Kuidas ravida ägedat artriiti - Ravi OMES, kui liigeste poletik\nOMES, kui liigeste poletik. Abaluu artriit massaaž\nCGVHD aktiivsust ja raskust määravad mudelid Mitme muutujaga mudeli abil töötati välja järgmised kategoorilised tulemused: immunosupressiooni intensiivsus, aktiivne vs mitteaktiivne haigus terapeutilise kavatsuse põhjal ja NIH üldine skoor mõõdukas vs raske. Täissuuruses tabel NIH globaalne lavastus mõõdukas või raske Esialgsesse mitme muutujaga mudelisse lisati järgmised muutujad: CRP, C3, trombotsüüdid, eelneva ravi arv, vanus pidev , sunnitud ekspiratoorne ruumala esimesel sekundil, Karnofsky jõudluse seisund ja müeloablatiivne konditsioneerimine.\nKirurgia Tõsiste liigesekahjustuste korral on valu vähendamiseks ja nende deformatsioonide korrigeerimiseks vajalik kirurgiline ravi. Reumatoidartriidi esmane kirurgiline protseduur on tavaliselt sünovektoomia liigesekapsli eemaldamine.\nSünovektoomia on liigese sünoviaalmembraani ekstsisioon.\nEsimene artriidi aktiivsuse aste: sümptomid ja tunnused\nSee hoiab ära selle edasise hävitamise ja aitab vähendada valu raskust. Tänu põletikuliste kudede eemaldamisele taastab see sekkumine kaotatud liigesefunktsioonid. Viimasel ajal, eriti reumatoidartriidi varases staadiumis, on üha enam eelistatud artroskoopilist lähenemist. Sellisel juhul pole kudede kahjustus operatsiooni ajal nii märkimisväärne ja on võimalik vähendada ravimteraapia kestust, vähendada haiglaravi ja hõlbustada rehabilitatsiooniprotsessi.\nOtsuse kahjustatud liigese asendamise kohta tehisliigesega teeb ortopeediline kirurg koos reumatoloogiga. Sel juhul on oluline, et patsiendil endal oleks soov see üsna keeruline operatsioon läbi viia. Operatsioonieelsel perioodil koolitatakse patsienti karkudel kõndima - see oskus on taastusravi ajal talle äärmiselt vajalik.\nfolk õiguskaitsevahendeid ravida reuma\nPärast operatsiooni viiakse läbi spetsiaalsete füsioteraapia harjutuste kursus, antakse soovituste loetelu, mille järgimine maksimeerib implantaadi elu. Mõnel juhul on vajalik liigese põlve, puusa, küünarnuki, õla ja teiste täielik proteesimine. Füsioteraapia Õigesti valitud harjutused liikumisulatuse suurendamiseks ja füsioteraapia magnet, elektroforees, fonoforees võivad lükata liigesefunktsiooni kaotuse märkimisväärseks ajaks.\nReumatoidartriidi ortopeediliste ilmingute ravis kasutavad arstid sageli ortoose - seadmeid liigese fikseerimiseks õiges asendis. Reumatoidartriidi korral on kasulik teha järgmisi harjutusi: Hoidke oma harjad teie ees, üksteise kõrval. Pöörake peopesad vaheldumisi üles ja alla.\n12 продуктов для Восстановления Печени! Ваша Печень скажет Спасибо!\nSoe ja tugev massaaž vannis on parim unerohi. Parandab tsirkulatsiooni, aitab kõrvaldada toksilisi jäätmeid, leevendab. Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications. On-site massaaž on olnud nii edukas, muljumine pöialdega abaluu all; abaluu venitamine õla suunas; passiivsed õlaliigese ringid; väänamine; vibratsioonvõtted.\nSee kinnitus, kui patsiendi seljal vasaku abaluu mediaalse nurga piirkonna palpatsioonil oli tuntav klassikaline trigerpunkt. Selle komprimeerimisel. Massaaž sisaldab sarja rahustavaid ja stimuleerivaid võtteid, mis tekitavad harmoonilise lõõgastus- ja kosutusseisundi. Mõningad näidustused: psoriaas, fibromyalgia, sclerodermia, artriit, selja- pea- ja liigesvalud.\nArtriit on suurim kroonilise. Päeval piisab kolmest tilgast.\nVärsked porgandi- ja peedimahlad. Lisaks toitude tarbimisele võite põletikulisele alale panna ka kompressi. Selleks pekske üks muna. Lisage kaks teelusikatäit soola ja kümme tilka taruvaiku tinktuuri.\nSegage saadud segu hoolikalt ja määrige valus koht. Seejärel mähkige töödeldud ala tsellofaani ja mähkige see sooja salliga.\nÄgeda artriidi arengu kujunemist esimestel päevadel võib olla keeruline kindlaks teha, kuna haiguse sümptomid sarnanevad külmetushaiguste tekkega. Aja jooksul muutub valu põlves või õlas nii tugevaks, et patsient ei saa liikuda. See sümptom on arsti juurde mineku põhjus. Diagnostika Õigeaegne uurimine aitab haigust õigeaegselt diagnoosida. Kui kahtlustate artriidi arengut, tuleb läbi viia järgmised uuringud: Röntgen aitab kindlaks teha põletiku astet.\nKandke kompressi vähemalt kaks tundi. Kiire efekti saavutamiseks ühendage rahvapärased meetodid konservatiivse ravimiga. Kirurgiline sekkumine Kui traditsioonilistel meetoditel pole soovitud tulemust, võib patsiendile määrata kiireloomulise kirurgilise sekkumise.\nSamuti tuleb operatsioon läbi viia, kui haiguse sümptomid suurenevad iga päev. Kirurgilise meetodina saavad arstid läbi viia järgmised protseduurid: Liigese avamine pehmete kudede funktsiooni taastamiseks.\nOperatsiooni ajal lõigatakse liigesekott ja kilekott-ligament välja. Liigese manööverdusvõime taastamine artroplastika abil. Seda toodetakse nii liigese täieliku liikumatuse kui ka piiratud liikumisega.\nJohanna Basford Coloring Book Healing Herbs Rowan Houseplants Berries Strawberry Fruit Flowers Food Väekas ja maagiline pihlakas: koduhaldjas, vitamiinirikas toidu- ja ravimtaim Pihlakas on põhjamaal suur kingitus, sest ta on kõige külmakindlam vitamiinirikaste viljadega puu. Pihlakate ilu imetleme kaks korda aastas - kevadel nende lopsakaid õiepuhmaid ja sügisel punavaid marjakobaraid. Gardening Envy Lawn And Garden Horticulture Soovitusi marjapõõsaste lõikamiseks Põõsaid võib lõigata sügisel või kevadel, ent viimasel juhul läheb kiireks. Niipea kui lumi on sulanud, paisuvad pungad ning varsti ilmuvad lehedki.\nOsteotoomia, mille käigus deformeerumise kõrvaldamiseks või liigese talitluse parandamiseks tehakse kunstlik luumurd. Niipea kui lumi on sulanud, paisuvad pungad ning varsti ilmuvad lehedki. Ole toonuses loodusravimite abil Magister Leopold soovitab külmal ja niiskel talvel tervist turgutada ja toonust tõsta loodusravimite ja massaaživõtete kasutamisega.\nSamuti tuvastasime mitu laboratoorset markerit, mis olid seotud kliiniku hinnanguga haiguse aktiivsusele või raskusastmele. CRP on kõige tuntum ägeda faasi seerumivalk, mida kasutatakse laialdaselt põletikulise protsessi intensiivsuse markerina ja millel on tugev koostoime komplemendi süsteemiga.\nC3 hoiuseid võib leida nahas, 39 ja glomerulaarmembraanides cGVHD ja nefrootilise sündroomiga patsientidel, kellel on normaalne C3 ja C4 seerumitase.\nAvaleht Abaluu artriit massaaž Artriit; Õlaliigese haigused ja kahjustused; Küünarliigese haigused ja kahjustused; Minu Massaaž on hubane koht, kus lõõgastada keha ja vaimu. Vistseraalne massaaž ehk siseelundite massaaž Meditatsioon : Metameditsiin psoriaatiline artriit - vähendab turset, jäikust ja valu kogu kehas.\nMadal trombotsüütide arv ei olnud selles kohordis ellujäämise prognostiline. Seevastu seostati kõrgemat trombotsüütide arvu selle kohordi aktiivsema ja raskema haigusega. Põletik on üks reaktiivse trombotsütoosi põhjustajaid, mida vahendab IL-6, trombotsüütide tootmise tugev stimulaator.\nEnamikku meie testitud põletiku laboratoorsetest markeritest juhivad tsütokiinid, mille cGVHD-ga patsientidel on osutunud üleekspresseeritud.\nSelle põhjuseks võib olla uuringus haiguse alguse ja tsütokiinide mõõtmise vahelise erinevuse ajaline erinevus võrreldes teistega või tsütokiinide domineerimine pigem koes kui veres.\nHuvitav oli see, et ellujäämise ja haiguse aktiivsuse OMES seostati erinevad parameetrid. Kõrgemat vere valgeliblede arvu ja ANC-sid seostati elulemuse vähenemisega, mis võib olla põletikuga seotud tsütokiinide peegeldus või vajadus raskema cGVHD-ga patsientide järele süsteemsema steroidravi järele. By comparison, lower lymphocyte counts and IgG levels were also associated with decreased survival, and likely reflect higher burden of immunosuppression and more advanced cGVHD.\nIn an additional analysis, patients receiving systemic immunosuppression, compared to ones who did not, had higher values of CRP, ferritin and ANC, likely reflecting active disease and lower values of absolute lymphocyte count and IgG, which is probably the result of treatment Supplementary Table 1.\nSellel uuringul on mitmeid potentsiaalseid piiranguid.\nFirst, its cross-sectional design does not allow longitudinal monitoring of identified markers to see if there is an improvement in responding patients. Second, due to the nature of referrals to the NIH, the study population is enriched for severe cases of cGVHD; therefore, further investigation is needed to determine if the factors identified are applicable to patients with newly diagnosed and untreated disease.\nLastly, cytokines of interest were studied only in the sera and in a smaller number of patients limiting the ability for more detailed investigation of biological mechanisms of inflammation in cGVHD.\nThe strengths of the study include the large prospectively acquired cohort of patients enriched for severe cGVHD and the systematic thorough characterization of cGVHD manifestations with laboratory correlates. In summary, we identified a number of clinical laboratory marker candidates, which could serve as surrogate measures for disease activity.


Jüri Jaanson: kõige loogilisem on see, et ma ei lähe Londoni olümpiale - Eesti Päevaleht\nJüri Jaanson: kõige loogilisem on see, et ma ei lähe Londoni olümpiale\nHoolimata sellest, et kuue olümpia karastusega sõudekorüfee Jüri Jaanson (43) ei ütle veel, kas läheb 2012. aastal ka Londoni mängudele või mitte, on tema mõtteid spordist ja elust alati huvitav kuulda.\nVeenduge, et ma ei luiska!\n•• Jüri, kui tõsiselt sa praegu harjutad?\nÜsna tõsiselt. Tõsi, praegu on kerged taastavad treeningud, sest üleeile (möödunud esmaspäeval – toim) lõpetasin 16-päevase intensiivse mahutsükli.\n•• Millise eesmärgiga treenid?\nEesmärk number üks on saada hiljemalt järgmise aasta kevadeks või kevadsuveks kätte vastused tipp-spordis jätkamise suhtes. Sellest tulenevalt kasutan praegu võimalusi ja aega eksperimentideks treeningute läbiviimisel. Täpsemalt ei hakkaks rääkima, milles need seisnevad – jutt kisuks liiga spetsiifiliseks.\n•• Kas tegeled mingil määral kompamisega, kuidas 43-aastasele mehele hullumeelsed koormused sobivad?\nTippspordis ei saa rääkida koormuste sobivusest. Asi on lihtne: kui ei suuda enam teha, pane pillid kotti! Õnneks on mul praegu aega ja võimalusi keskenduda iseenda organismile, ma ei pea arvestama teistega ega midagi forsseerima. Iseendaga tegelemine peab aitama leida vastused küsimusele, kas mul tasuks mõelda tippspordis jätkamisele 2012. aasta Londoni olümpiani.\nHiljemalt tuleva aasta kevadel või kevadsuvel tuleb Londoni kohta otsus teha. Seejärel on tarvis luua organisatsioon, panna paika pikemaajalised treeningplaanid ja leida materiaalsed garantiid. Samuti on vaja saada ülevaade potentsiaalsest sõudemeeskonnast, kellega Londonisse minnakse, ning meeskonna kandidaatidel tuleb püstitada eesmärk, mida olümpial sihitakse. Kaks ja pool aastat enne olümpiat on paras aeg ettevalmistuse alustamiseks.\n•• Mis motiveeriks jätkama?\nMul pole seni olnud motivatsiooni, et öelda endale: „Stopp!” Pigem keeraksin asjad vastupidi: mul pole olnud ka vajadust, et lõpetada. Täna hommikul oli ju ilus ilm ning nautisin mõnusat veetreeningut Pärnu jõel...\nSõltlane, olgu siis tegu narko-, sigareti- või alkoholisõltlasega, ei suuda ju oma sõltuvusest loobuda! Nii minagi. Vajan järelikult erakordselt suurt motivatsiooni, et öelda sõudmisele „ei”. Olen teinud tipp-sporti üle veerand sajandi, mu perel on seetõttu ammu sisse harjunud elurütm. Võib-olla tulevad siis probleemid, kui peame midagi muutma?\n•• Mida tundsid hiljuti Eesti koondise katsevõistluse järel, kus katkestasid ühepaadi poolfinaali?\nMõtlesin selle võistluse nurjumise põhjused rahulikult läbi: olin eelmisest koormustsüklist lihtsalt taastumata ning lihased olid tühjad. Aga eks Eesti poisid on ka tugevad. Pole enam nii, nagu 10–15 aastat tagasi, kui võisid end igast asendist Eestis esimeseks tõmmata. Kas ma üldse enam tõmbangi...? Aga seda veel näeb.\nNädalavahetusel osalen Eesti karikavõistlustel, mis on mulle treeningvõistlus (Jaanson võitis ühepaadil Andrei Jämsä ees ligi 14-sekundilise eduga – toim). Kasutan praegu väiksemaid võistlusi treeninguna, sest mu plaanid näevad ette korralikuma sõudehoo saavutamist juuni keskpaigaks, mil peetakse Müncheni MK-etapp. Kui praegune treeningprotsess õnnestub, saan 7. juuni paiku, paar nädalat enne Müncheni-võistlust otsustada, et stardin seal. Siis peaks ju juba näha olema, kas minust oleks Münchenis asja või mitte.\n•• Kuivõrd mõjutab juunikuu tippspordis jätkamist?\nMina neid asju nii ei seo. Kui juunis peaks halvasti minema, tuleb selgitada välja põhjused, miks nii juhtus. Ja kui põhjused peituvad selles, et ma enam ei küündi tipptasemele, tuleb tõesti kõrvale astuda.\n•• Kas mõtled juba ka augustikuisest Poznani MM-ist?\nMingil määral muidugi. Praeguse kava järgi peaksin jõudma parimasse vormi hooaja teisel poolel. Aga elame kõigepealt sinnamaani... Suvel näeme!\n•• Kui stardid MM-il, siis millises paadis?\nEi tea. Kõik otsused, kas ja millises paadis seal stardin, tulevad suvel. Las suve esimene pool läheb enne mööda, vaatame, kuidas tõusugraafik on. Kujuta ette, et ronin praegu Mt. Everestile – nii pikal teekonnal ei saa ajast ette rutata ega midagi forsseerida. See teekond vältab hiljemalt järgmise kevadeni, kui tuleb otsustada ka Londoni olümpial osalemise kohta. Aeg on ju ainuke asi, mille suhtes meil võimu pole – las ta siis jookseb omasoodu edasi!\n•• Kas oled endise paarimehe Tõnu Endreksoniga, kes võttis perele pühendumiseks tänavu hingetõmbehooaja, tulevikuküsimusi arutanud?\nEi ole veel. Tõnu on küll öelnud, et tuleb tagasi, aga kui sügavamalt tema tegevusi analüüsida, peab olema valmis igasugusteks otsusteks. Tõnust sai ju märtsis pereisa, samuti saab temast peagi majaperemees. Neid muutusi ei pruugi Tõnu praegu ise veel tajudagi, kuna ta on nende sees.\nPeab arvestama, et Tõnul on spordis suurepärased saavutused. Milline uus eesmärk võiks olümpia-hõbedale sobida? Kui kuldmedal, siis see nõuab väga suur pühendumist. Ootan ja vaatan huviga, mida Tõnu teeb.\nOtsustamise suhtes kriitilised ajad võivad talle tulla järgmisel või alles ülejärgmisel talvel. Olen valmis sellekski, kui Tõnu mõistab, et ei suuda mitut asja teha, ning astub spordist lõplikult kõrvale. Kõik sõltub siiski sellest, millised soovid spordi suhtes ta endale paneb. Võib-olla ta sügisel teatab, et soovib lihtsalt aidata meeskonnal Londonist medalit tuua.\n•• Kas Tõnu otsus mõjutab ka sinu tulevikku?\nLondoni olümpia suhtes võib tema otsus mind mõjutada, kuigi ma ise ei mõtle praegu karvavõrdki Londonile. Olen otsustanud, et mingit seanaha vedajat minust tippspordis ei saa! Tahan enne Londoni-otsuseid teada, kas olen üldse veel suuteline midagi korda saatma. Probleeme võib tekkida ju igasuguseid, kuni selleni välja, et vajan rasketeks neljapaaditreeninguteks dublanti (naerab). Sõudmine on nõudlik ala ja meeskonnapaati kuuludes ei saa kuidagi ansamblist välja langeda!\nMis veel Tõnusse puutub, siis sellest hetkest, kui hakkan lõpuks mõtlema Londoni peale, mõjutavad tema otsused kindlasti ka mind. Näen ju teda ühe võimaliku meeskonnakaaslasena ning pean Tõnut selles ringis väga oluliseks lüliks, sest meeskond peab olema tervik.\n•• Kui palju sind kõrvalt keelitatakse ja mõjutatakse tippspordis jätkama?\nSõudeliidu presidendi Rein Kilgi arvates pean jätkama. Ka paljud tavalised inimesed tahavad, kui minuga emotsionaalselt räägivad, et paneksin ikka veel edasi! Olen tajuma hakanud, et mul on tegelikult üllatavalt palju fänne – ma poleks seda uskunud. Eks see teadmine tõstab natukene kõrvust.\nMinu enda sees möllavad jätkamisele mõeldes nii emotsioonid kui ka mõistus. Praegu on huvitav aeg.\n•• Sul on olümpiahõbe nii ühe- kui ka kahepaadis ning kui otsustad Londonissegi minna, sõuad seal järelikult neljases, kus veel medal puudub. On ju loogiline?\nMaailmas ei lähe kõik loogiliselt. Kõige loogilisem on ikkagi see, et ma ei lähe Londoni olümpiale (muigab).\n•• Ütlesid, et Eestis pole enam nii lihtne võita nagu 10–15 aastat tagasi. Kui üldisemalt vaadata, siis millises seisus Eesti sõudmine praegu on?\nEesti sõudmise potentsiaali hindan väga heaks, kuigi mõningad viimase aja arengud ei tee mulle rõõmu. Lisaks oli muidugi kahetsusväärne Leonid Gulovi spordist loobumine.\n•• Mida nende arengute all silmas pead, mis sulle rõõmu ei tee?\nMulle ei meeldi, kui lihtsalt lasti Gulovil ja mõnel teisel kõrvale astuda, et nendega ei tegeldud.\nSamuti valmistavad mulle Eesti sõudmises muret organisatsiooni kui terviku nõrkus ning organisatsiooni killustatus. Viimast väidet sobiks illustreerima paarisaerugrupi näide – sellel puudub ühine tegevuskava. Seni kuni omavahel kodus madistame, on kõik hästi, aga välisvõistluste tulemused kannatavad. Need probleemid on süvenenud viimastel aastatel.\n•• Kuivõrd sa neile probleemidele osutad, oma autoriteetse sõna sekka ütled?\nKuluaarijuttudes räägin ja selgitan, aga küsimus on ju selles, kes ma olen! Kui tahta spordis veel midagi korda saata, tuleb keskenduda oma asjadele. Ma ei saa kulutada palju energiat, et muuta organisatsiooni mingeid seisukohti või arusaamu. Selleks on organisatsioonis teised inimesed.\n•• Kui leiad tulevaks kevadeks, et tippspordist tuleb taanduda, kas jätkad siis sõudmise juures mõnes teises rollis?\nRaske küsimus... Esialgu ei oska vastata. Võib-olla vajan puhkepausi ja pean sõudmisest natukeseks eemalduma. Sõltuvusest on muidu raske lahti saada. Suitsetamisest loobuja püüab ju samuti sigaretipaki endast võimalikult kaugele panna.\n•• Kui otsustad minna Londonisse, siis millal peaks kindel olümpiapaatkond välja kujunema?\n2011. aasta hooaja jooksul. Olümpia-ettevalmistuse protsess peaks välja nägema samamoodi, nagu mul oli Tõnuga mullusteks Pekingi mängudeks. Istusin temaga ühte paati 2007. aasta kevadel.\nAga ärme räägime ainult minust! Sõudeliit on püstitanud eesmärgi viia Londonisse viis paatkonda, kellest kaks võitleksid medali ja üks kulla pärast. Kõik medalit nõudlevad paatkonnad peavad välja kujunema 2011. aasta jooksul, mil tuleb hiljemalt alustada olümpiaettevalmistusi. Muud olümpiapaatkonnad võivad tekkida ka juhuste kokku-langevuse tõttu.\n•• Milline on praeguse Eesti esipaatkonna Allar Raja – Kaspar Taimsoo potentsiaal?\nEi tea ega hakka ennustama. Ootan nende esimesi rahvusvahelisi tulemusi suure huviga.\n•• Kuidas majadussurutis sind mõjutab?\nSportliku kandi pealt mõjutab, sest sõudeliidu otsusega peavad kõik sportlased elama mais üliökonoomselt. Raha vähenemise tõttu otsustati loobuda ka MK-sarja avaetapist Hispaanias. Nii et side majandussurutisega on mul otsene, kuigi isiklikus elus, pere ülalpidamisel seda otseselt veel ei tunne, sest stipendimid on seni säilitatud varasemas suurusjärgus.\nKüll aga mõjutab surutis mind investeeringute kandi pealt: investeeringud ei kasva enam, mõned on koguni kahanenud. See võib jälle meeleoludes tunda anda.\n•• Kuhu sa oled investeerinud?\nMul on mitmeid investeeringud. Aktsiad, võlakirjad. Aga ma ei tegele investeeringutega ise, mul on kontohaldur. Jah, aiman ka ise üht-teist õigesti, kuid eelistan asjatundjaid. Aga vahel näen, et profidki eksivad mõnikord. Samas olen ise liiga alalhoidlik, et riskida.\nKoos vennaga oleme tegelenud ja tegeleme jõudumööda edasi ühise ettevõtlusega. Veel enne kinnisvarabuumi kõrgaegu ehitasime Pärnu rannarajooni kortermaja, kus ma praegu ka isegi oma perega elan.\n•• Praegu on ju õige aeg uuteks investeeringuteks, sest aktsiahinnad on all. Kas asud tegutsema?\nKohtungi peagi oma halduritega, kes tahavad teha ettepanekuid uuteks investeeringuteks.\n•• Kes saab sinust pärast sportlaskarjääri?\nPraegu ei tea veel, kellena ma siis raha teenima hakkan. Olen mõelnud mitmetest ametitest. Vähemalt ühiskondlikus korras jään kindlasti ka spordi juurde. Näiteks spordi propageerijana – miks mitte rattateede ehitamise initsiaatorina või siis kahe silla jooksu korraldamisega Pärnus.\nHoopis teine asi on spordi edendamine riiklikul tasandil. Otse öeldes pole Eestis suhtumine meeskonnasporti üldse hea! Riiklikul ja institutsioonide tasandil domineerivad individuaalsport ja individuaalalade tegijad, sest kogu ühiskonnas domineerib individualism. Aga riiki viib ju edasi koostöö! Kõnekas näide meeskonnaspordi ala-väärtustamisest on seotud selle premeerimisega, mis on väga meelevaldne ja otsene eiramine. Teine näide on EM-finaalturniirile jõudnud Eesti võrkpallimeeskonda suhtumine.\nKui olen ise tippspordiga lõpetanud, tahaks vähemalt ühiskondlikul tasandil seda valdkonda kuidagi arendada.\n•• Millise erakonna ridades?\nSee pole mu meelisteema. Mind on poliitikasse kutsutud küll, aga praegu tegeldakse väga aktiivselt mu abikaasa Tatjana kutsumisega. Teda püüdsid oma ridadesse värvata vähemalt kaks erakonda.\nOlen seisukohal, et kuni sporti teen, ei saa seda poliitikaga ühendada. Eelmistel kohalikel valimistel aastaid tagasi kutsuti ka mind hoolega erakonda – mõistagi loobusin. Seevastu Tatjana pääses sotsiaaldemokraatide nimekirjas asendusliikmena Pärnu volikokku, mis oli talle väga hea kogemus. Pekingi olümpia eel ja ajal ning ka nüüd pole Tatjanal paraku enam selleks aega, sest ta õpib veel Tartu ülikooli magistrantuuris.\nPoliitikas olemiseks peab olema põhjus ja poliitikategemist ei tohiks kasutada kui vahendit, sest see poleks aus valijate suhtes. Võib-olla olen liiga sinisilmne, aga ma tõesti tunnen nii.\n•• Kui suure huviga poliitikas toimuvat üldse jälgid?\nMeedia kaudu jälgin ja olen kursis üldise infoga, mida teab iga inimene tänavalt. Loomulikult ei tunne ma end turvaliselt, kui kuulen, mis valitsuses toimub. On näha, et tõeliselt riigimehelikult seal ei käituta. Aga raputavad teisedki asjad. Näiteks Villu Reiljani süüdimõistmine kohtus tekitas samuti sisimas ebaturvalise tunde.\nPere: abielus treener Tatjana Jaansoniga, peres kasvavad tütred Anita ja Greta.\nolümpiahõbe 2004 ühe- ja 2008 paarisaerulisel kahepaadil,\nMM-kuld 1990, hõbe 1995 ja pronks 1989 ühepaadil, MM-hõbe 2005 paarisaerulisel neljapaadil ning 2007 kahepaadil.\nMöödunud neljapäeval esines Jaanson Pärnu lähistel Jõulumäel Eesti suusaliidu kutsel suusatreenerite seminaril. Ta rääkis tippvormi ajastamise kunstist, aga muustki. „Mul pole kaasa võtta mingeid powerpoint’e ega graafikuid,” selgitab sõudekuulsus enne vastutusrikast etteastet ja lisab tagasihoidlikult: „Lähen sinna lihtsalt kohtuma, rääkima ning asju arutama.”\nJaanuaris nimetas Pärnu linnavolikogu Jaansoni kuuendaks linna aukodanikuks. Kahekordne olümpiahõbe pääses seltskonda, kuhu 1886. aastal nimetati admiral Konstantin Possiet, 1901. aastal professor Friedrich Fromhold Martens, 1934. aastal riigivanem Konstantin Päts, 2007. aastal dirigent Neeme Järvi ja 2008. aastal helilooja Valter Ojakäär.\n„Liigutav sündmus,” meenutab Jaanson. „Minust maaliti portree ja volikogu esimees tõi välja, et olen kolmest elusolevast aukodanikust ainuke, kes elab ka ise Pärnus ning liigub kohaliku rahva seas.”\nJaanson ütleb, et ei torgi tütreid Anitat (14) ja Gretat (9) taga, et nad tingimata sõudmisega tegeleks. Kuigi Anita käib juba sõudmistrennis, on tal ka muid huvisid. „Mingi soov Anital on, kuid esialgu jagab ta end veel erinevate huvide vahel,” selgitab Jaanson.\n„Noorem tütar ei tea sõudmisest seni veel ööd ega mütsi, näeb ainult, kuidas papa sõuab. Aga las lapsed olla – nende ees on veel kogu maailm lahti, tundku elust rõõmu!”


12 Tulemused Colombia\nVali osariik Bogotá\nUniversity Corporation Astuuria (UniAsturias) on kõrgkooli, mis eelnevalt põhilistele ja elementaarsetele seotud ülesandeid õpetamis-, uurimis- ja nõustamisteenus pakkudes kaugõppe ja virtuaalse strateegia.\nSelle peamine eesmärk on koolitada inimesi väga tugev isiklik ja ametialane struktuur, edendades oma s õpilast, l sotsiaalset vastutust, intress autonoomne, pidev, elukestev õpe, võimet tuvastada ja lahendada probleeme, valmisolekut muutusteks ja looming… [+]\nuline ja interaktiivse kommunikatsiooni kaudu mõtlemise, meeskonnatöö ja ülikoolis.\nSamuti on pühendunud kvaliteetse hariduse ja soodustab autonoomia ja paindlikkus õppeprotsessi nii, et selle lõpetajad on väga pädev, mitmekülgne spetsialistide ja uuriv vaim. [-]\nAsutas Jeesuse Seltsi aastal 1623, on katoliku ülikooli poolt tunnustatud Colombia valitsus, mille eesmärk on teenida inimühiskonna, eriti Kolumbia, püüdes luua rohkem tsiviliseeritud rohkem kultiveeritud ja õiglasema ühiskonna, mis on inspireeritud Gospel väärtusi. Soodustab põhjaliku koolituse inimesed, inimlikud väärtused, arendamine ja edastamine teaduse ja kultuuri ning aidata kaasa, juhised, kriitilist ja konstruktiivset ümberkujundamine ühiskonnas.\nRektor Paavstliku Javeriana University asub kuuendal korrusel hoone Emilio Arango, SJ see sõltub sekretariaat, peasekretariaat, juriidiline osakond, büroo Toetused Management Department of Communications ja ministeeriumi planeerimine.\nAkadeemiline Vice esmane ülesanne kehtestada suuniseid ja poliitika, mille alusel ja akadeemilise projektide Ülikooli arendada. See loeb toel erinevate asutuste ja üksuste juurde.\nVicerrectoría Lähis Ülikool\nTegevust ülikool keskkond on need, mis kipuvad tagada, et kõik protsessid Ülikoolis on kooskõlas haridus- põhimõtteid Jeesuse Seltsi ning edendada teket ja arengut haridussüsteemi ja soodustada, võimaluste piires, heaolu iga üksikisikutele, kes moodustavad ta.\nEesmärgiks on põlvkonna juhised ja õigeaegsete ja kiirendatud menetlused arendamine ja tugevdamine uurimis- otsuseid, arvestades tähtsust ja keerukust aktiivsus. Ettepaneku puhul eeldatakse, kui probleemid on seotud innovatsiooni ja kunstilooming, mida oma identiteedi uurimise. Tulevikus võib määrata instituudid.\nVicerrectoría pikendamine ja institutsiooniliste suhete\nSelle eesmärk on luua suunised laiendus aktiivsus ja institutsioonidevaheliste suhete ja õigeaegsete ja kiirendatud menetlused arendada ja tugevdada oma otsuseid.\nHaldus Vice eesistujariik\nÜlesanded, kes vastutab haldus- tegevus toimub iseloomule teenust teistes ülikooli tegevust ja neist kasu saada. (Põhikirja number 50). Halduspersonali vastutab tugifunktsioonide arengu õpetamise, teadustöö ja teenuste, samuti luua ja edendada Lähis Ülikool.\nEsimene ülikooli Kolumbia Institutsionaalne akrediteerimine\nMinistry of National Education, resolutsiooniga nr 1320 krediteerida 12. juuni, 2003, kell Javeriana University, mille kehtivusaeg on kaheksa aastat. Resolutsioonis rõhutatakse, et ülikool "on saavutanud piisava kvaliteet, vastavalt õigusnormid, on avalikult tunnistanud sellest läbi formaalne toiming institutsionaalne akrediteerimine".\nUuendamine Institutsionaalne High Quality akrediteerimine\nMinistry of National Education, resolutsiooniga nr 2333 6. märtsi 2012 uue institutsionaalse akrediteerimise kõrge kvaliteediga Pontificia Universidad Javeriana ja antud institutsionaalse akrediteerimise kõrge kvaliteediga filiaal linna Cali. [-]\nLCI Haridus Ta avas oma uksed maailmas aastal 1959 Kanadas Montrealis. Juba üle 50 aasta on ta ehitatud haridus- mudel, mis ületab riigipiire ja pakub palju loomingulisi võimalusi kõigile õpilastele üle maailma.\n1997. aastal jõudis ta Colombia ja täna on kontorid Bogota ja Barranquilla. Ülikool on tunnustatud kui üks koolide projekteerimine, köök ja tähtsam tarbekunsti maailmas.\nKuulumine selle olulise võrgustiku rahvusvahelise hariduse, see annab mei… [+]\nle võime on 21 kontorit 11 riigis 4 mandril, pakkudes kvaliteetset koolitust toetab üle 58 aasta traditsioon, mille parimad õpetajad ja spetsialistid eri valdkondades ja võimalus teha liikuvust, teades teiste kultuuride, keelte ja sõbrad.\nLühike väljaõppe aeg\nMeie õppekavade viimase 6 kuni 7 semestrit, st 24 kuud või 28 kuud, karjäär, mida neab sõltuvalt, siis lõpetab ja teil on spetsialiseerunud tahes meie kohtades üle maailma või võtta kraad tahes ülikoolid mis meil on lepingud läbi Orii\nKraad (Kanada ja Colombia)\nSaades oma diplomi LCI LCI Bogota või Barranquilla akrediteeritud Haridusministeeriumi Colombia, samuti saate diplom LaSalle College Montrealis tõendab cursaste õpinguid rahvusvaheline institutsioon.\nBogota LCI pakub:\n- Üliõpilaste osalemine olulisi sündmusi, nagu näiteks: - LCI Fashion Week, Plataforma K, Colombiamoda, Sabor Barranquilla, terasest pliiats, Behance ja TEDxBogotá Awards.\n- Uurides meie peate te võtma 6 taset inglise lõpetamist nõue, kuid sa võid õppida prantsuse või portugali sõltuvalt oma tulevikuplaane välismaale õppima.\n- Finantsabi isikud nagu: - Icetex, Banco Pichincha, Helm Bank, Bancolombia, teiste hulgas.\n- Kohalik õpikeskkondadele üliõpilased (haridus semi-custom) - parim loominguline keskkond ja ruumi, et arendada oma annet.\nMe tunnustatud keskpikas perspektiivis lipulaevaks institutsioon Kolumbia haridussüsteemi, mis tõlgendab põhjalikke muudatusi riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, vastates hariduse ettepanekuid ja uuendusi.\nSeega on näiteks haridus areng tarbekunsti, mis põhineb kvaliteedi, võrdsuse ja austuse. [-]\nSõidame teadmussiirde Ülikooli La Sabana, mille eesmärk on aidata kaasa majanduskasvu ja arengu soodustamine tootmissektorites Kolumbia ühiskonnas, et saavutada sotsiaalne mõju see.\nOTRI on agentuur, kes on edendamise eest vastutavate ja edastamine eri haridusasutuste kogukondade ja ettevõtete, teadusuuringute tulemuste Ülikooli La Sabana; toimiv agent teadmised, mis edendab suhet ülikooli ja ettevõtte. See üksus püüab efektiivselt ja õigeaegse… [+]\nlt Ülikooli kogukond erinevates arendusprojektides.\nTegutseme strateegiline partner, mis pakub tahke juhiseid, et võimaldada ettevõtete ja asutuste äritegevuse jätkamiseks, rakendades strateegiaid, optimeerida poliitika tugevdamine protsesside uuendamisel ja luua tooteid ja teenuseid, mis on esirinnas majanduse.\nMis õigusliku olemuse vundament\nCorporate Work apostolaat Opus Dei.\nMittetulundusühingute ja kasumi\nAkadeemilise laadi kolledž\nOtsida, suhelda ja säilitada tõde panusena ühiskonna arengule.\nFoster igakülgse arengu kõiki liikmeid ülikooli kogukond.\nChristian arusaam inimese ja maailma.\nEdendada austust transtsendentne väärikust inimese.\nEdendada töö tulemuslikkust, teenuste ja elas vahendina ehitada rohkem lihtsalt, rahulik ja kaastundlik ühiskonnas.\nUNIVERSIDAD de los Andes, School of Management (UASM) Universidad de los Andes on eraõiguslik mittetulunduslik asutus tunnustatud akadeemilise kvaliteedi Ladina-Ameerikas, mis asub Bogota, Colombia. Alates selle loomisest aastal 1948, ülikool on pühendunud pakub ümarad haridus, pakkudes oma õpilastele interdistsiplinaarses keskkonnas, mis ühendab kunsti, ja humanitaarteaduste vallas. See lubadus koos kõrgeimate rahvusvaheliste akadeemiliste standardite, on lub… [+]\natud Universidad de los Andes harida intellektuaal-, tehnika-, äri-ja humanist juhid, kes on mänginud aktiivset rolli tootmise mõtte, teaduse ja progressi Ladina-Ameerikas. Ülikool koosneb üheksa kooli strateegiliselt asub kesklinna Bogota, on kaunis ajalooline ülikoolilinnak, mis ühendab koloonia hooned kaasaegsete state-of-art konstruktsioonid. Campus pakub meie kogukonna uusimaid tehnoloogilisi ressursse, integreeritud raamatukogu infosüsteemi, mis on spetsialiseerunud klassiruumid ja vabaaja-ja spordirajatised .. School of Management UniAndes "School of Management (UASM), asutatud 1972, on laialdaselt tunnustatud kui üks top ärikoolides Ladina-Ameerikas. UASM on rahvusvaheliselt ja riiklikult akrediteeritud mainekama institutsioonide tegevuse akadeemiliste standardite nagu AACSB, EQUIS ja Amba. Need kolm akrediteeringud ülemaailmselt tuntud Triple Crown ja ainult 1% ärikoolides kogu maailmas on sellisest tunnustamisest. Teiste organisatsioonide ja trükised on samuti tunnustatud UASM pühendumist äri haridus: - Aspen Institute järjestatud UASM seas top 100 maailma ärikoolides seotud sotsiaal-ja keskkonnaküsimusi. - AmericaEconomia Magazine järjestatud UASM on MBA parimate seas MBA programmid Ladina-Ameerikas (4. koht). - Eduniversali valik tunnustatud UASM ainsa akadeemilise institutsiooni Colombia tuleb algusse Business School rahvusvaheliselt tuntud. UASM missioon on: Aidata kaasa Muodokas hariduse ja arengu sotsiaalselt vastutustundlikud kodanikud, mis hõlmab rahvusvahelist perspektiivi, pühendunud oma riigi ja suudab luua, mõista ja arendada organisatsioone. Aidata, kui akadeemilise kogukonna, suheldes organisatsioonid, ehituse, kehastus, õpetamise ja levitamise juhtimine teadmiste ühiskonna arengule. Uurimisrühmad Uuringud on olnud iseloomulik UASM alates selle loomisest ning on riiklikult tunnustatud. Aastatel 1965 ja 1998 registreeriti kõige rohkem uurimusi juhtimise Colombia (15% kogu teadus-väljund identifitseeritud) . Peale nende tulemusi, on oluline rõhutada kahte eritunnused laadi UASM teadus: mitmekesisust teemadel ja selle tähendust kontekstis. Praegu UASM on viis uurimisrühmade: Turundus; Finance ja Organizational Studies, Public Management and Business History. Alates 2002 umbes 300 väljaanded on toodetud UASM teaduskonna mis hõlmab riiklikke ja rahvusvahelisi raamatute peatükkide raamatuid, akadeemilisi artikleid, monograafiaid ja töödokumendid erinevate valdkondade juhtimine. Meie Research Center UASM on strateegia ja konkurentsivõime Center, mis keskendub teadus-ja konsulteerimist projektid sellistes valdkondades nagu konkurentsivõime, klastrid, jätkusuutlikkust, piirkondliku majanduse ja reguleerimine, innovatsiooni, ettevõtlust, strateegia era-ja avaliku sektori organisatsioonid ja ettevõtete sotsiaalne vastutus. Meie Liidud ja projektid ... UASM usub laitmatus rahvusvahelise äri haridus on vaid saavutada arendada lähedasi, koostööl suhted teiste institutsioonidega. Täna School omab mitmeid rahvusvahelisi liite ja projekte, mis sisaldavad: SUMAQ Alliance: Koosneb seitsme juhtiva koolide juhtimise Ladina-Ameerika ja Instituto de Empresa Hispaania , selle liidu eesmärk on pakkuda juhtival kommenteeritud hariduse multidomestic ja rahvusvaheliste ettevõtete .. Sotsiaalne Enterprise Knowledge Network (SEKN) ja Harvardi: hindamatuks toetada UASM sotsiaalse vastutuse algatusega ning on olnud väga produktiivne õpetamise, teadustöö ja teenindus. Babson-UASM liit: Global Entrepreneurship Monitor (GEM) ja edukas Transgenerational Entrepreneurship (STEP) uurimisprojekte. Lisaks UASM püüab arendada nõustamine projektide õpilastele nii koolides kui ka teiste täidesaatva haridusalast tegevust koos. Maailma Ressursside Instituudi (WRI): UASM ja WRI sõlmis arendada New Ventures programmi Colombia. Moore Fond: UASM sai USA $ 600,000 anda koolituse keskkonna juhtidele ja poliitikakujundajatele. Cornell, Hospitality / BoP: liit on ehitatud Cornelli Ülikooli arendada ühisprogrammi külalislahkuse ja uurida võimalust osaleda Cornell on konsortsium püramiidi (BOP) Learning Lab. Rahvusvahelise vahetusprogrammi reguleerimise veevarustusteenuste ja jätkusuutlikkus: Selle algatuse eesmärk on edendada uute edusammud reguleerida vee ja kanalisatsiooni valdkonnas, eesmärgiga saada kasu kasutajatele ja edendada valdkonna parandamist. ALADEN Alliance: Augustis 2008 allkirjastati vastastikuse mõistmise memorandumi vahel CENTRUM (Peruu), COPPEAD (Brasiilia), EGADE (Mehhiko) IESA (Venetsueela) ja UASM mille eesmärgiks on teha koostööd akadeemilises tegevuses nagu teadustöö ja publikatsioonide ja üliõpilasi vahetusi, teiste hulgas. Wharton Global Consortium Practicum: Joint konsulteerimist projektid MBA üliõpilaste UASM ja Wharton [-]\nAden on rahvusvaheline haridus-võrgu akrediteeritud ACBSP, kelle põhitegevuseks on oma School of Business, mis asutati 1992. aastal. See keskendub professionaalse arengu juhid ja ettevõtete juhid, nii modaalsus nagu e-õpe; ja praegu see on 26 kontori üle kogu 17 Ladina-Ameerikas ja Euroopas. Meie peakorter Bogota asub tuntud konverentsikeskus AR äripind, kus tunnustatud välis- ja siseturisti tegutsevad. Nagu kaubanduslikul tasemel, Bogotá, on tuntud oma majandusliku tugevus… [+]\ne, finants- küpsust, meelitades rahvusvahelised firmad ja kvaliteedi oma inimkapitali. Omadused selles linnas võimul on, et Aden Business School soovivad minna kaasa tänase spetsialistid parandada oma oskusi, tehes strateegilist ja uuenduslikke otsuseid läbi silla tippkeskuste vahel õppimise ja maailma äri. rahvusvahelistel seminaridel\nEAFIT EAFIT 50. aastapäeva tähistamine 2010. aastal oli võimalus arutleda veelkord sümbiootiline suhe meie institutsioon ja väljaspool kogukonnas. Reaalse tähtsus meie ülikooli programmid koos meie tihedad sidemed tööstussektoris ning õppejõud ja töötajad, kes on koolitatud vastavalt kõrgeimatele kvaliteedinõuetele, et meie ülikoolis ruumi, mis annab otsese juurdepääsu välismaailmaga, samal aeg varustada õpilased teadmisi, et seadustab inimese / eetiline osa ja toetab uusi … [+]\ntehnoloogiaid. Olemasolevad akadeemilisi programme ajal ei vasta täielikult ootustele Antioquia äriringkondadega ning rahulolematus oli katalüsaatoriks allkirjastamisel harta Escuela de Administración y Finanzas (School of Administration and Finance, või EAF) kohta 4. mai 1960 . Kolm kuud hiljem, august 17 American professor Bernard J. Hargadon Jr. algas õppetöö klassi kohta raamatupidamistava, osa ärijuhtimise õppekava, klassiruumis kesklinna Medellín. Nendest tagasihoidlik algus, erinevate arengute hiljem tekkis, et muudaks asutuse üheks Colombia juhtiv akadeemilised keskused. Esimene muudatus toimus 1962. aastal, kui Instituto Tecnológico (Institute of Technology) avas oma uksed ja hakkas pakkuma kraadi programmid tekstiil, tööstus- ja mehaanilised tehnoloogiate ja programmeerimine. See oli hetk, whentwo rohkem tähti (I ja T) lisati EAF nimi. Aastal 1963, EAFIT kolis oma praegusesse campus asub La Aguacatala naabruses Medellín lõuna pool. On olemas, et asutuse tähtsamaid muutusi, on toimunud, sh tunnustamiseks 1971 ülikooli ja tühistamine. tehnoloogilise programme, et teha ruumi uutele õppeainetes. EAFIT lõpuks moodustasid neli kooli: Juhtimine (1979), ehitus (1979), loodus- ja humanitaarteaduste (1997) ja seadus (1999). Ülikooli viies koolis avati 2012. aastal: Majandus-ja rahandusministeerium. Teises suur areng, Riiklik Haridusministeerium andis ülikooli akrediteerimine kvaliteetne institutsioon esmakordselt 2003. aastal ja 2010. aastal laiendati, et tunnustada neid kaheksa aastat. Täna, EAFIT on tipptasemel ülikool, mis pakub 19 bakalaureuseõppe programmidele, 3 doktorit, 21 magistrikraadi programmid ja rohkem kui 60 lõpetaja tunnistuse programmid, samuti täiendõppe programmide, keelekursused ja palju muud. Asutus on ka satelliit ülikoolilinnakud Bogotá, Pereira ja Llanogrande (Rionegro). [-]\nEAN Ülikool on Kolumbia kõrge õppeasutus asub Bogota Pealinna piirkond. Kell EAN õpilased kogeda mitmekülgsemaks nende ametialast arengut. Kõik meie bakalaureuse- ja magistriõppe programmid ärijuhtimise, majanduse ja rahanduse, ehitus ja keeled, annavad kõik oskused, et olla edukas selles väljakutseid ärikeskkonda. Õpilased leiavad ka vajalikku toetust ja juhendamist, et saavutada oma akadeemilise eesmärke. Kell EAN, mitmesuguseid võimalusi on saadaval!\ntamisest Universidad EAN oli selle tekkest 1960ndate lõpus, kui dr Hildebrando Perico Afanador kutsutud grupp spetsialiste vormistama loomise School of Business Administration, mis on inspireeritud tema veendumust, et arengu ja progressi riigi sõltus stimuleerimine ettevõtlikkust kodanike seas ja vajadust luua ettevõtetele.\nKuna peamine pooldaja see idee, Dr. Perico algas õppetöö 10. augustil 1967. 14 üliõpilast Techniques of Business Administration programmi, mis oli märkimisväärne saavutus, arvestades, et kuni selle ajani manustamine ei olnud kunagi õpetanud ega olnud seal ühtegi kolmanda astme institutsioonid, mis oli pühendatud hariduse äri Administraator ja ärimehed.\nIn kooli asutamine harta, mis allkirjastati 11. oktoobril 1968 HILDEBRANDO PERICO AFANADOR, Cecilia CRISSIEN DE PERICO Carlos Ramirez CARDONA Álvaro Rubio Salas CARLOS Alfonso CRISSIEN ALDANA asutajad on väljendanud soovi pühendada oma aega, kogemusi, oskusi ja elab arengut ja edu selle uue õppekava, mis pakub uute akadeemiliste ja humanistlikke raames programmide haldus- ja tehniliste teaduste, rõhuasetusega arendamine ettevõtjad ja ettevõtlikkust, et kooli lõpetajad matt kaasa sotsiaalse ja majandusliku arengu riikides, kus nad tegutsevad.\nMis püsiv juhtkond selle asutajad ja sissemaksete suur hulk õpetajate, kooli juhtkonna ja personali, kes on töötanud välja koostöös asutuse alates selle loomisest, selle programmid ja tegevus on laiendatud nii siseriiklikult kui ka rahvusvaheliselt, kuna sellega kehtestatakse olulised lingid välismaal. Kõik need tegurid mängivad rolli selle loomisel maineka institutsiooni, mis praegu tuntud kui Universidad EAN. See tunnustus on asutatud otsusega nr 2470 30. mai 2006 Haridus- Colombia. Praegu Universidad EAN seas kõige mainekama kõrgkoolide riigis, eristades end pioneer akadeemilise institutsiooni oma haridus- mudel põhineb üksikute kompetentside arendamine äri keskendunud programmide ja tugevdamine ettevõtlikku vaimu seas üliõpilased kes täidavad nii bakalaureuse-ja kraadiõppesse. [-]\nSergio ARBOLEDA Ülikool on kõrgkooli era-, mittetulunduslik, mille eesmärk on koolitada spetsialiste erinevates kultuurivaldkondades, ulatuva riigi ja rahvusvahelisel tasandil. Missioon Sergio ARBOLEDA Ülikool on pühendunud põhjalik koolitus kvalifitseeritud spetsialistid teaduse, teadusuuringute ja kultuuri, struktureeritud vastavalt põhimõtetele Christian ja humanistlik filosoofia, mis on moodustatud eetiline ja kodanikuõpetuse, loovat ja kriitilist mõtlemist; Samuti võ… [+]\niks kaasa majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu, nii siseriiklikult kui ka rahvusvaheliselt.\nVaade Sergio ARBOLEDA Ülikool on kõrgkooli, era-, otsib isiklikku ja tööalast koolitust erinevate teadmisi, akadeemilist ja kultuurilist tegevust, edendada teadus- ja pöördumisest liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse sotsiaalsete mõttes ja akadeemilist. [-]\nIdapiirini La Candelaria naabruses Bogota, ajalooline, poliitiline ja kultuuriline de Colombia, jalamil Cerro de Guadalupe, asub External Ülikooli Colombia. Campus pindala on 65.000 ruutmeetrit. Ta esitas eleven hooned varustatud kaasaegse infrastruktuuri akadeemilises elus, ümbritsetud aedade ja metsamaad eest nautida ülikooli kogukond. Nad moodustavad samuti osa ülikooli rajatised mitu vana maja La Candelaria naabruses ja Egiptus. In kaugel põh… [+]\njas Bogota peakorter asub puhke El Alcázar, pindala 14 hektarit, et vastuvõtva mitmeid spordirajatisi ja saali kultuuri-ja akadeemilised tegevused. [-]


Vaata ja imesta: Tulest välja roninud vormelipiloot edastas video haiglavoodist - eestinen\nVaata ja imesta: Tulest välja roninud vormelipiloot edastas video haiglavoodist\nnov. 30 mai 29 eestinen\nEile pühapäeval, 29. novembril Bahreini GP-l ränga avarii teinud ning põlema süttinud autost välja roninud vormelipiloot Romain Grosjean tervitab oma fänne haiglavoodist.\nMees märgib, tema olukord on ok, aga ta ei saa nüüd mõnda aega fännide kirjadele vastata. Tal said põletada käed ja jalad.\nGrosjeani juhitud auto murdus enne põlema süttimist pooleks. Ta kiitis auto kokpiti turvakookonit, mis tema elu päästis. Turvasüsteemid lisati autodele 2018. aastal peale seda, kui hukkus Jules Bianchi.\nVideost on näha, et mehel on käed sidemetes, aga muidu on meeleolu positiivne.\n28. jaanuar 2022, 10:33


Uudised - Suvine 3x3 tänavakorvpalli Eesti meistrivõistluste sari stardib Viimsist\n20. mail algab 3x3 tänavakorvpalli Eesti meistrivõistluste sari traditsioonilise Viimsi 3x3 siseturniiriga. Avaetapp pakub rohkem põnevust kui varasemalt, kuna sellel selguvad ka sügis-kevad perioodil toimunud 3x3 saalikorvpalli Eesti meistrid ning tegemist on ainsa korraga, kui Eestis saab mängimas näha juunikuus FIBA 3x3 maailmameistrivõistlustele sõitvat Eesti 3x3 koondist.\n"Ma ei mäleta, et kunagi varem oleks Eesti meeste arvestuses nii tõsine konkurents olnud", hindas 3x3 Viimsi Open 2018 turniiri Eesti Korvpalliliidu 3x3 valdkonna juht Reigo Kimmel. "Mängima tulevad mitmed tuntud 3x3 mängijad Kiur Akenpärg, Renato Lindmets, Erik Luts, Heigo Erm, Mario Paiste, Illimar\nPilk, Kristjan Evart, Mario Polusk, Egert Haller ja mitmed teised. Kõikidel on eesmärk võita Siim Raudla poolt kokku pandud Eesti 3x3 MM-i koondist, kelle kohta on hetkel vaid teada, et selle üks liige on Maik-Kalev Kotsar".\nMeeste arvestuses on võistkonnad jagatud kolme alagruppi, kus A-alagrupis mängivad 3x3 saalikorvpalli parimad ning mille võitja on ka 3x3 saalikorvpalli Eesti meister, B-alagrupis mängib Eesti 3x3 koondis teiste eliit sarja meestega ning C-alagrupis pakuvad tugevatele konkurentsi harrastajate võistkonnad. Sarja võitja pääseb 11. augustil Tallinnas, Vabaduse väljakul toimuvale finaalturniirile.\nVõistluste peakorraldaja, KK Viimsi juht Tanel Einaste ootab kõiki spordisõpru 20. mail Viimsi kooli spordisaali võistlustele kaasa elama. "Ma isegi ei mäleta, millal Maik-Kalev Kotsar viimati Viimsis korvpalli mängis", lisas Einaste. Võistluste pealtvaatamine on kõigile tasuta.\nKui meeste arvestuses on Viimsi 3x3 turniirile registreerimine lõppenud, siis U18 noormeeste ja neidude, 35+ seeniorite, naiste ja U13 sarja poiste registreerimine FIBA 3x3 lehel alles algas.


Aed: Kuidas Pügatud Taimede Jaoks Trelli Teha - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Pügatud Taimede Jaoks Trelli Teha\nKuidas Pügatud Taimede Jaoks Trelli Teha\nKonteinerite aiandus võimaldab teil kasvatada kõiki oma lemmiktooteid siseruumides ilma igasuguse väliala aiakoha vajaduseta. Võite isegi kasvatada ronimistaimi, sealhulgas lilli nagu pasiflovaenlased (passiflora spp.) ja taimed nagu kurk (cucumis sativus) ja tomatid (solanum lycopersicum). Pärast...\nPakkige viinapuude õpetamiseks pottidega ronimistaimi, mis koosnevad pahkluust.\nKonteinerite aiandus võimaldab teil kasvatada kõiki oma lemmiktooteid siseruumides ilma igasuguse väliala aiakoha vajaduseta. Võite isegi kasvatada ronimistaimi, sealhulgas lilli nagu pasiflovaenlased (Passiflora spp.) Ja taimed nagu kurk (Cucumis sativus) ja tomatid (Solanum lycopersicum). Pärast ronimisvarustuse pakkumist peamise pinnase, vee, väetise ja valgustuse vajadustega peate tagama taimede koolitamiseks trelli või kasvama kogu oma maja või verandrauale. Ehitage trepp, mis sobib potti, nii et saate vajadusel kogu taime hõlpsalt liikuda.\nMõõdetage purki läbimõõt ja sügavus, et määrata sobiva suuruse rehvile. Mahutist läbimõõduga riie on hästi töötav.\nLõigake kaks 1-1-tollist plaati soovitud trelli kõrguseni umbes 2 kuni 3 jalga, pluss anuma sügavus.\nLõigake 45-kraadise nurga allosa lõikamine iga 1-1-tollise plaadi ühes otsas, et hõlpsasti juhtida trelli mulda.\nPaigaldage 1-1-tollised lauad tasasele pinnale, nii et väliste servade vaheline kaugus on poti diameeter poolest.\nLõigake riivitükk rihma jaoks vajaliku laiusega. Pikkus peab olema ligikaudu 4 tolli, mis on lühem kui soovitud treppide kõrgus, et võimaldada vahekaugust mulla ja võre põhja vahele. Pidage meeles, et võre ei ole nii pikk kui 1-1-tolline lauad, sest 1-1-tolliste lauad on ekstra pikkusega, et kompenseerida mahuti sügavust.\nLiigutage võre 1-1-tolliste lauade ülemiste servade ja külgede külge ja 1 x 1-tolline lauale asetatud võre. 1-1-tolliste plaatide põhi on pikem kui võre, et võimaldada mahuti sügavust ja mulla ja võre vahelist vahemaad.\nSuruge trellis mulda, asetage konteineri keskosa ja konteineri serva vahel umbes pooleks. Puuduta 1-1-tolliseid plaate haamriga, kui te ei saa seda käes käes hoida. Taimede väljaõppe alustamiseks koo taimede pikkus võreesse.\nKui eelistate rohkem maalähedast rehvi, võite asendada 1-inch-1-tollise lauaga 1-tollise läbimõõduga pulgad ja asetada võre asemele väikesed pulgad võrgumustri kujul.


Edu: Antarktika eksperiment näitab, et ka Marsil saab köögivilja kasvatada - Heureka\nEdu: Antarktika eksperiment näitab, et ka Marsil saab köögivilja kasvatada\nTaimede eest hoolitsenud Paul Zabel Antarktikas kasvatatud nuikapsastega.\nPolaaröö jooksul kasvatasid teadlased kauges Antarktise uurimisjaamas kilode kaupa köögivilja. Ekstreemsetes tingimustes viljakasvatuse edu näitab, et ka Marsile suunduvad astronaudid võivad saada seal endale ise süüa kasvatada.\nEksperimentaalse kasvuhoone nimetuseks on EDEN ISS ning nagu selle nimigi viitab, oli eksperimendi eesmärgiks kosmiliste uusasukate jaoks elutähtsalt olulise värske toidu tootmise katsetamine. Katse korraldanud Saksa Kosmosekeskuse (DLR) teatel elas Alfred Wegeneri Instituudi uurimisjaamas Neumayer III samal ajal 10 inimest, kes nende eest hoolitsesid, aga ka värsketest viljadest toidule täiendust said, kirjutab space.com.\n«Pärast enam kui poolt aastat kestnud eksperimenti Antarktikas võime öelda et sellise eraldatud ja iseseisva kasvuhoone tehnoloogia on ka Maa kõige keerukamates kliimatingimustes kohane ning võib aidata kaasa ka tulevastel Kuu- või Marsi-missioonidel,» seisis DLRi pressiteates. Seejuures oli saak külluslik ning seda kestis korjamisjärgselt mitmeks nädalaks.\nKokku kasvatasid teadlased vaid 13-ruutmeetrises kasvuhoones 77 kilogrammi lehtkapsast, 51 kilogrammi kurki, 29 kilogrammi tomateid, 12 kilogrammi nuikapsast, 9 kilogrammi ürte ja 5 kilogrammi rediseid. Lisaks külvati veel ka paprikat ja maasikaid, aga need ei hakanud tõenäoselt puuduliku tolmeldamise tõttu normaalselt vilja kandma.\nEnamusel päevadest hoolitses peamisest uurimisjaamast ligi 400 meetri kaugusel kasvavate taimede eest teadusgrupi liige Paul Zabel. Päevadel, kui ilmastikutingimused nii pika vahemaa läbimist ei võimaldanud, võttis selle üle automaatika Bremenis asuva uurimisjaama juhtimisel.


SNB ei paku head uudiseid Francile - Uudised - 2019\nSNB ei paku head uudiseid Francile\nB.S.N.L 2 - B-RAY ft. YOUNG-H (Mai 2019).\nŠveitsi frank langes täna pärast USA dollari ja Jaapani jeeni vastu, kuna Šveitsi keskpank säilitas oma äärmiselt paindliku poliitika ja valuutapiirangu. Swissie oli euro suhtes peaaegu tasane.\nŠveitsi keskpank hoiatas nullilähedased intressimäärad ja franki ülemmääraks 1, 20 eurot euro kohta. Keskpank kordas lubadust piirata frangi kasumit euro suhtes, kui see on vajalik. SNB märkis, et "maailmamajanduse taastumisele on ikka veel suuri riske". Sisemajanduse osas selgitas pank, et "2013. aasta neljas kvartal näitas majanduskasvu aeglustumist".\nZEW / Credit Suisse majandusväljavaadete näitaja langes märtsis 9, 7-19, 0. Aruandes kinnitati, et Šveitsi majanduse väljavaated halvenevad, muutes Swissie vähem ohutuks ja vähendades seeläbi oma varjupaiga vääringu väärtust.\nTäna kell 16:29 GMT tõusid USA / CHF 0, 800-lt 0, 8835-ni, jõudes kõrgeimini 0, 8686 päevas. CHF / JPY langes 116, 15-lt 115, 88-ni ja selle päevane madalaim oli 115, 51. EUR / CHF oli 1, 2175, avamise määr ligikaudu 1, 2178.


Blow off klapist viskab õli - Eesti Saabiklubi foorum\nBlow off klapist viskab õli\nR Dets 29, 2017 0:23\nMure selline et pole kunagi selle mootoriga blow off klapist õli välja visanud.Nüüd umbes kuu aega tagasi avastasin et peale sõitmisi on õhufiltri toru (kummi toru mis tuleb turbost ja läheb filtri karbi külge) kergelt õline.Nüüd olen jälginud seda pikemat aega ja tundub et probleem ei kao.Olen ka iga hommik õlivarrast kontrollinud aga seal õli vähenemist pole märgatavalt näinud.Täna sai saabil esiosa lahti võetud ja turbo lõtku katsutud, aga see kõik tibens tobens.Sama korralik kui 5kuud tagasi katsudes.Ja lammutades avastasin et cooleri lõdvikud on ka ikka suht õlised seest. Mida peaks tegema ja kontrollima ja kas oil catch cani kuhugi vahele panema? Igasugune nõu abiks.\nR Dets 29, 2017 0:31\nKerge pilt ka, peale sõitu see koht leemendab kõik kergelt.\nT Jaan 02, 2018 0:31\nKeegi vist ei oska aidata? Igatahes, laon pilli kokku ja panen karterituulutuse volla pudelisse ja annan hagu veits masinale.Kui sealt viskab õli pudelisse siis surve karteris nt.Mõõtsin silindrid üle, et äkki kuskil mingi kolb või rõngas katki, aga kõik silindrid 10pool ja 11pool vahemikus. Näiteks kui mootor oleks kohvi siis viskab ka tuulutusest õli, hea näide tuua tuttava audi mootoril.Kõik silindrid olid tal 10bari aga siis kui mootor sai valu lõi surve karteri ja tuli bovist õli\nT Jaan 02, 2018 9:13\nSaabil ei ole bov-i. Juhul kui sa ise oled bov-i külge pannud ja sealt õli tuleb siis pakuks, et turbo läbi. Keskosas on õlirõngad ja need lekivad.\nT Jaan 02, 2018 10:20\nSisselaske süsteem on alati kergelt õline, saad catch caniga lahti sellest. Kui catch can liiga kiiresti täis saab, siis võib olla tõesti probleem, kuid hetke kirjelduste järgi on täiesti normaalne nähtus.\nT Jaan 02, 2018 10:23\nPalun seleta, kuidas sisselaske osa enne turbot saab õliseks ja kuidas see normaalne on?\nT Jaan 02, 2018 11:15\nT Jaan 02, 2018 11:39\nIkka ei saa aru. Seda, et karterituulutusest natuke õli turbosse ja sealt edasi mootori suunas liigub, ma tean. Millest hetkel aru ei saa on see, et kuidas õli turbost õhufiltri suunas liigub? Seal ju õhuvool ikka õhufiltrist turbosse.\nR Jaan 05, 2018 0:57\nBob on ju blow off klapp ja see täitsa olemas.Lihtsalt võetud see toru ära mis läheb klapist õhufiltrisse.Aga nagu ron24 väitis siis tubros võib täitsa viga olla.Aga homme või ülehomme üritan uurida kas tuleb äkki karterituulutusest seda õli ja kui tulebki siis catch can vahele mille tellib ebayst.Või kas on ohtlik nimodi ringi sõita ? õlivarrast olen iga hommik kontrollind ja sealt nagu ei vähene\nR Jaan 05, 2018 7:13\nEga see ohtlikumaks enam ikka ei lähe, kui see siiani oli. Kui õlitasemel silma peal hoiad ei juhtu midagi.\nP Jaan 07, 2018 1:58\nKarterituulutus üle kontrollitud, pudelile volla otsa ja ei pritsind nagu piiskagi sinna.Kas peale turbo jääb mingeid võimalusi veel üle? turbo lõtkud pole üldse üldse halvad ja nüüd kui peakski olema õlirõngad siis... krt krt.On soovituslik edasi sõita?\nP Jaan 07, 2018 2:24\nTurbo õlirõngaid saad kontrollida. Jätad auto ööseks seisma ja hommikul käivitad hetkeks. Nii 3sek. Ja siis võtad õhusisselaske toru otsast ära, kui rõngad läbi on külmas kojas näha õli. Küll aga peab siis auto ka käivitusel sinist tagant välja ajama.


Avaõiguslike vahenditega tehtud uurimistöö peaks olema vabalt kasutada — Sirp\nKuivõrd on digitaalhumanitaaria Eestis kanda kinnitanud? Võiks eeldada, et riiklik huvi digiteerimise ja infotehnoloogilise uurimistöö vastu on sellele suunale soodne pinnas.\nParaku on digitaalhumanitaaria Eestis veel lapsekingades, isegi kui näiteid intensiivistuvast dialoogist humanitaaride ja infotehnoloogide vahel leiab üha enam. Meil on selle suuna arenguks tõepoolest mitmed head eeldused. Esiteks üha kasvav uurimisaines: oluline osa meie kultuuripärandist või muust kultuurilisest teabest on praeguseks juba digiteeritud ja ootab leidlikke ning sisukaid analüüse. Teiseks üldine positiivne foon ja laialdane erialane kompetents infotehnoloogiliseks uurimistööks humanitaaria valdkonnas. Kolmandaks lubab Eesti väiksus teostada tõepoolest ammendavusele pretendeerivaid andmeanalüüse. Nii et kui eeldused huvi, tehniliste oskuste ja andmekogude näol on olemas, siis vajaka tundub olevat ennekõike metodoloogilisest ja teoreetilisest kompetentsist, suutlikkusest sõnastada originaalseid uurimisküsimusi ja suhestuda aktiivsemalt rahvusvahelise uurimistööga. Kuid olen üsna kindel, et lähiaastad toovad selles valdkonnas kiireid muutusi.\nKirjasõna valdkonda puudutavast piraatlusest räägitakse muusika, filmide, tarkvara jms piraatluse kõrval vähem. Nende valdkondadega seonduvatel probleemidel on küllap ka ühisosa, kuid arvan, et probleemid on siin spetsiifilisemad, kui pealtnäha paistab. Laialdane illegaalne ja poolillegaalne levik on pannud minu näiteks muusikat rohkem ostma kui aastakümnetetaguses infosulus, ehkki plaatide ostmine üldiselt on vähenenud. Kui tuttav on Sulle nn autoriõigusi puudutav piraatlus või vargus?\nDigitaalse pöörde tagajärjed muusikatööstuses ja kirjastamises on üksjagu erinevamad, kui tihti arvatakse. Võimalus muusikat legaalselt või illegaalselt alla laadida on selgelt mõjutanud muusika tarbimise iseloomu: üha enam kuulatakse muusikat lugude, mitte albumite kaupa, üha enam saadab muusika meid kõrvaklappides kõikvõimalike asjatoimetuste juures (jalutades, sportides, tööd tehes jne). Raamatute tarbimist pole digiteerimine märgatavalt mõjutanud: me loeme endiselt raamatuid otsast lõpuni, mitte juhuslike peatükkide kaupa, me eelistame endiselt istuda lugeriga mugavas toolis, nagu varem paberraamatuga, mitte vedada seda endaga kaasa metsarajale või spordisaali jne.\nMis puutub aga piraatlusse, siis olen üsna sama meelt, et sageli aitab varastamine kaasa konkreetse teose legaalsele müügile; muusikas on seda seost ammu näidatud: mida rohkem vaadatakse tasuta mõnda artisti You Tube’is vm, seda enam ostetakse/laaditakse alla ka tema plaate. Kui vaatan omaenda käitumist, siis juhtub nii mõnigi kord, et kui mõni tasuta hangitud e-raamat mulle korda läheb, ostan selle ka paberil. Nii et kuigi mul pole käepärast konkreetset statistikat, siis kaldun arvama, et piraatluse mõju digiajastu kirjastamisele ei ole kuigi suur; ei maksa eeldada, et kõik need, kes on hankinud piraatraamatuid, oleksid need rangema kontrolli tingimustes raha eest soetanud. Pigem on tõenäoline, et inimene, kes kasvatab endas lugemisharjumuse piraatraamatute toel, võib ühel hetkel hakata raamatuid ostmagi. Mäletan, et kui veebis pandi mõni aasta tagasi suurte kirjastuste survel kinni üks illegaalseid e-raamatuid jaganud veebileht, siis näitasid järelkajad selgelt, et selle veebilehe kõige tänulikumad kasutajad olid üliõpilased ja teadlased riikides, kus puuduvad igasugused võimalused osta uuemat erialakirjandust.\nKui ilukirjandustekste olen ma 99% hankinud legaalsel moel, siis esseistlikku ja uurimuslikku kirjavara laadin ma palju netist illegaalselt alla. See on muidugi ka tohutult mugav, võrreldes omaaegse olukorraga, kui tuli piirduda meie vaeste raamatukogudega või oodata tellimuse saabumist välismaalt. Kas maksumaksja (teadurit ülal pidades ja talle uurimus- jm toetusi võimaldades) juba niigi suurelt jaolt kinni makstud uurimistööd ei võiks kõigile vabalt kasutada olla? Humanitaaria tekstide põhilugejaskond on ju kaua juba paraja osa tekste niikuinii ülikoolide ja raamatukogude kaudu tasuta oma lugemislauale hankinud. Kui palju reaalset raha läheks süsteemist välja, kui hirmkallid nišiuurimused vabavaraks teha? Kes niisugusest muutusest reaalselt kaotaksid?\nTore ülestunnistus, loodetavasti ei koputa su uksele asjakohaste instantside esindajad … Kuigi ideaalis jagan suuresti sama arvamust, et avaõiguslike vahenditega teostatud uurimistöö peaks olema vabalt kasutada, ja selles suunas on viimastel aastatel jõuliselt liigutud, siis tegelikkus on muidugi mõnevõrra keerulisem. Ennekõike tuleb silmas pidada, et teadlased avaldavad oma uurimistulemuse tihti rahvusvahelistes või kodumaistes erakirjastustes ja viimaseid ei ole võimalik sundida oma „kaupa” tasuta jagama. Sisuliselt on kujunenud olukord, kus suur osa teadlastest töötab maksumaksja raha eest või ühiskondlikus korras rahvusvaheliste teaduskirjastuste hüvanguks, kelle sisuliselt ainus ülesanne on töö tulemused trükki/veebi toimetada ja kallilt raamatukogudele maha müüa (kusjuures ka neid raamatukogusid peetakse tihti üleval maksumaksja raha eest). Tõsi, probleem rahvusvaheliste teaduskirjastuste hunnitutest kasumitest ja teadlaste süüdimatust ekspluateerimisest on juba mitu aastat päevakorral ning astutud on esimesi samme selle monopoli murdmiseks. Loodetavasti kannavad need katsed vilja.\nMa ei toeta siiski täielikku üleminekut vaba ligipääsuga teaduskirjastamise süsteemile, sest siis on oht, et kaob ära vajalik kvaliteedisõel, millist rolli ajakirjad ja teaduskirjastused siiski endiselt täidavad, ja sisuliselt ummistub veeb kõiksugu teadustekstidest, mille seas oluliste ja uuenduslike ülesleidmine võib osutuda võimatuks ülesandeks. Mulle tundub mõistlikum kompromisslahendus, kus teaduskirjastused hakkavad esiteks senisest enam rahastama teadlaste panust nende ettevõtmisse ja alandama oma müügihinda, teiseks püütakse digitaalselt teha kättesaadavaks kogu senine teaduskirjandus, nii et seda oleks võimalik vähemalt teadusraamatukogude registreerunud lugejatel tasuta kasutada, ja kolmandaks lubataks teadlastel senisest rohkem oma uurimistöö tulemusi ülikoolide kodulehel või Academia.edu-tüüpi veebilehtedel tasuta jagada (s.t lõdvendataks praegu tihti drastilisi autoriõiguse sätteid).\nEestiski on viimastel aastatel toimunud kaua tagasi hoitud muutused: Digari vahendusel on vabavaraks saanud kultuuriajakirjad. Neid on nüüd palju lihtsam tsiteerida ja uurimistöös kasutada. Tudengid valivad lõviosas seminarilugemisteks netis kättesaadavad tekstid. Need muutused on ju üldiselt väga positiivsed ning kaotused ei ole märkimisväärsed.\nOlen juba aastaid olnud seisukohal, et kõiki riiklikult ülal peetavaid kultuuriajakirju peaks saama täies mahus veebis lugeda; uute numbrite puhul peaks olema teatav ajaline piirang (näiteks paar-kolm kuud), et tagada siiski ka paberväljaande üllitamise otstarbekus. Praegu on aga tõepoolest nii, et sisuliselt kogu kultuuriajakirjandus on Digaris tasuta kättesaadav ja ma ise loodan küll, et see annab nii mõnelegi vanale tekstile uue elu. Näeksin tegelikult hea meelega, et üha enam kultuuriajakirju jõuaks ka digiplatvormile, nagu praegu on Teater.Muusika.Kino, ent see eeldab mõistagi riiklike lisavahendite eraldamist. Muide, ei saa jätta lisamata, et kultuuriväljaannetest on suurima digipeetusega Sirp, mille veebileht ja arhiiv lausa karjuvad uuendamise järele. See on seda silmatorkavam, et omal ajal oli Sirp vist kõige esimene kultuuriväljaanne, mis veebi kolis ja oma tekste tasuta jagama hakkas.\nOmeti on kõnealuses vallas säilinud võrgulugejale ligipääsmatud alad. Miks ei võiks suurem osa „Eesti mõtteloo” köidetest olla võrgulugejal vabalt tarvitada? Kindlasti võiksid priilt käes olla ka mitmed „Avatud Eesti raamatu” ja Tallinna ülikooli sarjade raamatud. Kõik ei seisa ju alati autoriõiguste, vaid ka hea tahte puudumise taga.\nNeed ei ole siiski päris võrreldavad asjad. Kultuuriajakirju annab Eestis välja SA Kultuurileht, mis saab raha otse riigieelarvest (ainult väike osa teenitakse ajakirjade müügist). Ilmamaa (mis annab välja „Eesti mõtteloo” sarja) või Tallinna Ülikooli Kirjastus ei ole avaõiguslikud kirjastused, vaid peavad oma tulu ise teenima. Kuigi suur osa akadeemilisest kirjandusest ilmub Eestis mitmesuguste toetuste toel (esmajoones tänu kultuurkapitalile), siis see ei tähenda sugugi, et toetus katab kõik väljaandmisega seotud kulud. Niisiis on selge, et müügitulu on seda laadi kirjasõna üllitamise vältimatu eeldus. Pealegi, kui me räägime tõlketeostest (nagu AERi sarja raamatud), siis lisanduvad nendele tõlkeõigustest tulenevad piirangud: reeglina ei luba tõlkeõiguste lepingud raamatute veebis tasuta jagamist. Seejuures olen nõus, et näiteks kultuuriministeerium võiks leida vahendid, et teha veebis tasuta kättesaadavaks „Eesti mõtteloo” kõik senised köited, nii et saaks kaetud autorite või nende õigusjärglaste põhjendatud ootused autoritasule ja kirjastuse hinnanguliselt saamata jäänud müügitulu (summa ei oleks kokku ilmselt kuigi suur).\nAjalooraamatute, nt Norman Daviese omade puhul teenib kirjastus küllap arvestatava osa eestindamise ja kirjastamise kuludest turult. Kui suur on aga turuosa näiteks keskaja kirjanduse antoloogia, Kanti või siis äärmusena hüpoteetilise Frege või Husserli eestinduse puhul? Kas viimaste laadis tõlgete vabavaraks tegemist takistab midagi olulist peale hea tahte puudumise?\nEndiselt: kirjastamine on laadilt äritegevus ja ei saa eeldada, et kommertsalustel tegutsevad kirjastused peaksid olema huvitatud oma toodangu tasuta jagamisest. Ei oska öelda täpseid arve ja need erinevad mõistagi teoseti, ent nii „Keskaja kirjanduse antoloogia” kui Kanti või Husserli puhul etendab müügitulu väga olulist rolli, nii laekub kindlasti vähemalt pool raamatu eelarvest (ülejäänu on siis kultuurkapitali vms toetus, mis teeb seda laadi teoste väljaandmise ülepea mõeldavaks). Nii et kui seada eesmärgiks nende tasuta jagamine, siis ei oleks nende väljaandmine Eestis enam mõeldav. Tõsi, kui tõlkeõigused seda ei piira, s.t originaal kuulub n-ö avalikku omandisse, siis ei ole päriselt mõeldamatu mõningate kitsamale lugejaskonnale orienteeritud teoste tasuta või soodushinnaga veebis kättesaadavaks tegemine siis, kui teose trükiversioon on läbi müüdud ja kirjastus ei ole kordustrükist huvitatud. Nii meeldiks mulle endale kindlasti, et „Keskaja kirjanduse antoloogia” oleks ühel ilusal päeval veebis kui vabavara; ühtlasi eeldab see, et ideega on lisaks kirjastusele nõus ka kõik veerandsada tõlkijat, kelle looming nende kaante vahel leidub.\nEhkki Eestist räägitakse sageli kui e-riigist, pole eesti kirjastajate välja antud raamatud netis samavõrd eelvaatamiseks kättesaadavad. Oled seotud mitme kirjastusega. Miks see nii on?\nTegelikult leidub kirjastusi, kes panevad üsna süstemaatiliselt raamatute eelvaateid veebi üles (nt Ilmamaa), ja neid, kes pakuvad eeltutvustusi valikuliselt (nt Varrak). Kuid muidugi, eelvaateid võiks olla rohkem, oletan, et ennekõike on nende puudumise taga vähene tööjõud või hoolimatus. Kõikide eestikeelsete e-raamatute puhul on võimalik aga eelvaatega tutvuda.\nMilliseid muutusi sa tuleviku peale mõeldes, digiajastu raames ette näed, milliseid kõige enam ootad?\nPole kahtlustki, et „digitaalne pööre” on üks suuremaid kultuurilisi muutusi inimkonna ajaloos ja selle kõiki tagajärgi ei ole võimalik parimalgi juhul ennustada või hoomata. Helgetel hetkedel mõtlen, et kõik varasemad põlvkonnad on loonud ja leiutanud justkui selle nimel, et meil oleks võimalik nüüd kogu see tehtu korraga aktiivsesse kasutusse võtta. Me oleme esimest korda inimkonna ajaloos jõudmas olukorda, kus suur osa maailma kultuuripärandist on meile igal ajahetkel kättesaadav: kõik laulud, kõik filmid, kõik raamatud, kõik fotod jne. Kui vaadata arengule Eestis, siis on kultuuriministeerium võtnud eesmärgiks digiteerida kogu Eesti audiovisuaalne kultuuripärand, sh kõik filmid, telesaated, fotod jne. Väga jõuliselt käib sellega rööpselt kirjapärandi digiteerimine. Võib ainult ette kujutada, millised võimalused see avab, kui meil on võimalik oma tahvelarvutist või nutitelefonist vaadata suvalisel hetkel ja suvalises kohas ükskõik millist Eestis tehtud dokfilmi või telesaadet, lugeda kõiki ajalehti, ajakirju, vanaraamatuid jne.\nSelline olukord seab uute väljakutsete ette kogu meie haridussüsteemi. Digitaalse kirjaoskuse õpetamine peab algama maast madalast, informatsiooni leidmise ja omandamise asemel on juba mõnda aega keskseks küsimuseks tõusnud informatsiooni selekteerimine ja kriitiline analüüs. Arvutiõpe ja infotehnoloogia ei peaks enam ammu olema miski omaette aine, vaid see tuleks ühel või teisel moel lõimida enamiku õppeainetega. Ülikoolidki peavad leidma toimiva tasakaalu e-õppe võimaluste ja väikeste vahetute seminaride vahel, mis tähendab, et tavapärane kateedrist peetud massiloeng on usutavasti määratud kaduma. Aga, jah, kogu selle digitaalse külluse kõrval loodaks muidugi vargsi, et oma olulise rolli suudavad säilitada ka trükiraamatud, kinofilmid ja elavad vestlused – et me ei koliks päriselt „pilve” piirile ega neelduks püüdmatult oma digividinatesse.


Paksul loomal on paha olla - Maakodu.ee\nPaksul loomal on paha olla\nHeaoluriikides on neljandik lemmikloomadest ülekaalulised või rasvunud. Nemad ise ei saa selle vastu midagi parata – toidu valib ja seda jagab armastav peremees.\nOma toitu on inimesed ammustest aegadest jaganud sõpruse ja kokkukuuluvuse märgiks. Tallinnas tegutseva Vilde tee loomakliiniku arst Anu Poopuu on tähele pannud, et järjest rohkem kalduvad inimesed oma armastust lemmiku vastu väljendama mitte temaga koos aega veetes, vaid talle toitu pakkudes.\nEhkki lemmikloomake peaks hädaldama, kui talle viinereid sisse topitakse, tõstab ta hädakisa hoopis siis, kui ühtäkki neist ilma jäetakse. Eriti raevukalt pidid külmkapi ees oma „õigusi“ nõudma kassid, nii et paljud peremehed on leidnud parema olevat lasta kiisul kõht punni süüa – siis on rahu majas.\nAnu Poopuu, kes tegeleb üldkirurgia ja loomade sisehaiguste kõrval dietoloogia, kliinilise söötmise ja ka koerte käitumishäiretega, nendib, et toidule ligipääs on loomariigis privileeg, mis näitab võimu. Seepärast on näiteks koertel väga palju toiduga seotud käitumismustreid. Toidu abil või selle lähedal proovib koer kehtestada oma positsiooni ning seda isegi siis, kui kõht on täis. Aga laua ääres palukesi kerjav koer ei pruugi olla üldsegi näljane, vaid proovib hoopis „karja“ varudest osa saada.\nKui nurrmootor lekib 27.08.2014\nKuidas takistada kassi diivanit kratsimast? (9) 08.01.2015\nInimene, kelle käes on toiduvarud, peaks seda õnne jagama targalt. Paksuks söödetud lemmik ei saa kuidagi olla õnnelik: tal on raske liikuda (tekivad liigeseprobleemid), tal on raske hingata („Ja kui ta tunneb, et peaks õues nüüd äkki tegema ühe väikese sööstu, siis ... tema vaene süda!“ hoiatab Anu Poopuu). Loomal on seedeprobleemid (kõhukinnisus), tema ainevahetus on aeglane („Väga ülekaalulistel loomadel on kiirenenud ainevahetus.\nEraldi teema on steriliseeritud/kastreeritud loomad. „Nagu suguline käitumine, on hormonaalse kontrolli alla ka isu – ajus tekib küllastustunne. Kui seda hormonaalse tasakaalu häirimise tõttu nüüd enam ei teki, on loomal täpselt sama ebamugav kui inimesel. Pärast suguorganite eemaldamist väheneb looma energiavajadus üle 30%, kuid looma söögiisu hoopis suureneb.\nLihtsalt paks või pisut priske?\nLoomulikult ei saa lemmikloomadele rakendada nii selget kehamassi indeksit, nagu seda on inimestel – selleks on nad tõuomaste iseärasuste tõttu lihtsalt liiga erinevad. Näiteks labradoril on lihasmassi ja rasvamassi suhe 66/34, bokseril 85/15.\nKüll aga on olemas standardid ja kümne- või viiepallised skaalad, kus ideaalkaal on keskel ning loomaarst võrdleb siis iga looma puhul, kui palju ta ideaalist erineb. Kodus seda tavaliselt teha ei saa.\nTunded muidugi on head asjad, aga arvud peaksid neid toetama. Inimesel on kodus omapäi väga raske hinnata, kui palju peaks tema lemmik päevas kaloreid saama. Toidukoguseid võiks kaaluda mitte silma järgi ega ka mõõtetopsikuga mõõta. Kuna näiteks kasside puhul on toidukogused suhteliselt väikesed, tekitab kas või 50 grammi rohkem krõbinaid kaloritesse ümberarvestatult päris arvestatava ülepakkumise.\nKiskja on loodud küttima\nAga miks ikkagi on ülekaaluline lemmikloom järjest tavalisem nähtus?\nLooduses ei saa loomad toitu niisama kätte, mõni päev ei saa kiskjad üldse süüa. Ja kuigi mõned praegused tõud on oma algse funktsiooni ning instinktid aretuse tulemusel kaotanud, on neilgi vaja oma toit välja teenida. Ühes loomaaias tehti kunagi katse vangistuses kasvanud loomadega, pakkudes neile kaht toitumisvõimalust: nad said toidu kas lihtsalt kätte või pidid selle endale „küttima“. Loomad valisid viimase mooduse, mis näitab, et neile meeldib jahtida.\nMeie lemmikloomad, eriti need, kes elavad korterites, ei saa piisavalt füüsilist ega vaimset tegevust. Tavaliselt on nii, et inimesed lähevad hommikul tööle, aga loomad jäävad üksi koju. Tegelikult saab kojutulnud pererahvas iga ajaviidet, mis loomad seal üksi meele lahutamiseks ette võtnud on, pahanduseks klassifitseerida.\nLemmikloomapoodides on müügil palju mänguasju-igavusepeletajaid. Need on kõikvõimalikud lelud, kuhu saab toidu sisse panna. Loom peab sealt krõbinaid või ka konservi välja urgitsema ja see tegevus on kasulik kolmel põhjusel: loom näeb vaeva, tal on tegevust ja liikumist ja lõpuks saab ta auhinna – oma söögi kätte.\nOma loomaga võiks tema noorukiea lõpuni käia arsti juures nii kolme-neljakuuliste vahedega. Loomalapse kasvuaeg jaguneb mitmesse järku, mil tema keha vajab eri toitaineid erinevas koguses, on hea, kui loomaomanik saab siis professionaaliga nõu pidada. Hiljem oleks mõistlik, kui arst vaatab looma üle kord aastas, seepärast on ka soovitatav, et vaktsineerite oma lemmikut alati samas kliinikus.\nKui on näha, et kodused kaalualandamise meetmed ei toimi, konsulteerige kiiresti loomaarstiga. Kaalu alandamine on pikk ja kannatlikkust nõudev protsess. Äkki ja drastiliselt toidukoguseid vähendada ei tohi, sellega võib oma looma tervise päris ära rikkuda. Eriti tundlikud on selliste muutuste suhtes kassid.\nVIDEO: Kuidas kass aias mutte valvab\nKas rohu võtmise järel peaks kassil indlemine lõppema?\nMida teha kui kass oksendab?\nRETSEPT | Kuidas teha ise koerale tervislik maiustus?


Planeeritav hiigeltuulepark võib maksta üle 30 miljardi - Äripäev\nPlaneeritav hiigeltuulepark võib maksta üle 30 miljardi\nSten-Aleks Pihlak 26. aprill 2007, 00:00\n"Kui võrrelda investeeringuid energiatootmises üldse, siis pole see summa sugugi suur," rääkis Nelja Energia OÜ juhatuse esimees Martin Kruus, kelle sõnul käivad praegu alles uuringud, rajamine otsustatakse kahe aasta pärast.\nKuskohast selline üüratu summa kokku kraabitakse, on Kruusi sõnul veel tuleviku muusika. "Loomulikult on tegu suure summa ja riskantse äriga ning raske on öelda, kas see üldse ennast kunagi ära tasub, kuid praegu on siiski sellest kõigest vara rääkida."\nHinnale annab suure lisa juurde asjaolu, et tuulepark plaanitakse rajada merre. "Tuulepargi rajamine merre on küll kallim, kuid seda kompenseerib sealne parem tuul," ütles Nelja Energia juhatuse ühe omaniku Vardar Eurus ASi administratiivdirektor Johannes Rauboti, kes on ka osaühingu juhatuse liige. Siiski on Rauboti seisukohal, et projekt töötaks ainult rahvusvahelisel tasandil. "Looduslikud tingimused on Eestis head, kuid piirangud on siin sellised, et pikas perspektiivis ei ole see kasumlik," lisas Rauboti, kelle sõnul on ahvatlevaks turuks Põhjamaad.\nKruusi ambitsioonikat plaani avada uus tuulepark aastaks 2012 ei pea kaugeltki kõik samas sektoris tegutsevad ettevõtjad realistlikuks. "Võib-olla kümne aasta pärast on see realistlik projekt, kui elektrihinnad tõusevad, kuid praegu kindlasti mitte," ütles Intercon Energy OÜ juhatuse liige Markku Arvi Tarkiainen. "Lisaks poliitilisele olukorrale pole praegu ka tuulikuid kuskilt saada," rääkis Tarkiainen ja avaldas sügavat umbusku plaani suhtes toodetavat energiat Põhjamaadesse eksportida. "Elektrijuhtmete vedamine Eestisse, Soome ja Rootsi on ebarealistlikult kulukas, et see ennast praeguse seisuga ära tasuks."\nEestis kaks tuuleparki käima lükanud Intercon Energy OÜ Eestisse uut tuuleparki rajada ei plaani ja on alustanud koostööd Ladina-Ameerikaga.\nPlaneeritavast hiigelpargist pole vaimustuses ka Hiiu maavalitsus. "Kogu sellest projektist Hiiumaale otsest muud kasutegurit küll näha ei ole peale selle, et meile jääb rõõm suures koguses pöörlevaid tuulikuid kauguses vaadelda ja seegi on pigem kahju," nentis Hiiu maavalitsuse arengu- ja planeerimisosakonna juhataja Aare-Villu Kattel.\nMaailma võimsaim merre ehitatud energiarajatis ehitataks Hiiumaa looderannikule umbes kümne kilomeetri kaugusele kaldast. Tuulepargi planeeritav võimsus oleks 1000 megavatti energiat, mida toodaksid umbes 200 tuulikut.


Relva soetamine füüsilisele isikule\nRelvaloa vahetamise taotlemine\nRelva-ja padrunikollektsioneerimisloa taotlemine\nRelva soetamine juriidilisele isikule\nRelvade sisse- ja väljaveo loa taotlemine\nRelva võõrandamise loa taotlemine\nRelva laskekõlbmatuks tunnistamine\nRelvaloa aegumise teavituse tellimine\nLubadega seotud ametnike kontaktid\nTähelepanu! Alates 01.02.2018 saab Pärnu mnt infolauas väljastamata jäänud relvaloa kätte Tammsaare teenindusest.\nRelva saamiseks tuleb taotlejal pöörduda teenindusse, kus võetakse vastu:\nrelvaloa (s.h paralleelrelvaloa) või relva soetamisloataotlusi;\nEuroopa tulirelvapassi taotlusi;\nlubade muutmise, vahetamise - või pikendamisetaotlusi;\nrelva ümbertegemise, laskekõlbmatuks muutmise, laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamise, lammutamise, hävitamise või võõrandamise (komisjoni müügi korras) taotlusi;\nisikuid relva võõrandamise sooviga soetamisluba omavale isikule politseiasutuses teenindaja juuresolekul (v.a Põhja prefektuuri Tammsaare teenindus);\nisikuid soetatud relva registreerimiseks (v.a Põhja prefektuuri Tammsaare teenindus);\nrelvi või laskemoona hoiule või hävitamisele andmiseks (v.a Põhja prefektuuri Tammsaare teenindus).\nFüüsilisele isikule on lubatud relva soetada, omada ja vallata jahipidamiseks, enese ja vara kaitseks, spordiga tegelemiseks, kutsealal tegutsemiseks ja kollektsioneerimiseks.\npass või ID-kaart\nperearsti poolt väljastatud tervisetõend (mitte vanem kui 3 kuud)\n2 fotot mõõtmetega 30x40 mm (fotod peavad olema paberkandjal)\njahitunnistus (kui relva soovitakse osta jahipidamiseks)\nspordiorganisatsiooni liikmelisust tõendav dokument (juhul kui relva soovitakse osta spordialaga tegelemiseks)\nEnne loa taotlemist tuleb tasuda riigilõiv. Eksami riigilõivu tasumisest teavitab taotlejat lubadeametnik eksami aja ja koha kokkuleppimisel.\nRiigilõivu tasumisest on vabastatud laskespordiga tegelev spordiorganisatsioon, mis on Eestis registreeritud ja mille põhiülesanne on laskespordi edendamine ning nimelise tulirelvaga autasustatud isik, relvaloa väljastamise eest (vt täpsemalt riigilõivuseaduse § 41).\nRelvasoetamisloa, relvaloa, paralleelrelvaloa ja kollektsioneerimisloa väljastamise eest - 30 EUR\nRelva lammutamise, relva laskekõlbmatuks muutmise ja relva laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamise loa väljastamise eest - 15 EUR\nRelvasoetamisloa ja kollektsioneerimisloa pikendamise ning kollektsioneerimisloale täiendavate andmete kandmise eest - 15 EUR\nRelvaloa, paralleelrelvaloa ja relvakandmisloa vahetamise eest - 15 EUR\nRelvaloa eksami (teoreetilise ning käsitsemise ja laskeoskuse eksami) vastuvõtmise eest - 30 EUR\nKehtiva relvaloa omajalt teist liiki relva laskekatse (relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami) vastuvõtmise eest - 15 EUR\nEuroopa tulirelvapassi väljastamise eest - 15 EUR\nEriloa väljastamise eest tulirelva või gaasirelva Eestisse sisseveoks või Eestist väljaveoks - 30 EUR iga relva kohta\nTulirelvade Euroopa Liidus edasitoimetamise eelloa ja loa väljastamise eest - 30 EUR iga tulirelva kohta\nTulirelvade kaubana vabasse ringlusesse lubamise eelloa väljastamise eest - 30 EUR iga tulirelva kohta\nTegevusloa taotlemine relvade ja laskemoonaga seonduvatel tegevusaladel - 260 EUR\nTäiendava relva soetamisel on vaja taotleda relvasoetamisluba (riigilõiv 30 EUR) ning pärast relva soetamist on soetatud relvale tarvis taotleda relvaluba (riigilõiv 30 EUR).\nTäpsemat infot riigilõivude tasumise kohta leiab siit.\nPolitseiametnik, abipolitseinik, vanglaametnik, tegevväelane ja Kaitseliidu tegevliige ei pea esitama tervisetõendit ega sooritama eksamit, kui:\npolitseiametnik või abipolitseinik annab taotluse esitamisel kinnituse, et ta on teenistusrelva kandmise õigusega ning vastab jätkuvalt esitatavatele tervisenõuetele;\nvanglaametnik ja tegevväelane lisab taotlusele ametiasutuse kinnituse, selle kohta, et taotlejal on teenistus- või sõjaväerelva kandmise õigus ning taotleja vastab jätkuvalt vangla- või tegevteenistusse asumisel esitatavatele tervisenõuetele;\nkaitseliidu tegevliige esitab Kaitseliidu relva kandmise loa ja koopia tervisetõendist, mis oli Kaitseliidu relvakandmise loa saamisel esitatud.\nIsikule väljastatakse relvaluba kehtivusajaga kuni isikule väljastatud tervisetõendi või muu tervisenõuetele vastavust kinnitava dokumendi kehtivusaja lõpuni.\nRelvaloa vahetamisel ei pea relva teenindusse ettenäitamiseks kaasa võtma. Relva olemasolu kontrollitakse relvaomanikuga kokkuleppelisel ajal relvahoiukohas.\nTaotletud luba väljastatakse teeninduses.\nNB! Enne relva soetamiseks teenindusse pöördumist, soovitame tutvuda relvaseaduses sätestatud relvasoetamisloa ja relvaloa andmist välistavate asjaoludega.


Otsingu vasteid leitud: 2772 (näitan 1 - 20)\n1. E-raamat: Tagasi vaatamata [e-raamat]\n2. E-raamat: Oh neid naisi [e-raamat]\n3. E-raamat: Ennustus [e-raamat]\n4. E-raamat: Mida kõike me leiame. Esimene raamat [e-raamat]\n5. E-raamat: Kui olen lahkunud [e-raamat]\n6. E-raamat: Pulmajant [e-raamat]\n7. E-raamat: Vilemees [e-raamat]\n8. E-raamat: Korterikaaslane [e-raamat]\n9. E-raamat: Isevärki kalmistu elukad [e-raamat]\n10. E-raamat: Sügisroim [e-raamat]\n11. E-raamat: Palmik [e-raamat]\n12. E-raamat: Värske Rõhk nr 61 (5/2019) [e-raamat]\n13. E-raamat: Teine meri [e-raamat]\n14. E-raamat: Minu Mehhiko. Rikkad tšillit ei söö [e-raamat]\n15. E-raamat: Raevu päevad. Vene autorite jutukogumik. Sari "Sündmuste horisont" [e-raamat]\n16. E-raamat: Minu Tenerife. Kompassiga kliimapagulane [e-raamat]\n17. E-raamat: Tsaar Gorohhi salajuurdlus. Sari "Sündmuste horisont" [e-raamat]\n18. E-raamat: Lembitu [e-raamat]\n19. E-raamat: Lõhenenud inimkond. Sari "Sündmuste horisont" [e-raamat]\n20. E-raamat: Серафима и Богдан [e-raamat]


Itaalia esiliigasse siirdunud Lips: leegionärina kaasneb platsil suur vastutus\nToimetas Eigo Kaljurand, 18. november 2021 14:17\nKarl Johan Lips siirdus Itaalia klubisse Chieti.\nHooaega Viimsi/Sportlandi korvpalliklubis alustanud Karl Johan Lips siirdus Itaalia tugevuselt teise liiga klubisse Chieti Basket 1974.\n„Näen seda suurepärase võimalusena, sest saan olla võõrsil leegionär. Sellega kaasneb nii platsil kui väljaspool seda suur vastutus. Kuigi pean aitama tiimil võita, siis mu meelest võõrmängijana sa pead panustama ka teisiti,“ rääkis 25aastane eestlane pressikonverentsil. „Kuna siinne võistkond on noor, siis ma ei tohi trennides näidata halba suhtumist, vaid pean oleme eeskuju. Sellega saan mulle võimaluse andnud klubile tagasi anda.“\nKahemeetrine äär tegi Eesti meistriliigas debüüdi hooajal 2014-2015 Rapla ridades, kus ta veetis kaks ja pool aastat. Seejärel kandis ta Rakvere Tarva ja Pärnu Sadama vormi. Läbilöögi tegi Lips aga Tallinna Kalevis, kus mängis eelneval kolmel hooajal ning viskas Eesti-Läti liigas igal aastal vähemalt 10 silma ning võttis 6 lauapalli.\nTänavu kuulus Lips esimest hooaega Eesti-Läti liigas osalevas Viimsis põhitegijate sekka, kus ta seitsme mänguga viskas keskmiselt 14,4 punkti, noppis 7,3 lauapalli, andis 3,1 korvisöötu ning tegi 1,9 vaheltlõiget.\nChieti on Itaalia esiliiga A2 punases alagrupis võitnud seitsmest mängust kolm. Itaalias liigas tohib mängule üles anda kaks võõrmaalast. Lisaks kohalikele mängijatele kuuluvad tiimi koosseisu valgevenelane Kirill Tsertserukov, serblane Nemanja Dincic, sloveen Matic Rebec ning ameeriklane Cameron Jackson, kellest kahel esimesel on taskus Itaalia mängijapass. Lips toodi aga vigastada saanud tiimi liidri Jacksoni asendajaks.\nNii tehti Lipsuga kahe kuu pikkune leping, mida on võimalik pikendada. Eestlane selles probleemi ei näinud. „Armastan korvpalli mängimist ja see on õnn, et teen seda tööna. Kui su õlul on selline surve, et sa pead igal õhtul ennast tõestama, siis tulen igal juhul siit tugevamana välja. Loodetavasti on tiim koos minuga edukas,“ ütles ta.\nLips saab eeldatavasti tuleristsed sellel nädalavahetusel, kui Chieti mängi Scfati Basketiga.


Kasutatud Kilpi rullipurustid, noad ja lahtirullijad müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Põllumajandustehnika > Farmitehnika > Rullipurustid, noad ja lahtirullijad > Kilpi\nPAALILEIKKURI EUROSOV. (1)\nKasutatud Kilpi rullipurustid, noad ja lahtirullijad müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Kilpi rullipurustid, noad ja lahtirullijad üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Kilpi rullipurustid, noad ja lahtirullijad vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nKilpi PAALILEIKKURI EUROSOV.Üldine hinnang: 4, Varasemaid omanikke: 1, Toodetud: FI\nSiin on täielik nimekiri kasutatud Kilpi rullipurustid, noad ja lahtirullijad mis Mascuses müügiks.Te saate lisade kuulutusi lemmikutesse või võrrelda teiste kuulutustega vajutades kastikesele kuulutuse kõrval Kilpi rullipurustid, noad ja lahtirullijad millised tunduvad teile huvipakkuvad.Kui soovi


Posted by deilaadventure on November 9, 2016 November 9, 2016\nMida näed, kui vaatad aknast välja?\nHahaa sellega on nii naljakas lugu. Eile ma päeval polnud kodus ja kui koju jõudsin, mõtlesin teen täna päeval pildid, aga läksin lõunast välja ja tagasi jõudsin jälle pimedas siis jahm..\nÜhesõnaga kuskil siin blogis on pilt ka, et mida elutoa aknast näen ehk tänavat ja magamsitoa aknast on kool. Mul läks kõva nädal arusaada, et mis kuradi asi see hommikuti täpselt 08.00.00 kõliseb ja koliseb ja koolikell..haah. Pühapäeva hommikuti kolisevad kirikukellad ka, aga kirikut ise ma pole leidnud. Mitte, et ma otsinud oleks, aga nagu peaks ju näha olema, aga pole.\nSarjad/saated, mis meeldivad\nHullult meeldib snkt, sest nagu ma tean, et okei see lavastatud, et nad ise valivad keda järgi teevad, aga siiski. Supper mida üks inimese hääl võib teha ja mõnus sõbralik tögamine ka seal ikka pidevalt.\nGrey’s Anatomy vaatan ka muidugi ofc…lihtsalt vahepeal ei vaata mitu nädalat ja siis vaatan kõik osad järgi ja issand jumal ma olin nii kindel,et Meredith ja Alex kokku lähevad, aga ennem kasvavad mulle vist tiivad kui nad kokku lähevad 😀\nKättemaksukontorit olen ka jälginud ja vaadanud. Kuigi ta on ammu mu meelest kuidagi nii igav ja luitunud, aga noh taustaks sobib hästi\nPilvede all..oehh see Mari nooo on alles naine. Kuidas üks naine saab nii isekas ja süüdimatu olla ja tegelikult reaalses elus ka sellised. Mina ja maailm !\nIgav on siis vaatan Two and a half man ja see tegelt ongi kõik\nSuvalised mõtted vol…\n* Oiii kui vihaseks ma täna läksin või nagu oeh. Hommikul magasin nagu karuott. Ma ei saanud öösel üldse und peale. Peale 6ööd haiglas ikka täiesti sassis graafik ja noo ei saanud und ja hommikul põõnasin siis 10ni. Mõtlesin lõunast poodidesse minna, sest ma isegi ei mäleta mida mul vaja oli. Aaa tööfliisi või kampsuni, sest haiglas on nii fkking külm. Umbes 13 vedasin end õue ja vihma kallas ning bussi ei tulnud, sest toimus mingi meeleavaldus. Ma oletan, et nad olid ehitajad ?!? või ma ei tea kes, aga kiivrid olid neil peas ja ehitajate tunked ja lippude asjade ja busside viisi toodi neid siia ja kõndisid ümber pargi. Nägin isegi leedu numbrimärgiga bussi hmmm, aga ma olin 20min vihmas kuni tuli mõte, et njaa lähen siis metrooga. Ma ei tea kas mu aju magas või mis tal viga oli. Okeii tglt vaatasin, mis toimub ning alles siis tulin sellepeale, et metrooga minna. Aasta ,,Keenius,,\nPs! ema see on meelega tugeva K kirjutatud, et niii loll ma nüüd ka pole…\n* Ma lootsin, et kuna vihma kallab, et siis inimesed on kodus…Põhhh eiii. Nad on hoopis siis poes. Kas nad tööl ei pea käima ? Ükskõik, mis kell ma poodi ei lähe on nad seal…\n* Osad faktid korduvad, aga ma vist olen sellest isegi kirjutanud, aga täna jälle mõtlesin noojah. Igal juhul siin on tavaline,et lähed näiteks seepi ostma ja on seep seep ja oii vi**aator ja jälle seep. Nagu nii muu seas saad vipsi osta endale seepide riiulilt. Valik on muidugi sama uhke nagu seepidel . 50€ kanti jäävad\n* Ma sain täna tappa…See pole isegi nali mitte, aga issand kuidas iga mu keharakk vihastub kui buss/metroo on puupüsti täis ja siis on need vastikud vanamutid! Jah ma kirjutan vastikud vanamutid, sest nad on seda ! Rahvast on murdu ja rahvas on põhimõtteliselt teineteise peal,aga eiii siis on need mutid, kes istuvad ise ja siis istub tema KOTT. Ma igakord tahaks karjuda ja öelda, et mille kuradi pärast, see kott seal on. Kusjuures Eestis ma olen meelega, kiuste tõttu alati soovinud istuda sinna kus see kott istub ja kui mutid kriiskama pistavad öelnud,et palun näita piletit, et kas su kotil on ka pilet..ja siis tõmmatakse see kott endale sülle ja tehakse nägusid nagu ma haiseks ehtsa si**a järele. Igal juhul täna siis oli metroo pilgeni täis ja lihtsalt üks tüüp elas mu seljas nii ebameeldivalt, et ma võtsin kätte ja tõstsin selle koti pingilt tädile sülle ja istusin maha. VALE LIIGUTUS. See tädi vaatas mind nii nagu ma oleks tema lapse mõrvanud või maeitea. Igal juhul ta reaalselt lõi mind vastu õlga. Mitte midagi, aga siiski ja kukkus sõimama karjuma…Ma vaatasin talle otsa vist kõige tuimema näoga, mis maailmas olemas ja küsisin eesti keeles, et kuule mutt mis sul viga on, et ole palun tasa, et minu pilet maksab rohkem kui sinu oma..ohhh jälle VALE OTSUS..pistis veel rohkem karjuma nagu keegi oleks siga tapnud või põrsas oleks aia vahel kinni, aga ma panin klapid pähe ja nagu kiuste ei teinud temast välja. Terve VIIIS peatust, mis me koos veetma metroos pidime ta nügis mind ja astus lahkudes täiest jõust mu jalale…täiesti haige. Ise vaevu vaevu liigub, aga kui vaja karjuma pista, siis hoia ja keela. Oleks siis, et käekott istuks vms, aga eiii suvaline kilekott ja njoo sry ma ei seedi seda. Pole kunagi seedinud ja ei hakka ka!\n* Ostsin täna nii kalli jäätise, et süües tundsin kullamaitset…NOOT. Tähendab kullahinnaga ta oli, aga maitse ei. Vaatasin, et hind oli 3.45, aga kassas selgus, et 6.45, kuna see oli jäätis, siis oli kuidagi piinlik öelda, et ma ei taha seda, sest müüja oleks selle pidanud ju tagasi viima ja rahvast oli poes murdu, siis ostsin ära. Kirusin ja vandusin, kuna see polnud üldse isegi hea Jäätist oskab siin mu meelest aind üks koht teha. Eestlaste jäts on ikka üle prah !\n* Andsin täna kodutule raha, tglt isegi kahele. Lihtsalt vihma kallas ja nad olid oma tekkide ja asjadega läbimärjad ja see laps oli seal niiiiiiiiii armas, et minu jääst süda sulas ja nii ma neile raha andsin. Lihtsalt nagu nii kahju hakkas neist, sest tõesti oli näha, et nad olid hädas või samas nad osavad näitlejad, et tont seda teab, aga siiski.\nTeine oli metroos koeraga…Loomadele on mu rahakott alati avatud. Lihtsalt okei see raha muidugi läks arvatavasti omaniku Jupiterile ( meie mõistes Bock õlu) aga las ma mõtlen, et see koer saab miskit endale. Koeral nimelt olid õmblused ja näha oli, et miskit tal viga on, et jahm.\n* Ma pole Eesti uudiseid väga lugenud ausalt öeldes, sest iga päev keegi sai lume tõttu surma ja see ajas mind marru või mitte marru, aga ma ei tahtnud enam uudiseid lugeda, sest ma ei saa aru, kuidas iga aasta inimestel on mingi WOWW lumi..oiii, mis see on…\nMu vanemad samasugused. Iga jumala aasta võtab mu isa mõrdasid merest külma&jääga välja ja ema autol on suverehvid all ja seda häda nii palju… Lihtsalt kuidas saab iga aasta üks ja sama jama olla ? Ma ei mäleta ühtegi aastat, et esimese lume saabudes meil ei oleks laipasid liikluses…\naga täna lugesin, et Rõivas sai hundipassi…what ? Ma pole kunagi tema usku olnud ja mu isa ütles kohe, et see valitsus uut aastat ei näe, aga siiski kus see nüüd siis tuli ?\nKuidagi jõle kahtlane tundub ka see Keskerakonna värk, et täpselt ennem uue valitsuse moodustamist nemad valisid uue juhi endale… See oli teada ju,et Savikat ei seedita, et öeldud välja kui keegi teine oleks, siis paremad väljavaated ja ahhh tglt ma pole üldse poliitika huviline, aga siiski.\nVaadates üldse, kes USA-s uus liider on siis Halleluuja. Ma ei teagi kas tahan Baltimaadesse tagasi, sest sõda tundub kuidagi nii reaalne ja meil on 21.sajand, mis mu jaoks ulme.\n* Siin hakkas vihma hooaeg ja see on nokk kinni, saba lahti situatsioon. Püsin rohkem kodus= raha jääb alles rohkem 😀 Samas jällegist teadsin, et nov siin kallab, aga kurvaks teeb kuna ei taha linna uudistama ka siis minna ega teistesse linnadesse. Oleksin endiselt tahtnud siia kevadel tulla, aga noh kartsin, et kohta pole ja, et kohe tuleb sarvist võimalustel haarata, et nüüd ma siin olen vihmas…Ahh pole hullu tglt\n* Mul on kindlustus. Meditsiiniliselt 500 000 € ning ma pean selle tasku panema kui järgmine kord jooksma lähen ( Eiii te ei lugenud valesti..käin jah vahest jooksmas või siis veeremas, kuidas kellegile)\nMa mõtlen iga kord, et ma suren…Lihtsalt KUIDAS või ma lihtsalt vihkan jooksmist. Asi pole selles, et ma paks olen ja raske joosta, nooh selles ka, aga nagu ma lihtsalt ei salli jooksmist. Ma siiani ei saa aru, kuidas ma suutsin vahepeal jalkat mängida, aga nooh igal juhul panen kindlustuse järgmine kord tasku, siis näevad, et saavad mind ravida või siis vähemalt teavad kuhu mu tuhk saata, kui hinge heidan, sest kindlustus korvab seda ka. Halb huumor, aga mõtlesin seda jumala tõsiselt…\n* Käisin täna poes..hmm ma ei teagi, et kui pood kirjutan on see vist solvav neile, aga pigem nagu kaubamaja läbi 4 korruse. Hinnad olid seal nii kõrged, et kui ma oma neeru oleks maha müünud, siis oleks sealt vb 3asja jaksanud osta…\nRahvast oli seal palju nii, et need vist olid siis parema sissetulekuga inimesed…\nAsjad muidugi olid ilusad ja ikka võtsid hinge kraapima, aga siiski…\nNäiteks nugade komplekt…\n* Ostsin täna endale nii ägeda võtmehoidja. Mitte mul seda vaja oleks olnud, aga nooh suitsu ma ei tee ja ei joo ka pm. et siis võin endale lollusi ka vahest lubada ! Nimelt ma olen nn. kivide usku…naermine on lubatud ! Igal juhul nägin nii ägedat võtmehoidjat, kus kivi sees ja pidin ostma. Valisin kahe vahel ja vb. mingi aeg kui rahaliselt võimalik ostan selle teise ka ära !\n* Nägin täna MAAILMA ilusamat jopet..oehh…Teate seda tunnet kui leiate miskit ja siis embate seda asja ja imetlete ja ilastate ja jätate hüvasti… Mul reaalselt pole jopet vaja ning ta oli kallis ka ( 80€ ) Okei Eestis ma oleks ta arvatvasti koju lohistanud, aga noh siin on eurokesed arvel, aga oeeh nii kena oli. Miiiks..lihtsalt miks kõrgemad jõud mind kiusavad -.- Ma räägin, et lihtsam on kodus olla 😀 Raha taskus, saapad kuivad ja miski ei kriibi hingel 😀 😀 😀\n* Osad inimesed mõtlevad, et aind hädaldan, et raha pole, aga samas kogu aeg ostan asju kokku 😀 😀 😀\nTglt ei osta…ja tglt ma ei hädalda, aga lihtsalt vahest peab ju vinguma !\nOsad kratsivad kukalt, et mida kuratit ma nv-ks detsembris reisile minna tahan, aga see oleks mu sünnareis ehk mul jaanuaris sünnipäev ( saan 21 !!! viies kord…) ja kingituse eest läheks siin reisile üheks nv-ks. Siin lihtsalt suurlinnad kiviga kisata ja sellepärast ma tglt säästurežiimil ja tahaks Londonisse minna vist…\n* Ma ei taha ropendada ja siis kui tahan vanduda ütlen SITIKAS ! Osad t**tajad ütlevad ka 😀 😀 😀 See nii naljakas, sest nad ei usu mind, et see tähendab putukat pm. ja arvavad, et see mõni rasvasem sõna ikka ja siis ka ütlevad sitikas 😀 😀 😀 See ajab mind alati nii naerma\n* Haiglas tihti küsitakse, et miks ma pra. keeles ei ütle tere, aga sellepärast ei ütle, et kui ütlen kohe hello, siis teavad, et ma puuga löödud ja ei oska nende keelt. Kui ütlen tere kohalikus keeles, siis kõik oletavad, et valdan nende keelt. See on põhjus miks järjepidevalt ikka Hellotan\n* Siin oli JÄLLE üks lätlane, kes oli täis nagu tinavile ja arvake mitu korda mulle 8h jooksul öeldi, et näe see su naaber ju ja tögati ikka igatepidi\n* Ma juba ütlesin, aga ütlen veel…ma ei taha praksi minna homme 😦 või noh tahan minna, aga tahaks nagu seal olla 😀 Ma vihkan kuhugi minemist ja eriti, kui pean homme jälle 5.45 tõusma. Mu jaoks tähendab see katastroofi. Loodan siiralt, et olen homme seal osakonnas kus kirjas ka olen, sest siis on tore. See on just värsketl avatud 1-2päeva hoidmis osakond ja see on lihtsalt nii mõnus ja ilus ja seal vähem rahvast ka. Sigimist-sagimist vähem ja mulle see meeldib. Ülehomme peaksin üldse vastuvõtus olema, mis on naljanumber 😀 😀 😀 sest nooh mu keeleoskus on 0…\nPeale seda on mul kuu lõpuni valved 14-22ni !!! Mis on mu jaoks supper, sest ma lihtsalt pole hommiku inimene ja päeval on haiglas tööd metsikult ning siis aeg lendab. Vihkan passimist.\n* Miks ma väga pilte ei pane h*iglast või siis üldse m*ditsiinist, sest esiteks tglt. h*iglas telefoni kasutamine on pm. keelatud ja kõik mu pildid on nn. salaja tehtud 😀 😀 😀 või siis olen loa küsinud ja mind on vaadatud nagu oleksin ufo, aga teiseks…\nOlin koos Ü valves ning küsis, et oii kas sul on fb…ütlesin, et noo ikka ja l*sas s*braks. Pidin ju v*stuvõtma kuigi ma pole tahtnud kohalike s*õbraks l*sada, sest siis ma ei saa pilte sheerida 😀 😀 😀\nPostitusi samamoodi, sest nad t*lgivad neid ja ilma naljata, sest ükspäev küsisid, et kuule mida sa selle all silmas pidasid, et google t*lkest ei saanu täpselt aru. Mu nägu oli rdselt jälle Oscari vääriline ja enda peas lasin asju läbi, et mida postitanud olen ja mida mitte, aga õnneks oli väga lamp asi. Muidu pildid kustutasin ära ning postitused ka 😀\nLihtsalt kunagi teen ausa avameelse postituse, siis kui üks jalg juba üle piiri 😀 😀 😀\nSee on ka põhjuks miks lambi kohtadesse * lisan, et siis ei saa t*lida muahahaa.\nVb kardan üle ja tglt reageeringi üle, aga ma lihtsalt ei viitsi selgitusi jagada.\nOhh kuidas ma armastan sellist nänni..Mitte mul vaja oleks, aga siiski !\nJa teine mu armastus 😀 Mul on kodus nii palju elevante, et ma ei oska neid vist kokku lugeda enam, aga raha ikka ei kuskil 😀 😀 😀 See kus 7elevanti koos on nii armas, aga 60€ ka…\nPrevious Post Mis on usaldus ?!?\nNext Post Day 10&11…WHAT’S IN MY BAG?!