🌍 14 populaarseimat turismisihtkohta Torinos - 2020\nVaatamata oma 20. sajandi ajaloole kui Itaalia tööstuskeskust, on Torino (Torino) elegantne ja armas linn, millel on laiad ruumid ja väljakud, mis on kaunistatud kaarekujuliste ehitistega. Veel enne seda, kui Fiat ja Lancia kodu oli, oli Torino võimas Savojuse dünastia asukoht ja nad otsustasid muuta oma pealinnaks Pariisi ja Viini konkurendi. Nende paleed on selle keskne osa ja tänavakava on 17. sajandi barokkide arhitektide Guarino Guarini ja Filippo Juvarra pärand.\nPiemonte põhjaosa pealinn, Torino jäljendab oma geomeetrilist paigutust selle alustamiseks Rooma linnana ning tänapäeval on turismiatraktsioonide seas muljetavaldav värav alates imperaatori Augustusest. Pärast Napoleoni Prantsuse okupatsiooni 1798.-1814. Aastal sai Torino Itaaliasse ühineva liikumise keskus, periood, mida nimetatakse Risorgimentoks, kui tema silmapaistev kohvikud rääkisid nende aktivistide aruteludest ja plaanidest.\nVaata ka: kus peatada Torinos\nSuurte tervete külgede täitmine Piazza Castello Torino kesklinnas on endine kuninglik palee suhteliselt selge 17. sajandi hoone, vähemalt välisküljel. Kuid samm sees tuleb hämmastav Appartamento di Madama Felicità ja 26 luksuslikult sisustatud korterit (Reali Appartamenti) Parempoolsel tiival, esimene Royal Armory Euroopas on üks suurimaid relvade ja soomuste kogusid, mis sisaldavad täispikkaid rüütellimisi ja muid 15.-19. sajandist pärit esemeid. Raamatukogu, millel on eraldi vasakule sissepääs, on Itaalia kõige muljetavaldavam. Beyond Palazzo Reale on ilusad Kuninglikud aiad (Giardini Reali), mille nurgas (sissepääs on Corso Regina Margherita) on Museo d'Antichità täidetud arheoloogiliste leidudega, mis pärinevad enneajaloolistest aegadest Rooma ajastul.\nAadress: Piazzetta Reale, Torino\nSuur Palazzo Madama on kesksel kohal Piazza Castello, seisis üksi oma keskel. Põhiosas on 13. sajandi loss, mis on ehitatud Rooma ida värava jääkidele. Linnus laienes 15. sajandil ja Filippo Juvarra kaunistatud 1718. aastal ilusate läände - suurepärane näide Piemonte baroki arhitektuurist - ja ka suurepärased topeltpõrandad.\nSees on Museo Civico d'Arte Antica kus saate avastada Torino ajaloo ja kunstilise pärandi maapinnalt - sõna otseses mõttes. Alusta Rooma alustaladest koos keskaegsete kivistööde, skulptuuride ja ehete kogumisega; esimesel korrusel avastage 15. sajandi loss ja keskaegade kunst ning renessanss koos suure treppe ja keskaegse hoovaga. Esimesel korrusel asuvad rikkalikult määratud 17. ja 18. sajandi riiklikud korterid maalide ja perioodi mööbli kogudega ning ülemisel korrusel on dekoratiivsed kunstid, sealhulgas keraamika, elevandiluud, ehted, kangad ja erinevatest aegadest klaasitööd.\nAadress: Piazza Castello, Torino\nAlates Piazza Castello, arcaded Via Po jookseb Piazza Vittorio Veneto ja Po jõgi. Just Via Po põhja suunas tõuseb 1863. aastal sünagoog Alessandro Antonelli algupärase molaarne Antonelliana, mille 1878.-1980. Aastal oli lisatud 168-meetrine spiraal. Mitte ainult see on kõige tuntavam maamärk Torino silmapiiril, kuid torni pakub suurepäraseid 360-kraadiseid vaateid üle kogu linna ümbritsevatele mägedele ja Savioi Alpidele. Klaasist lifti ülaosasõit on kogemus, mida te ei unusta, sest see annab pehme ja dramaatilise pildi Riiklik Kino Muuseum, mis kulgeb hoone siseküljel. Muuseumi võib-olla kõige paremini kirjeldab selle disainer François Confino: "Täis-keelekümblus siirdub liikuvate piltide ja ilukirjandusesse." Muuseumi saavad nautida ka need, kellel on vähe huvi filmide vastu, kuid saate ka muuseumi sissepääsul eraldi tasu eest sõita tõstukiga.\nAadress: Via Montebello 20, Torino\nAmetlik veebisait: www.museocinema.it\n4 Katedraal ja Püha varras\nKatedraal ja Püha varras\nSan Giovanni Battista katedraal asub Palazzo Reale kõrval, mis oli Torini esimene näide renessansi arhitektuurist, mis ehitati ajavahemikus 1492-1498. Katedraali peamine vaatamisväärsus on Santa Sindone'i Püha Vann, mis vaatamata harva vaateväljale hoitakse kuulikindlana , tulekindel ja kliimakontrollitav varis vasakpoolses trantsti altari taga. Katedraali põhjasaali ripub täissuuruses replika. Püha varras on üsna tõenäoliselt maailma kõige uuritum ja vastuoluline artefakt, kuid vaatamata uuringutele ja uuringutele pole kunagi tõestatud ega tõendatud, et see oleks risti löönud Kristuse varikatus.\nAadress: Piazza San Giovanni\n5 Borgo Medioevale ja Parco del Valentino\nBorgo Medioevale ja Parco del Valentino\nKui vajate puhkust luksuslikest paleedest ja suurest arhitektuurist, jalutage jõe poole ja pika rohelise Parco Valentino juurde. Siit leiate Torini enda "rumaluse" - täieliku "keskaegse" küla, kujutlusvõime, mis oleks võinud tunduda, koos oma lossi, käsitööaluste stuudiotega ja kauplustega. 1884. aastal ehitatud näitusel sai borgo kohalikuks lemmikuks selle, et see on pargis säilitatud. Tema armas jõed asuvad nii ajaloolise ja ärikeskuse lähedal kui ka teiste vaatamisväärsuste juurde - 1729. aastal Botaanikaaed ja Savoysi trahv Renaissance Castello del Valentino (1630.-60. A.) - muuta park populaarseks kohalike ja turistidega.\nAadress: Corso Massimo d'Azeglio, Torino\n6 Museo Egizio (Egiptuse muuseum)\nMuseo Egizio (Egiptuse muuseum) Andrew ja Annemarie / foto muudetud\nKuigi te ei pruugi mõelda Egiptuse vanaemiste nägemiseks Torinosse, ei leia te paremat kogust Kuurort väljaspool Kairo. Palazzo dell'Accademia delle Scienze'is on Egiptuse muuseum, mille kogud algasid 1824. aastal, mil kuningas Carlo Felice omandas 2668 ekskavaatrit Egiptuses. Neid täiendasid hilisemad ekspeditsioonid ja täna kuuluvad kogudesse mitmesugused jumalad ja uue kuningriigi vaaraod, sealhulgas Rameses II ja kuningas Thutmose III, koos papüürus, maalitud voodipesu, shawabti kuju ja Shawabti kast, kanopealsed anumad, mummid ja sarkofaagid ning kaks hauakambriid Thebesilt.\nAadress: Via Accademia delle Scienze 6, Torino\nAmetlik kodulehekülg: www.museoegizio.org\nVia Garibaldi oli Augusta Taurinorumi Rooma linna peamine tänav Decimus Maximus. Katedraali lähedal näete imelist esimese sajandi väravat, Porta Palatina, mis on vaid üks neljast sissepääsust Rooma linnale. Porta Palatina kolmekorruseline seina on üks maailma kõige paremini säilinud Rooma väravadest tellistest ja ühendab hulga hulknurksete telliste tornidega. Legendi järgi sõitis Karllemagne 773. a värava all. Kõrval katedraali jäävad Rooma teater, mis pärineb ka esimesest sajandist eKr. Ainult osa sellest on nähtav, ülejäänu on kuningliku palee hooned kaetud.\nAadress: Via Aosta, Torino\nMadonna oli sellel saidil au juba neljandal sajandil, kuid endine vanim osa on romaani kampaania, mis on ehitatud umbes 1000 aastapäeva jooksul. Kui Guarini ehitas kiriku 1678. aastal Maarjale pühendunud pühakuks, säilitas ta varajase torni. Tema barokkne palverännaku kirik on pühade sees olevad silmad ja palverändurid on lisanud ex votos alates selle valmimisest. 1729. aastal lisas Filippo Juvarra ovaalne kabel.\nAadress: Piazza della Consolata, Torino\nTorino on kaunite ruutude ja vaatamisväärsuste linn, kuid ükski koht ei ole kaugemal kui arkaaditud San Carlo piazza, mida ümbritsevad arkad ehitised ja mis on ühest otsast tähistatud kirikute sobitamise fassaadidega Santa Cristina ja San Carlo. Arkaadide all on mõned Torino kõige stiilsemaid kauplusi ja ajaloolisi kohvikuid, kus 1800. aastate keskpaika asetati Itaalia Risorgimento. Väljaku keskosas paikneb hertsog Emmanuel Philibert (1838), kes tundub olevat allpool oleva tegevuse koreograafiline kujundamine. Vaadake Torino andekate kriidikunstnike teosed, mis on sageli käimas.\nPalazzo dell'Accademia delle Scienze'i sees on Galleria Sabauda, kunstimuuseum, mis sisaldab mõningaid Torino suurimaid aardeid. Kogumik sisaldab Piemonte kunstnike ja Venetianide Mantegna pilte (Madonna koos pühakutega), Paolo Veronese, Tintoretto, Tiepolo ja Canaletto ning ka Toscana kunstnike, sealhulgas Beato Angelico Inglid Adoristis. Madalmaade ja flaami maalide ulatuslik kogumik sisaldab Jan van Eycki, Rogier van der Weydeni, Hans Memlingi, Van Dycki ja Rembrandti, keda varem maalib, Vana mees magab. Üks tuba on pühendatud Gualino kollektsioonile Botticelli ja Veronese piltidega.\nAadress: Via Accademia delle Scienze 6 (sisestage Via XX Settembre 86), Torino\nÄrge hinnake San Lorenzo kirikut, Palazzo Reale kõrval, väljastpoolt - samm Guarini selle baroki (1668-80) meistriteosega ja vaadake üllatust ülespoole. Arhitektuuriliselt peetakse San Lorenzo üheks maailma suurteks kirikuteks oma ebatavalise ja julgelt kujundatud kupli ja laterna jaoks. Ümara kupli keskosa ümbritseb kaheksa kumerat lahtrit ja seda toetavad ristuvad ribid. Pange tähele ka tohutut barokk-altarit.\nGalleria d'Arte Moderna stephane333 / foto muudetud\nGalleria d'Arte Moderna sisaldab ühte kaasaegse kunsti parimatest kogudest Itaalias. Kontsentratsioon on Itaalia kunstnikele nagu Modigliani, De Chirico, Carrà, De Pisis ja Guttuso, kuid kollektsioonidel on mitmeid Renoir, Utrillo, Paul Klee, Max Ernst, Chagalli ja teiste teoste.\nAadress: Via Magenta 31, Torino\nAmetlik kodulehekülg: www.gamtorino.it/fi/\nMuseo Nazionale dell'Automobile Tony Harrison / foto muudetud\nNational Automobile Museum pakub põhjalikku ülevaadet autotööstuse arengust, pöörates erilist tähelepanu Torino autotootjatele, kuid mitte ainult nendega piiratud. Antiiksete ja klassikaliste autode kollektsioon on silmapaistev ning multimeedia näitused räägivad oma lugusid ja panevad autosid ka sotsiaalses ja kultuurilises kontekstis.\nAadress: Corso Unità d'Italia 40, Torino\nAmetlik kodulehekülg: http://www.museoauto.it/website/\n14 Museo Nazionale del Risorgimento Italiano (Risorgimento muuseum)\nMuseo Nazionale del Risorgimento Italiano (Risorgimento muuseum)\nLähedal Piazza CastelloPalazzo Carignano (Guarini, 1679-85) oli Itaalia parlamendi kohtumispaik 1861.-1864. Aastal ning see oli siin, et Itaalia Kuningriigi asutamine kuulutati välja 14. märtsil 1861. aastal. See on nüüd asjakohane olema Risorgimento muuseumi kodu, mis tähistab ühendamist võimaldavat liikumist ja kus Torino mängis nii olulist rolli. See on suurim muuseum, mis koosneb Itaalia ühtsuse kampaania mälestustest ja reliktidest ning 30 maailmakõnesse kuuluvast kahest maailmarahvast. Kuigi see võib tunduda ülitundlik, on muuseum nii hästi organiseeritud ja selle näidendid on nii hästi interaktiivsete eksponaatide, filmide ja audiovisioonidega tutvumiseks, mis loob põneva lugu isegi neile, kes ei ole Itaalia ajaloos hästi kogenud. Soovi korral saate valida helikeehikirje, mis põhineb huvipakkuval tasemel ja kellaajalt 45 minutit kuni 2 tundi.\nAadress: Via Accademia delle Scienze 5, I-10100, Torino\nKuhu Turinis viibida vaatamisväärsuste külastamiseks\nSoovitame neid veetkeid hotelle Torinos hõlpsasti pääseda linna peamistesse vaatamisväärsustesse:\nNH Collection Torino Piazza Carlina: minimalistlik luksus, suurepärane asukoht, taastatud vana hoone, katuseterrass, ilus sisehoov.\nTurin Palace Hotel: elegantne keskklassi hotell, katuseterrass vaatega linnale, tasuta hommikusöök Rootsi lauas, suurepärane spaa koos Türgi saunaga ja sauniga.\nTownHouse 70: taskukohane butiikhotell, sõbralik personal, stiilne sisustus, hästi sisustatud toad ja vannituba.\nResidence Sacchi: soodushinnad, rongijaama lähedal, kaasaegsed korterid koos kööginurgaga.\nTurin Kaart - Vaatamisväärsused\n10 parimat atraktiivset vaatamisväärsust Gotlandis\nGenfi 10 tipp-reisipäeva reisid


Sotsid: Keskerakond kaotas toetajaid, sest kadus lootus uueks peaministrikandidaadiks - DELFI\nEdgar SavisaarFoto: Heiki Rebane\nSDE peasekretäri Indrek Saare sõnul näitavad erakondade novembrikuised reitingud, et toetajaid on võimalik juurde võita kõikidel erakondadel. Keskerakonnalt vene valijate sotside poole võitmist ei seostanud aga Saar Ossinovski ja Ligi konflikiga, vaid sellega, et Keskerakonna peaministrikandidaadiks valiti taas Edgar Savisaar.\n"Viimaste kuude reitingute taustal võib öelda, et eelseisvate riigikogu valimiste esikohale pretendeerivad nii sotsiaaldemokraadid, Keskerakond kui ka Reformierakond," kommenteeris Saar Delfile TNS Emori uuringutulemusi.\nKeskerakonna toetuse langust võib Saare sõnul selgitada sellega, et lootus uue peaministrikandidaadi osas luhtus ning inimesed pettusid.\n"Valimisteni jäänud kuude jooksul on oluline jälgida, millise trendiga erakonnad liiguvad ning kui tugevad saavad olema nimekirjad. Sotsiaaldemokraatide trend on praeguse taustal positiivne," leiab Saar.\nReformierakond: reitingunumbrid näitavad, et Ligi ja Ossinovski konflikt läks paljudele korda (24) 17.11.2014\nEmor: sotsid kasvatasid märgatavalt vene valijate seas toetust (217) 17.11.2014


Naisteleht, 11. detsember 2019\nKui suudad igas olukorras enesevalitsuse säilitada, sujub enam-vähem kõik. Romantikat võiks rohkem olla. Ootamatused võivad plaanid segi lüüa. Tulevikku suunatud tegevused edenevad paremini, kui neid hoolikalt ette valmistada.\nPane tähele! Kui oled mõelnud midagi oma elus muuta, sobib selleks hästi teisipäev. Auahnust jätkub ja su tööd tunnustatakse. Enne pühi aja võimalikult palju asju korda.\nTahad olla piirangutest vaba. Nädalavahetusel pole mõtet väga tähtsaid otsuseid teha, pisimuudatusi võib küll ette võtta. Kui sind tülitab tusatuju, siis järelikult ei puhka sa piisavalt. Uue nädala alguses on raske keskenduda.\nPane tähele! Seltskondlike sidemete kaudu võib tekkida hea võimalus raha teenida. Püüa mitte ärrituda, sest see ei mõju lähisuhetele hästi. Targalt tegutsedes suudate koos tohutult palju korda saata. Tähtsaid tehinguid võiksid teisipäeval vältida.\nSind köidab kõik uus ja huvitav. Võid kohata omapäraseid inimesi ja kogeda ootamatusi. Võid ka ise üllatada. Töönädal on kiire ja nõuab plaanipärast tegutsemist. Vanemad ja kogenumad kaaslased võivad hüva nõu anda.\nPane tähele! Ära võta kõike öeldut puhta kullana, samas on ka oht, et teiste arvamused või nõuanded ei lähe sulle üldse korda. Alkoholist tasuks eemale hoida, küll aga on teretulnud muu meelelahutus.\nOotamatud olukorrad on selle nädala märksõna, kuid kohusetundlikkus, visadus ja asjalikud partnerlussuhted aitavad pinnal püsida. Vahepeal tuleb aeg maha võtta ja lugeda näiteks ilukirjandust või nautida kunsti.\nPane tähele! Oled lahke ja hoolitsev oma lähedaste ning partnerite suhtes. Tugevad emotsioonid ja inimesed muudavad su elu värvikamaks. Lähed kergemini kaasa sellega, mis pakub vaheldust. Perioodi lõpp eeldab kohusetunnet, täpsust ja head töövõimet.\nNädalavahetusel võiksid muu hulgas tegeleda oma välimuse ja tervisega. Ausus ja otsekohesus aitavad arendada meeldivat koostööd. Võid tunda, et töö tegemine väga ei istu. Kui võimalik, teegi paus, sest ületöötanuna pole sinust kasu kellelegi.\nPane tähele! Reede sobib võlgade tagasiküsimiseks. Võid tahta elamistingimusi paremaks muuta. Palju oleneb hetketujudest. Igapäevasuhetes on rohkem kirge. Uus armusuhegi pole võimatu.\nOskad lähisuhetesse romantikat tuua. Võib-olla tekib neisse ka rohkem kindlust. Teadmishimu on suur. Esineb kõhklushetki ja ebajärjekindlust. On aeg kodus ilu juurde luua, kui elutempo lubab.\nPane tähele! Meelelahutus, puhkus, muusika ja hea raamat võiksid kuuluda praegu igasse su päeva. Kui laupäeval istub vajadusel ka töötegemine, siis pühapäeval tuleks kindlasti lõdvestuda. Partnerluses keskendu positiivsusele ja objektiivsusele.\nNädalavahetusel on eeldusi olla meeldiv nii suhtluses kui ka kõiges muus, eriti kui väsimus väga ei kimbuta. Esmaspäeval väldi liialdusi ja vaidlusi. Genereerid häid ideid, mida tasuks kohe ellu viima hakata.\nPane tähele! Praktilisi rakendamisvõimalusi pakkuvad ideed on sulle praegu kõige huvitavamad. Kui plaanid end ärialal täiendada, on parim aeg esimesteks sammudeks. Lähisuhted on head. Liikluses tasuks tavalisest ettevaatlikum olla.\nIgapäevasuhted on perioodi algul päris emotsionaalsed. Nädalavahetusel tõmbab kodu. Kasulik oleks mediteerida. Esmaspäeval võib olla raske rahu säilitada. Edukaimaks võib osutuda kolmapäev.\nPane tähele! Tähtsate otsuste tegemine lükka edasi, kui sa pole kõike hästi läbi mõelnud. Vanematelt inimestelt võid head nõu saada. Endasse tõmbumise soov võib sind tabada veel enne uut töönädalat. Kui võitled õiguse eest, vali vahendeid.\nEsmaspäeva õhtuni avaneb eriti palju suhtlemisvõimalusi. Paaril järgmisel päeval võid sellest veidi väsinud olla. Sa ei avalda oma mõtteid ega plaane kuigi hea meelega. Loovinimestele on aeg väga soodne.\nPane tähele! Mingis vormis võid kokku puutuda kinniste asutustega. Esineb emotsionaalset ülitundlikkust ja vastuvõtlikkust põletikele. Rahaasju on soodus ajada laupäeval ja kolmapäeval.\nPõhjalikkus, enesekindel ja innukas tegutsemine annavad häid tulemusi. Mõtle, kuidas oma lähedastele ja sõpradele rohkem rõõmu valmistada. Esmaspäev-teisipäev võivad küll olla teguderohked ja viljakad, kuid võimalusel oled omaette ning mõtiskled.\nPane tähele! Rutiini pole põhjust karta, sest nädal võib olla täis järske pöördeid. Elu keerleb algul palju sinu isiku ümber. Uus nädal nõuab tasakaalukust.\nSinu tujukus võib ümbritsevate tuju rikkuda, sul endalgi ei edene asjad siis kõige paremini. On võimalus uue suhte tekkimiseks, arusaamatusi olemasolevates suudad osavalt lahendada. Taas tekib sul põnevaid ideid.\nPane tähele! Oma ettevaatamatu käitumisega võid palju segadust tekitada. Nädalavahetusel õpi või tee midagi tavalisest erinevat, et oma sisemist rahutust maandada. Ka pingevabad suhted sõpradega on abiks.


Jalkastuudio suur ootus: mida suudab Man. City täna Barcelona vastu? - Sport\nJalkastuudio suur ootus: mida suudab Man. City täna Barcelona vastu?\nKalev Kruus ja Toomas Vara on Triobeti jalgpallistuudios eriliselt põnevil, sest UEFA Meistrite Liigas peetakse täna õhtul mäng, mida on kõige enam oodatud juba alates alagruppide loosimisest — kohtuvad Barcelona ja Manchester City.\nManchester City on juba teine meeskond, kellega Pep Guardiola läheb oma vana, Barcelona meeskonna juurde. 2015. aastal Müncheni Bayerniga tuli naasta 0-3 kaotusega. Täna õhtul selgub, kuidas nüüd uue klubiga külaskäik välja kukub.\nJalkagurud leiavad, et Barcelonas mängimine on ükskõik millise satsi jaoks väga raske, kuid samas kiidavad Guardiolat. See on ikkagi koht, kus ta on Meistrite Liiga kahel korral treenerina võitnud. Üks gurudest panustab viigile, kuid teine on veendunud ühe meeskonna kindlas võidus — kumma tiimi omas? Samuti teevad Kruus ja Vara spordiennustused teiste tänaõhtustele mängudele — kohtuvad veel ju Celtic ja Mönchengladbach ning Rostov ja Atletico.\nKruusi ja Vara omavahelise jalkaennustuse vägikaikavedu muutub üha pingelisemaks, sest hetkel on Kruus kergelt eest ära rebinud. Sõbralikul, kuid ägedal konkurentsil saab silma peal hoida ja ka ennast gurude vastu proovile panna Triobeti lehel.


Televiisori vaatamine (Lehekülg 1) - Kassi käitumine - Kassisõprade foorum\nKassisõprade foorum » Kassi käitumine » Televiisori vaatamine\n1 Teema autor: hharak 05.03.2006 23:14:44\nTeema: Televiisori vaatamine\nEndal ei ole kiisut, aga huvitav oleks lugeda, kuidas teie kiisud suhtuvad televiisorisse;) ja kuidas nad reageerivad, kui näevad televiisorist teist kassi ning kas nad jälgivad huviga telekat jne.\nJa muu sellega seonduv:D\n2 Vastas: anna 05.03.2006 23:34:02\nVasta: Televiisori vaatamine\nmeie kassid vaatasid olümpiat väga usinalt ja see, kes parasjagu teleka peal istus, peksis aeg-ajalt käpaga ekraanil askeldavaid suusatajaid\nmuidu nad jälgivad sealt teleka pealt kordamööda saateid ja filme päris tihti, teinekord siis sekkuvad mõne käpalöögiga, aga vahel paistab, et asi läheb nende jaoks eriti põnevaks, sest tükk aega laisalt lamanud kass tõuseb äkki püsti ja jälgib päranisilmi, mis ekraanil toimub.\nkummalised on nad\n3 Vastas: bruno&co(CH) 06.03.2006 10:37:54\nBrunot teised loomad telekas üldse ei huvita, möiraku lövid ja tiigrid voi laulgu linnud, see magab ikka sama targalt edasi voi teeb mida iganes muud. Aga kui spordiks läheb siis on kass küll pöördes vahepeal. Number 1 on muidugi jalgpall, siis tsikliralli, ja siis downhill, cross-country läheb ka monikord peale.\nLisaks vaatab vahest reklaame, kus nt. ekraan on tühi ja siis naiteks mingi valge täpp hüplema hakkab, see talle ka meeldib. Ja multikat vaatas ka eile, talle vist meeldis kuidas need tegelased peenikeste häältega rääkisid.\nAga pöhitrikk on tal teleka taga käimine siis kui moni eriti tähtis saade on, mida vaja vaadata, pidevalt on vool ära siis, käib seal juhtmetega oiendamas, tosta palju tahad teda sealt ära, vaatab korra irwitawalt otsa ja jookseb tagasi sinna, ainuke asi mis päästab on söök voi midagi.\n4 Vastas: hharak 06.03.2006 19:53:23\nnaljakas on lugeda, kuidas kiisud käituvad,\n5 Vastas: Rohelineelevant 06.03.2006 21:23:58\nLoen ja imestan. Sossu küll teleka vastu mingit huvi üles ei näita. Olgu seal suusatajad, teised loomad või multikad.\nKüll aga meeldib talle kui ma talle arvutist teiste kasside näugumist mängin. Vaatab arvutit sellise kahtlase pilguga :puna:\n6 Vastas: BlueGirl 07.03.2006 10:39:43\nükskord, mai mäleta, mis suusavõistlus parasjagu telekast tuli, aga seis oli selline, et Veerpalu oli nats teistelt eest ära sõitnud, aga teised suusatajd ikkagi nagu olid Veerpalu vaateulatuses... kass siis muudku jälgis seda võistlust ja ühel hetkel kargas teleka juurde... Veerpalu käis vups ekraanilt läbi ja tema taga tulijad said igal juhul meie kassi käest käpaga - misnad siis ronivad Veerpalule järgi\nAga enam kui televiisor meeldib meie kassile arvuti ekraanilt hiirt jälgida :twisted:\n7 Vastas: Rachel 07.03.2006 16:52:58\nJuku vaatab küll televiisorit.\nErilist huvi pälvivad saated kus on kuulda viiulimängu ja\nEelmiste olümpiamängude ajal püüdis kass käpaga maratoni jooksvat mustanahalist.:laugh:\n8 Vastas: Silx 09.03.2006 11:45:18\nSuusasport on Bosse suurim kirg. Usinalt aitas ta S\_'miguni võidule ja lükkas Veerpalule hoogu juurde.\nSamas meeldib talle ka rallisport (sealt ka tema nimi Marcus \_'Bosse\_' Grönholm) ning CSI.\n9 Vastas: Rachelle 11.05.2006 17:46:30\nVahel tõesti vaatab Marius koos pererahvaga telekat, aga seda ei juhtu eriti sageli.\nVahel ikka jääb täitsa huviga vaatama, et mis seal toimub. Hiirt arvutiekraanilt püüab aga küll:laugh:, teeb kuiva trenni nuh:D, sest ega elusaid hiiri tema lähedusse ei satu.\n10 Vastas: Greenu 11.05.2006 17:51:36\nKui Sir väiksem oli ja vahest kui discovery telekas mängis siis Sir vaatas ikka isukalt ja multikaid olen talle ka näidanud. Ükskord istus teleka ees, panin talle Tom ja Jerry ning Sir vaatas, pea käis ühele poole ja teisele poole. Kui arvutis puhkereziim tööle läheb, siis talle meeldib ka seda jälgida ning käpaga neid vahelduvaid ja liikuvaid pildikesi taga ajada. Nüüd ta meil juba suuremaks kasvanud ja vanemaks saanud ning enam ta tv-d ei vaata ja arvutiekraani jälgimine tundub ka tema jaoks liiga titekas olevat\n11 Vastas: bahjiggity 31.05.2006 13:14:45\nKassipoja majja tekkimisest alates pole telekat olnud aega lahti teha (no seda on ka alles loetud päevad). Küll tahab kass mängimist, siis on vaja kraapimispuud ehitada vmt.\nAga eile oli ta mul tööl kaasas kuna käisime arsti juures ja arvuti kuvaril ringi liikuv hiire kursor tekitas küll põnevust..\n12 Vastas: Rachelle 31.05.2006 13:20:06\nMeil oli ka ikka alguses nii, et ma ei tahtnud alguses kodust väljagi minna:P, muudkui istusin ja mängisin temaga kodus. Tegeime igasuguseid põnevaid asju.\nHuvi arvutiekraanil liikuva hiire vastu kadus meil mõne aja möödudes hoopiski ära.\n" Kodu keset linna " vaatasime küll koos:P.\n13 Vastas: Tipsi 02.06.2006 16:03:40\nMeil vaatas üks kass ka telekat ja kui all ääres juhtusid jooksma kirjad või muidu miski ridamisi ühest äärest teise läks, siis tema algul katsus käpaga ja siis jooksis teleka nuka taha vaatama, et kus see siis nüüd kadus.. :laugh:\n14 Vastas: glis 02.06.2006 18:01:42\nKimi alles avastas enda jaoks teleka, nüüd istub tihti selle peal ja ajab käpaga ekraanil liikuvaid asju taga. Ralfil on telekast äärmiselt ükskõik, aga...ainuke saade, mida ta tõesti vaatas ja alati, oli "sõber koer" ei teagi, kas koerte liikumise pärast või haukumise.\n15 Vastas: KiisuMoor 31.07.2006 01:39:46\nMinu kiisu enamjaolt vaatab alati koos minuga telekat.Talle eriti meeldivad koera saated.Katsub käpaga ekraani alati.Eriti meelib talle TV3-me kanalil paremal asuv nr kolm.


RAPORT Demograafilised väljakutsed ja põlvkondadevaheline solidaarsus\nRaportöör: Philip Bushill-Matthews\nArvamuse koostaja (*): Edite Estrela, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon\nNAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS*\ndemograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta\n– võttes arvesse oma resolutsiooni komisjoni aruande kohta, mis käsitleb demograafilist olukorda Euroopa Liidus 1995. aastal(1);\n– võttes arvesse oma resolutsiooni komisjoni aruande kohta, mis käsitleb demograafilist olukorda 1997. aastal(2);\n– võttes arvesse oma resolutsiooni komisjoni teatise kohta "Euroopa igale vanusele – heaolu ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine"(3);\n– võttes arvesse komisjoni teatist "Euroopa vastus maailma rahvastiku vananemisele – majandusliku ja sotsiaalse progressi edendamine vananevas maailmas. Euroopa Komisjoni panus teisele maailmakonverentsile vananemise teemal" (KOM(2002)0143);\n– võttes arvesse Euroopa noortepakti, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu Brüsseli kohtumisel 22.–23. märtsil 2005. aastal;\n– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut "Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus" (KOM(2005)0094);\n– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikke komisjoni arvamusi (A6-0041/2006),\nA. arvestades, et demograafilisi muutusi – mis osaliselt on tingitud keskmise eluea pikenemisest – ei tule käsitleda üksnes probleemina, vaid näha neis ka positiivset väljakutset ühiskonnale kaasata inimesi kõigist vanuserühmadest ja pakkuda võimalusi, mida varem ei olnud;\nC. arvestades, et nõukogu direktiiv 92/85/EMÜ kehtestab meetmed, mis parandavad rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutust ja töötervishoidu,\n1. tervitab komisjoni teatist, mis käsitleb rohelist raamatut "Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus";\n2. tervitab asjaolu, et oma rohelise raamatu „Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus“ (KOM(2005)0094) esitamisega võttis komisjon Euroopa tasandil seisukoha ühe suurema väljakutse suhtes poliitilises ja ühiskondlikus plaanis; rõhutab samas, et ühiskonna demograafiliste muutustega seonduvad arvukad küsimused kuuluvad liikmesriikide ainupädevusse ja seetõttu pole üldist ühenduse pädevust selle valdkonna reguleerimiseks Euroopa tasandil;\n6. on üllatunud, et roheline raamat mainib üksnes möödaminnes demograafiliste muutuste tervishoiuaspekti; rõhutab, et rahvastiku vananemise tõttu suureneb nõudlus tervishoiuteenuste ning pikaajalise hoolduse järele kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt; on veendunud, et investeeringud pikaajaliste haiguste ennetamise meetmetesse on olulised, et demograafiliste muutustega inimlikust ja rahalisest aspektist toime tulla; märgib, et mida kauem inimesed suudavad tervena elust rõõmu tunda, seda kauem saavad nad aktiivseks jääda ja töötada;\n7. nõustub, et kui sündimus langeb, võib majanduskasvu säilitada ainult meetmetega, mille eesmärk on suurem tööhõive, innovatsioon ja tootlikkuse kasv, samuti sotsiaalkaitse moderniseerimine;\n8. toetab, pidades silmas märgatavaid muutusi demograafilises olukorras, põlvkondi ühendavat uut solidaarsust ja Euroopa sotsiaalmudeli edasiarendamist, mille peamine eesmärk peaks olema ühiskonnas osalemise, sotsiaalse turvalisuse ja sotsiaalse solidaarsuse tagamine kõigile inimestele ning kõigi põlvkondade potentsiaali edendamine;\n10. avaldab kahetsust, et roheline raamat ei rõhuta soojätkamis- ja seksuaalhügieeni tähtsust seoses demograafiliste muutustega; rõhutab, et viljatus, eelkõige meeste viljatus suureneb eriti kõige enam industrialiseeritud piirkondades ja et mõnedes Euroopa riikides on praegu kuni 15% paaridest viljatud, keemiline reostus on üks viljatuse põhjustest;\n12. väljendab muret asjaolu üle, et mitmes liikmesriigis kasvab vaesuse all kannatavate ja hooletusse jäetud inimeste, eriti laste arv; teeb ettepaneku rakendada uuenduslikke, eelkõige lastele suunatud projekte, eriti neis linnaosades, kus probleeme tekitavad vaesus ja hooletussejätmine; kutsub ühtlasi lapsevanemaid üles neis projektides osalema, et nad teadvustaksid vastutust oma laste heaolu eest; rõhutab lastele mõeldud usaldustelefonide laialdase võrgustiku olulisust;\n13. on seisukohal, et oleks huvipakkuv läbi viia uuring elatusraha keskmise suuruse ja selle tegeliku maksmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides, samuti pensioniõiguste ja sotsiaalkindlustusõiguste jaotumise tavade kohta;\n14. võtab teadmiseks nende liikmesriikide kogemuse, kus on olemas „garanteeritud alampalk“;\n15. on mures liikmesriikide, piirkondade ja sotsiaalsete rühmade tervishoiusüsteemide erinevuste pärast; märgib, et tervishoiusüsteemide erinevus (madal keskmine eluiga, laialt levinud kroonilised haigused, elamistingimustest põhjustatud haigused) koos madala sündimuse ja väljarändega võivad põhjustada piirkondlike erinevuste jätkuvat suurenemist ja nõiaringi, millest on raske välja pääseda; palub liikmesriikidel teatada tervishoiussüsteemide erinevustest, et komisjoni abiga saavutada parimate tavade korrapärane vahetamine ja selle küsimuse tõhus lahendamine;\n16. kutsub liikmesriike üles teadvustama demograafilisi muutusi ühise väljakutsena ning Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel võtma vastu otsuse elavdada arvamuste vahetust demograafiliste muutuste mõjude ja vastavate kogemuste üle, eriti sellistes valdkondades nagu aktiivne vananemine, perede elamistingimused ning tasakaal töö- ja pereelu vahel;\n17. on veendunud, et kõik liikmesriigid saavad õppida rohkem üksteiselt, kui jagavad aktiivsemalt parimaid tavasid, eriti nende Skandinaaviamaadega, kus üheaegselt meeste ja naiste kõrge osalusmääraga tööturul on üks kõige kõrgemaid sündimuse tasemeid Euroopas ning kus tasuta või odavad lapsehooldusvõimalused, vanemapuhkuse võimalused ja sünnituspuhkuse eeskirjad on tegurid, mis soodustavad naiste suurt osalust tööturul;\n18. tervitab asjaolu, et Euroopa Liit soovib toetada liikmesriike nende püüdlustes vähendada lahknevust vanemate soovitud laste arvu (2,3) ja tegeliku laste arvu (1,5) vahel meetmetega, mille eesmärk on parandada raamtingimusi;\n19. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles läbi viima ja levitama üksikute liikmesriikide rahvastikumuutusi käsitlevaid uuringuid, milles võetakse arvesse muutuste põhjuseid ja tõenäolisi lähemaid tagajärgi;\n20. soovitab, et kui võrreldakse liikmesriikide parimaid tavasid, mis puudutavad naiste osalust tööturul, võetakse võrdluse alla ka teised riigid;\n21. rõhutab, et soodsate tingimuste loomine, võimaldamaks paaridel saada soovitud arvul lapsi on iga ühiskonna eksisteerimise ja arengu üks tingimusi, võttes arvesse sündimuse taseme langusest tulenevaid sotsiaalseid ja majanduslikke väljakutseid, seetõttu tuleks võtta meetmeid emaduse ja isaduse toetamiseks;\n22. arvab, et paljude naiste või paaride otsus piirata laste arvu või lükata lapse või laste saamine edasi ei pruugi olla nende endi eelistus, vaid eelistus, milleks sunnib neid väljakutse sobitada kokku töö, era- ja perekonnaelu; arvab, et see ei ole üksnes vanemate huvides saada soovitud arvul ja soovitud ajal lapsi, vaid see on ka ühiskonna kui terviku huvides, arvestades praegust sündimuse langust Euroopas; nõuab seetõttu tungivalt, et riiklikest vahenditest toetatakse lastesõimede ja lasteaedade rajamist ja toimimist ning vanemate inimeste hooldust, kes seda vajavad; rõhutab, et lapsehooldusteenuste, eakate, puudega inimeste ja teiste abist sõltuvate inimeste hooldamise teenuste piisav kättesaadavus on olulise tähtsusega, et võimaldada meeste ja naiste täielikku ja võrdset osalust tööturul;\n23. kutsub liikmesriike tungivalt üles edendama sündimuse tõusu toetavaid maksumeetmeid ning juhib tähelepanu vajadusele tagada naistele, eriti noortele üksikemadele sünnitusjärgne erikaitse ja -toetus;\n24. kutsub liikmesriike üles võtma vastu meetmeid, mis lubavad asutada häid ja taskukohaseid päevakodusid lastele ning teistele abist sõltuvatele isikutele, et võimaldada nii sobitada kokku perekonnaelu ja töö;\n25. kutsub liikmesriike üles uurima sellise palgata, vabatahtliku ja ajutise töö kulusid ja tulusid, mida noored teevad tööturule pääsemiseks; osutab võimalikele seostele selliste tegevuste ja madala sündimuse vahel eluaseme ebapiisava kättesaadavuse ning väiksema stabiilsuse tõttu; kutsub eraettevõtteid üles oma poliitikat sellega seoses üle vaatama;\n26. on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus ja võitlus naiste diskrimineerimise vastu töökohal – mis puudutab nii tööhõive taset, usaldatud töökohustusi kui ka palgataset – peaksid mängima olulist rolli pereloomisel, perede toetamisel ning ühtlasi Euroopa madala sündimuse taseme tõstmisel;\n27. on seisukohal, et paljude lapsevanemate aktiivne osalus tööturul sõltub võimalusest kasutada head ja usaldusväärset lastehoiu ning haigete ja vanurite hooldamise teenust, mille hind on taskukohane kõigile sissetulekust olenemata; kutsub liikmesriike üles tagama selliste teenuste osutamist;\n28. kutsub liikmesriike üles aktiivsemalt välja selgitama ja kõrvaldama kõiki tegureid, mis võiksid takistada pereloomist, sealhulgas takistusi väljaspool töökohta, võttes selleks järgnevaid meetmeid:\niv) edendama laialdasemaid ja kättesaadavamaid lapsehooldusvõimalusi ja abist sõltuvate inimeste hooldusvõimalusi;\nvi) parandama koolipäeva pikkuse vastavust vanemate tööajale, soodustades samas tööaja paindlikkust ning võideldes töökorraldusega, mis eeldab pikki tööpäevi;\n29. kutsub liikmesriike üles parandama korraliku eluaseme kättesaadavust peredele, eriti üksikvanemaga peredele ja eakatele inimestele, näiteks nn põlvkondadevahelised projektid linnaarenduse ja -planeerimise raames;\n30. kutsub üles kaasajastama ja arendama riiklikke sotsiaalkindlustussüsteeme, eriti valdkonnas, mis on seotud laste päevahoolduse ja abivajavate inimeste hooldusega, võttes arvesse, et see valdkond kuulub liikmesriigi pädevusse; märgib, et eriti üksikvanemaga peresid ja üksikuid vanemaid naisi ohustab sotsiaalne tõrjutus, isolatsioon ja vaesumine, seepärast tuleks seesuguse reformi kavandamisel pöörata erilist tähelepanu selle suure rahvastikurühma elatustaseme ja ühiskonnaelus osalemise parandamisele;\n31. soovib näha liikmesriikide tööd bürokraatia vähendamiseks seoses meetmetega, mis toetavad peresid lapsehooldusel;\n32. rõhutab, et vaatamata liikmesriikide edusammudele naiste tööhõive suurendamisel on muud naiste tööhõivega seotud diskrimineerimisvormid säilinud või süvenenud; sellega seoses kutsub liikmesriike üles eelkõige rakendama nõuetekohaselt nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiivi meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud seaduste ühtlustamise kohta liikmesriikides(4); rõhutab, et naiste ja meeste palgavahe ning naiste jätkuv värbamine madalapalgalistele ja nende kvalifikatsioonile mittevastavatele töökohtadele vähendab naistele vajalikku majanduslikku sõltumatust, mis mõjutab otseselt nende otsust saada lapsi; soovitab liikmesriikidel toetada naiste tööhõivet ning naiste juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, samuti võrdset kohtlemist töötasu osas;\n33. kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et luua kvaliteetseid ja taskukohaste hindadega lapsehooldusvõimalusi ja teiste abist sõltuvate inimeste hooldusvõimalusi kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2002. aasta Barcelona kohtumisel seatud eesmärkidega, mille kohaselt liikmesriigid peavad 2010. aastaks tagama lapsehooldusvõimalused vähemalt 90%-le lastest, kelle vanus jääb kolme aasta ja kohustusliku kooliea vahele, ning vähemalt 33%-le alla kolme aasta vanustest lastest; rõhutab, et need meetmed peavad naistel võimaldama kohandada tööturul osalemist vastavalt nende elurütmile; lisaks kutsub liikmesriike üles seadma endale samasuguseid eesmärke eakate ja puudega inimeste hooldusvõimaluste loomiseks;\n34. on seisukohal, et demograafilised muutused nõuavad uut ja tõhusamat hariduse ja sotsiaalinfrastruktuuri nii noorte kui eakate inimeste jaoks, sealhulgas rohkem võimalusi elukestvaks õppeks, lapsehoolduseks, hooldusraviks ja eakate hooldamiseks; juhib tähelepanu vajadusele tõhusamate sotsiaalinfrastruktuuride järele, mis on mõeldud vanemate inimeste elujõulisuse edendamiseks ja nende aktiivsemaks taasintegreerimiseks ühiskonnaellu;\n35. rõhutab, et paljudes liikmesriikides on suur oht, et riigi rahanduse kohustused ei ole pikemas perspektiivis jätkusuutlikud, osutades seega tungivale vajadusele reformi järele; rõhutab, kui äärmiselt oluline on, et ELi tasemel pädevad otsustajad arvestaksid uute ja olemasolevate sotsiaalvaldkonda reguleerivate õigusaktide finantsmõju;\n36. kutsub liikmesriike üles parandama töökohtade ja töökeskkonna kvaliteeti, et lihtsustada elukestva ametialase koolituse läbiviimist, mis võimaldaks naistel ja meestel täita nii perekondlikke kohustusi kui ka vastata tööturu nõuetele;\n37. kutsub liikmesriike üles seadma valitsuse prioriteetideks soolise võrdõiguslikkuse ning tasakaalu töö- ja eraelu vahel;\n38. märgib, et sotsiaalkindlustuskulude kasv nõuab dünaamilist majanduskasvu nende rahastamiseks; juhib tähelepanu, et see saab toimuda ainult innovatiivsuse soodustamise abil; täheldab, et sellised rahandusmeetmed nagu maksude tõstmine sotsiaalkindlustuse rahastamiseks ei ole pikaajaliselt eriti jätkusuutlikud, arvestades alanevat maksubaasi ja ülalpeetavate suhtarvu suurenemist, aga ka tungivat vajadust ergutada Euroopas ettevõtlust; rõhutab sotsiaalkindlustuse reformi kavandamisel seega vajadust tervikliku poliitilise lähenemise järele;\n39. usub, et me peame minema kaugemale “heaoluriigi” kontseptsioonist, mille kohaselt hoolitseb heaolu eest peamiselt riik, ja liikuma edasi “heaoluühiskonna” poole, mille puhul mõistavad kõik osalejad, et ka neil on kohustus hoolitseda üksteise eest ja et sel võib olla vastastikku toetav mõju;\n40. väidab, et üksikisikut puudutava töö ja isikliku elu vahelise tasakaalu parandamine peaks olema kõigi valitsuste püsiv eesmärk; märgib, et seda tasakaalu võib ohustada kasvav tööpuudus ja üksikisikute töökoormuse suurenemine; juhib tähelepanu sellele, et naiste ja meeste paindlikum tööaeg, juhul kui see põhineb vabal valikul ega ole tingitud majanduslikust survest, võib aidata kaasa töö- ja pereelu edukamale ühitamisele; järeldab, et seetõttu peaksid valitsused andma üksikisikutele võimaluse tõeliselt vabade valikute tegemiseks, selle asemel et teha niisugused valikud nende eest;\n41. kutsub komisjoni üles konsulteerima tööturu osapooltega töö- ja pereelu parema tasakaalu küsimuses;\n42. on seisukohal, et töökohtade peresõbralikumaks muutmise majanduslikku argumenti tuleks rohkem rõhutada; soovitab liikmesriikidel kehtestada suunised ettevõtetele, kes soovivad selliseid meetmeid võtta, arvestades seejuures erilisi väljakutseid VKEdele;\n43. kutsub liikmesriike üles rakendama eeskirju, millega kehtestatakse lapse sünni järel tasustatud ema- või isapuhkus, ning soodustama naiste ja meeste vanemapuhkuse õiguse võrdset kasutamist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid võitleksid nende majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste eelarvamustega, mis on seotud meeste õigusega vanemapuhkusele; kutsub komisjoni muutma direktiivi 96/34/EÜ vanemapuhkuse kohta(5); arvab, et vanemapuhkust, mille ajal on tagatud töökoha säilimine, peaksid võtma nii emad kui isad; pooldab ergutuste süsteemi, mis soodustab partneritel vanemapuhkuse jagamist, ja näeb ette laste kasvatamisega seotud kulude rahalise kompenseerimise; kutsub komisjoni üles konsulteerima tööturu osapooltega võimalike muudatuste üle 1996. aastal läbi viidud vanemapuhkust käsitlevas reformis, mille eesmärk peaks olema pikendada miinimumperioodi kolmelt kuult kuuele;\n44. tuletab liikmesriikidele meelde Euroopa väikeettevõtluse harta kolmandat põhimõtet, nimelt et väikeettevõtted võiks vabastada teatud regulatiivsetest kohustustest; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles seda põhimõtet ka tegudes rakendama;\n45. rõhutab väga hariduse, pädevuste arendamise, tehnoloogia ja elukestva õppimise võimaluste kättesaadavust ning lisaks sellise koolituskultuuri edendamist, mis julgustab igas eas inimeste osalemist, eriti nende, kes alles tulevad või siis naasevad tööturule; rõhutab, et selliseid reaalseid oskusi nagu tehnilised oskused ja keelteoskus tuleks esmatähtsaks pidada, et igati soodustada üksikisiku liikuvust, kohanevust, tööalast konkurentsivõimet ja eneseteostust; rõhutab koolist väljalangemist ennetavate meetmete tähtsust ning vajadust alternatiivsete hindamismeetodite järele, et võimaldada koolituse jätkamist; eriti rõhutab vanemate inimeste koolitusvajadust sellistes valdkondades nagu infotehnoloogia, et kõrvaldada takistused nende edasiselt osalemiselt tööturul; sel eesmärgil soovitab arendada vanematele inimestele mõeldud õppemeetodeid;\n46. kutsub seega liikmesriike üles võimaldama eriti vanematel töötajatel täiendada end erialastes koolitusprogrammides, et tagada nende aktiivne osalus tööelus kuni pensioniikka jõudmiseni; kutsub sellega seoses komisjoni üles kinnitama ainult neid Euroopa Sotsiaalfondile esitatud rakenduskavu, mis sisaldavad ka vanematele inimestele mõeldud koolitusmeetmeid;\n47. pooldab valitsuse ja tööturu osapoolte vaheliste partnerluslepingute sõlmimist vastavalt riigi tavadele, et soodustada vanemate töötajate tööhõivet vanuselise diskrimineerimise vastaste meetmete, paindlikuma tööaja ning vanemaealiste töötute taasintegreerimise meetmete abil;\n48. on seisukohal, et Euroopa äriühingud, pidades eriti silmas vajadust kaitsta sotsiaalseid riskirühmi (sealhulgas vanad inimesed, puudega inimesed ja eelkõige väikelaste vanemad), parandada tööohutust ning edendada juurdepääsu hõlbustavaid töökorraldusvorme, etendavad väga olulist rolli võrdsete võimaluste aktiivsel edendamisel ja rakendamisel, eriti mis puudutab perepoliitikat ning vanuse, soo ja perekonnaseisu alusel diskrimineerimise vastu võitlemist; lisab, et äriühingud peaksid võtma korporatiivse sotsiaalse vastutuse ning vastama rahvastiku vananemisega seotud väljakutsetele selliste algatustega nagu paindliku tööaja ja osalise tööaja võimaldamine eelkõige lapsevanematele, tulevastele lapsevanematele ja vanematele töötajatele;\n49. kiidab heaks komisjoni algatuse koostada raamdirektiiv, et rakendada EÜ asutamislepingu (2001/C 80/01) artiklit 13;\n50. järeldab, et vanemate töötajate potentsiaali arvestades tuleks rohkem rõhutada nende tööle jäämise majanduslikku argumenti; arvab, et inimesi tuleks julgustada kauem töötama, luues selleks ühtlasi võimalusi, ning et tööandjatele tuleks selgitada, et see on mõlema poole huvides; on seisukohal, et hea tervisega vanemates inimestes tuleks näha pigem ühiskonna positiivset ressurssi kui majanduslikku ohtu; arvab, et rohkem tuleks rõhutada eakate inimeste aasta 1993 positiivseid tulemusi;\n51. pöördub äriühingute poole, et nad pakuksid paindlikumat tööajakorraldust, mille puhul võetakse arvesse erinevaid eluetappe, ning võimaldaksid, arendaksid ja kujundaksid töövõimalusi, mis vastavad eelkõige lapsevanemate ja vanemate inimeste vajadustele;\n52. on seisukohal, et sotsiaalpartnerid peaksid tagama muutustele kohanduva tööturu paindlikumate töökohtade loomiseks, et tagada kõigile töökoha ja tegevuse võimalus tööturul;\n53. märgib, et arvestades Euroopa töötajate liikuvust ja tööturgude tsentraliseeritust on nüüd vaja parandada nii vastastikust arusaamist erinevatest sotsiaalkindlustussüsteemidest kui ka tagada sujuv üleminek ühelt riiklikult süsteemilt teisele nii kindlustuse riiklike, era kui ka teiste vormide puhul;\n54. rõhutab, et need teadmised, mida pensionile minevad töötajad saavad edasi anda, on suure tähtsusega, eriti avalikus sektoris, mille töötajatest jõuab näiteks Prantsusmaal 50% järgneva kümne aasta jooksul pensioniikka; nõuab tungivalt, et liikmesriigid julgustaksid nii era- kui avalikku sektorit võtma väärtuslike kogemuste ja teadmiste kaotsimineku vältimiseks ennetavaid meetmeid, näiteks tööturule tulijate juhendamine, astmeline pensionilejäämine ja elukestva õppe programmide juurutamine; kutsub liikmesriike üles pakkuma VKEdele sellega seoses eriabi;\n55. usub, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vanimale vanuserühmale (st üle 80-aastastele), kellest 25% ei tule endaga ise toime, kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut, mille eesmärk on seda protsenti vähendada ühis- ja üksikmeetmete abil ning lahendada riikliku sotsiaalhoolekande ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste probleemid nende inimeste jaoks, kes ei tule endaga ise toime;\n56. tunnistab siiski, et töömahukad elukutsed, nagu katuseehitus, ehitus ja talupidamine seisavad eakamate töötajate töövõime rakendamisel ja noorte uustulnukate julgustamisel silmitsi suuremate väljakutsetega; julgustab liikmesriike töötama nende elukutsete jaoks välja lahendusi, mis aitaksid vältida tööjõunappust ja oskuste kaotsiminekut;\n57. julgustab liikmesriike ja eraettevõtteid mitte siduma kõrgemat vanust automaatselt kõrgema palgatasemega, tunnistades, et mõned peagi pensioniikka jõudvad inimesed soovivad küll teatud sissetulekut, kuid ei nõua samal tasemel palka või sama tööaega kui varasematel tööaastatel; rõhutab paindlikumate töövõimaluste nagu osalise tööajaga töötamise tähtsust võimaliku lahendusena vanemas eas;\n58. julgustab liikmesriike kõrvaldama kõik tegurid, mis võiksid takistada vanemate inimeste töötamise jätkamist, eriti seoses maksude ja pensioniga, ning otsima võimalusi, et pensioniealised töötajad saaksid osalist pensioni, saades samal ajal edasi ka töötasu;\n59. juhib tähelepanu, et eakad inimesed võivad etendada positiivset rolli laste eest hoolitsemisel ning et vastupidi noorem põlvkond peab sageli osalema abivajajate hooldamisel; kutsub liikmesriike ja tööandjaid üles näitama, et nad arvestavad sellega rohkem;\n60. täheldab, et mõnel juhul, nagu vanuselise diskrimineerimise vastaste õigusaktide korral, võivad seadused mõjuda hoopis vastupidiselt, võttes äriühingutelt julguse või koguni takistades neid vanemaid töötajaid värbamast; palub liikmesriikidel põhjalikumalt uurida selliste õigusaktide mõju ja kohaldamist, et hinnata, kas need meetmed avaldavad soovitud mõju; nõuab tungivalt, et selliseid diskrimineerimisvastaseid õigusakte täidetakse nii kirjapandut kui selle mõtet järgides;\n61. rõhutab, et ELi rahvastiku vananemisega kaasneb ilmselt puudega inimeste suhtarvu suurenemine; märgib, et selles rahvastikurühmas on tööpuuduse määr endiselt suur; kutsub valitsusi ja äriühinguid üles hõlbustama nende inimeste tööleasumist eeskujude abil;\n62. avaldab kahetsust, et “aktiivne vananemine” on Lissaboni strateegias määratletud peaaegu ainult palgatööd silmas pidades, samas kui seda kontseptsiooni tuleks kohaldada laiemalt, nii et see hõlmaks tasustamata tegevusi nagu töötamine kodanikuühiskonna, poliitilistes ja teistes vabatahtlikes organisatsioonides; tunnistab, et selline aktiivne ühiskonda kaasamine tasustamata töö raames eeldab piisavat sissetulekut teistest allikatest; tõdeb, et "aktiivne vananemine" on tihedalt seotud pensioniea tõstmisega ning peab sellist meedet üheks võimalikuks vastuseks demograafilistele muutustele;\n63. tunnistab, et pensionisüsteemid kuuluvad liikmesriikide pädevusse; arvab siiski, et seoses pensioniõigustega tuleks avaliku ja erasektori töötajaid kohelda võrdselt, andmata eeliseid ühe sektori töötajatele; on seisukohal, võttes arvesse keskmise eluea pikenemist ja paremat rahvatervist, et tuleb ühtlasi astuda samme astmelise ja paindliku pensionilejäämise edendamiseks; tõdeb, et kuna inimesed elavad kauem, suudavad nad ka kauem töötada, ning kutsub valitsusi üles kavandama rahalisi stiimuleid, et julgustada inimesi selleks;\n64. usub, et kõik liikmesriigid saavad õppida rohkem üksteiselt, jagades aktiivsemalt parimaid tavasid seoses pensionireformiga; häid näiteid on tuua reformist Ungari pensionisüsteemis, mis toetub kolmele sambale, kus osaline erastamine tagab parema jätkusuutlikkuse, või siis hooldustasu, mis annab samuti pensioniõiguse ja mis kohustab riigilt saadava tasu eest hooldama abivajavat pereliiget;\n65. rõhutab, pidades silmas demograafilisi arenguid, kui otsustava tähtsusega on tugevad, rahaliselt jätkusuutlikud sotsiaalkindlustussüsteemid, eriti pensionisüsteemid, mis tagavad piisavad, jätkusuutlikud pensioneid, ning tervishoiusüsteemid, mis põhinevad solidaarsuse, õigluse ja universaalsuse põhimõtetel, et parandada nõuetekohase, kõrgekvaliteedilise ravi kättesaadavust kõigile kodanikele haiguse või hooldusvajaduse korral; kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid pensionisüsteemide kaasajastamiseks, et tagada nende rahaline ja sotsiaalne jätkusuutlikkus ning võime tulla toime rahvastiku vananemise tagajärgedega;\n66. usub, et riiklike pensionisüsteemide reformid ei peaks keskenduma ainult nende süsteemide rahalise jätkusuutlikkuse parandamisele, vaid peaksid samuti aitama kaasa eakate elu rahalisele kindlustamisele;\n67. tõdeb siiski, et riigi rahastatavate pensionidega on raske täita pensionile jäänud inimeste sissetulekuvajadusi: arvab, et liikmesriikidel tuleks osutada suuremat tähelepanu ning energiat sellele, et välja töötada nõuetekohased täiendavad pensioniskeemid ning julgustada inimesi säästma;\n68. on seisukohal, et riigi rahastatavad riiklikud pensionid, olenemata liikmesriigi poolt määratud tasemest, peaksid olema pensioniõigusena võrdselt kättesaadavad kõigile ega tohiks sõltuda majanduslikust olukorrast;\n69. tuletab meelde, et demograafilised muutused puudutavad väikeettevõtete omanikke samamoodi nagu töövõtjaid; on mures, et järgmise kümne aasta jooksul jääb kolmandik Euroopa väikeettevõtete omanikest pensionile, ning julgustab kõiki selles valdkonnas tegutsejaid edendama ettevõtlust mitte ainult selle rühma oskuste ja teadmiste ülevõtmiseks, vaid ka majanduskasvule negatiivsete mõjude korvamiseks;\n70. arvab, et sisserändepoliitikad, mille eesmärgiks on soodustada sisserändajate edukat majanduslikku, sotsiaalset ja õiguslikku integratsiooni, on ülimalt olulised, et saavutada tasakaal sisserändajate ja vastuvõtva ühiskonna õiguste ja kohustuste vahel, ning et kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise juhtimine peab olema tõhus ja läbipaistev; integratsiooniprotsessi eeltingimused on sisserändajate ja nende järeltulijate võrdne kohtlemine igasuguse diskrimineerimise kaotamise teel ning nende kaasamine tööturule ja sotsiaalpoliitikasse; selliseid sisserändepoliitikaid tuleks soodustada, et seeläbi leevendada teatud demograafilisi väljakutseid; tunnistab siiski, et sisseränne üksi ei lahenda veel kõiki demograafiliste muutustega seotud probleeme ning toob ühtlasi kaasa omapoolseid väljakutseid;\n71. märgib, et Ida-Euroopa piirkondades on noorte naiste suur väljaränne ning et seal on naiste huvides vaja vastutustundlikku majandus- ja tööhõivepoliitikat ning Euroopa struktuurifondide eesmärgipärast kasutamist nende olemasolevate sätete raames, mis on ette nähtud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks ja soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarve koostamiseks;\n72. tunnistab, et sisserändepoliitika kuulub liikmesriigi pädevusse; on seisukohal, et sisserändajate ja etniliste kogukondade puhul tuleb jõupingutused keskendada enam haridusele ja oskuste arendamisele;\n73. täheldab, et mõnes liikmesriigis suureneb oluliselt pikaajalist hoolt vajavate eakate hulgas etnilisse vähemusse kuuluvate inimeste osakaal; arvab lisaks, et ei tasu eeldada, nagu eelistaksid sisserändajad ja nende järeltulijad naasta oma päritolumaale, eriti vanemas eas või kui nende järeltulijad on ELis üles kasvatanud; lisab, et ehkki kvaliteetse lapsehoolduse ja eakate hoolduse kättesaadavus on tähtis kõigile etnilistele rühmadele, eriti kõigile naistele, mõjutab see iga etnilist rühma erinevalt, ning et nende teenuste kavandamisel tuleb sellele vajalikku tähelepanu pöörata; rõhutab, et nende teenuste osutamisel on mittediskrimineerimine ja võrdne kohtlemine samuti võtmetähtsusega; soovitab sellele aspektile eriti parimate tavade võrdlemisel rohkem tähelepanu pöörata;\n74. märgib, et seni ei ole pööratud piisavalt tähelepanu sisserändajate integreerimisele, mis kajastub osaliselt ka nende uute kaaskodanike väheses haridusalases edukuses ja nende jätkuvas kõrvalejäetuses; kutsub seega liikmesriike üles tõhustama oma meetmeid integratsiooni soodustamiseks, eriti sisserändajate tarvis, kes on juba mõnda aega liidus elanud;\n75. rõhutab sisserändajatest naiste olulist rolli ja kutsub liikmesriike üles pöörama neile oma integratsioonipoliitikas väärilist tähelepanu ning tagama neile kõik nende õigused; rõhutab, et on tekkinud suundumus värvata dokumentideta sisserändajatest naisi koduabilisteks hooldama abist sõltuvaid inimesi; märgib, et seda rühma võidakse ekspluateerida, ning kutsub liikmesriike üles selle küsimusega tegelema;\n76. juhib tähelepanu, et kolmekümnendates-neljakümnendates eluaastates sisserändajad ei pruugi olla üldse seotud mingi pensioniskeemiga; kutsub liikmesriike üles otsima häid lahendusi selliste probleemidega toimetulekuks, et vältida veelgi suuremat survet pensionisüsteemidele;\n77. tuletab liikmesriikidele meelde, et demograafilised muutused toimuvad ka vähimarenenud riikides, kes on samamoodi silmitsi rahvastiku vananemise, vaesuse ja sissetulekute ebavõrdse jaotumisega seotud väljakutsetega, nagu ka noorte tööpuuduse kasvava probleemiga; julgustab liikmesriikide valitsusi ja ELi arvestama selle faktoriga abi- ja koostööprogrammide väljatöötamisel;\n78. juhib tähelepanu, et poliitilised meetmed, mis ELi majanduse tugevdamiseks eelistavad oskustööliste sisserännet, annavad samas vastupidise tagajärje, nõrgestades nende riikide majandust, kust sellised oskustöölised on välja rännanud: arvab, et liikmesriigid peaksid selles osas oma vastutust tunnetama;\n79. nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid üldhuviteenuste osutamist maapiirkondades, see võimaldaks vanematel inimestel jätkata kauem iseseisvat elu, vähendaks sõltuvust tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemidest ning väldiks varajast abist sõltuvust;\n80. märgib, et demograafiliste muutuste tulemusel peavad liikmesriigid tagama hooldusteenused, ja nõuab selles valdkonnas heade tavade tõhusat vahetamist; nõuab, et hooldusteenuseid kaitstaks kui üldhuviteenuseid, ning kutsub seepärast komisjoni üles lisama sellise kaitse sotsiaalteenuste rohelisse raamatusse;\n81. rõhutab, kui tähtis on liikmesriikide vahel jagada teavet ja parimaid tavasid selle kohta, kuidas valmistada tervishoiusüsteeme ette elanikkonna vananemisest tingitud suurenevate nõudmiste rahuldamiseks;\n82. soovitab liikmesriikidel kohaldada meetmeid tõrjutuse ohu ennetamiseks, eelkõige seoses koolist väljalangemise ja elukoha kaotusega, ning juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on anda eelisõigus kõigile perekondlikku solidaarsust säilitavatele meetmetele, eriti lapse õiguste kaitse valdkonnas, austades samas ka lapsevanemate õigusi;\n83. rõhutab vanemale põlvkonnale mõeldud kultuuri- ja vaba aja ürituste pakkumise tähtsust, arvestades võimalusi, mida pakub "kuldsele eale orienteeritud majandus";\n84. soovitab, et rohkem tähelepanu pöörataks erinevate lähtealuste ühtlustamisele, mida erinevad liikmesriigid kasutavad teabe esitamisel EUROSTATile, nii et parimaid tavasid saaks palju põhjendatumalt võrrelda;\n85. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama 7. teadusuuringute raamprogrammi demograafiliste suundumuste, perede toetamise ja tervise tugevdamisega seotud küsimuste jaoks;\n86. kutsub komisjoni üles korraldama põhjalikke uuringuid, analüüse ja vastastikuseid eksperthinnanguid seoses demograafiliste muutuste ja nende mõjuga ühiskonnale ning asjaomastele poliitikavaldkondadele komisjoni programmi PROGRESS raames;\n87. järeldab, et kuigi EL peab jätkama liikmesriikide tulemuste, kogemuste ja parimate tavade võrdlemist ja kõrvutamist, et vastata demograafiliste muutuste erinevatele väljakutsetele, on olemasolevad ELi institutsioonid selleks otstarbeks piisavad ning ELi lisastruktuurid ei ole vajalikud;\nEÜT C 115, 14.4.1997, lk 238.\nEÜT C 104, 6.4.1997, lk 222.\nEÜT C 232, 17.8.2001, lk 381.\nEÜT L 10, 16.1.1998, lk 24.\nNAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS* (25.1.2006)\nArvamuse koostaja (*): Edite Estrela\nNaiste õiguste ja soolise võrdõiguslikke komisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:\nA. arvestades, et Lissaboni strateegia rõhutab naiste suurema tööturul osalemise vajadust püstitatud eesmärkide saavutamiseks;\nB. arvestades, et enamikus liikmesriikides on olemas tugev seos naiste tööhõive kõrge taseme ja sündivuse kõrge taseme vahel, samuti naiste tööhõive madala taseme ja sündivuse madala taseme vahel;\nC. arvestades, et naissoost kvalifitseeritud tööjõu olemasolu on hädavajalik Euroopa Liidu liikmesriikide majanduskasvuks ning aitab taastada tasakaalu töötajate ja töötute hulga vahel, lahendades nii pensionide rahastamise probleemi ja edendades sellest tulenevalt põlvkondadevahelist solidaarsust;\nD. olles võtnud huviga teadmiseks mitme liikmesriigi käivitatud algatused, mille eesmärk on toetada vanemaid laste kaitsmisel ühiskonna uute ohtude eest, eriti nende eest, mis on seotud Interneti kasutamisega, kanepi ja muude uimastite tarvitamise suurenemisega noorte seas, pornograafia leviku ja vägivalla suurenemisega;\nE. arvestades raskusi, mis tulevad ette perekonnas, kus üks või mitu last on õpiraskustega (düsleksia, düspraksia, düskalkuulia, tähelepanudefitsiit koos hüperaktiivsusega või ilma selleta) või puudega, ning arvestades eri meetodeid, mida liikmesriigid selliste laste ja nende vanemate abistamiseks kasutavad;\nF. arvestades direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutust ning töötervishoidu parandavate meetmete kehtestamise kohta,\n1. tervitab asjaolu, et oma rohelise raamatu „Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus“ (KOM(2005)0094) esitamisega võttis komisjon Euroopa tasandil seisukoha ühe suurema väljakutse suhtes poliitilises ja ühiskondlikus plaanis; rõhutab samas, et ühiskonna demograafiliste muutustega seonduvad arvukad küsimused kuuluvad liikmesriikide ainupädevusse ja seetõttu pole üldist ühenduse pädevust selle valdkonna reguleerimiseks Euroopa tasandil;\n2. avaldab kahetsust, et komisjoni roheline raamat ei kaasa soolist aspekti süstemaatiliselt makro- ja mikromajanduslikku analüüsi, kuigi see on olulise tähtsusega põhjalike arutluste käivitamiseks ja laiaulatuslike meetmete kehtestamiseks;\n3. kritiseerib komisjoni rohelises raamatus esinevate diskrimineerivate hinnangute pärast eakate inimeste suhtes;\n4. kutsub liikmesriike üles võitlema eelarvamuste ja stereotüüpide vastu, mis loovad struktuurilisi ebavõrdsusi soolise võrdõiguslikkuse küsimuses ning takistavad ühest küljest naiste täit osalemist ühiskonna kõikidel aladel ja teisest küljest meeste aktiivsemat osalemist perekonnaelus;\n5. avaldab kahetsust, et roheline raamat ei rõhuta soojätkamis- ja seksuaalhügieeni tähtsust seoses demograafiliste muutustega;\n6. kutsub liikmesriike üles vaatama üle oma maksusüsteemid ja kohaldama individuaalsetel õigustel põhinevad maksumäärasid, ning toetab laste ja perekondade suhtes soodsate sotsiaalkindlustussüsteemide arendamist ning muuhulgas laste kasvatamisega seonduvate kulude hüvitamist ja alandatud käibemaksumäärade kohaldamist kõigi lastele mõeldud toodete suhtes;\n7. rõhutab, et vaatamata liikmesriikide edusammudele naiste tööhõive suurendamisel on muud naiste tööhõivega seotud diskrimineerimisvormid säilinud või süvenenud; sellega seoses kutsub liikmesriike üles eelkõige rakendama nõuetekohaselt nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiivi meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud seaduste ühtlustamise kohta liikmesriikides;\n8. rõhutab, et naiste ja meeste palgavahe ning naiste jätkuv värbamine madalapalgalistele ja nende kvalifikatsioonile mittevastavatele töökohtadele vähendab naistele vajalikku majanduslikku sõltumatust, mis mõjutab otseselt nende otsust saada lapsi;\n9. juhib tähelepanu sellele, et naiste ja meeste tööaja paindlikkus, juhul kui see põhineb vabal valikul ega ole kohustuslik, võib aidata kaasa pere- ja tööelu paremale ühitamisele, tagades igal juhul õigustel ja palkade võrdsusel põhineva kvaliteetse tööhõive, vältides samas lõplikku loobumist karjäärist või osalise tööajaga tööst;\n10. soovitab liikmesriikidel toetada naiste tööhõivet ning naiste juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, samuti võrdset kohtlemist töötasu osas;\n11. rõhutab, et soodsate tingimuste loomine, võimaldamaks paaridel saada soovitud arvul lapsi on iga ühiskonna eksisteerimise ja arengu üks tingimusi, võttes arvesse sündimuse taseme langusest tulenevaid sotsiaalseid ja majanduslikke väljakutseid, seetõttu tuleks võtta meetmeid emaduse ja isaduse toetamiseks;\n12. kutsub liikmesriike tungivalt üles edendama sündimuse tõusu toetavaid maksumeetmeid ning juhib tähelepanu vajadusele tagada naistele, eriti noortele üksikemadele sünnitusjärgne erikaitse ja -toetus;\n13. rõhutab, et viljatus, eelkõige meeste viljatus suureneb, eriti kõige enam industrialiseeritud piirkondades, ja et mõnedes Euroopa riikides on praegu kuni 15% paaridest viljatud, keemiline reostus on üks viljatuse põhjustest;\n14. juhib tähelepanu tõsiasjale, et paljudel paaridel ei ole võimalik lapsi saada, kuigi nad seda sooviksid; kutsub liikmesriike üles tõstma laste adopteerimiseks vajalikku vanusepiiri, et anda adopteerimisõigus vanematele inimestele, rõhutab, et küps iga võib laste eest hoolitsemisel tähendada eelist, kui nende laste esimesed eluaastad on olnud probleemsed;\n15. kutsub liikmesriike üles parandama korraliku eluaseme kättesaadavust peredele, eriti üksikvanemaga peredele ja eakatele inimestele, näiteks nn põlvkondadevahelised projektid linnaarenduse ja -planeerimise raames;\n16. rõhutab, et naiste tööaja paindlikkus ei tohi kahjustada loodavate töökohtade ega osutatavate lapsehooldusteenuste kvaliteeti, mis on naiste tööalase eneseteostuse tagatisteks;\n17. julgustab liikmesriike võtma meetmeid meeste suuremaks kaasamiseks töö- ja eraelu parema ühitamise poliitikasse ning sellist tasakaalu võimaldavatesse struktuuridesse, lisaks korraldama teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et julgustada koduste ja perekondlike kohustuste tasakaalustatumat jaotumist meeste ja naiste vahel;\n18. kutsub liikmesriike üles parandama töökohtade ja töökeskkonna kvaliteeti, et lihtsustada elukestva ametialase koolituse läbiviimist, mis võimaldaks naistel ja meestel täita nii perekondlikke kohustusi kui ka vastata tööturu nõuetele;\n19. kutsub liikmesriike üles töötama välja võimalusi töökoha paindlikumaks korralduseks, mis võimaldaks ühitada perekohustustega nais- ja meestöötajate vajadusi tööandjate vajadustega, tagades aga igal juhul naiste õiguste kaitse;\n20. palub komisjonil välja töötada lähenemine, mis on suunatud inimkesksele töökorraldusele, uuenduslikule tööajakorraldusele ja uuendusmeelsele personalipoliitikale;\n21. kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et luua kvaliteetseid ja taskukohaste hindadega lapsehooldusvõimalusi ja teiste abist sõltuvate inimeste hooldusvõimalusi kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2002. aasta Barcelona kohtumisel seatud eesmärkidega, mille kohaselt liikmesriigid peavad 2010. aastaks tagama lapsehooldusvõimalused vähemalt 90%-le lastest, kelle vanus jääb kolme aasta ja kohustusliku kooliea vahele, ning vähemalt 33%-le alla kolme aasta vanustest lastest; rõhutab, et need meetmed peavad naistel võimaldama kohandada tööturul osalemist vastavalt nende elurütmile;\n22. väljendab muret asjaolu üle, et mitmes liikmesriigis kasvab vaesuse all kannatavate ja hooletusse jäetud inimeste, eriti laste arv; teeb ettepaneku rakendada uuenduslikke, eelkõige lastele suunatud projekte, eriti neis linnaosades, kus probleeme tekitavad vaesus ja hooletussejätmine; kutsub ühtlasi lapsevanemaid üles neis projektides osalema, et nad teadvustaksid vastutust oma laste heaolu eest; rõhutab lastele mõeldud usaldustelefonide laialdase võrgustiku olulisust;\n23. avaldab heameelt heade tavade vahetamise üle, milleks liikmesriikides kasutatakse avatud koordineerimismeetodit; rõhutab rahvastikupoliitika tõhusust nendes Euroopa Liidu liikmesriikides, kus naiste tööturul osalemise kõrgete näitajatega – mis ületavad juba Lissaboni strateegia eesmärke – kaasnevad ühed kõrgeimad sündimuse taseme näitajad; märgib seevastu, et ELi nendes liikmesriikides, kus naiste tööhõive näitajad on madalaimad, on ka sündimuse tase kõige madalam;\n24. kutsub liikmesriike üles looma tööhõive suurendamist võimaldavaid tingimusi, võttes arvesse eriti järgmisi asjaolusid: meeste ja naiste palga erinevused, maksustamise kord, sealhulgas füüsilisest isikutest ettevõtjate jaoks, töötingimused ja tööjaotus meeste ning naiste vahel perekonnas ja majapidamises, samuti abist sõltuvate inimeste hooldamisel;\n25. kutsub liikmesriike üles seadma valitsuse prioriteetideks soolise võrdõiguslikkuse ning tasakaalu töö- ja eraelu vahel;\n26. rõhutab sisserändajatest naiste olulist rolli ja kutsub liikmesriike üles pöörama neile oma integratsioonipoliitikas väärilist tähelepanu ning tagama neile kõik nende õigused;\n27. avaldab kahetsust, et roheline raamat ei pööra tähelepanu ühe vanemaga perede kasvavale arvule, 85% juhtudest on perekonnapea naine, kellest enamikku ähvardab suurem vaesusrisk ja seetõttu tuleb neile anda eritoetust;\n28. on seisukohal, et oleks huvipakkuv läbi viia uuring elatusraha keskmise suuruse ja selle tegeliku maksmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides, samuti pensioniõiguste ja sotsiaalkindlustusõiguste jaotumise tavade kohta;\n29. võtab teadmiseks nende liikmesriikide kogemuse, kus on olemas „garanteeritud alampalk“;\n30. julgustab liikmesriike juhinduma tööhõivepoliitikas soolisest aspektist vastavalt parimatele tavadele;\n31. kutsub liikmesriike üles rakendama eeskirju, millega kehtestatakse lapse sünni järel tasustatud ema- või isapuhkus, ning soodustama naiste ja meeste vanemapuhkuse õiguse võrdset kasutamist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid võitleksid nende majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste eelarvamustega, mis on seotud meeste õigusega vanemapuhkusele; kutsub komisjoni muutma direktiivi 96/34/EÜ vanemapuhkuse kohta;\n32. kutsub liikmesriike üles lahendama direktiivi 92/85/EMÜ ülevõtmise järel püsinud probleeme ning juhinduma koostöös sotsiaalpartneritega parimatest tavadest, mis puudutab emapuhkuse pikkust – liikmesriigiti on see 14–28 nädalat – ja selles sisalduvat kohustuslikku perioodi, antud puhkuse vältel saadava toetuse suurust ja nende naiste õigust pöörduda tagasi oma töökohale; kutsub samuti liikmesriike üles juhinduma parimatest tavadest seoses isapuhkuse ning nii naiste kui ka meeste vanemapuhkusega;\n33. kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid pensionisüsteemide kaasajastamiseks, et tagada nende rahaline ja sotsiaalne jätkusuutlikkus ning võime tulla toime rahvastiku vananemise tagajärgedega;\n34. ergutab liikmesriike korraldama teadlikkuse tõstmise kampaaniaid demograafiaküsimustes ja lastesõbralikkuse edendamise üle, mis väärtustaksid rõõmu ja rahulolu, mida lapsed oma vanematele ja ühiskonnale võivad pakkuda, ning uurima kultuurilisi aspekte, mis avaldavad mõju demograafilistele näitajatele ja naiste tööhõivele;\n35. soovitab liikmesriikidel kohaldada sotsiaalpoliitikat, mille eesmärk on võimaldada igaühele juurdepääs vajalikele tervishoiuteenustele, eriti puudega inimeste ja abist sõltuvate inimeste puhul;\n36. julgustab liikmesriike levitama parimaid tavasid, mis on seotud õpiraskuste leevendamisega (näiteks koolile arvuti hankimine düslektikutest laste jaoks) ja erivajadusega laste toetamisega;\n37. soovitab liikmesriikidel kohaldada meetmeid tõrjutuse ohu ennetamiseks, eelkõige seoses koolist väljalangemise ja elukoha kaotusega, ning juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on anda eelisõiguse kõigile meetmetele, mille eesmärk on säilitada perekondlik solidaarsus, eriti lapse õiguste kaitse valdkonnas, austades samas ka lapsevanemate õigusi;\n38. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tähtsustama enam võitlust ühiskonda ähvardavate uute ohtudega, eriti riskidega, mis tulenevad Interneti kuritarvitamisest laste ja noorte poolt, kanepi ja muude uimastite tarbimise suurenemisest noorte ja isegi laste seas, sealhulgas ka koolis, pornograafiliste materjalide leviku suurenemisest nendesse kategooriatesse kuuluvate noorte seas ning vägivalla suurenemisest; kutsub samuti üles levitama nende valdkondadega seotud häid tavasid;\n39. tuletab liikmesriikidele meelde kohustusi, mis nad endale võtsid ja mis Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel 2002. aastal heaks kiideti: kaotada takistused naiste ja meeste võrdseks osalemiseks tööturul ning luua 2010. aastaks lasteaiakoht lastele, kelle vanus jääb kolme aasta ja kohustusliku kooliea vahele; kutsub liikmesriike üles seadma endale samasuguseid eesmärke seoses hooldusvõimaluste loomisega eakate, abist sõltuvate ja puudega inimeste jaoks;\n40. palub komisjonil korraldada uuring liikmesriikides kohaldatavate maksusüsteemide mõju kohta demograafialistele suundumustele.\nKESKKONNA-, RAHVATERVISE- JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS (25.1.2006)\nArvamuse koostaja: Thomas Ulmer\n1. tervitab asjaolu, et Euroopa Liit soovib toetada liikmesriike nende püüdlustes vähendada lahknevust vanemate soovitud laste arvu (2,3) ja tegeliku laste arvu (1,5) vahel meetmetega, mille eesmärk on parandada raamtingimusi;\n2. on üllatunud, et roheline raamat mainib üksnes möödaminnes demograafiliste muutuste tervishoiuaspekti; rõhutab, et rahvastiku vananemise tõttu suureneb nõudlus tervishoiuteenuste ning pikaajalise hoolduse järele kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt; on veendunud, et investeeringud pikaajaliste haiguste ennetamise meetmetesse on olulised, et demograafiliste muutustega inimlikust ja rahalisest aspektist toime tulla; märgib, et mida kauem inimesed suudavad tervena elust rõõmu tunda, seda kauem saavad nad aktiivseks jääda ja töötada;\n3. on üllatunud, et rohelises raamatus ei mainita üha sagedamini esinevaid uusi perekonnavorme, eelkõige ühe vanemaga peresid, mille puhul 85 protsendil juhtudest on perekonnapeaks naine, ega ka asjaolu, et sellistel suurema vaesumisriskiga peredel on raskendatud ka juurdepääs tervishoiuteenustele;\n4. rõhutab vajadust tagada naistele, eriti noortele üksikemadele, sünnitusjärgne erikaitse ja -toetus;\n5. nõustub, et kui sündivus langeb, võib majanduskasvu säilitada ainult meetmetega, mille eesmärk on suurem tööhõive, innovatsioon ja tootlikkuse kasv, samuti sotsiaalse kaitse moderniseerimine;\n6. on mures liikmesriikide, piirkondade ja sotsiaalsete rühmade tervishoiusüsteemide erinevuste pärast; märgib, et tervishoiusüsteemide erinevus (madal keskmine eluiga, laialt levinud kroonilised haigused, elamistingimustest põhjustatud haigused) koos madala sündivuse ja väljarändega võivad põhjustada piirkondlike erinevuste jätkuvat suurenemist ja nõiaringi, millest on raske välja pääseda; palub liikmesriikidel teatada tervishoiussüsteemide erinevustest, et komisjoni abiga saavutada parimate tavade korrapärane vahetamine ja selle küsimuse tõhus lahendamine;\n7. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles läbi viima ja levitama üksikute liikmesriikide rahvastikumuutusi käsitlevaid uuringuid, milles võetakse arvesse muutuste põhjuseid ja tõenäolisi lähemaid tagajärgi;\n8. tervitab parimate lahenduste vahetamist liikmesriikide vahel avatud koordineerimismeetodi abil ja juhib tähelepanu demograafiliste muutuste mõistlikule juhtimisele Põhjamaades, kus naiste osalus tööturul on kõrge ja sündivus suur; leiab, et komisjon peaks läbi viima uuringu nende kahe arengutrendi vaheliste seoste hindamiseks;\n9. kutsub liikmesriike üles võtma vastu meetmeid, mis lubavad asutada häid ja taskukohaseid päevakodusid lastele ning teistele abist sõltuvatele isikutele, et võimaldada nii sobitada kokku perekonnaelu ja töö;\n10. kritiseerib rohelises raamatus enesestmõistetavana ja põhjendusteta esitatud eeldust, et rahvastiku vähenemine toob kindlasti kaasa negatiivsed tagajärjed väljakujunenud sotsiaalsüsteemile; seetõttu soovib järgmiste küsimuste arutamist:\na) Kui suures ulatuses saab elanikkonna vähenemise negatiivseid tagajärgi lahendada innovatsiooni, suurema tööhõive ja sotsiaalse kaitse moderniseerimisega?\nb) Kas elanikkonna vähenemisel võib olla ka positiivseid aspekte, näiteks seoses keskkonna, liiklusummikute, maakasutuse ja muuga?\nc) Kas on võimalik välja töötada Euroopa elanikkonna pikaajaline soovitav suhtarv (nn Pareto optimum)?\n11. palub komisjonil välja töötada järjest suureneva eakate kodanike rühma sotsiaalse integreerimise stsenaariumid, milles võetakse arvesse nende muutunud vajadusi;\n12. nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt tungivalt ELi rahvastikuküsimusi käsitlevate kampaaniate korraldamist, et tõsta avalikkuse teadlikkust madala sündivuse negatiivsetest tagajärgedest, eelkõige majanduskasvule ja sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkusele.\nJan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Roger Helmer, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Gabriele Zimmer.


"Edukas Eesti Ettevõte 2020" märgis SimplBooksil - SimplBooks\nAvaleht / Ettevõtlus / “Edukas Eesti Ettevõte 2020” märgis SimplBooksil\n22. oktoober 2020, 14:53 in Ettevõtlus, Kasulik by Annika\n2020. aasta on olnud SimplBooksis väga edukas ja töine aasta siiamaani ning enne aasta lõppu jõudsime ka Eesti edukaimate ettevõtete sekka, mille üle oleme väga rõõmsad!\n“Edukas Eesti Ettevõte 2020” märgise andis välja krediidiinformatsiooni\nettevõte AS Creditinfo Eesti. Creditinfo Reiting on ettevõttele antav hinnang, mis määratakse majandus-, finants- ja maksekommete koondhindena. SimplBooksi kehtiv krediidireiting on AA ehk väga hea. See on meie jaoks suur saavutus, sest vaid 7,1% Eesti ettevõtetest omab väga head AA reitingut.\nKrediidiraportis oli välja toodud, et kehtivaid maksehäired ega maksevõlgu ei ole SimplBooksil tekkinud. Lisaks toodi välja ka majandusolukorra ja finantsolukorra kokkuvõte:\nMajandusolukord: Tulud on kahe viimase aasta jooksul kasvanud. Kasumlikkus on väga hea. Omakapital\non piisava suurusega. Põhikapital on viimastel perioodidel püsinud minimaalsel tasemel.\nFinantsolukord: maksevõime kordaja – väga hea, likviidsuskordaja – väga hea, maksevalmiduse kordaja – väga hea, raha laekumine – kiire. Võlakordaja – väga heal tasemel, ettevõte ei sõltu olulisel määral võõrvahenditest. Rentaablusnäitajad: puhasrentaablus – väga hea, aktiva rentaablus – väga hea.\nSimplBooks tegevjuht Jaanus Reismaa kommenteerib hea krediitireitingu olulisust: “Krediidireiting on hea ülevaatlik näidik näiteks uutele klientidele või koostööpartneritele, kes võib-olla meist varem kuulnud ei ole, ilma et peaks hakkama erinevaid registreid läbi kammima või majandusaasta aruannet uurima. Täiendavat usaldusväärsust lisab ka see, et tegemist on nö sõltumatu kolmanda osapoolega.”


Klotsid, klotsid, plaadid 11717 | Classic | Ametlikust LEGO® poest EE\nKlotsid, klotsid, plaadid\nLEGO® Classicu Klotsid, klotsid, plaadid(11717) komplekt annab lõputult ideid ja inspiratsiooni. Selle piirangutevaba ehitusmänguasjaga ehitamise, mängimise ja ümberehitamise käigus lasevad lapsed valla enda loovuse ning õpivad oskusi, millest on kasu kogu eluks.\nVikerkaarevärvides LEGO klotsid\nKlotside erinev värv ja kuju – sealhulgas rattad, aknad, uksed ja silmad – ning komplektis sisalduvad neli 16x16 mõõdus alusplaati võimaldavad lastel ehitada kõikvõimalikke asju. Selgete juhendite abil saavad lapsed kohe asuda ehitama lihtsaid LEGO mänguasju, nagu näiteks konn, piraadilaev, elevant või loss ... hiljem võivad nad juba ise lahedaid mudeleid välja mõelda ja ehitada. Alusplaadid hoiavad klotse paigal igas asendis, ka tagurpidi, kuid klotse on võimalik eemaldada väga lihtsalt, samuti on alusplaate ehituse lõpetamisel väga lihtne liigutada ja vaatamiseks välja panna.\nPiirangutevaba loominguline ehitamine\nLEGO Classicu komplektid annavad lastele ideid ja inspiratsiooni Alustamisel on abiks vahvad mudelid ja lihtsad juhendid. Iseseisvalt uute ehitiste loomisest tuleneva mängurõõmu käigus õpivad lapsed väärtuslikke oskuseid, millest on kasu kogu eluks.\nVärviliste LEGO® klotside karp, mis innustab 4-aastaste ja vanemate laste ehitusrõõmu. Hõlpsasti ehitatavate mudelite soovitused ja lõpmata palju ehitusrõõmu pakkuv põhiehituskomplekt pakub lõputult loomingulisi võimalusi.\nSelles värvikas ja loovas ehituskomplektis sisalduvate LEGO® klotside erinev kuju, suurus ja värv ning neli kaasapandud 16x16 alusplaati ja lihtsad mudelisoovituste juhised aitavad lastel arendada väärtuslikke oskusi, millest on kasu kogu eluks.\nLapsed saavad ehitada soovitatud mänguasju (piraadilaev, elevant, loss jne) ja nendega mängida ning arendada seejärel oma loovust lõputu piirangutevaba lõbusa ehitamise kaudu. Komplekt ühildub hästi ka teiste LEGO® mänguasjadega, mis annab veelgi enam võimalusi.\nSee mitmekülgne hariv mänguasi sobib suurepäraselt 4-aastastele ja vanematele poistele ja tüdrukutele jõulu- või sünnipäevakingiks.\nIdeaalne ehitus- ja mängukomplekt alustajatele ja ka neile, kes soovivad oma LEGO® klotside kollektsiooni täiendada.\nLEGO® Classicu klotsid klotsid plaadid karp võimaldab lapsevanematel tutvustada lastele loomingulist ehitustegevust. Neli alusplaati muudavad mudelite ehitamise, mängimise, väljapaneku ja transpordi lihtsaks, kuhu iganes lapsed ka ei läheks.\nPatareisid pole vaja, mistõttu võib mängurõõm kesta igavesti! Lõputu loovmängu käimapanev jõud on laste kujutlusvõime. Selle mängu käigus areneb kriitilise mõtlemise ja probleemide lahendamise oskus ning see annab lastele rahulolutunde, kuna nad saavad midagi ise luua.\nAvage hoiukarp ja kujutlusvõimet virgutav mäng võib kohe alata.\nTänu lihtsatele ja selgetele juhistele saavad lapsed põhimudelite ehitamise ja mängimisega kiiresti alustada. Pärast ehitamisega alustamist ei lõppe loominguline mängurõõm eales.\nKõik LEGO® Classicu komplektid pakatavad ideedest ja inspiratsioonist. Klotside ja detailide komplekt innustab lõputult vabalt ja loovalt mängima. Laste loova mõtlemise oskuse arendamine pole kunagi varem olnud nii lõbus ja intuitiivne.\nLEGO® klotse ja detaile kukutatakse, kuumutatakse, muljutakse, väänatakse ja analüüsitakse, et tagada kõigi ehituskomplektide vastavus rangeimatele ülemaailmsetele ohutusnõuetele.


Mesilased eelistavad puhtale toidule fungitsiididega saastunut - Maaleht\nMesilased eelistavad puhtale toidule fungitsiididega saastunut\nToimetaja Madis Must\nKui anda mesilastele valida kahe toidu vahel, siis eelistavad nad tavalise suhkrusiirupi asemel koguda sellist siirupit, millele on lisatud näiteks fungitsiidide toimeainet klorotaloniili, kirjutavad uurijad teadusajakirjas Scientific Reports.\nTestimaks, kas töömesilased tunnevad põllumajanduses kasutatavate kemikaalide vastu huvi või hoiavad neist eemale, seadsid Illinoisi ülikooli entomoloogiaprofessor May Berenbaum ja uurija Ling-Hsiu Liao suurel kinnisel alal üles kaks toidupunkti, mille vahel mesilased vabalt lennata said. Ühes anumas olevale suhkrusiirupile lisati erinevaid kemikaale ning teises anumas oli puhas lahjendatud suhkrusiirup.\nÜhtekokku testiti mesilaste reaktsiooni üheksale looduslikult ilmnevale kemikaalile, kolmele fungitsiidile ja kahele herbitsiidile, mida testiti erinevates kontsentratsioonides.\nEsmalt selgus, et mesilased eelistavad tavalisele suhkrusiirupile seda siirupit, millele on lisatud looduslikult esinevat flavonoidi kvertsetiin.\n"See on ka loogiline, kuna kõik, mis mesilased söövad, sisaldab seda ainet," kommenteerib Berenbaum oodatud tulemust. "Kvertsetiini on nii nektaris kui õietolmus ning mesilased tunnevadki selle järgi looduses oma toidu ära."\nOsa aineid mõjuvad teatud kogustes kutsuvalt\nMiljonite mesilaste surma põhjustanud talunik endal süüd ei näe ja kahtlustab vandenõu (113) 08.11.2017\nUurijate üllatuseks eelistasid mesilased ka glüfosaati, Roundupi koostisosa, sisaldavat siirupit. Kuid vaid sel juhul, kui glüfosaati on siirupile lisatud vähe, vaid kümme osakest miljardi kohta. Suuremates kontsentratsioonides mesilased selle vastu kõrgendatud huvi üles ei näidanud.\nMesilased mitte ainult ei jäta fungitsiididega siirupit vältimata, vaid nad tarbivad seda teatud koguste juures rohkem.\nSamas kui mesilased vältisid fungitsiidi prokloraas, siis eelistasid nad siirupit, milles oli fungitsiidi klorotaloniili 0,5 kuni 50 osakest miljardi kohta, ent nad ei vältinud ka seda siirupit, kus osakesi oli üle 500. Klorotaloniili sisaldavad mitmed Eestiski müüdavad fungitsiidid.\n"Mesilased mitte ainult ei jäta fungitsiididega siirupit vältimata, vaid nad tarbivad seda teatud koguste juures rohkem," ütles Berenbaum. Fungitsiidid ongi peamised mesitarude saastajad ning tõenäoliselt toovad mesilased selle tarudesse nektarikorjel käies.\n"Inimesed eeldavad, et fungitsiidid mõjuvad ainult seentele, kuid tegelikult on seened inimestega palju lähemas suguluses kui taimedega. Toksiinid, mis häirivad seente füsioloogilise protsesse, võivad neid häirida ka loomade ning putukate puhul," sõnas Berenbaum.\nKui keha võime mürkidest vabaneda on halvatud, siis võib terapeutilisest kogusest saada mürgine kogus.\nMõned teadlased on varem väitnud, et mesilased võivad osata ise neile ohtlikke agrokemikaale vältida, kuid mesilindude eelistust neonikotinoididega saastunud toidu vastu tõestasid 2015. aastal ka teised teadlased.\nKuigi võiks eeldada vastupidist, võib mesilaste eelistus potentsiaalselt ohtlikke kemikaalide vastu olla mesilaste eripärase evolutsiooni tulemus. "Ebatavalised kemikaalid võivad neile uuest toidust märku anda," ütleb Berenbaum. "Mesilased tegutsevad varakevadest kuni hilissügiseni ning mitte kunagi pole neil selle ajal vaid üht toiduallikat. Kui neil puuduks tung otsida midagi uut, siis see vähendaks märkimisväärselt nende võimekust uusi tärkavaid õisi leida."\nLeid on murettekitav näiteks seetõttu, et kokkupuude fungitsiididega võib ühe teise uurimuse järgi vähendada mesilaste võimet seedida akaritsiidi, vahendit, mida mesinikud kasutavad tarudesse tungivate lestaliste tõrjeks. Samuti on Euroopa meemesilaste kohta leitud, et neil on vaid piiratud hulk mürkidega võitlevadi ensüüme ning kokkupuude ühega – näiteks fungitsiidiga – võib segada nende ainevahetust teistega toime tulemiseks.\n"Kas miski on mürk, sõltub kogusest," sõnas Berenbaum. "Kui keha võime mürkidest vabaneda on halvatud, siis võib terapeutilisest kogusest saada mürgine kogus. Nii paistab asi olevat siis, kui mesilased puutuvad kokku mitme erineva pestitsiidiga."\nAllikas: Scientific Reports\nKIIRÜLEVAADE | Meie toidulaudasid pritsitakse just nende mürkidega


Kruuse: ühistulisse piimatööstusesse peab kaasama võimalikult palju põllumehi (2016-07-04 14:40:13)\nMaaeluministeerium saatis uuele kooskõlastusringile Eesti maaelu arengukava 2014-2020 meetme määruse, millega plaanitakse toetada põllumajandustootjate enamusosalusega ühistulise piimatööstuse rajamist 15 miljoni euroga. Taotlustingimustesse lisati nõue, mis tagaks projektis senisest suurema hulga piimatootjate osaluse.\n"Eesti maaelu arengukavast toetatav ühistulise piimatööstuse rajamine peab aitama võimalikult paljudel kohalikel piimatootjatel saada suuremat sissetulekut. Kui põllumehed hakkavad ühiselt oma toodangut töötlema, siis paraneb oluliselt nende positsioon turul," ütles maaeluminister Urmas Kruuse. "Seepärast tegime meetmesse muudatuse, mille järgi peab toetuse taotleja osanikeks või liikmeteks olevate piimatootjate tootmismaht moodustama vähemalt 25% kogu Eesti piimatoodangust."\nMääruse eelnõuga saab tutvuda eelnõude infosüsteemi vahendusel http://eelnoud.valitsus.ee. Eesti maaelu arengukavas 2014-2020 on ühistuliste suurprojektide tarvis ette nähtud kokku 18 miljonit eurot, millest ühistulise piimatööstuse rajamist toetatakse 15 miljoni euroga.\nAllikas: Maaeluministeeriumi 04.07.2016 pressiteade


Kogu maailm tähistab laupäeval ülemaailmset loomade päeva | Uudised | Koer.ee\nKogu maailm tähistab laupäeval ülemaailmset loomade päeva\nSellel laupäeval, 4. oktoobril tähistatakse ülemaailmset loomade päeva, mille eesmärk on pöörata suuremat tähelepanu loomadele ja nende kaitsele. Eestis on päeva eestvedajaks Pedigree ja Whiskas’i loomatoidu tootja, kes annetab kampaania korras osa oma toodete müügitulust loomade varjupaikadele.\nPedigree ja Whiskasi esindaja Lauri Sild’i sõnul peetakse lemmikloomi küll parimateks sõpradeks, kuid siiski jäetakse Eestis üsna sagedasti oma lemmikloomad varjupaika või veelgi hullem – tänavale. „Lemmiklooma toidu tootjana tunneme omalt poolt kohustust tõmmata sellele probleemile rohkem tähelepanu ning parim aeg selleks ongi 4. oktoober, mil peetakse ülemaailmset loomade päeva,“ rääkis Sild.\nÜlemaailmse loomade päeva raames korraldab Pedigree ja Whiskas kampaania, kus iga septembris ja oktoobris ostetud toidupaki pealt annetatakse üks kroon Eestis asuvatele varjupaikadele. Sildi sõnul töötavad loomade varjupaigad enamasti annetuste ning vabatahtlike töö alusel, mistõttu on iga abi teretulnud. „Meie sooviks on parandada nende loomade elukvaliteeti, kellel ei ole kodu ega armastavat peremeest. Usume, et kampaania raames annetatud iga kroon jõuab just sinna, kus on abi kõige vajalikum,“ lisas Sild. Sild tõdes, et kampaania kindlasti ei lahenda olemasolevat hüljatud loomade probleemi, kuid loodetavasti tõmbab selle suuremat tähelepanu ning aitab parandada varjupaigas olevate loomade olukorda ning igapäeva elu.\nKampaanias osaleb neli suuremat varjupaika - Pärnu Varjupaik, Ida-Virumaa Varjupaik, Tallinna Loomade Hoiupaik ning Tartu Koduta Loomade Varjupaik. Loomade varjupaigad tunnevad eelkõige puudust sõbralikest loomaarmastajatest, kes viiksid aeg-ajalt koeri jalutama ning käiksid kasse silitamas. Samuti on iga varjupaik tänulik tekkide ja riiete eest, mida saab kasutada kassidele alla panemiseks, lisaks oodatakse ka annetusi, toitu ning kassiliiva. Pea kõigil varjupaikadel on vaja korralikke aedikuid koertele, mis vabastaks neljajalgsed sõbrad ketipiinast.\nÜlemaailmset loomade päeva on tähistatud alates 1931. aastast. See päev ei ole seotud ühegi riikliku ega eraõigusliku organisatsiooniga, vaid igaühega meist. See päev on kõigi jaoks, kes tunnetavad vastutust ka teiste meie planeedi asukate eest.\nPedigree ja Whiskas on Mars Incorporated brändid. Ettevõte toodab lisaks kassi ja koeratoidule veel maiustusi ning erinevaid kastmeid. Tuntuimateks brändideks on „Pedigree“, Whiskas“, „Milky Way“, „M&M’s“, „Uncle Bens.“ Pedigree ja Whiskas hoiavad kassi- ja koeratoidu turul liidripositsiooni.\nbelgia kääbustõud düsplaasia jooksuaeg kasvajad molossid probleemkäitumine silmahaigused üksindusahistus


Higi on rasv nutmas ehk on trenniaeg - Triinu Rähn - Fitlap\nTrenn pole mu jaoks võõras teema. Juba lapsepõlvest peale olen palju erinevaid spordialasi katsetanud, mõnda veidi püsivamalt harrastanud, mõni ala lausa elukutseks saanud - annan vesiaeroobikatunde beebiootajatele.\nVeel alles 6 aastat tagasi oligi mu põhiametiks aeroobikatrennide juhendamine, siis aga juhtus õnnetus ja lihasrebendid tõid mulle mõned kuud karkudel veetmise ning ka karjäärimuutuse.\nPikk lugu lühidalt hetkel olles beebiga kodune annan titaootajatele vesiaeroobikatunde, mis aga tähendab, et jalutan mööda basseiniäärt, aegajalt istun ning tugevaima koormuse ning trenni teevad mu häälepaelad.\nIseenda keha vormimiseks (ja muidugi treenin ka vaimu) käin 2 korda nädalas joogas - hetkeses lemmikus aerojoogas. See on lihtsalt supertreening ja igaüks saab kindlasti hakkama. Mu kõige lemmikumaks osaks on muidugi lõpus see kookonis õõtsumine, kuidagi väga turvaline ja hea on seal kiigus olla, peale tunnist treeningut õnnehormoonid on laes ja saab lihtsalt olla.\nJa rohkem nagu väga ei teegi miskit - jalutan küll pea iga päev 10 km, aga kuna vaid jalutan siis trenniks seda ei nimeta. Pigem pean tita ja kolmesega poes käimist trenniks - iga kord olen higist läbimärg nimelt, proovige kuskil keskmise suurusega toidupoes energilist põngerjat silmas pidada..\nEnda kättevõtmisplaani (trennide mõttes) pidasin muidugi kogu aeg, aga kuidagi ei saanud end startima.\nJa nüüd äkki peale jogaanuari tuli võimalus tasuta liituda kodus kõhulihasetreeninguga, hops liitusin. Ja siis tuli Energilise Emme Trennide projekt - emmede trenn, lapsed treeningvahenditeks, 2x nädalas juhendan neid tunde.\nJa lõpuks õnnestus ka tervisestaariks saada. No mida rohkem pealehakkamiseks vaja on.\nEms ja rullmassaz, lpg ja gavi mind aitavad. Lisaks terve veebruar osalen hopa tv kõhulihaväljakutses (pisikesed trenniampsud iga päev) ja ema-lapse trenn 2x nädalas. Muidugi jätan endale oma joogatrennid - seda on mul (teismelise, põngerja ja imiku emmel vaja ju terve mõistuse säilitamiseks). No ja kui ems trennid läbi saavad, siis asendan need hoopis Fitlapi enda trennidega (2-3x nädalas). Sellised plaanid. Võib tunduda, ehk liiga palju (ütleb mu mitte-entusiatlik pool), aga saan hakkama (optimist minus just arvab nii).


Raamatukoi raamatupood -- Tapvad pettused\nTapvad pettused (2. osa)\nNew York Timesi bestsellerite autor Linda Lael Miller toob teieni lugejate lemmiku Mojo Sheepshanksi, aukartusetu eradetektiivi, kes leiab tõe kõige veidramatest kohtadest ja lahendab kuritegusid kõige veidramal moel...\nMojo üritab tänu rikkale õele Greerile oma kaunist uut kodu nautida, kuigi sooviks pigem tagasi minna Bad-Ass Bert'si mootorratturite baari kohal asuvasse korterisse Cave Creekis Arizonas. Elu oli siis palju lihtsam. Nüüd tundub, et tema seksikas politseinikust kallim ei suuda oma minevikust lahti lasta, samal ajal kui ta enda õde Greeri tema minevikusaladuste tõttu šantažeeritakse. Ja Mojo on taas selle kõige keskel.\nSiis on seal veel üks kummitus, kes tuleb tema juurde abi otsima, ja ähvardused, mida tehakse veel elavate suhtes. Mõrvade kuhjudes hakkab Mojo avastama saladusi, mille torkimist ei taha isegi surnud!\nSarja eelnev raamat:«Tappev õnnemäng»


Hotellid Lonato del Garda - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nHotellid Lonato del Garda\nLinna Lonato del Garda hotellid\nLonato del Garda – populaarsemad vaatamisväärsused\nIl Leone ostukeskusOstuhuvilisi köidab kindlasti Il Leone ostukeskus.\nLonato raekodaKindlasti on hea üle vaadata Lonato raekoda, mille leiab 2,4 km kaugusel kesklinnast.\nFondazione Ugo Da Como muuseumLonato del Garda pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – värskete väljapanekutega ootab Fondazione Ugo Da Como muuseum. Kui Lonato del Garda köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata ka lühikese jalutuskäigu kaugusel asuvad Casa del Podesta majamuuseum ja Linnumuuseum.\nLonato kindlusKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 2,5 km kaugusel asuv Lonato kindlus. Lonato del Garda on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Scaligeri kindlus.\nFornace Romana ajaloomälestisReisisõbrad, kes armastavad aega veeta vabas õhus, vaadaku kindlasti üle Fornace Romana ajaloomälestis vaid 3,1 km kaugusel kesklinnast. Lonato del Garda pakub ohtralt teisigi ajaviitevõimalusi, kas või Center Aquaria spaa, Movielandi teemapark ja Canevaworldi veepark.\nLa Quiete veeparkLa Quiete veepark on vaatamisväärsus 6,4 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Lonato del Garda. Kui La Quiete veepark sind külmaks ei jäta, siis on samas lähedal asuv Le Ninfee del Garda veepark sinu jaoks nagu loodud.\nSuure tõenäosusega võib Lonato del Garda saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Lonato del Garda on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Lonato del Garda, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Lonato del Garda oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Lonato del Garda ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.


Kuidas lisada Fallout 4-s Perk-punkte ilma tasemeta?\nFallout 4 on üsna edukas jätk Fallout-sarjale, mis sünnitas osa mängutööstuse absoluutsest klassikast. Frantsiis ise on post-apokalüptiline RPG, mis on seatud Ameerika Ühendriikide 22. ja 23. sajandil väljamõeldud keskkonda, kus esimest transistorit kunagi ei leiutatud. Ajalugu sai alguse teises suunas, mis on meile tuttav. USA muutus fašistlikuks riigiks, mis okupeeris Mehhiko ja Kanada, mis viis Suure sõjani, kus aatomirelv muutis Ameerika Ühendriikide tühermaaks.\nFallout 4 ilmus 2015. aastal ja selle sündmused toimuvad kümme aastat pärast Fallout 3 sündmusi. Mäng pakub mängijale palju valikuid ja mängija tunneb end iga olukorra üle kontrolli all, kuna see sõltub tema tegemistest ja dialoogidest. Lool on palju erinevaid lõppe, mis tagab suure kordusväärtuse. Üks lisavõimalustest, mis võimaldab mängijal mängu täielikult juhtida, on tema konsool. See on saadaval ainult mängu Windowsi versioonis ja see võimaldab mängijal muuta peaaegu kõike ja see võib muuta mängu lihtsamaks. Siin on nimekiri klaviatuurikeeltest, millel on konsooli avamiseks vajalikud klahvid:\nMäng peatub ja teie mängusisene kasutajaliides hakkab hääbuma, jättes teile koha oma käskude sisestamiseks. Samuti saate vaadata oma eelmisi käske, kerides nooltega Üles ja Alla. On palju veebiallikaid, mida saate kasutada erinevate konsoolikäskude kohta teabe saamiseks, et muuta oma mängimist omamoodi erinevaks. Erinevate valikute sirvimisel leiate kindlasti huvitavad valikud, nii et võite julgelt natuke katsetada, kuid hoidke alati oma salvestusfaili varundatud.\nMängu edenedes võib osutuda mõnele vaenlasele raske toime tulla. Nendega toimetulekuks on mitmeid erinevaid viise, kuid mõne lisapunkti lisamine võib tunduda parim lahendus, kuna teie tegelaskuju ei tõuse tasemele ja lisatud hüppepunkte saab kasutada igal ajal, kui soovite, ja te ei pea konsooli kasutama iga kord, kui mängu sisenete. Perkpunktid suurendavad teie jõudlust ja saate hüvedega seotud palju erinevaid jõude.\nKonsooli käsk, mis võimaldab teil lisapunkte lisada, toimib järgmiselt:\nLisage konsooli sisestades kindlasti jutumärgid ja olge suurtähtede suhtes ettevaatlik. "" Asemel kirjutage lisapunktide arv, mida soovite lisada. Näiteks:\nCGF „Game.AddPerkPoints” 20\nÜlaltoodud käsk lisab teie tegelasele 20 hüppepunkti, ilma et peaksite end tasemele tõstma. See on Bethesda suurepärane samm, kuna need võimaldavad mängijal "petta" ilma täiendavat tarkvara või skripti kasutamata.\nNõuanne. Kui konsoolikäsklused lihtsalt ei tööta, proovige kasutada F4SE (Fallout 4 Script Extender).