelegi halvasti öelda ja loodab, et asjad lahenevad iseenesest. Pole tossike, aga natuke vajab vahel nö tagant torkimist. Mind see olukord häiris ja teda ka. Võtsin ise asja käsile, mehel oli ükskõik. Ta tunneb mind hästi ja teab, et ma talle mitte kunagi avalikult häbi ei tee. Otse kellelegi midagi ei öelnud. Ma ei läinud skandaali tegema vaid rääkisin sellest oma sõbrannadega.\nPS! Ei olnud mingi Triinu baar või mingi muu Lõuna-Eesti baar/pubi/klubi. Kõik toimus Tallinnas, klubi nime ei maini.\nMa ei tea, minule tundub selline käitumine kuidagi väga madala enesehinnangu ja vähese hariduse teema olevat. Ma oleks lihtsalt itsitanud, kui mingi meeleheitel preili üritab pükstest välja pugeda, et meest kinni hoida.\nJaaaa, huvitav kas võitleja emakägul endal pole halb, et nii hädine mees kodus, kes tüütut ülekaalulist prouat ära ei suuda blokeerida.\nKõlab küll Triinu baarina. Sa vist ikka natuke luiskad meile ka. Äkki õpetad järgmise kiskja ilmumise jaoks mehele kohe, et kust neid sõnumeid ikka blokeerida saab. Jään ikkagi selle juurde, et nii käituva dvaid väga madala enesehinnanguga inimesed, need kes teavad mida väärt on, neil on suht suva.


Kas sa sööd oma raha iga kuu ära?. Nii leiad laenu, mis ei lähe sulle ülemäära palju maksma ja ei koorma eelarvet.\n. Üürikorteris on voodiasemeks diivan, mis on väga ebamugav ja paneb su selja valutama, mistõttu soovid osta korraliku voodi. See toob kaasa lisaks suurtele väljaminekutele ka halva maine, mille tõttu edaspidine raha laenamine, kinnisvara üürimine, erinevate sõidukite ja toodete järelmaksuga ostmine ning muu selline, muutub ääretult raskeks.\n. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Tabelis saad laene filtreerida ka nende kulu järgi. Viska lihtsalt pilk peale ülalpool olevale tabelile, kus on reastatud laenuandjad, kes annavad laenu ka noorematele laenusoovijatele. Õppelaenul on aga omad head ja vead, seega ei tasuks sedagi võtta liialt kergekäeliselt.\n. See on aeg, kus hing ihkab teha palju, kuid tihtipeale raha napib. Katsetada võid ka ühisrahastusplatvorme. Näiteks: kolid kodust ära üürikorterisse seoses kooliminemisega. Kiirlaen 18 aastastele, annan laenu ilma tagatiseta. Taolistel platvormidel on laenuandjaks teised inimesed ja tihtipeale ei ole sätestatud mingit vanusepiiri, mistõttu ei jää su vanus kuidagi “jalgu” laenu saamisele. Üür, kommunaalid, toidukulu, ühistransport, riided, lõbustused, sõpradega väljaskäimine… Raha kulub kiirelt ning tihti kiiremini, kui sa seda sooviksid! Isegi, kui su vanemad toetavad sind või sa käid tööl, ei pruugi rahast alati piisata. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja.\n. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani.. Seepärast mõtled järelmaksu taotlemisele mööblipoest. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid


Eurovisioonil esindavad Eestit Koit Toome ja Laura - Tänane leht\nKristina Herodes, Laura Kurs, Sigrid Kõiv\n5. märts 2017, 23:59\nEesti Laul 2017 võitjad Foto: Erlend Štaub\n«Verona» on selles mõttes geniaalne lugu, et esimese nelja sekundiga on selle tunnusfraas kuulajatele kõrva jäänud ja kõvakettale salvestunud. Koit Toome falsett on lummav ja häälte kooskõla Lauraga ainulaadne. Muusikat võib kirjutada mitmel viisil ja mitmeks puhuks, kuid Sven Lõhmus teab, kuidas kõnetada kuulajaid üle riigipiiride just sedalaadi võistlusel nagu Eurovisioon.\nTeises hääletusvoorus võitsid Koit Toome ja Laura looga «Verona» rahva poolehoiu ülekaalukalt – 81 000 inimest andis oma otsusest telefoni teel teada ja neist 55 protsenti pidas lemmikuks just seda pala. Muidugi jagus toetajaid ka kõigile ülejäänud üheksale andekale artistile, kes sel korral «Eesti laulul» võistlustules olid.\n«Mina ei oska midagi tarka öelda, Laura ütleb praegu,» oli Koit Toome võidust kuuldes siiralt üllatunud. Nii suur, kogenud ja kõva artist nagu tema!\nKarm kahtlustus: psüühikahäiretega inimesi kasutati petuskeemis\nEesti avatud rändepoliitika jahmatab vahel Euroopatki\nSnapchati lennukas börsidebüüt\nKätlin Konstabel: et hoolimatus ei maksaks lapse elu\nScott Abel: Apollo 8 uues kuues – turismiobjekt Kuu\nVIDEO! Retk romantikasse Keila-Joa lossis\nRosenbergi pikk võitlus iseendaga\nKaks nädalat tagasi surnud luuletaja ootab ikka veel matmist\nTartu veider mure – liiga palju lapsi


- Öö valu allosas kõhu paremal pool\nÖö valu allosas kõhu paremal pool.\nMõlemad olukorrad nõuavad arstide kohustuslikku osalemist. Kasutatakse ka teist diferentsiaaldiagnoosi varianti et eristada apenditsiiti soolestikust.\nLisaks transpordis reisimisele, hüppamisele, jooksmisele. Kõht valutab ainult siis, kui seda vajutada Seda ütlevad patsiendid, kui arst palpeerib kõhtu. Nad loodavad, et kui te ei puutu, pole haigust. Palpatsioonimeetod võimaldab kindlaks teha valu lokaliseerimise, tuvastada patsiendi reaktsiooni. Igasugune rõhk kõhule aitab kaasa kõhuõõnesisese rõhu suurenemisele.\nSee kutsub esile varjatud valu. Lisaks surutakse kõhukelme välimine leht vastu põletikuala, see põhjustab kohalikku valu kõhu paremas pooles ja aitab eristada kohalikku põletikku peegeldunud valust müokardiinfarkti, krupoosse kopsupõletiku, pleuriidiga. Paremal alakõhu palpeerimisel tekkiv valu paneb kahtlustama ägedat pimesoolepõletikku. Naistel tuleb günekoloogilised haigused adnexiit, munasarjade tsüst alati välja öö valu allosas kõhu paremal pool.\nValu ülemise subkostaalse lokaliseerimisega paremale vajutades tuleks mõelda sapipõie põletikule, hepatiidile, harvemini avaldub kaksteistsõrmiksoole haavand. Sellel põhimõttel põhinevad peritoneaalse ärrituse sümptomid. Naise kõht valutab menstruatsiooni ajal paremas alanurgas Valu alakõhus enne menstruatsiooni ja selle ajal on tüdrukute ja naiste tavaline kaebus. Tavaliselt asub see pubi kohal, kiirgudes kubemesse, nabani. Günekoloogid seostavad neid hormonaalsete häiretega.\nValu olemust võib segi ajada apenditsiidi rünnakuga. Paremal kõhuvalu Parempoolne valutav kõhuvalu näitab mõõduka intensiivsusega põletikulist protsessi. Sageli kaasneb peptilise haavandtõvega. Algab 1, tundi pärast sööki ja kestab terve öö. Tuimad kõhuvalud on iseloomulikud sapipõie ja soolte düskineesia hüpotoonilisele vormile.\nPõhjuseks ülevool, lihaskihi venitamine ja tühjendamise häired. Kõige vastuvõtlikumad on neurasteeniaga inimesed, emotsionaalselt ebastabiilsed, kooliealised lapsed. Vastavalt sellele on nad lokaliseeritud parempoolses hüpohoones ja naba lähedal. Kramplik valu Parempoolset ägedat äkilist valu kõhupiirkonnas iseloomustavad patsiendid kui "teravad", vahelduvad, kokkutõmbed. Lisa lõhenemine on eluohtlik. Kasutatakse ka teist diferentsiaaldiagnoosi varianti et eristada apenditsiiti soolestikust.\nÕige Iliumi väljaulatuvast osast on vaja kergesti sõrme puudutada. Kui see on valu allosas kõhuga keerates pärasoole, on valu märgatavalt intensiivistunud. Kui te koputate vasakule luule, ei ole ebamugavustunne. Soolestik - kramplik valu kõhu paremal allosas Inimese soolestik on toidu lagunemise ja assimilatsiooni tehas.\nSee on pikem kui 10 m pikkune ja on rida torukujulisi õõnsusi, mille sees toidud liiguvad. Soole erinevate osade sisepind on vooderdatud limaskesta epiteeliga. Kui see on ärritunud, tekivad kahjustused - erosioon ja haavandid. Nad põhjustavad valu. Samuti on soolestiku valu põhjuseks soole seinte spasm, düsbakterioos ja kõhupuhitus. Need on ebatervisliku toitumise ja stressi tulemus. Haigestumine migreerub.\nAlguses - paremal pool valutab allpool, pärast - ebamugavustunne rändab häbemeluu või vasakule küljele. Paremal, alumises kõhu piirkonnas asub ileum. Kui selle limaskesta põletik, siis valus kõhu parem pool. Põletiku põhjus on alatoitumus.\nKui koliit on paremal küljel, võib tekkida sooleseina spasm või tekkida selle takistus. Sageli on obstruktsiooniga seotud valu naba ja kõhu all paremal. See erineb krampide rünnakutest - terav valu paremal küljel asendatakse nõrgemate valusate tundetega. Neer - valu paremal taga, annab alaselja Eritamisorganid neerud - kui rikkumised moodustavad alaselja või selja valu.\nNeeruvalu muretseb peaaegu alati ainult ühel küljel - paremal või vasakul. Näiteks - parempoolne külg vigastatakse tagant või vööb paremal küljel.\nNeeru valu langeb alla ribide. Sageli levib see külgnevatele aladele - kubeme, reite sisepinna. Tühja seljavalu paremal küljel on kaasas krooniline neerude põletik püelonefriit ja gromerulonefriit. Pidev valu on märk neerupuudulikkusest. Teravate kanalisatsiooni blokeerimise limaskestade, kivi, liiva hüübimise korral tekib terav, valutav valu.\nElundite struktuuri tundmine võimaldas tuvastada valu sündroomi tunnuseid: parenhümaalsetel elunditel maks, neerud on tihe kaitsekapsel rohkete närviretseptoritega, kõik soovimatud mõjud, nagu trauma, põletik, tursed, põhjustavad kapslis pinget ja saadavad ajusse valusignaale; õõnesorganid magu, sapipõis, kusejuha on varustatud retseptoritega ainult submukoosse kihina, mistõttu nad reageerivad lihasspasmile, venitusele, haavandiga perforatsioonile, rebenemisele, kuid harva aitavad valu katarraalse põletikuga kaasa. Seda mehhanismi võtavad arstid diagnoosimisel tingimata arvesse. Miks paremal kõht valutab, on raske välja selgitada, kuna ühe elundi talitlushäire põhjustab üldise seedeprotsessi talitlushäireid. Kuidas hinnata valu olemust? Patsiendid kirjeldavad oma valuaistinguid erineval viisil.\nNeeru valu tunnuseks - sellega kaasnevad kuseteede häired uriini mahu vähenemine või suurenemine, verehüüvete ilmumine uriinis, kotid silmade all.\nValu raseduse ajal Valu paremal pool raseduse ajal ei ole alati patoloogia tunnus. Raseduse keskel on see seotud emaka sideme venitamisega. Hilisematel perioodidel - siseorganite pigistamisega. Seega on raseduse ajal paremal pool rasket ja valu, kui naisel on sapipõie probleeme. Ja allpool - see on valus keskel ja paremal, kui soole tühjendamine on ebapiisav. Mis juhtub ja mis määrab valu valu Valuliste tunnete olemus ebamugavustunne, kihelus, põletamine, valulik või terav valu, laine-sarnane või isegi sõltub seesmisest protsessist.\nValu on rikkumise signaal, see tekib hapniku puudumise, toksiinide akumulatsiooni ja turse, põletiku tekkimise korral.\nSageli on valu sisemistes organites tekkivate seisvate protsesside tulemus. Seetõttu on valu leevendamiseks piisav vereringe kiirendamiseks, verevoolu loomiseks, toksiinide eemaldamiseks, rakkude toitmiseks ja hapnikuks andmiseks.\nKui sapi stasis või põletik on tekkinud, suureneb pärast röstitud ja rasvaste toitude teket raskuse tunne. Kõhu raskusaste võib olla märk soolestiku väljaheidetest.\nSelle raskusastmega kaasneb krooniline kõhukinnisus. Valus valu Patoloogia arenguga muutub raskus närivaks valu.\nKui tõmmatakse paremale küljele? Joonestusvalu paremal pool tekib maksa põletikuliste protsesside käigus. Samuti tõmbab viirusinfektsioonide - hepatiidi puhul parema poole. Kui see on emakaväline rasedus, võib see paremale alla tõmmata muna on kinnitatud munasarjaosas paremale munasarjale.\nTõmbetunne raseduse ajal moodustub emaka silelihaste vähendamisega. Sellisel juhul muutuvad lihased raskeks puudutamiseks. Pikaajaline valu häirib loote verevarustust ja võib põhjustada aju kõrvalekaldeid. Valutavat valu Valutavat valu on pikaajaline valus tunne. Valulikkus kaasneb sageli aeglase kroonilise protsessiga põletik. Neid esineb ka rakkude mürgistuse ajal oma elutähtsa tegevuse mürgistus.\nKui valutavat ebamugavust tekitab: Valutavat valu paremal küljel moodustub koletsüstiit põie mull.\nMONDAY SPL LINGASHTAKAM TAMIL DEVOTIONAL SONGS - Powerful Shivan Lingashtakam Tamil Bhakti Padalgal\nSamuti on valu soolestiku koliit seinte põletikus paremal pool. Naistel on krooniliste haiguste korral põletikud tekkinud kõhuvalu valul paremal pool naistel. Samal ajal levisid valusad tunded külgnevatesse tsoonidesse - jala ja keha vahele, alaseljale või ristmikule. Seljavalu on tagaosas moodustatud neerude põletiku poolt. Tugevad lõikamis- ja närvivalud Põletikud ja patoloogia kaasnevad. Neid esineb sageli kanalite tromboosi või verevoolu ajal.\nApenditsiit - ägeda valu paremas alumises kõhus Lisa on väike soolestiku liide, mis on vooderdatud lümfoidse koega. Toksiinide kogumisel võib see põletada ja haigestuda. See asub kõhu alumises paremas servas, nii et see tekitab valu naba alumises paremas ja ümber. Lisa täpset asukohta saab määrata järgmiselt: parempoolse luu ja umbiliku keskel. See on siin, et maksimaalne valu on lokaliseeritud ägeda apenditsiidi ajal.\nTavaliselt on põletik äge ja nõuab kirurgilist ravi eemaldamist. See võib olla ülespoole siis tekib valu maksasalandatakse vaagnapõhja alumisse piirkonda siis meenutab valu valgu munasarjade, lisandite või põie põletikku või rullitakse neerudesse see valu annab alaselja, kubeme. Apenditsiidi on võimalik ära tunda asukoha ja valu suurenemise, samuti halvenemise tõttu.\nLisa lõhenemine on eluohtlik. Kasutatakse ka teist diferentsiaaldiagnoosi varianti et eristada apenditsiiti soolestikust. Õige Iliumi väljaulatuvast osast on vaja kergesti sõrme puudutada. Kui see on apenditsiit, on valu märgatavalt intensiivistunud. Kui te koputate vasakule luule, ei ole ebamugavustunne. Soolestik - kramplik valu kõhu paremal allosas Inimese soolestik on toidu lagunemise ja assimilatsiooni tehas.\nSee on pikem kui 10 m pikkune ja on rida torukujulisi õõnsusi, mille sees toidud liiguvad. Soole erinevate osade sisepind on vooderdatud limaskesta epiteeliga. Kui see on ärritunud, tekivad kahjustused - erosioon öö valu allosas kõhu paremal pool haavandid.\nNad põhjustavad valu. Samuti on soolestiku valu põhjuseks soole seinte spasm, düsbakterioos ja kõhupuhitus. Need on ebatervisliku toitumise ja stressi tulemus.\nHaigestumine migreerub. Alguses - paremal pool valutab allpool, pärast - ebamugavustunne rändab häbemeluu või vasakule küljele. Paremal, alumises kõhu piirkonnas asub ileum.\nEsita küsimus kirurgile | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - tervisepesa.ee\nNäiteks - parempoolne külg vigastatakse tagant või vööb paremal küljel. Neeru valu langeb alla ribide. Sageli levib see külgnevatele aladele - kubeme, reite sisepinna. Tühja seljavalu paremal küljel on kaasas krooniline neerude põletik püelonefriit ja gromerulonefriit. Pidev valu on märk neerupuudulikkusest. Teravate kanalisatsiooni blokeerimise limaskestade, kivi, liiva hüübimise korral tekib terav, valutav valu. Neeru valu tunnuseks - sellega kaasnevad kuseteede häired uriini mahu vähenemine või suurenemine, verehüüvete ilmumine uriinis, kotid silmade all.\nMis juhtub ja mis määrab valu valu Valuliste tunnete olemus ebamugavustunne, kihelus, põletamine, valulik või terav valu, laine-sarnane või isegi sõltub seesmisest protsessist. Valu on rikkumise signaal, see tekib hapniku puudumise, toksiinide akumulatsiooni ja turse, põletiku tekkimise korral. Sageli on valu sisemistes organites tekkivate seisvate protsesside tulemus.\nSeetõttu on valu leevendamiseks piisav vereringe kiirendamiseks, verevoolu määramiseks, toksiinide eemaldamiseks, rakkude toitmiseks ja hapnikuks saamiseks. Raskuse tunne Gravitatsiooni tunded - esimene signaal toksiinide kogunemisest. Sageli on parema külje raskusastme seotud maksaga ja see on märk selle töö kroonilisest häirimisest. Kui sapi stasis või põletik on tekkinud, suureneb pärast röstitud ja rasvaste toitude teket raskuse tunne.\nKõhu raskusaste võib olla märk soolestiku väljaheidetest. Selle raskusastmega kaasneb krooniline kõhukinnisus. Valus valu Patoloogia arenguga muutub raskus närivaks valu. Kui tõmmatakse paremale küljele? Joonestusvalu paremal pool tekib maksa põletikuliste protsesside käigus. Samuti tõmbab viirusinfektsioonide - hepatiidi puhul parema poole. Kui see on emakaväline rasedus, võib see paremale alla tõmmata muna on kinnitatud munasarjaosas paremale munasarjale.\nTõmbetunne raseduse ajal moodustub öö valu allosas kõhu paremal pool silelihaste vähendamisega. Sellisel juhul muutuvad lihased raskeks puudutamiseks. Pikaajaline valu häirib loote verevarustust ja võib põhjustada aju kõrvalekaldeid.\nKui valutavat ebamugavust tekitab: Valutavat valu paremal küljel moodustub koletsüstiit põie mull. Samuti on valu soolestiku koliit seinte põletikus paremal pool. Naistel on krooniliste haiguste korral põletikud tekkinud kõhuvalu valul paremal pool naistel. Samal ajal levisid valusad tunded sageli külgnevatesse tsoonidesse - jala ja keha vahele, alaseljale või ristmikule. Seljavalu on tagaosas moodustatud neerude põletiku poolt. Tugevad lõikamis- ja närvivalud Põletikud ja patoloogia kaasnevad.\nNeid esineb sageli kanalite tromboosi või verevoolu ajal. Krampe kutsutakse koolikuteks. On soole- maksa- ja neerukoolikud: Kui parempoolne pool on ribide all, siis on see maksakoolid. See võib levida paremale õlale.\nLisaks on olemas nn rektaalne koolikud kramplik õmblused pärasooles. Neerukoolikutel on ulatuslikud ilmutusalad - alaselja, kubeme, suguelundid. Koos uriini eritumisega selle koguse vähenemine, värvi muutus, tugeva lõhna ilmumine. Lisakoolik - moodustub ägeda apenditsiidiga.


USA on lootusrikas Jeemenis rahu saavutamise osas - Maailm - Postimees.ee\nUSA on lootusrikas Jeemenis rahu saavutamise osas\n14. detsember 2018, 2:44\nBernie Sanders senatis Jeemenist kõnelemas.\nUSA välisminister Mike Pompeo avaldas neljapäeval arvamust, et ÜRO vahendatud rahukõnelusi Jeemeni vaenupoolte vahel võib saata edu.\n"Edasine töö ei saa olema lihtne, kuid me oleme näinud, et paljude arvates võimatu on saamas teoks," ütles minister.\n"USA kiidab heaks Rootsi rahukõnelustel osalejate saavutatud edusammud ja on lootusrikas, et läbirääkimised võivad saada uueks peatükiks Jeemeni kriisi lahendamisel," lisas Pompeo.\nUSA senat hääletas neljapäeval lõpphääletusel Saudi Araabia juhitud liitlaste toetamise lõpetamise poolt Jeemeni sõjas. Peamiselt sümboolne resolutsioon on siiski hoiatuseks president Donald Trumpile ja Saudi Araabiale.\nUSA senatis võeti neljapäeval ühtlasi vastu resolutsioon, mille kohaselt on ajakirjanik Jamal Khashoggi surma eest vastutav Saudi Araabia kroonprints Mohammed bin Salman.\n"Näidakem maailmale, et USA ei osale enam maailma suurimas humanitaarkatastroofis," ütles Sanders.\nIraan tervitas neljapäeval ÜRO vahendatud Jeemeni rahukõnelusi ja nimetas nende käiku paljulubavaks.\n"Tervitame kokkuleppeid kahe poole vahel ja näeme positiivseid edasiminekuid, mis on paljulubavad kõneluste edasiseks kulgemiseks," ütles välisministeeriumi eestkõneleja Bahram Ghasemi.\nSaudi Araabia ja tema koalitsioonipartnerid toetasid varem päeval tehtud avalduses samuti tugevalt Rootsis peetud rahukõnelustel ÜRO vahendusel saavutatud Hodeida relvarahulepet.\nÜRO peasekretär António Guterres teatas neljapäeval mitmest läbimurdest Jeemeni valitsuse ja šiiamässuliste huthide rahukõnelustel, muu hulgas relvarahust lahingutes Hoideida sadama pärast ja mõlema poole vägede väljatõmbamisest.


Harri Tiido alustab Vikerraadios poliitika taustajuttudega - Kroonika\nHarri Tiido alustab Vikerraadios poliitika taustajuttudega\n29. septembril liitub Vikerraadioga kogenud diplomaat Harri Tiido, kes pakub kaks korda nädalas, teisipäeviti ja neljapäeviti, sissevaadet rahvusvahelisse poliitikasse.\nMaailma eri nurkades toimuvat võib selgitada kohalike juhustega, kuid taustad on enamasti sügavamad ja mitmekihilised. Teisipäeval algavas Vikerraadio saatesarjas “Harri Tiido taustajutud” avab kogenud diplomaat maailmas toimuvate sündmuste ja protsesside taustu ning tagamaid.\nEsimeses saates, 29. septembril kell 11.15 kõneleb Tiido Valgevenest ja arutleb, miks Valgevene rahvaliikumine president Lukašenkast vabanemiseks ja ausate valimiste saavutamiseks on nii vaoshoitud. Miks ei tõuse esile rahvuslik element ning miks on see liikumine oma avaldustes toonitatult Venemaa-sõbralik ega kasuta väljaastumistes näiteks Euroopa Liidu sümboleid, nagu see oli omal ajal Ukrainas?\nSaatesarja teises saates, neljapäeval (1. oktoobril) kell 11.15 on fookuses Venemaa poliitiliste mõrvade ajalugu ja traditsioonid. “Poliitiliste vastaste füüsiline kõrvaldamine on ajaloos tavaline nähtus. Vene ajaloo algusest leiame arvukaid näiteid nii pere- kui ka hõimkonna sisestest mõrvadest. Venemaa eripära on aga mitmete nähtuste järjepidevus, näiteks õigeusu kiriku jätkuv pürgimus tõestada, et võimul on alati õigus. Levitati allumist jumalale, kuid ka jumala poolt võitud kõrgemale võimule, kellel on piiramatu õigus kõigeks, ka vägivallaks… ja nii käib see tänini…,” avab Tiido ka neljapäevase saate tausta.