Ämari Vangla vahejuhtum 1992\nVangide massiline allumatus\nViljandi Vangla vahejuhtum 1992\nTallinna Vangla vahejuhtum 1998\nViljandi Vangla vahejuhtum 2000\nViljandi Vangla vahejuhtum 2006\n11.03.1992.a. hommikul tapeti Ämari Vanglas kaks süüdimõistetut ühe negatiivselt meelestatud kinnipeetavate grupi poolt. Peale vangide tapmist hakkasid kinnipeetavate gruppide omavahelised verbaalsed konfliktid. Sõnavahetused arenesid peagi niikaugele, et erinevate grupeeringute vahel puhkes füüsiline konflikt. Vanglaametnikud püüdsid suuremat rahutust ja hukkunute arvu kasvamist vähegi ära hoida, kuid kinnipeetavad ei allunud korrale ega vanglaametnike nõudmistele.\nPeale lõunat, umbes kell 13.00, oli vangide rahutus väljunud juba vanglaametnike kontrolli alt ning vanglast hakkasid ükshaaval lahkuma ametnikud, et vangidevahelises konfliktis ise mitte viga saada. Teatud gruppi kuulunud kinnipeetavaid hakati vanglas taga ajama ning nad põgenesid ühe ühiselamu katusele, et mitte lasta ennast ära tappa. Selle ühiselamu katusele oli ainult üks ligipääs, seetõttu teisel kinnipeetavate grupil ei õnnestunud sinna kättemaksu täideviimiseks pääseda. Nad üritasid seda mitu korda, kuid tulutult, sest katusel olevad kinnipeetavad loopisid neid telliskividega ja kõikvõimalike muude selleks ettevalmistatud asjadega. Kuna kättemaksuhimulistel vangidel võimalust katusele pääsemiseks ei olnud, siis otsustati kogu ühiselamu põlema panna. Kinnipeetavad viisid keevitustöödel kasutatud gaasiballooni ühiselamusse ja see pandi koos korrusega põlema. Gaasiballooni plahvatusega loodeti katusel olevad kinnipeetavad tappa või nad katuselt alla peletada. Lisaks tehti ka lõkkeid ümber ühiselamu, et taevasse tõusev suits ajaks katusele põgenenud kinnipeetavad alla. Kuna rahutus oli juba Ämari Vangla ametnike kontrolli alt väljunud, helistati tollasele Vanglate Ameti peadirektorile. Teda teavitati teda sündmuse arengust ja paluti abijõudusid.\nVanglate Ametist anti korraldus lülitada kogu vanglast elekter välja ja tugevdada vangla välimist piirdeaeda, et ükski kinnipeetav ei saaks põgenema. Kutsuti kokku erinevatest vanglates olnud ametnikud ja varustati nad olemasolevate kuulivestide, kumminuiade ja relvadega ning saadeti Ämari Vanglasse rahutust likvideerima. Appi paluti ka äsja Eesti Politseis moodustatud K-komando, et aidata vanglas korda tagada. Tegutseda oli vaja kiiresti, kuna väljas hakkas pimedaks minema ning tuli vältida kannatanute arvu kasvamist. Kui kõik appi kutsutud üksused kohale jõudsid, anti neile instruktaaž, kuidas keegi peaks tegutsema. Kõigile ametnikele anti korraldus, et ennem keegi ei tulista, kui on selleks Vanglate Ameti peadirektorilt saanud korralduse. Põhiülesandeks oli vanglas kord taastada ja päästa katusele põgenenud kinnipeetavad. Vanglasse pääsemine oli raskendatud, sest väravate ees oli kõikvõimalikku rämpsu. Võeti appi buldooser, mille abil puhastati tee ja siseneti koos K-komando eriüksuse liikmetega vanglasse.\nKuivõrd oodata oli vangide vastupanu, siis tuli tegutseda äärmiselt ettevaatlikult ja kiirelt, et ära hoida suuremat kahju ja hukkunute arvu kasvu. Kasutati paukpadruneid, et tekitada kinnipeetavates hirmu, et nad tõmbuksid tagasi. Peale buldooseri, tuletõrjeauto ja K-komando sisenemist vangla territooriumile hakkasid kõik kinnipeetavad jooksma, sest eelnevalt oli antud korraldus minna kõigil vangidel oma tubadesse. Kinnipeetavate peal, kes korraldust ei täitnud, kasutati füüsilist jõudu, pandi nende käed raudu ning transporditi minema. Üsna kiiresti võeti õiguskaitseorganite poolt vanglas võim kinnipeetavatelt üle. Tuletõrje läks ühiselamu tulekahju likvideerima ja katusel olevaid kinnipeetavaid päästma. K-komando ja vanglate eriüksuse ametnike poolt lukustati rahutuses osalenud kinnipeetavad oma tubadesse ja taastati vanglas olnud järelevalve.\nAutori Andres Põdra teos pealkirjaga Vangide massiline allumatus on kaitstud litsentsiga Creative Commonsi Autorile viitamine + Jagamine samadel tingimustel 3.0 Jurisdiktsiooniga sidumata litsents.


Cupcake, Bento, Segisti: 2013. Aasta Väike Robert (Cooking) 2020\nCupcake, bento, segisti: Petit Robert 2013 ajakohane\nAcerola, bento, segisti, bun, cupcake, phô, cachaça, panna cotta ... Need nimed ütlevad sulle midagi? Noh, see on normaalne, enamik neist on kööginurgas juba hästi tuntud, näiteks "cupcake"Me ei tea tegelikult sõna täpset päritolu, mis võiks olla näiteks viide tassimoodulile, mis on kindel, et sõna"cupcake"pärineb inglise" tassi "või" tassi "ja" kook ", kook. Petit Robert 2013-s leidub ka "bento", jaapani sõna nii kiire söögikorra kui ka sektsiooni jaoks. Väga populaarne Jaapanis ja nüüd Euroopas, bento kasti tuntakse ka kui "lõunasöögi kasti".\nSee sõnastiku algatus näitab mitte ainult kultuurilist arengut, vaid ka kulinaarsete harjumuste muutumist, mida soodustavad arvukad kontinentide vahetus. Me ei ütle mitte uuenemisele tulu, rohkem värve plaatidel ja vähe eksootikat, mis meid muudab nõud traditsiooniline!\nLühidalt öeldes saate aru, et Petit Robert 2013 on endiselt suundumuses ja näitab eeskuju, mida järgida teiste sõnastike jaoks, kes soovivad seda hoogu jätkata, kui nad ei taha vanu pildistamist teha.\nDIY bento picks / cupcake toppers tutorial (August 2020)\nretsepte cupcake kooki tassi


Karala külale kuulusid Maapäeva eriauhinnad\nEesti külade X Maapäeva avatseremoonial käisid Karala küla esindajad Kaja Juulik ja Kaja Muruvee vastu võtmas eriauhinda, mille oli kõige pressisõbralikumale külale välja pannud Maaleht.\nJuba varem oli Karalast saanud rahva lemmik. Saaremaa aasta küla sai kõige rohkem hääli televaatajailt. Maalehe eriauhinda üle andes iseloomustas nädalalehe ajakirjanik Bianca Mikovitš Karala küla elanikke kui häid suhtlejaid.\n“Olen teinud Karalast juba neli lugu ja kaks on veel ootel. Karala on meie meelest kõige pressisöbralikum küla,” selgitas Mikovitš saarlaslikult Maalehe valikut.\nKüllap lootsid Karala külaelu edendajad sisimas ka üleriigilises ulatuses aasta küla tiitlit, kuid žürii arvates olid tänavu seda nimetust väärt Jõgevamaa Lustivere piirkonna külad.\n“Me ei nukrutse. Tähelepanu on meie külale piisavalt pööratud. Rahvas valis meid oma lemmikuks ja nüüd lisandus veel Maalehe eriauhind. Oleme väga rahul,” ütles Karala külaelu arendamise seltsi esimees Kaja Juulik.\nSeltsi juhatuse liige Kaja Muruvee lisas, et neil on heameel juba teist korda võõrustada oma koostööpartnereid Prantsusmaalt. Viis aastat tagasi külastasid prantslased Saaremaad esmakordselt. Tänavu oli neil võimalus osa saada üleriigilisest külade Maapäevast.\nVastates Saarte Hääle küsimusele, kas neil on eestlastelt ka midagi õppida, kinnitasid delegatsiooni liikmed nagu ühest suust, et üsnagi palju. Prantsusmaal nii suurejooneliselt, et riigijuhidki kohal, külaelu edendajaid meeles ei peeta. Maapäeva avamisel kõne pidanud president Toomas Hendrik Ilves toonitas, et maapiirkondade arengusse annavad hindamatu panuse külaliikumise eestvedajad, seltsid ja üksteist toetavad inimesed.\nRiigikogu esimehe Ene Ergma sõnul sai ta Eestimaa külasid külastades neist tohutu energia, mis võimaldas tal Toompeal innuga parlamendi tööd juhtida. Saaremaa Kodukandi juhi Elvi Viira hinnangul õnnestusid kõik külalistele plaanitud ettevõtmised.\nMajutati üle neljasaja maapäevalise. Maapäeval osales aga koos kohapeal külalisi võõrustanutega kokku inimest seitsesada. Kõikides pakutud ettevõtmistes lõid maapäevalised agaralt kaasa. Saaremaa Kodukandi juht oli tänulik kõigile neile, kes õla alla pannud, et X külade Maapäev igati õnnestus.


Haapsalus tunnustatakse oma tublisid - Eesti Kirik\nHaapsalus tunnustatakse oma tublisid\n11.01.2019 | Liina Raudvassar | Rubriik: Esilehe pealugu pildiga\nKoguduse õpetaja piiskop Tiit Salumäe, kaelas Buxhoevedeni rist, koos rühma Haapsalu koguduse teenetemärgi saanutega. Paremalt Lia Salumäe, Anneli Ammas, Ülo Niin, Sirje Kaasik, Veli-Matti Hynninen, piiskop Tiit Salumäe, Arvo Tarmula.\nHaapsalu linna 740. sünnipäeva juubeliaasta avati johannesepäeval, 27. detsembril Haapsalu toomkirikus toimunud kontsertaktusel. Samas anti koguduse teenetemärk üle toomkoori dirigendile Sirje Kaasikule.\nAastatega traditsiooniks kujunenud kombel tähistati apostel ja evangelist Johannesele, Haapsalu linna ja kogu Läänemaa kaitsepühakule pühendatud päeva tänavugi Haapsalus kogudust kogukonnaga ühendava koosviibimisega.\nEt read ei tühjeneks\nToomkirikusse kontsertaktusele tulijate seas hakkasid silma kauni kujundusega teenetemärgi kandjad. 15 aastaga on neid kogudusele osutatud teenete eest antud 16 inimesele, tänavu lisandus nimekirja 17. nimi.\nPuna-valge lindiga kaela või rinda kinnitatud kotkakujutis, kel pühaduse märgiks nimbus ümber pea, on valitud Jeesuse noorima jüngri tuntuma atribuudi järgi. Julge ja väärika linnuna sobib kotkas hästi sümboolselt väljendama ka seda tunnustust, mida kogudusetöösse panustajatele selle märgiga väljendada soovitakse.\nEesti Kirikule antud intervjuus toonitas piiskop Tiit Salumäe, et inimeste tänamine ja seeläbi nende tunnustamine tehtu eest kuulub kristlase olemuse juurde. „Kui me inimesi ei suuda tänada ja seeläbi innustada, siis meil jäävad read tühjaks,“ jagas piiskop oma mõtet.\nTema kinnitusel on neid inimesi palju, keda Haapsalu kogudus soovib tänada. Seega pole raske leida kandidaate, pigem on keeruline otsustada, keda teenetemärgiga austada. Otsustajate abistamiseks on kriteeriumid selgelt paigas, näiteks on saanud kombeks, et ühel aastal antakse teenetemärk oma koguduse liikmele, kuna järgneval aastal läheb see kogudusest väljapoole. Teenetemärke on pälvinud inimesed ka väljaspool Eestit.\nPiiskop Salumäe meelest võiks rohkemad EELK kogudused leida viisi ja luua traditsiooni, kuidas oma tublisid eriliselt meeles pidada. Teenetemärk on üks võimalus.\nKogudus keset linna\n„Kirik on Haapsalus kesksel kohal. Linn ja kogudus teevad tihedat koostööd. Suuresti seetõttu, et meie piiskop on hästi koostööaldis ja heades suhetes linnajuhtidega,“ kinnitab kirikulehele Haapsalu abilinnapea Liina Põld, kes esines kirikus ka tervituskõnega.\nHeadest suhetest vaimu ja võimu vahel kõneleb seegi, et möödunud aastal peeti koguduse teenetemärgi vääriliseks linnapead Urmas Suklest.\nKirikuliste seas olnud Lääne praostkonna praost Leevi Reinaru väljendas head meelt, et nii Haapsalus kui mujalgi Läänemaal paistab kogudus kogukonnas heaga silma ning nii mõndagi kiriku juures tegevat on ka tänavu pärjatud ühiskondliku tunnustusega.\n„Palju on tuua näiteid, kuidas kirik on jõudunud pildile. Need näited tekitavad inimestes usaldust ja turvatunnet ning toovad kirikusse. Esimesest korrast võib tekkida harjumus ja sellest on ainult hea meel,“ ütles eeloleval kevadel neli aastat praostina ametis olnud Reinaru.\nMuusika tõi kirikusse\nPiiskop Salumäelt Haapsalu koguduse teenetemärki vastu võtma tulnud Sirje Kaasik tänas kogudust osutatud au eest. Ta rääkis oma tänukõnes 28 aasta tagusest kirikusse jõudmisest ja sellest, miks otsustas ta ennast järgnevatel aastatel nõnda tihedalt kirikliku tegevusega siduda.\n„Minu tee kiriku juurde toimus läbi muusika. Siis, kui Lia Salumäe kutsus mind juhatama lastekoori. See oli aeg, kus kiriku uksed avanesid ja rahvas voolas kirikusse. Inimesi oli palju, aga töötajaid vähe,“ kõneles Sirje Kaasik. Ta meenutas, kuidas algusaastatel, mil kooris oli 30 last, istuti Jaani kirikus toimunud proovidel tihedalt üksteise kõrval.\nNüüd juhatab Sirje koos Lia Salumäega vanamuusikaprojektidest välja kasvanud toomkoori, kelle jaoks ta on kirjutanud mitu laia kõlapinda leidnud suurvormi, näiteks „Missa brevis“ ja „Laulud Loojale“.\nSirje Kaasik on muusikapedagoog, koorijuht ja helilooja, kelle laulud on pälvinud auhinnalisi kohti üleriigilistel konkurssidel ja tema loomingut on esitatud nii Eestis kui välismaal.\nJohannesepäeva õhtut Haapsalu toomis rikastasid laulude ja hea luulega Inga ja Toomas Lunge. Annetused paluti jätta varalahkunud koguduseliikme Andres Ammase mälestuseks loodud fondi, mille tema sõbrad on asutanud, et toetada sellest haridust ja kultuuri.\nEelmine: Anu Raua rõõmusõnum\nJärgmine: Tartu ei unusta


Hullud lood: Dubai-Keenia-Tansaania-Zanzibar\n28. märts 2007 18:56\nKaks avantüristlikku tüdrukut otsustasid ühel päeval seljakotid võtta ja kuuks ajaks Aafrikat avastama minna. Teadmata kus nad ööbivad või kuhu jalad edais viivad.\nMarsruudil: Dubai-Keenia-Tansaania-Zanzibar juhtus neil nii mõndagi:\nDubais kuningliku perekonna arsti juures elamine\nKeenias lehmasitast onnides ööbimine, kus külaelanikud kuuma verd joovad ja meheks saamiseks võitluse lõviga maha peavad\nKilimanjaro jalamil fantastiliselt looduskaunites kohtades matkamine\nZanzibaril Ida-Aafrika muusikafestivalile ja paradiisirandadele sattumine\nReisijutud koos fotodega ootavad lugejaid Aafrikasse rännuks innustama: http://avantyristid.blogspot.com/2007_03_01_archive.html http://avantyristid.blogspot.com/2007_02_01_archive.html\nBlogile kohaselt jooksevad jutud alt üles. Paar lugu on veel puudu, aga needki ilmuvad kohe-kohe.\n29. märts 2007 13:43\nKeep going! MkM\n29. märts 2007 15:25\nväga ilus jutt 5+\n29. märts 2007 21:45\nhullud tibi tipsud, aga äge ettevõtmine ja julgus lehmasitaonnis mingit ollust manustada ja tagasi koju jõuda tervemana kui ei iial varem:D ohh jahh...\n30. märts 2007 21:24\nTeie seiklused ja rõõm.. minult lugupidamine. Jätkake samas vaimus..\n30. märts 2007 21:47\nVäga vinge! Te olete ikka uskumatud tegelased küll.\n2. apr 2007 13:50\n4. apr 2007 16:41\nParim reisikiri üldse, jätkake samas vaimus!\n6. apr 2007 21:58\nVäga vahetu ja lahe, no on teil ikka julgust ja pealehakkamist! Uusi huvitavaid emotsioone, adrenaliinipahvakuid ja kerget sulejooksu!\n13. apr 2007 13:53\nSellisest reisist peab end pärast 3 aastat puhkama. Ma ei kujuta üldse ette seda olematut kindlusetunnet, mis neil tüdrukutel pidi olema? Huvitav oleks teada ka, kas vanemad jäid koju nutma või kas nad saatsid tütred rõõmuga ohtlikule teekonnale.\n13. apr 2007 15:25\nLoe ka nende elu eelnevatest aastatest ja kõik su mured nende pärast kaovad hetkega ;)\n13. apr 2007 17:59\nSelle kindlustundega on nii, et mida vähem, seda parem :) ega me muidu end avantüristideks ei nimetaks. Ja eks vanemadki juba harjunud, et tütred Eesti pinnal ei püsi. Muudkui soovivad head teed. Ja vatselt on eriti armas kommentaar :)\n15. apr 2007 14:23\naafrika reisikirja võtsin esmalt küll 100% tõe pähe, aga siis avasin täiesti suvalise daatumiga blogi ja lugesin sealt, et londonis õhtusöögil sai ka prints williamiga (võluva briti aktsendiga:P) juttu puhutud ja tuliseid pilke vahetatud... ja kõrval illustratiivse materjalina madame tussaud's tehtud pilt, naljatilgad:D siis hakkasin asjasse kainemalt ja muhedamalt suhtuma - fantaasia ja reaalsuse segu on päris hõrk kokteil, aga mitte puhas kuld... kullatükikestega lihtsalt, eksole :P kaks asja - ärge sõltuvusse sattuge (ja ma ei mõtle siinjuures reisisõltuvust, sest see teil juba on) ja ärge fataalseid haigusi külge saage. edu, vedu ja mõnusat elu!\n15. apr 2007 16:08\nreisikirja ikka püüame võimalikult faktide lähedal hoida. loov ja kujundlik, kuid siiski lõpuni aus. ja isegi need kullatükid olid. vannun :)\n18. apr 2007 14:54\nLugesin kõik sõna-sõnalt läbi ja no mul ei ole sõnu. Nii huvitav reis ja kui hästi kirjutatud. Kuna endal on Keenia reis plaanis, siis sain vaid indu juurde. Edu edaspidiseks! Lahedad piigad olete!!\n20. apr 2007 11:24\nAga palju teil see reis kokku ka maksma läks? jah, vahvad olete!\n20. apr 2007 16:16\nmaksumuse kohta: piletid saime alates londonist, umbes 10 000 eest, millele lisandus paar tuhat eesti ots. kohapeal kulutasime umbes sama suurusjärgu. ning viisad-vaktsiinid läksid vist ligi 2500. väga ümaralt 25 000 kuu aja peale. elasime muidugi seinast seina. mõnel päeval kulus paar üksikut krooni, teisel päeval korraga mitu tuhat. safari ja sukeldumislubadeta oleks eelarve o l u l i s e l t väiksem olnud.\n23. apr 2007 15:23\nKas malaaria tablette sõite? Ja kas hääletamisega ka tegelesite?\n23. apr 2007 23:56\nsõime. kord nädalas. sääski on seal palju, ilma ei soovita küll minna. hääletasime ainult korra, sedagi rahvuspargis ja turistide (või turiste vedavate) autode peale. tundus, et hääletamine kohalike endi seas on suht populaarne, kuigi mitte vist päris linnade vaheline. need, kes endale auto-ostu lubada saavad, ei tohiks suuremat ohtu etendada. suurem enamus keskklassist on tõsiusklikud kristlased, kes ei teeks kärbselegi liiga. meesterahva pärast väga muret ei tunneks, kaks blondi naist on aga tiba kahtlasem. kõhutunde asi.\n24. apr 2007 12:35\nKas keegi tuli teid siis konkreetsete soovidega tülitama ka või? ihkan ise ka juba ammu aafrikasse reisida, ei tea, kas ikka julgen selle teekonna üksi ette võtta!\n26. apr 2007 16:13\nkui kohalik on käekõrval, siis üldjuhul tülitama ei tulda. üksinda mina seal käia ei julgeks. zanzibaril ja dar es salaamis küll, mujal väga mitte. kui päike hakkab loojuma, läheb kohe kõhedaks. paar korda avastasime, et meid jälitatakse. nuga ja pipragaas olid alati kaasas, kuna paar kuud varem seal käinud sõbrannat rööviti 3 kuu jooksul 4 korda. naisele üksi ei soovitaks eriti..


Koroonaga haiglasse sattunud Helir-Valdor Seeder on saanud ühe vaktsiinidoosi - Delfi\nKoroonaga haiglasse sattunud Helir-Valdor Seeder on saanud ühe vaktsiinidoosi\nNädalavahetusel sai avalikuks uudis, et Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder on nakatunud koroonaviirusega ja sattunud haiglasse. Haigestunu oli märkinud Arvamusfestivalil, et on oma sutsaka kätte saanud.\nNiisiis ei olnud täit kindlust, kas Isamaa esimehel oli haiglasse sattumise hetkeks vaktsineerimiskuur lõpetatud.\nErakonna pressiesindaja kinnitas eile õhtul Delfile, et Seeder on saanud ühe vaktsiinidoosi. Seega ei ole tema vaktsineerimiskuur lõpetatud.\nUrmas Reinsalu kinnitas laupäeval, et Seeder on hoolimata haiglasse sattumisest telefonitsi kättesaadav ning temaga suhtlemine kulgeb samavõrd libedalt kui täie tervise juures olles. „Täna telefonis arutasime temaga poliitikaga seotud asju. Soovisin talle ka tugevamat tervist. Ta oli nii-öelda külmavereline ja rahulik nagu ikka,“ ütles Reinsalu nädalavahetusel.\nEile kohtus Isamaa fraktsioon presidendikandidaadi Alar Karisega. Seeder osales kohtumisel pressiesindaja kinnitusel video kaudu.\nVaktsiin annab kindlama kaitse\nTeadusnõukoja juht professor Irja Lutsar on korduvalt märkinud, et vaktsiinid hoiavad ära raske haiguse, aga ei hävita viiruse ringlust täielikult. Teisisõnu: lõpetatud vaktsineerimiskuur aitab hoiduda haiglasse sattumise eest.\nEt vaktsineerimine aitab hoiduda koroonaga nakatumise eest, ilmestab ka ööpäevane nakatumisinfo. Eilne koroonastatistika näitas, et kõigist nakatunutest alla veerandi olid lõpetatud vaktsineerimiskuuriga, teisisõnu: kolmveerand nakkuse saanutest olid vaktsineerimata.\nHaiglaravil viibivatest patsientidest 79 ehk 80,6% olid vaktsineerimata.


päeva sõna – wet season – Ekskursioon mu sisekosmosesse\n30. Nov 2011 2. Dec 2011\nMõtlesin, et peaks vist natuke veel kirjutama märjast hooajast. Teadupärast asub põhja-Austraalia ju troopilises kliimavöötmes, kus põhimõtteliselt ei räägita mitte neljast aastaajast vaid kahest hooajast – wet season & dry season, ehk siis maakeeli “kuiv” ja “märg” hooaeg. Kuiv hooaeg kestab siis märtsist/aprillist kuni novembrini ehk siis meie mõistes põhimõtteliselt läbi sügise, talve ja kevade ja märg hooaeg kestab siis umbes novembrist märtsini ehk siis läbi suve.\nMärja hooajaga käivad kaasas äikesetormid, kõiksugused vihmad (hoovihmad, seenevihmad, uduvihmad vms), ÄÄRMISELT niiske (et mitte öelda MÄRG) õhk, soojad temperatuurid (25-35 kraadi), tihti vahelduv ilm ja meeletu looduse elavnemine. Taimed ja puud lähevad märksa rohelisemaks (pole nad ju pikka aega vett näinud), puhkevad õide, kõiksugused loomad ujuvad oma urgudest välja ja üldse elu läheb kuidagi lärmakamaks ja värvilisemaks. Meil näiteks on tuppa nii palju gekosid kolinud, et ei oskagi nendega enam midagi peale hakata.. eriti kahju on beebidest, sest nad ei oska endaga midagi eriti ette võtta ja siis nad saavad siin nö. koduvägivalla tagajärjel surma.. sest me ju ei oska nendega arvestada ja ikka astume neile koduste toimetuste käigus peale… või paneme midagi peale või jätame nad kuhugi alla.. mu hingel on vist praegu kaks gekobeebi elukest. Mis on tegelt kurb, sest nad on armsad!\nJa see õhk! Õhk on lihtsalt nii niiske.. Tihtipeale ei olegi aru saada, kas ma nüüd higistan nii räigelt või on see lihtsalt mu kehal kondenseeruv niiskus. Igatahes, ei ole harv nähtus, kui inimestel on nägu/selg/kael nii märjad, et reaalselt on näha veepiiskasid üksteise kõrval ja nired jooksevad lihtsalt näiteks mööda selga alla, nii nagu oleks just dušši alt välja astunud ja polekski vaevunud kuivatama.\nPõhimõtteliselt näeb see siis siin Airlie Beachil välja nii et kohati on pilves, kohati päikesepaisteline, temperatuurid on praegu varasuvel umbes 25-30 kraadi kanti, vahepeal tibutab, vahepeal sajab hoovihma ja vahepeal paistab lauspäike. Aga samas, praegu mulle selline ilm meeldib. See tähendab natuke jahedamaid hommikuid (Jee, higivaba uni!) ja toredaid värskendavaid vihmasadusid päeval (mõnus jahutus 30 kraadisel päeval).\nAinuke asi mis mulle ei meeldi, on tuppa trügivad putukad! Vot need lendavad prussakad ja tirtsud ja sipelgad jms on tüütud. Eriti kui Di igakord kisama pistab ja mööda tuba ringi jookseb, ise samal ajal karjudes “Elina, Elina, Elina, mida ma tegema peaksin?!?” Maiks just eile rääkis, et kui nad paar päeva tagasi koos hommikust sõid, passis elutoas seina peal üks selline suur prussakalaadne putukas (meil on sellised lendavad, midagi prussaka ja maipõrnika vahepealset.. ja nad lendavad meile koguaeg tuppa, sest meil on rõduuks lihtsalt alalõpmata lahti). Igatahes, samal ajal oli meil Bree külas, kes magas elutoas madratsi peal ja see oli nii naljakas, kuidas Maiks mulle seda lugu rääkis. Ütles, et Di oli jälle veits hüsteeriasse sattunud teemal “appi, seal on prussakas” , mille peale Maiksul oli tekkinud küsimus, et mis ta nüüd tegema peaks, Breele pähe ronima või? Peab ütlema, et Di on üks äärmiselt tore ja lõbus tüdruk, kes lihtsalt kardab neid putukaid ja see lisab igale meie kooselatud päevale natuke vürtsi juurde. Alles eile istusin rõdul ja kuulasin kuidas Di mööda elutuba ringi jookseb ja mingi prussaka eest põgeneb ja jalanõusid mööda tuba laiali loobib :D\nAga tegelikult on lood siin ikka võrdlemisi head selle märja hooajaga – võib öelda, et asume põhimõtteliselt selle kõige alumises servas, mis tähendab, et meieni jõuab sellest kõigest veel suhteliselt vähe.. tuhat kilomeetrit põhjapoole on ikka kardinaalselt teised olud. On kümneid ja kümneid teid, mis igal aastal terve märja hooaja läbimatud on; kogukondi, mis kuudeks muust maailmast ära lõigatud saavad ja mõnikord ka natuke väiksemaid üleujutusi. Aga tegelikult on selline teistsugune ilm ja kliima ju tore vaheldus!\n3 thoughts on “päeva sõna – wet season”\n1. Dec 2011 at 8:41 pm\nÄra nüüd hakka mulle juba detsembris soojamaa-isu peale ajama: 25-30- häh, nagu see mingi nali olex. Siin on ka niiske, aga sitax külm ja tuuline takkapihta. Ma olen kohutavalt KADE. Tean, et pole ilus, aga ma ei saa sinna sellise ilmaga midagi parata. Tšau.\n2. Dec 2011 at 8:10 pm\nKuigi olen käind …ja justkui näind… kuid ei tea ja ka teie kirjadest ei saa aru, millal teil seal SUVI siis tegelikult hakkab. Meil Eestis hakkab juunis.\n2. Dec 2011 at 10:07 pm\nSuvi hakkaski just, detsember-jaanuar-veebruar on suvi :)


ERAÜ - Katsed streikijaid hirmutada kukuvad läbi\nAvalehtSTREIK!Katsed streikijaid hirmutada kukuvad läbi\nKatsed streikijaid hirmutada kukuvad läbi\nAmetiühingute Keskliidu pressiteade 6. märts 2012\nEsmaspäeval alanud streigilainega kaasnevad katsed streikijaid ja nende toetajaid hirmutada annavad tunnistust, et ametiühingute aktsioonidel on oluline ja tuntav mõju.\n„Katsed seada kahtluse alla streigi seaduslikkus või väited, nagu oleks raudtee eluliselt tähtis majandusharu, kus tuleb tagada miinimumteenus, on streikijate psühholoogilise survestamise klassikaline ilming," ütles Ametiühingute Keskliidu esimees Harri Taliga. „See on täiesti alusetu demagoogia, mis taotleb vaid üht eesmärki – vähendada aktsioonide tagajärgi".\nStreikimist reguleerib lisaks siseriiklikele seadustele ka rahvusvaheline õigus, nende vastuolu korral on ülimuslikud rahvusvahelised lepingud. Nii Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) kui ka Euroopa Nõukogu on korduvalt rõhutanud riikide kohustust võimaldada streike ka protestiks valitsuse sotsiaal- ja majanduspoliitiliste otsuste vastu.\nKollektiivse töötüli lahendamise seaduses on must valgel kirjas, et streigi seaduslikkuse otsustamine kuulub kohtu ainupädevusse. „Spekulatsioonide streigi seaduslikkuse, võimalike kahjunõuete ja streigis osalejate vallandamise teemal on inimeste hirmutamise ammutuntud võtted," rõhutas ametiühingujuht.\nTõele ei vasta ka jutt reisijateveost kui elutähtsast teenusest, kus seadus keelab töökatkestused. Rahvusvahelise tööõiguse kohaselt käsitletakse elutähtsate tegevusaladena vaid selliseid, kus streik võiks otseselt ohustada inimeste elu. Nende hulka kuuluvad nt kiirabi, energia- ja veevarustus, päästeteenistus, mõned sideteenused jmt valdkonnad, kus teenuseid tuleb miinimumtasemel osutada ka töökatkestuse ajal. „Mõistame küll raudteefirmad muret, kuid see ei anna alust rääkida reisijate või kaupade veost kui valdkonnast, kus streikida ei saa," märkis Harri Taliga. „Seega pole mingit alust ka juttudel, et töökatkestusest põhjustatud kahju nõutakse sisse ametiühingult".\nHarri Taliga, EAKL esimees 55 53 48 40


Sander Laht lõi Flora kasuks kaks väravat\nJalgpallihalli A-turniiri esimese vooru lõpetas suure võiduga FC Flora, kes alistas tänu teisel poolajal löödud väravatele Narva Transi koguni tulemusega 5 : 0. Kui avapoolajal väravaid ei löödud, siis teise poolaja alguses kirjutas kaks tabamust enda nimele Floras testimisel olev Sander Laht.\nFC Kuressaare tüdrukutele teine koht\nFC Kuressaare 2004. a sünd tüdrukud saavutasid Tartumaal Lähtes SK 10 Premium CUP-i turniiril kaheksa võistkonna konkurentsis teise koha.\nKadi Mägi tunnistati klubi parimaks\nTartu ülikooli akadeemiline spordiklubi (TÜ ASK) võttis Atlantise keskuses kokku spordiaasta 2015 ning tunnustas klubi parimaid sportlasi ja treenereid. Parima naissportlase auhinnakarika sai seitsmevõistleja Grit Šadeiko ja parimaks meessportlaseks tunnistati jõutõstja Alex-Edward Raus.\nVõrkpallis tunnistati parimaks Kadi Mägi.\nValjala lasteaed saab uued jalgpalliväravad\nValjalas korraldati heategevuslik laat, mille tuludest soetatakse lasteaiale uued jalgpalliväravad. Valjala lasteaia direktor Marina Tamm ütles, et laadaga koguti üle 200 euro ja kevadel, kui lumi ära sulab, ostetakse uued väravad kindlasti ära.\nOrissaares selgusid jääpurjetamise Pärnumaa meistrid\nOrissaares toimusid jääpurjetamise meistrivõistlused klassidele DN, Ice-Optimist ja Monotüüp XV. Viimasel sõitsid end kullale Ott Kolk ja Juhan Kolk. Ice-Optimistil võistlesid tublilt Daniel Rüütel ja Georg Paomees, kes said lõppkokkuvõttes 4. ja 5. koha. Võitis Sten-Markus Andresson Tallinnast.\nTormi Niits koondisega kolmas\nAudentese spordihoones toimunud 12. Baltic Sea Basketball Cupil osales Eesti U-18 korvpallikoondise ridades ka Orissaare Spordi kasvandik Tormi Niits.\nTegemist oli traditsioonilise noorteturniiriga, kus mängisid Eesti, Läti, Soome ja Rootsi noortekoondised. Eestlased said kolmanda koha.\nNädalavahetusel mängiti Kuressaare spordihoones maakonna meeste korvpallimeistrivõistluste kuus kohtumist.\nLaupäeval võitis Castello Spordikool/Vesset 75:69, Tesman BC Käsat 80 : 70 ja Orissaare/ Träx Rehvikeskus Saare Erekit 90 : 74.\nPühapäeval võitis Saare Erek BC Gild/AMEt 72 : 55, Tesman Castellot 76:62 ja Orissaare/ Träx Rehvikeskus BC Käsat 69 : 47.


IKT-oskuste arendamist kõrgkoolides toetatakse poole miljoni euroga : Õpetajate Leht\n24. apr. 2017 Hariduse Infotehnoloogia SA - Kommenteeri artiklit\n2017. aastal toetab HITSA „IT-akadeemia” programmist Eesti kõrgkoolide arendusprojekte 525 000 euroga. Eesmärk on tugevdada Eesti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kõrgharidust ning suurendada IKT-oskuste arendamist ka teistel erialadel. Suurim huvi oli saada toetus projektidele, millega soovitakse arendada valdkondlike IKT-oskuste õpetamist ning infotehnoloogiliste lahenduste kasutamist teistel erialadel.\n„Kuigi „IT-akadeemia” programmi põhirõhk on IKT-õppe arendamisel, ei piirdu programm vaid IKT-õppekavade arenduste toetamisega. Oluline roll on ka erialaspetsiifiliste IKT-oskuste edendamisel,” ütles „IT-akadeemia programmi juht Margit Grauen. „Tänapäeval vajavad ka teised sektorid tootlikkuse suurendamiseks üha enam IKT-lahendusi, samuti spetsialiste, kel on vajalikud oskused nende lahenduste kasutamiseks ning uute väljatöötamiseks.”\nKokku laekus arendusprojektide taotlusvooru 32 taotlust kaheksast Eesti kõrgkoolist, enim taotlusi tuli Tallinna tehnikaülikoolist ning Tartu ülikoolist. Üle poole taotlustest esitati erialaspetsiifiliste IKT-oskuste arendamise toetamiseks. Selleks sai toetust 12 projekti seitsmest kõrgkoolist: Tartu ülikoolist, Tallinna ülikoolist, Tallinna tehnikaülikoolist, Eesti kunstiakadeemiast, Eesti maaülikoolist, sisekaitseakadeemiast ning Tallinna tehnikakõrgkoolist. Senisest paremate IKT-oskuste kujundamist ning IKT-l põhinevate tehniliste lahenduste rakendamist väljaspool IKT-erialasid toetatakse 275 000 euroga, IKT-õppekavade arendusprojekte 250 000 euroga.\nTaotlusvooru toetusotsused tegi seitsmeliikmeline ekspertkogu, kuhu kuuluvad nii haridus- ja teadusministeeriumi, HITSA, ülikoolide kui ka ettevõtjate esindajad. Projektimeeskonnad hakkavad tegevus ellu viima 2017. aasta kevadel ning otseste tulemuste ning eesmärkide täitmiseni jõutakse hiljemalt 2018. aasta juuli lõpuks.


Eesti Golfi Liit esitleb: AVALÖÖK 2013! 9.juuni Valgeranna Golfiklubis! - Ajakiri Golf\nEesti Golfi Liit esitleb\nPühapäeval 9.juunil lüüakse kõikides Eesti golfiklubides selle hooaja ametlik avalöök. Ole julge ja tule ka, üksi või koos sõbraga. Löö oma elu esimene golfilöök ja miski pole enam endine!\nOotame sind avatud uste päevale Valgeranna golfiklubisse. Huvi korral võimalus mängijatega rajale kaasa minna.\n11.30 Golfi A,B,C\n12.15 Demo ja proovilöögid\n14.00 Kokkuvõte ja tagasiside\n14.30 Ürituse lõpp\nNB! Golfiturul sobib ostuks-müügiks-vahetuseks kõik golfiga seonduv – varustus ja riided nii täiskasvanutele kui lastele.\nAnna oma golfivarustusele uus elu!


OTSUSTATUD: kuusikute raievanust alandatakse - Maaleht\nOTSUSTATUD: kuusikute raievanust alandatakse\nMetsaseaduse olulisemate muudatustena alandatakse viljakate kasvukohatüüpide kuusikute raievanust ja soovitakse soodustada lageraiele alternatiivsete raieliikide – turberaiete ja valikraie – kasutamist, leevendades nendele seatud piiranguid.\nKeskkonnaminister Marko Pomerantsi sõnul oli seaduse muutmise ümber kära ohtralt ja teadjaid palju. „Kuid julgen väita, et tegu on võit-võit olukorraga. Kuusikuid saab raiuda, kui nende puidul on väärtus ja teisalt saame jätta järgnevatele põlvedele elurikkuse eesmärkidel säilitatavat kasvavat salu- ja laanemetsa,“ sõnas Pomerants.\nSeadusega alandatakse raiumiseks lubatavate viljakates kasvukohtades kasvavate kuusikute keskmist vanust 60 - 70 aastani. Hetkel peab raiutavate kuusikute keskmine diameeter olema kas minimaalselt 26cm või kuusikute keskmine vanus olema minimaalselt 80 aastat. Üle 80% erametsade ning 55% riigimetsa Ia ja I boniteediklasside kuusikutest, mis raievanuse alandamisel oleksid justkui täiendavalt raieküpsed, on juba praegu võimalik raiuda küpsusdiameetri alusel. Ülejäänud juhtudel peab omanik ootama, kuni mets saab 80 aastaseks. 80 aastase viljakate alade metsa kvaliteet on aga madalam, sest sellisest metsast umbes kolmandik on enamasti juure- ja tüvemädaniku tõttu kahjustatud. Muudatus puudutab u 4200 ha metsamaad (0,2% Eesti metsadest), millest 3000 ha on riigimets.\nEesti metsade elurikkuse kaitseks tagatakse vastukaaluks salu- ja laanemetsade range kaitse täiendavalt 27000 ha ulatuses. Vastavad alad on leitud riigimaadel ning RMK on peatanud seal metsade majandamise.\nLisaks soodustatakse seaduse muudatustega lageraiele alternatiivsete raieliikide – turberaiete ja valikraie – kasutamist, leevendades nendele seatud piiranguid. Näiteks kehtiva seaduse järgi võib turberaie ühe alaliigi aegjärkse raie järgmist järku teha iga 10 aasta tagant, kuid muudatuse järgi võib raiet teha 5 aasta tagant, mis on optimaalne metsa uuenemise periood. Valikraie puhul võib kehtiva seaduse järgi häilu (raieala) läbimõõt olla kuni pool puistu keskmisest kõrgusest.\nMuudatuse järgi oleks häilu laiuseks 20 meetrit sõltumata puistu kõrgusest. Nende muudatustega soodustatakse metsa kiiremat uuenemist, metsaomanikul on lihtsam raietegevusi järk-järgult teha ning surve lageraie tegemiseks väheneb. Metsaelustiku mitmekesisuse säilitamiseks kehtestatakse vastukaaluks turbe- ja valikraie leevendamisele säilikpuude jätmise kohustus ka turbe- ja valikraietel, praegu on see kohustus vaid lageraiel.\nEdaspidi võimaldatakse kaitset kõigile vääriselupaiga kontseptsioonile vastavatele aladel ning lähtutakse eelkõige ökoloogilistest väärtustest, mitte ala suurusest ega selle paiknemisest väljaspool kaitstavaid loodusobjekte. Muudatustega kaotatakse senine suuruse piirang 7 hektarit ning vääriselupaikadeks loetakse ka kaitsealadel asuvad vääriselupaigad. Lisaks riigimaadele muudetakse vääriselupaikade kaitse kohustuslikuks ka avalik-õiguslike juriidiliste isikute maadel.\nOlulise muudatusena on kavas välistada ka olukord, kus metsaomandi kasutamine on seatud sõltuvusse piirinaabrite otsustest ja tegevusest. Muudatuse järel on mõlemal metsaomanikul võimalik raiuda ühel ajal seadusega maksimaalselt lubatud ulatuses. Kuna keskmine lageraielangi suurus on umbes 1,5 ha, siis on suurte lagedaks raiutavate alade tekkimise võimalus minimaalne. Lageraiealadel metsa uuendamine on tagatud seadusega.\nLisaks tehakse seaduses muid täpsustusi.\nMuudatusi arutati huvigruppidega ja käsitleti Metsandusnõukogus nii 2016. aasta kevadel kui käesoleva aasta alguses.\nSeadus on planeeritud jõustuma 1. juulil. 2017.


Lasterikkad pered otsivad peresõbralikke toidukohti | Bioneer\n„Soovime julgustada lastega peresid ühiseid restoranikülastusi ette võtma ning peresõbraliku märgisega soovimegi tunnustada selliseid toidukohti, kes pakuvad peredele vaba aja veetmise võimalusi. Peresõbralikust toidukohast lahkub iga pereliiga, nii väike kui suur, täis kõhu ja suure naeratusega,“ ütles Eesti Lasterikaste Perede Liidu president Aage Õunap.\nMärgise andmisel pööratakse tähelepanu muuhulgas sellele, kui lapse- ja peresõbralik on vastava toitlustusasutuse menüü, klienditeenindus, interjöör ja ruumilahendused, ligipääsetavus ja parkimine, kas lastele on tagatud aja veetmiseks arendavaid mänguasju ning vanematele mugavad võimalused mähkimiseks.\n„Samal ajal soovime nügida ka peresid endid leidma oma argipäevast rohkem aega ja võimalusi viia pere välja sööma, seda eriti ajal, mil paljud toidukohad on kriisist toibumas. Meie kõigi panusest sõltub see, kas lapsi ja peresid väärtustavad toidukohad jäävad ellu ning on avatud mitte ainult sel, aga ka järgmisel ja ülejärgmisel suvel,“ lisas Õunap.\nPeresõbraliku toidukoha märgisele on oodatud kandideerima kõik restoranid ja kohvikud üle Eesti ning märgise väärilised toidukohad selgitatakse sihtrühma ehk perede abil, kus kasvab vähemalt üks laps. Kampaanias osalevate perede restoranikülastused hüvitatakse 50% ulatuses ning perekülastuse juurde ei kuulu alkohoolsed joogid.\n„Restoranikriitikud ehk kampaanias osalevad pered saavad suurepärase võimaluse proovida poole soodsamalt uusi toidukohti. Tagasisidele tuginedes saame anda soovitusi kõikidele teistele lapsevanematele, kes võib-olla ei ole võimalustega kursis või ei oska valida, kuhu kogu perega järgmisel korral sööma minna,“ lisas Õunap.\nKandideerimisvormid nii restoranidele kui peredele on avatud Eesti Lasterikaste Perede Liidu kodulehel. Toidukohtade registreerimine lõppeb 25.07 ning restoranikülastused algavad augustis.\n23. 01. Särtsakas perepäev ootab peresid energiasäästunippe avastama\n11. 05. Maitsetaimed emadepäevaks\n24. 03. Perepäev loodusmajas: lihavõttemunad ja- kaunistused 30. märtsil


👨 Kas olete valmis oma beebikaalu kaotama? 👩 - SINU JAOKS - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nKas olete valmis oma beebikaalu kaotama?\nMagazine - Elu Täissuuruses SINU JAOKS 2020 Kas olete valmis oma beebikaalu kaotama?\nKas kuuenädalast on sündinud?\nJätke treeningule tagasi\nKas teil oli C-sektsioon?\nKas sa magad?\nLõpuks kuulake oma keha\nVõite unistada, et varjata oma eelkuumust kuju, aga kas on õige aeg seda tööd alustada?\nUnustage kuulsuse meeste pilte, mis näitavad lamedat kõhtu mõne päeva jooksul pärast tarnepaketi lahkumist. Sa ei tohiks isegi mõelda oma lapse kaalu kaotamise pärast, kuni keha on valmis. Niisiis, kuidas sa tead, millal see aeg on? Kasutage meie kontroll-loendit ...\nKuus nädalat pärast sünnitust on oluline puhkus ja taastumine. See on hea - suur isegi - süüa tervislikult selle aja jooksul, kuid ei vähenda kaloreid kaalulanguse pakkumisel. See muudab teie veel väsimuse ajal, kui on vaja oma tugevust üles ehitada. Ja kui te toidate last rinnaga, võib kaloreid kontrollitav dieet mõjutada teie piima.\nÄrge kasutage enne, kui olete oma GP-ga läbi vaadanud oma kuue nädala tagant ja kui hakkate uuesti mängima, hakkab aeglaselt käivituma. Mine pikkade jalutuskäikude juurde koos oma lapsega ja looge õrnad jalgad, postnataalne jooga ja Pilate klassid.\nKui jah, siis rääkige oma treeneriga enne, kui võtate kasutusele mis tahes harjutuse. Sama kehtib ka siis, kui teil on tekkinud rebenemine või episiotoomia. Teie GP, tervisekasvataja või ämmaemand saab teada, kas olete õigesti paranenud.\nTõenäoliselt mitte siis, kui oled uus ema! Aga kui teie laps hakkab öösel pikemaks venitamiseks magama, on hea aeg uuesti harjutamist alustada. "Kui olete magamatuseta, ei oma keha kütust, et teid läbi treeningut saada, ja teil võib olla ka keskendumisvõime puudus, mis võib muuta teid kehavigastuste tekkeks paremaks," ütleb kuulsa treener James Duigan. "Nii et alustage ainult treeningprogrammi, kui tunnete end piisavalt puhata."\n"Söö, kui oled näljane ja harjutanud, kui tunned seda," ütleb James. "Teie keha on hämmastavalt intuitiivne - rohkem kui kunagi varem raseduse ajal ja pärast seda - nii kuulake seda alati." Kui te arvate, et olete valmis, vaadake viis last lapse kaalulangus, et saada parimaid tulemusi.Milline on teie suurim motivatsioon kaalulangus kaotada? Anna meile teada allpool.\nEelmine Artikkel Stretch, et ehitada rohkem lihaseid\nJärgmine Artikkel 16 märki teada, kas see saab olema ühe öö seisu kuupäev\nPampersi uus lapsevankrite ülevaade\nPampersi preemie kaitsekaartide ülevaade\nSuperdrug My Little Star Nappy Range ülevaade\nTesco armastab lapsele uue vastsündinute ülevaadet\nTesco armastab beebi ultra kuivade mähkmete ülevaadet\nParimad kogemuste päevad, mis teevad suurepäraseid kingitusi isalepäev 2018\nCharles Poliquini peamised koolituslikud tunnused\n10 Surefire viisid jääda sõpradega pärast seksuaalvahekorda\nHome Wrecker - muu naine asjas\nKuidas olla slut: XI asjad, mida sa teed, et brändi sind üheks\nKuidas käivitada kiireim miil


LOSERI SARJA VAADATAKSE VEEBIS TASUTA\nNina Whitley on ehitanud eduka karjääri mainekas advokaadibüroos ning tal on väljavalitu ja head sõbrad. Nina jaoks läheb kõik hästi, vähemalt ta nii arvab. Kui tema endine mees kuulutab välja oma abiellumiskavatsused ja kõrge positsiooni, millest Nina unistas, hõivab tema parim sõber, ei suuda tüdruku närvisüsteem seda taluda. Ta paneb üles tõelise show ja lahkub oma tavapärasest maailmast, mis koosneb kallitest rõivastest, luksuslikest pidudest ja hotellidest. Tal õnnestub tööd saada vaid rahvakaitsja kabinetis. Pärast seda on ta olnud sunnitud ümber hindama oma varasemaid mõtteid ja tegevusi nii kohtupraktikas kui ka oma isiksuses, pakkudes kaitset inimestele, kes ei saa palgata oma õiguste eest kalli advokaadi. Nüüd kohtub Nina kohtuistungitel iga päev oma endise väljavalitu Trentiga ... Silte: Telesari\n© Johnny team 2020 Täielik seeria täielik allalaadimine - https://onlinemoviesfreek.com


Valgejärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja\nValgejärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri\nValgejärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri - sisukord\n§ 1 Valgejärve maastikukaitseala kaitse-eesmärk\n§ 2 Kaitseala asukoht\n§ 6 Tegevuse kooskõlastamine\nVastu võetud 07.07.2005 nr 165\nRT I 2005, 41, 325\n§ 1. Valgejärve maastikukaitseala kaitse-eesmärk\n(1) Valgejärve maastikukaitseala2 (edaspidi kaitseala ) kaitse-eesmärk on EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta I lisas nimetatud elupaigatüüpide – vähe- kuni kesktoiteliste kalgiveeliste järvede (3140) 3, rabade (7110*), siirde- ja õõtsiksoode (7140), lääne-mõõkrohuga lubjarikaste madalsoode (7210*), nõrglubja-allikate (7220*), liigirikaste madalsoode (7230), vanade loodusmetsade (9010*) ning rohunditerikaste kuusikute (9050) kaitse.\n(2) Kaitseala maa- ja veeala kuulub vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele Valgejärve sihtkaitsevööndisse.\n(4) Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k «Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri» lisa 1 punkti 2 alapunktist 454 hõlmab kaitseala Valgejärve loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju loodusala kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.\n(1) Kaitseala asub Harju maakonnas Nissi vallas Siimika külas ning Lääne maakonnas Risti vallas Piirsalu külas.\n(2) Kaitseala välispiir on kantud määruse lisas4 esitatud kaardile.\n(3) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud paikades.\n(4) Kaitsealal on lubatud rahvaürituste korraldamine, sealjuures on rohkem kui 20 osalejaga rahvaürituste korraldamine lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.\n(5) Kaitsealal on lubatud jahipidamine, välja arvatud linnujaht 1. aprillist 30. septembrini.\n(7) Kaitseala teedel on lubatud sõidukiga sõitmine. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid ning maastikusõidukiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, valitsemisega seotud töödel ja kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses.\n(8) Kaitsealal on kaitseala valitseja nõusolekul lubatud:\n1) hooldustööd kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks;\n2) metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudmisi raieaja ja -tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas;\n3) veerežiimi taastamine;\n4) olemasolevate rajatiste hooldustööd.\n3) uue ehitise püstitamine, välja arvatud rajatise rajamine kaitseala tarbeks;\n4) ujuvvahendiga sõitmine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel, loodusobjekti valitsemisega seotud tegevuses ning kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses.\n(2) Kaitsealal ei või ilma valitseja nõusolekuta:\n1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ega sihtotstarvet;\n4) kinnitada metsateatist;\n5) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;\n6) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;\n7) anda projekteerimistingimusi;\n8) anda ehitusluba.\n(1) Kaitseala valitseja vaatab talle kooskõlastamiseks esitatud metsateatise läbi ja annab kümne tööpäeva jooksul pärast metsateatise saamist metsakoosluse liikide ning vanuse mitmekesisuse säilitamise eesmärgist tulenevalt oma kirjaliku nõusoleku või seab vajaduse korral omapoolsed tingimused.\n(2) Kaitseala valitseja ei kooskõlasta tegevust, mis kaitse-eeskirja kohaselt vajab kaitseala valitseja nõusolekut, kui see võib kahjustada kaitstava loodusobjekti kaitse-eesmärgi saavutamist või kaitstava loodusobjekti seisundit.\n(3) Kui tegevust ei esitata kaitseala valitsejale kooskõlastamiseks või tegevuses ei arvestata kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmisel tegevus ei kahjusta kaitstava loodusobjekti kaitse-eesmärgi saavutamist või kaitstava loodusobjekti seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt «Haldusmenetluse seadusele» õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse osas.\n(4) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata kaitstava loodusobjekti kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav tegevus võib kahjustada kaitstava loodusobjekti kaitse-eesmärgi saavutamist või kaitstava loodusobjekti seisundit.\n3. peatükk RAKENDUSSÄTE\n§ 7. [Käesolevast tekstist välja jäetud]\n1EÜ nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 305, 8.11.1997, lk 42–65; L 236, 23.09.2003, lk 667–702; L 284, 31.10.2003, lk 1–53).\n2Kaitseala on moodustatud Harju Rajooni RSN Täitevkomitee 29. detsembri 1981. a otsusega nr 258 «Harju rajoonis asuvate riikliku kaitse alla kuuluvate kohaliku tähtsusega objektide kinnitamisest» kaitse alla võetud järvekaitseala «Turvaste Valgejärv» baasil.\n3Sulgudes on siin ja edaspidi kaitstava elupaigatüübi koodinumber vastavalt EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisale. Tärniga (*) on tähistatud esmatähtsad elupaigatüübid.\n4Kaitseala välispiir on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1:10 000) alusel, kasutades maakatastri andmeid seisuga juuni 2004. a.\nAla kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris ning maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).\n[RT I 2010, 13, 70 - jõust. 01.04.2010]


Märtsi sotsiaalmaksu laekumine – langus süveneb - Raamatupidaja\nAutor: Lemmi Kann • 19. märts 2010\nMärtsi sotsiaalmaksu laekumine – langus süveneb\nMaksu- ja tolliameti arvele laekus märtsi kahe esimese nädalaga sotsiaalmaksu 1,95 miljardit krooni, mida on 20,5 protsenti vähem kui 2009. aasta märtsis kokku (2,45 miljardit krooni).\nKuna sotsiaalmaks tuleb ettevõtetel maksu- ja tolliametile üle kanda hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks (ajapikendust saab vaid juhul, kui 10. kuupäev langeb kokku nädalavahetusega), siis on lõviosa maksuraha praeguseks koos. Siia otsa saab mõne nädala pärast liita veel viivisega maksutasujaid, kes pilti aga väga drastiliselt enam ei muuda.\nNii näiteks laekus eelmisel kuul perioodil 15.–28. veebruaril sotsiaalmaksu 0,14 miljardi krooni eest ehk 7% kuisest laekumisest.\nOletades, et ka märtsis maksavad viivitajad sama palju sotsiaalmaksu riigikassasse kui veebruaris, võib märtsiu sotsiaalmaksu laekumine jääda 2,1 miljardi krooni juurde. See aga tähendaks võrreldes 2009. aasta märtsiga ligi 15% miinust.\n2010. aasta veebruaris laekus sotsiaalmaksu eelarvesse 2,03 miljardit krooni ehk 12,2% vähem kui aasta eest. Jaanuaris oli maksulaekumine 8,7% väiksem kui aasta eest.\nRiigieelarves on ette nähtud, et sotsiaalmaksu laekub 2010. aastal riigikassasse 26,97 miljardit krooni ehk 4% vähem kui 2009. aastal.


Kui laps kaebab peavalu - Ravi\nHiljem väidavad paljud mummid, et lapsel on peavalu. See on üsna sagedane nähtus, mis sõna otseses mõttes hakkab otsima isegi kõige väiksemat. Sageli ei taha vanemad "haiguse" üksikasjadesse minna ja isegi ei vaata seda.\nKuid beebide peavalu on väga ohtlik ja ebameeldiv nähtus. Mõnikord ei suuda isegi täiskasvanud sellega toime tulla. Näiteks kuklipõletik ei ole väga levinud nähtus, kuid see on äärmiselt ebameeldiv. Laps, kes seda tunneb, muutub ärritavaks, närviliseks ja meeletuks. Eriti väga noorena. Ja selline nähtus tuleks võimalikult kiiresti kõrvaldada. Lõppude lõpuks on see sageli märk põrutusest või migreenist. Vaatame välja levinumad põhjused, miks lapsel esineb peavalu, samuti püüame välja selgitada, kuidas selliseid "üllatusi" ravida.\nAusalt öeldes võivad paljudel juhtudel ilmneda peavalud. Ja me alustame kõige ootamatutest hetkedest. Näiteks ebatervislik toitumine aitab kaasa asjaolule, et lapsel on sageli peavalu. Miks see juhtub?\nAsi on selles, et kehas puuduvad vitamiinid, samuti vereringehäired. Ebaõige toitumine võib olla tõeline õudusunenägu lastele. Lõppude lõpuks ilmnevad peavalud sünnist saadik. Nende vabanemine on äärmiselt raske.\nMiks See on tingitud asjaolust, et see nähtus eelneb tihtipeale toidu puudumisele ema kehas raseduse ajal. Alatoitumus, ebaõige toitumine, ohtlike ainete tarbimine - kõik see jätab oma märgi tulevase lapse kehasse. Ja sündimisel võib ta juba praeguse probleemi kannatada. Kui ema hästi sööb, kuid lapsel on peavalu (juba üsna täiskasvanud), siis on aeg vaadata dieeti. Tõenäoliselt on see vale. Peame imetama tervislikku toitu, et päästa teie laps kannatustest.\nKui lapsel on peavalu, saadakse kohutavaid olukordi. Mida teha? Alustuseks - selle nähtuse põhjuse leidmiseks. Ja siis mõtle probleemi lahendamisele. Kui alatoitluse tõttu esineb peavalu, saab olukorda väga kiiresti parandada. Eriti kui see on viimane nähtus. See tähendab, et laps ei kannata valu pärast sündi.\nKõik, mis on vajalik, on lihtsalt lihtsalt süüa. Sööge piima ja piimatooteid, köögivilju ja puuvilju. Hoiduge rasvast ja paljudest maiustustest. Ärge sööge ka söögikohas. Aja jooksul näete, kuidas valu läheb ja ei häiri enam teie last.\nParatsetamool aitab siiski viivitamatult vabastada (kuigi mõnda aega). Peavalu on parim ravim. Ainult lapsi tuleks anda väga hoolikalt. Eriti väike. Parim on panna lapsi voodisse peavalu, kuid noorukitele võib juba anda paratsetamooli.\nKas lapsel on peavalu? Põhjus võib olla neuralgiast. See tähendab, et närvi kahjustus või pigistamine. See võib või ei pruugi olla kaasasündinud nähtus. Reeglina on arsti abiga võimalik diagnoosida peavalu neuroloogilist probleemi.\nKuid ka iseennast on võimalik. Kui lapsel esineb peavalu, kuid kogu see tundub, et see ei ole valus, vaid lühikesed ja vahelduvad "rütmid", siis näitab see neuralgilist probleemi. Tõsi, on mitmeid märke, mis kindlasti aitavad teil määrata probleemi allikaks.\nNeuralgiavalu põhjustab sageli näo lihaste kokkutõmbumist ja tahtmatut. Mõnikord on see nagu närviline rikas. Pealegi, kui lapsel esineb peavalu ja valu on keeruline, köha ja aevastamine, siis võite olla kindel, et probleem seisneb neuralgias. Õnneks on võimalik sellist katastroofi kodus lahendada ja isegi ilma palju kannatusi teha. Kas lapsel on peavalu? Mida anda Me kirjutasime eespool, et paratsetamool oleks suurepärane abi.\nPeavalust koos neuralgiaga on väga erinev soojenemine. Ausalt öeldes tehakse neid sageli kliinikutes. Seal, eriseadmete juures, arstid soojendavad keha, keskendudes pea.\nKui teil on päris täiskasvanud laps, võite proovida vabaneda peavalust kodus. Muidugi, sama soojenemisega. See sobib hästi voodipesuks kaunistuste, sooja vanni ja spetsiaalsete lampide (näiteks kodus parkimise) jaoks.\nÄgeda valu korral on kompressid hästi. Näiteks mahl redis kapsas (lehed), samuti kaste. See asetatakse peale ja hoitakse umbes 15-20 minutit. Soovitav on, et kompressioon oleks soe. Siis ei pea te mõtlema, miks lapsel on peavalu. Lõppude lõpuks ületate selle probleemi ühel korral.\nSamuti on lapsel sageli peavalu (ja mõnel juhul haige) vigastuste tõttu. Näiteks langes ja tabas. Ausalt öeldes on see probleem äärmiselt oluline. Lisaks võib see avalduda igas vanuses - nii vastsündinutel kui ka noorukitel.\nVäga sageli on lapsel peavalu ja põrutus. Sümptomid võivad olla erinevad, kuid sageli nad on:\niiveldus (mõnikord koos oksendamisega);\nDiagnoosimine toimub tavaliselt arstide abiga. See pole iseenesest väärt. Lõppude lõpuks saate lihtsalt vea teha. Lõppude lõpuks võib peavalu ja peapööritus värisemisega näidata teisi stsenaariume. Nii et alles pärast diagnoosi abiga arst peaks tegelema probleemiga. Kui teie beebil on liiga tugev valu, siis on esmakordselt tasub talle paratsetamooli anda. Peavalu on parim ravivastus. Kuid seda tuleb võtta äärmise ettevaatusega.\nKas teie lapsel on kahtlane põrutus, millega kaasnevad peavalud? Selle nähtuse peatamine (või leevendamine) mitmel viisil. Alustuseks, kui märkate verevalumit, kohe rubige see koht oma peopesaga, et saaksite vältida punnide ilmumist.\nSeejärel rakendage löögipunktile külma tihendi või jää. See aitab palju, kui lapsel on peavalu. Samuti võite soovitada tableti "paratsetamool".\nKiirusta arsti poole. Ta määrab valu põhjuse ja selgitab ka, kuidas probleemidest lahti saada. Kui värisemist sageli ette voodi puhata, samuti külm kompressid. Samuti keelatakse müra paariks päevaks. Teisisõnu jätke laps just mõnda aega üksi - lase tal puhata. Ja siis probleem ise kaob.\nKas lapse pea on valus? 6 aastat või 10 - see pole oluline. Peaasi, et see nähtus pole täna haruldane. Selle põhjuseks võib olla. surve Tundub, et see kõlab rumalalt - preschoolers kannatavad vanurite ja närvisüsteemi haiguste all. Kuid meie aja jooksul on see nähtus väga tavaline. Eriti õpilaste seas.\nMis on peavalu sümptomid kõrge või madal vererõhu tõttu? Loomulikult valu ennast. See on tõhustatud pea pööramisel, aevastamisel, kõndimisel ja väikseima liikumisega. Mõnikord muutuvad sensatsioonid ka pulseerivaks. Eriti kui proovite pingutada (vaimselt või füüsiliselt, see ei ole oluline).\nMõnikord võivad lapsed esineda pearingluses või iivelduses. Antud juhul antakse õpilastele paratsetamooli ja seejärel saadetakse tagasi klassi. Kuid te ei saa seda teha. See on ohtlik lapsele ja tema tervisele. Imikutel suurenenud või langenud rõhk tuleb ravida niipea kui võimalik. Seetõttu oleks parem saata laps koju ja teavitada ka lapsevanemaid sellest probleemist.\nTöötage rõhu all\nKuidas ravitakse survet? Ausalt öeldes pole kindlat vastust. Lõppude lõpuks mõistavad täiskasvanud selle nähtuse põhjused. Ja neid saab kaotada. Aga lapsed - ei. Tihtipeale põhjustab rõhureguleid kõige sagedasemat stressi või põnevust.\nSellisel juhul tuleb lihtsalt lapsele kinnitada ja määrata voodipäev mõneks päevaks. Soovitav on mitte lubada seda ajavahemikku nii vidinatele kui ka nutitelefonidele. Lisaks oleks tore jooma salvei või teed kummeliga.\nVõite loomulikult ilma vooditta. Kuid selleks on vaja lapsi antibiootikumidega täita. See pole väga hea. Eriti lapse keha jaoks. Kõik vajalikud ravimid (sõltuvalt haiguse "tähelepanuta") määrab arst. Näita lapse pediaatril, samuti neuroloog. Ainult need annavad teile õigeid soovitusi, mis ei halvenda olukorda.\nKas lapsel on peavalu? Selle nähtuse põhjused võivad olla erinevad. Siin võib ülekatteid näidata eraldi veerus. Eriti õpilaste ja õpilaste seas. Kuid see probleem esineb ka väikseimates lasteaias. Veelgi enam, väsimust ei kaasne üldjuhul rõhu tõus (aga vastupidi, kergesti).\nKoolides kannatab nüüd iga teine õpilane peavalu. Ja nende peatamine ei toimi. Kõik toimub spontaanselt, otse klassiruumis. Aja jooksul suureneb valu, mis ei luba lastel klassiruumis normaalselt töötada. Kooli meditsiinikeskustes kasutavad nad tavaliselt paratsetamooli ja saadavad selle tagasi klassi. Kuid sageli see ei aita.\nJa see on arusaadav. Kõik ravimid vaid mõnda aega valutavad. Lõpuks saab sellest vabaneda ainult esialgse probleemi lahendamisega. Ja siin on meil üleöö. Kuidas sellega hakkama saada? Ausalt öeldes on sündmuste arendamiseks väga palju võimalusi.\nEsimene (mitte kõige efektiivsem, mitte eriti sobiv laste jaoks) on probleemi kõrvale juhtida. Saate hõivata endaga midagi huvitavat: lugeda raamatut, valida mõistatuse, mängida oma lemmik kassiga ja nii edasi. Peaasi on peavalu unustamine. Siis läheb ta edasi.\nTeine meetod, mis on juba tõhusam, on lõõgastus. Anna endale paus. Ärge mõtle probleemidele ja ärge ülekoormage. Ainult sel viisil võime loota, et edukalt lahendatakse kehale tekitatud probleeme. See asjaolu on väärt õpilaste vanematega. Lõppude lõpuks on sageli, vaatamata peavalu, laps ikkagi sunnitud õppima ja kõvasti tööd tegema. Vanemad ei luba üliõpilasel teha kodustöid ja täiendavaid õppetükke, siis nad ei tea, miks lapsed peavalu kannatavad.\nÄärmiselt tähelepanuta jäetud olukordades peate tavaliselt järgima voodipesu. Ilma vidinate, telefonide ja muude seadmeteta. Kõik, mida saate teha, on puhata. Te ei tohiks raviperioodi ajal aktiivselt elada, samuti peaksite külastama mürarikkaid kohti ja mängima mänge.\nMuide võib mõnikord toimuda tööülesanne arvutite ja muude vidinate pikkade seansside tõttu. Sellisel juhul peate lõpetama nendega suhtlemise mitu päeva. Soovitav on nädal või kaks. Selle aja jooksul toetub ajule graafika ja maatükk, samuti võimaldab see lapsel lõõgastuda ja lõõgastuda.\nTreeningu ajal on sageli ka peavalu. Nad hävitatakse, lõpetades tegevuse ja seejärel jälgides rahu (ligikaudu üks päev). Peamine asi on käituda õigeaegselt. Vastasel juhul võib pidev valu peas muutuda tõsiseks probleemiks.\nSee puudutab migreeni. Üldiselt usuvad arstid, et haigus võib olla pärilik. Kuid esialgu omandab see pika stressi all hoidmise, samuti ka ebaõnnestunud võitlus valu peas.\nMigreenid võivad tekkida mittevajalikult. Ja ükskõik kui vana olete - 40 või 5. Haigus ilmneb võrdselt igas vanuses. Migreeni sümptomid on siis, kui lapsel on palavik ja peavalu (väga halvasti). Lisaks hõlmab see väsimust, letargiat ja väsimus iiveldusega. Mõnikord ei pruugi temperatuur olla. Lisaks on migreenid süstemaatilised.\nSelle probleemi käsitlemine on pikka aega viivitatud. Peate lapse arsti juurde võtma - ta vaatab lapse läbi ja määrab teile õige meditsiini, mida peate võtma. Samuti peate jälgima voodipesu. See peab olema peavalude korral. Migreenide ägenemise perioodil ei ole vaja lapsi "langeda", samuti teda uuesti tungida. See takistab ainult kiiret taastumist.\nKuid pärilikke migreeni ei ravita. Neid saab vabastada ainult aspiriiniga või paratsetamooliga. Kuid lõpuks vabaneda nendest kohutavatest tunnetest ei ole tõenäoliselt õnnestunud. Selle saavutamiseks võtab see liiga kaua aega, et olla täiesti meelerahu ja voodipesu järgimiseks.\nKeegi ei ole saladus, et meie emotsioonid mõjutavad äärmiselt organismi ja selle seisundit. Ja lastel on see funktsioon selgelt väljendatud. Ja seetõttu, kui lapsel on peavalu, mida teha - te ei tea, siis on aeg muretseda pere emotsionaalse stabiilsuse pärast. Lõppude lõpuks võib põhjuseks olla šokk või šokk.\nEmotsionaalne tõus koos peavaludega on reeglina teistsugune. Kuid sageli esineb see nähtus pidevalt negatiivses olukorras. Ja siis laps ega täiskasvanu ei aita mingit ravimit. Seda tuleb ravida palju aktiivsemalt ja vaevatamalt.\nLõppude lõpuks, selleks, et püsivalt vabaneda sellistest peavalutest, peaksite alati oma emotsioone kontrollima. Ja ärge ole närviline, ära vanduge ja ärge kartke. Ainult rahulik atmosfäär aitab lapsel probleemiga toime tulla. Mõnikord võib vajada psühholoogi abi (tugev emotsionaalne šokk või šokk). Peamine asi - ära juhtida olukorda.\nNärvid mängivad ka suurt rolli. Kui laps on sageli psühhehäire ja närvis, võib ta esineda peavalu. Ja neid ravitakse, nagu enamik teisi võimalusi, sedatsiooni abil. Andke poisi tee kummeliga või piimaga meega - laske tal mitte närvis ja rahus hoida. Võite veidi magada ja lõõgastuda.\nMeie keskkond võib põhjustada ka migreeni ja valu peas. Ja seal on palju põhjuseid. Mõnikord tunnevad paljud täiskasvanud ümbrust vähimatki muutust ja see jätab oma märgi tervisele. Ja lapsed reeglina on veelgi tundlikumad. Ja nad reageerivad mõnevõrra heledamad kui täiskasvanutel.\nMis võib põhjustada lapsel palavikku ja peavalu (mõnikord võib tekkida madal kehatemperatuur)? Näiteks:\nruumis ülemäärane niiskus.\nSeda nimekirja võib jätkata väga pikka aega. Sümptomatoloogia iseenesest ei ole. Ainult väikesed lapsed hakkavad nutma ja mõnikord keerutavad pead küljelt küljele. See näitab stiimuli olemasolu lähedal. Uutlastest võib täheldada väikseid lühiajalisi spasme.\nKuidas käesoleval juhul ravida? Ausalt öeldes ei ole üheselt mõistetav algoritm. Peate lihtsalt kõrvaldama probleemi allika (kuid kõigepealt seda määrama) ja andma lapsele ka pilli "peast" suurte piinamise korral. See kindlasti aitab.\nLisaks sellele ei tekiks lapsele voodis puhkeaega. Ja andke talle mõnda aega rahu ja vaikust. Eriti kui põhjus oli kaetud müra või kõva heli. Uni on parim ravimi paljude haiguste jaoks. Ja lastele sobib see kõige paremini maailmas.\nSiin me oleme teiega ja mõistame peavalude peamisi põhjuseid lastel. Nüüd teame ka, kuidas need või muud haigused ilmnevad. Lisaks õppisime, kuidas ravida haigusi kõige sobivamal viisil.\nNagu näete, peamine abiline siin on voodipesu. See on see, kes võimaldab meil puhata ja lõõgastuda ja mitte saada liiga palju stressi. Kõik see mõjutab soodsalt aju tööd. Teie laps ei vabane mitte ainult valu, vaid ka jõuab uute saavutuste eest.\nLisaks kõigile neile stsenaariumidele võib lastel ja täiskasvanutel tekkida peavalu kõige tavalisema külma. Nii et keha julgustab meid kiiresti ravi alustama ja välja kirjutama voodipesu. Ära jäta seda hetke. Parem on lihtsalt võtta tablett "Aspiriin" või "Paratsetamool" ja seejärel alustada ravi külma.\nÜldjuhul toimub normaalse kehatemperatuuri korral kõik. Lastel on madal või kõrge määr, hakkab pea peaaegu põdema koos kohutava jõuga. See on eriti märgatav pärast lubatud piirmäära ületamist 37,5 kraadi võrra. Andke oma lapsele palavikku ja pane see siis voodisse. Kui te ei suuda temperatuuri langetada koos ravimitega, tuleb alkoholist puhastada - sellepärast hõõruge lapse kehasse. Niipea kui te temperatuurist ületate, kaob peas olev valu.


Rootsi käsigranaatide saaga sai kolmapäeval Malmös uue kärgatuse näol täiendust - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Rootsi käsigranaatide saaga sai kolmapäeval Malmös uue kärgatuse näol täiendust\nRootsi käsigranaatide saaga sai kolmapäeval Malmös uue kärgatuse näol täiendust\nRootsis Malmös kärgatas kolmapäeva õhtul Rosengårdi politseijaoskonna ees tugev plahvatus. Kohaliku meedia andmetel tekitas plahvatuse käsigranaat, vahendab Õhtuleht.\nPolitsei pressiesindaja Anna Goransson ütles ajalehele Aftonbladet, et õnneks ei vigastanud plahvatus ühtegi inimest, kuid kahjustada said mitmed autod. Lehe andmetel kahtlustatakse rünnakus kahte inimest. Intsident leidis aset kell üheksa paiku kohaliku aja järgi. Politsei on kõrgendatud valmisolekus ning patrullib erinevates linnaosades.\nMalmös ja kogu Rootsis on viimastel aastatel toimunud hulgaliselt plahvatusi. Jaanuari alguses sai Stockholmi Vårby Gårdi metroopeatuses surma 60-aastane mees, kes võttis maast üles käsigranaadi, pidades seda mänguasjaks. Mullu 29. detsembril lasti Malmö ühe jaoskonna ees õhku politseiauto. Rootsi lõunaosas Helsingborgi linnas toimus oktoobris plahvatus kohaliku politseijaoskonna sissepääsu juures, novembris kärgatas põrgumasin ühe Malmö ööklubi lähedal.\nKäsigranaadid on saanud Rootsi kuritegeliku maailma omamoodi sümboliks, kusjuures kuritegevuse kasv on suuresti tingitud rändekriisist ja arvukate immigrantide saabumisest. Rootsi politsei on tunnistanud, et ei saa nii kuritegevuse kui terrorismiga seostatava plahvatustelainega enam hakkama. Poliitkorrektne Rootsi ühiskond ja meedia hoiduvad siiski kogu probleemi seostamisest riigi kontrolli alt väljuva pagulaspoliitikaga.


Narrow gauge - Kč4-332 - Baltic Trains Picture Gallery\nHinda seda faili (praegune hinnang: 3.8 / 5, hindajaid 9)\nFaili nimi: DSCN2802.JPG\nPicture author and e-mail: Timo Klaus\nFaili maht: 1860 KiB\nLisamise aeg: okt 29, 2012\nMõõtmed: 3264 x 2448 px\nNäidatud: 1206 korda\nAndre [okt 30, 2012 kell 11:06 PM]\nFacebook-is on veel viimase lumeürituse pilte üleval,lisaks veel pildid ainukeselt külastajalt sellel päeval. Link kah: https://www.facebook.com/pages/Estonian-Museum-Railway/258521000854412\nIlmaga vedas kui reedene lumesadu ja Tallinna taaskordne suutmatus midagi selle lumega ette võtta,välja jätta. Reedel sõitsime muuseumisse kiirusega max 60km/h ,sest lumesadu oli ka maanteel väga tihe. Seeeest järgmine hommik oli nii super (3,7) ilm,et julgeksin seda ka teistele soovitada ja mõtlen,et poleks midagi kui ka suvel mõnel päeval lund sajaks\nSoobel [okt 31, 2012 kell 12:50 PM]\nÜks külastaja salastatud ürituse kohta on vägagi kõva tulemus.\nVedur [okt 31, 2012 kell 05:19 PM]\nFacebuugis oli mainitud 17 päeva enne...aga ma mujal ei näinud. Ma ei mäleta, kas ma ise panin seda tähele (lasen Facebookil endale emailile ainult saata, lehte külastan iseenesest harva).\nSoobel [okt 31, 2012 kell 09:15 PM]\nSellest vist räägiti jah, tuleb meelde. Nii et laus-salastatud ka ei ole. Jõuluaegu kuluks ka üks üritus ära teha, eriti, kui üks Stadleri spetsialist-õppejõud peaks siiamaile jõudma.\nAndre [nov 01, 2012 kell 09:33 AM]\nMe salastasime jah,et sa teada ei saaks aga ikkagi imbus info välja ja üks inimene sai teada ja tuli kohale kah. Infoleke ja keegi peab karistada saama.\nSoobel [nov 01, 2012 kell 03:10 PM]\nMitu liiprit mõistetakse?\nTH [nov 02, 2012 kell 06:19 AM]\nKas muuseumi kodukal on vahest eelnev info üleval, millal vedurit kuumaks kütma hakatakse? Ehk õnnestuks omalgi ajaloolised kaadrid masinasse saada.\nAndre [nov 02, 2012 kell 11:49 AM]\nTavaliselt on jah seal ka kuulutus üleval. Aga kuna seekord Petsid omal algatusel tahtsid sõitu teha ja Mehisele see ei meeldinud siis ta sinna ka kuulutust üles ei pannud. Priit - 28 liiprit,raskendavatel asjaoludel 28 betoonliiprit\nTH [nov 02, 2012 kell 08:08 PM]\nKas need karistusliiprid tuleb ühest kohast teise tassida?\nAndre [nov 02, 2012 kell 10:30 PM]\nEi,need tuleb tees ära vahetada ikka\nTH [nov 03, 2012 kell 11:22 AM]\nSelge, eks ma umbes nii arvasin ka, et midagi asjalikku tuleb nendega pihta hakata. 28... labida, kangi ja kirkaga võtab see vist paraja aja. See oli nüüd minu ettekujutus liiprivahetusest. Vist läheb veel vaja suurt sõrga naelte jaoks, kui vana on puust liiper. Kui ta muidugu väga vana on, siis kukub nael ise välja. Mul on kodus kapi peal üks kitsa rööpa nael Vääna tee pealt. Sõitsin seal mõni aasta tagasi rattaga ja üks hetk käis miski asi läbi liiva sossi sõites vastu varvast. Pidasin kinni ja jäi silma üks roostes raudtee nael, mis oli pinnale ujunud. See mul nüüd kodus, võin muuseumi tuua, kui on tähtis.\nTH [nov 03, 2012 kell 11:34 AM]\nJutu jätkuks selline küsimus, et kas on miski valemiga võimalik liitude raudtee entusiastidega muuseumi kontekstis? Nüüd tuleb talv, millele järgneb kevad ja päris tore oleks mingil ilusal soojal päeval võtta kätte raudhari ja miks mitte ka pintsel, et mõni vana veeremiühik ilusaks teha.\nVedur [nov 03, 2012 kell 07:01 PM]\nMinuga on näiteks nii: üks kodanik kutsus mind kaasa (ta tegutseb kah muuseumis); mul oli vaja tarvis enda mudeli tarvis KC'lt mõõtusid võtta. Ja siis sai temaga nii kokku lepitud, et kui on minek, siis ta annab teada ning võimalusel lähen kaasa (ma saan tsiklile juhiload alles järgmine aasta). Nii et kui midagi tehti, siis ma läksin põhimõtteliselt kohale, anti labidas kätte ning sai tööd tehtud.\nAndre [nov 04, 2012 kell 02:55 AM]\nJah seal olid kohutavad inimesed koos kes sundisid värsket entusiasti kohe kruusa kaevama.


Kuidas ära tunda lapse depressiooni esimesi märke?\nErid 17. august 2018\nMaailma Terviseorganisatsiooni andmetel kannatab tervelt 33% noorukitest depressiooni käes, kusjuures eriti ohtlikeks peetakse vanusevahemikke 6-8 ning 11-14 aastat. Enamasti tekivad siis psühholoogilised probleemid sotsiaalsetel põhjustel. Siinkohal selgitame, kuidas märgata oma lapse esimesi depressiooni ilminguid ning mida siis teha.\nKool ei ole lapse jaoks üksnes kooliriided, ranits, esimesed viied ning uued sõbrad, vaid kuna ühtäkki paisub lapse sotsiaalne ringkond ja õpikoormus, siis tähendab see tohutut survet tema psüühikale. Äkki peab koolilaps alluma uutele reeglitele, suhtlema paljude inimestega ning mis peamine – saavutama täiskasvanute silmis maksimaalse edu.\nKui see kõik aga ei õnnestu, võivad tekkida probleemid. Kõige tundlikumad on need lapsed, kelle peres ei ole kõik päris korras – vanemate lahutus ning lähedase inimese raske haigus või surm jätavad jälje lapse psüühikale ja tema hakkamasaamisvõimele.\nSeisundit võivad süvendada ka oma eripärade teadvustamine, olgu selleks siis prillid, liiga suur või väike kaal või füüsilised puudused, mistõttu kaotab laps oma senise enesekindluse.\nTeismeliste esimesed triibulised\nTeismeliste puhul on meeleolude vaheldumine normaalne nähtus, mis on tingitud organismi hormonaalsetest muutustest. Emotsionaalses plaanis käib üks lõputu enese otsimine, mis kutsubki noore inimese hinges esile sisemisi vastuolusid. Lisanduvad veel suur õpikoormus, hirm ning vastutus tuleviku ees. Pealegi tuntakse esimesi tõsisemaid emotsioone – armumised, sõpruse loomised ning hääbumised, konfliktid ja lüüasaamised.\nLoomulikult on iga lapsevanema kohustuseks ning sooviks oma last aidata, temaga rääkida, teda lohutada ning oma tuge pakkuda. Kahjuks sarnaselt nagu paljud teisedki haigused, ei kao ka depressioon iseenesest mitte kuhugi. Otse vastupidi, mida kauem ravi alustamisega venitada, seda suuremaks paisub lohe, millega tuleb hiljem võidelda. Sestap polegi mõtet pead liiva alla pista ning jaanalinnu kombel korrutada – kõik on hästi ning peagi möödas.\nSeega tuleb juba esimeste sümptomite ilmnemisel kindlasti perearsti poole pöörduda, kes vajadusel suunab edasi laste neuropatoloogi või teinekord ka gastroenteroloogi ning kardioloogi juurde. Kui diagnoos osutub õigeks, määratakse lapsele ravikuur, mida tuleb väga täpselt järgida.


Kas sinu sõbranna mõjub sulle halvasti? - sõbranna.ee\nKas sinu sõbranna mõjub sulle halvasti?\nMõned sõbrannad on need, kes aitavad sind nii heas kui halvas. Mõned sõbrannad hoopis panevad sind end halvasti tundma. Kuidas saada aru, et sinu sõbranna mõjub sulle mürgiselt?\nSa tunned end peale temaga kohtumist kurnatult\nKui tavaliselt saadakse sõbrannadega kokku selleks, et väsitavast argipäevast mõtteid eemale saada, siis temaga on vastupidi. Peale kohtumist oled väsinum ja kehvemas tujus kui enne. On raske aru saada, kas põhjus peitub tema halvas enegias või suhtumises, aga värskemana sa tema juurest kunagi ei naase.\nTa paneb sind ennast halvasti tundma\nTa on sinu suhtes pidevalt negatiivselt meelestatud. See paneb ka sind ennast oma valikute osas halvasti tundma. Ehk ei ütlegi ta sinu kohta otseselt midagi halba, aga tunned end peale temaga kohtumist kasutatult. Justkui kasutaks ta sind enda emotsioonide väljaelamiseks.\nNad ootavad sinult palju, ise midagi tagasi andmata\nKas ta eeldab, et kui tal sind vaja, pead jätma kõik sinnapaika? Samas ilmselt pole ta ise valmis kordagi sinu pärast oma plaane muutma. Selline sõprus-suhe imeb sind energiast tühjaks ning kasutab ka sinu heatahtlikkust kurjasti ära.


Kas eestlased tahavadki orjarahvaks jääda? Indrek Saare algatust toetades kindlasti - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Repliik » Kas eestlased tahavadki orjarahvaks jääda? Indrek Saare algatust toetades kindlasti\nKas eestlased tahavadki orjarahvaks jääda? Indrek Saare algatust toetades kindlasti\nTaas on päevavalgele ilmunud üks uuring, mille puhul tahaks küsida – miks selliseid küsitlusi üldse vaja on, ja miks inimesed lasevad poliitilistel heitlustel oma mõistust tuhmistada?\nBNS vahendab: MTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi tellitud küsitlusest selgub, et 39 protsenti vastajatest peab õigeks ning 46 protsenti ei pea õigeks Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimehe Indrek Saare lubadust kasutada kõiki vahendeid, et abieluteemalise rahvahääletuse läbiviimist takistada.\nIlmselgelt käib asi opositsiooni ja koalitsiooni toetusliini pidi ja see on väga hukatuslik tendents.\nSee, et 39% peab õigeks referendumi takistamist, on suur ohutegur – ilmselt pole enamik inimesi aru saanud, mis on ühe rahvahääletuse mõte. Referendumeid korraldatakse selleks, et teada saada inimeste meelsust kõige otsesemat kanalit pidi ehk neilt otse küsides. Tegu on kõige ehedaima demokraatiaga ja kes leiab, et seda on õigus takistada, töötab otseselt demokraatliku riigikorralduse vastu.\nInimesed peaksid mõistma: unustage erakonnad ja poliitikud, asi ei ole neis või kellelegi ärategemises – asi on selles, kas mehe ja naise abielu jääb ülimuslikuks või mitte. Kui olete poolt, minge hääletama, ja kui olete vastu, minge samuti, mõjutage seda oma häälega. Tehke kaasa demokraatlik protsess ja aktsepteerige ühiskonna enamuse tahet.\nToetuse andmine rahva tahte väljenduse takistamisele on väga kummaline, demokraatiavaenulik ja argpükslik, sest võimalik on hoopiski poolt- ja vastukampaaniaga oma tahet lähemale tuua ja kindlustada. Demokraatliku protsessi takistamine, mida sotsialistid eesotsas Indrek Saarega ette on võtnud, viib lähemale marksistlikule totalitarismile.\nKui jutuks on demokraatlikud protsessid nagu rahvahääletamine, ning ühiskonna väärtuste ümberhindamine või kinnitamine, siis ei tohiks keegi lähtuda antipaatiatest algatajate suhtes, vaid võtma aluseks nii demokraatia kinnistamise hääletuste kaudu kui ka enda südamesoovi selles osas, millisena tahetakse tulevikus abielu näha.\nTeemad: abielureferendum esilugu Indrek Saar kuum


Tsunft - Abi\nNB! Ei luba enda kodulehelt ega Facebooki leheküljelt midagi kopeerida ega ideesid jäljendada!\nE-pood on avatud ööpäevaringselt.\nSobiva toote leidmisel lisa see ostukorvi. Tellimuse kinnitamiseks täida vajalikud väljad, vali sobiv paki kohaletoimetamise viis ning kontrolli veelkord üle andmete õigsus. Seejärel vajuta nupule „Vormista tellimus“ ning siis saadab süsteem e-mailile arve. NB! KUI POLE ARVE KOHALE JÕUDNUD, kontrolli rämpsposti kausta. Kui ka seal ei ole, võta minuga ühendust, siis saan saata uue arve. Gmaili kasutajad saavad rämpsposti kaustast arve leidmisel kirja juures märkida "Pole rämpspost"!\nPeale arve summa laekumist kontole saadan kauba tellija poole teele. Kauba saadan välja 3 kuni 5 tööpäeva jooksul (nädalavahetused ja riiklikud pühad arvesse ei lähe).\nMakse tegemisel palun kindlasti märkida arve number makse selgitusse. Kui tellimuse tegija ja makse tegija on sama, ei pea nime märkima. Teise nimega kontolt makstes palun märkida ka arve saaja nimi. Võib teha mitu makset ühe korraga, sel puhul kindlasti välja tuua kõik arve numbrid, mille eest tasutakse.\nLihtmaksikiri 1,00 EUR (Valida vaid juhul, kui tooted mahuvad lihtmaksikirja mõõtmetesse. Kui saadetis ületab Lihtmaksikirja seaded, tuleb juurde tasuda lisanduv postikulu)\nPakendamisel kasutan tihti taaskasutusena kotikesi, karpe, pakendeid, millega on kaup minuni jõudnud. Säästan niimoodi kasvõi natukenegi loodust ja annan pakenditele veel ühe võimaluse enda eesmärki täita!\nNB! Lihtmaksikirja liikumine ei ole jälgitav ning paki kaotsimineku puhul selle väärtust tellijale ei korvata.\nTähitud maksikiri 2,27 EUR\nSmartPost 2,50 EUR\nNB! Sel juhul pead lisama õige telefoninumbri, kuhu saadetakse paki kohalejõudmisel teade. SmartPosti kohta saad uurida lähemalt siit: www.smartpost.ee\nPakiautomaadi saad valida rippmenüüst.\nTulen ise järele - 0 €\nKui valid selle võimaluse, teatan meili teel tellimuse valmis saamise puhul. Seejärel võtab klient ise minuga ühendust omale sobiva infokanali (mobiil, e-mail, Facebooki konto) kaudu ühendust ning saame kokku leppida kauba üleandmise aja ja täpsema koha. Kauba saab kätte, kui makse on OÜ Sametsiili kontole kohale jõudnud. Sularahas kahjuks tasuda ei saa! Palun ole kindel, et saad ka tegelikult pakile ise järele tulla! Kui ei ole, vali teine kauba kättesaamise viis!\nSeda võimalustvõib kasutada ka lisatellimuse puhul!\nOstu-müügileping loetakse sõlmituks sellest hetkest, kui süsteem saadab ostjale arve tellimuse kinnitusena. Arve koostab kodulehesüsteem automaatselt. Kui sa pole arvet kätte saanud hiljemalt järgmiseks päevaks, siis võta ühendust: info@tsunft.ee või helista 58284336. Samuti kontrolli üle ega ei ole postkast täis või äkki on kiri sattunud rämpsposti hulka. Tihti on probleeme olnud hot.ee ja mail.ee lõpuga meiliaadressidega, sest nende teenusepakkujate postkastide maht on üsna väike. Ise kasutan palju Gmaili nii tööalaselt kui ka eraasjades ning julgen seda kindlalt soovitada, sest postkasti maht on peaaegu piiramatu. Gmaili puhul saab rämpsposti kausta sattunud arve kirjajuures märkida "Pole rämpspost!". Siis eisatu arve teinekord uuesti sinna. Arve mitte kohale jõudmine ei tähenda, et seda pole koostatud ja tellimus ei kehti! Minule tuleb arve koopia ja samuti saan kontrollida kodulehe admin-lehelt arve olemasolekut.\nKaup viiakse tellijani tema poolt valitud teenusepakkujaga. Transpordikulud tasub tellija.\nNB!!! Kui soovid tellida kaupa välismaale, siis võta minuga ühendust! Saame ka selles kokkuleppele.\nNädalavahetustel ja riiklikel pühadel ma tellimusi ei täida ja välja ei saada.\nEnne tellimuse kinnitamist palun ole kindel, et saad arve tasuda tähtajaliselt!\nTellija võib taganeda ostu-müügilepingust 14 päeva jooksul, kui kaup on välja saadetud. Siis peab ta tegema mulle kirjaliku vastavasisulise avalduse ning tagastama tellitud kauba. Sel puhul tellijale transpordikulu ei tagastata ega hüvitata. Samas peab tagastatav kaup olema avamata originaalpakendis. Kui tagastatav kaup on rikutud, tuleb tellijal hüvitada selle väärtuse vähenemine. Kui on esitatud tellimus ja soovitakse sellest loobuda (juhul, kui on maksmata ja kaupvälja saatmata), siis palun teatada loobumisest 7 päeva jooksul.\nTagastan tellijale lepingust taganemisel tasutud kauba maksumuse 14 päeva jooksul tellija poolt näidatud arvelduskontole.\nMul on õigus ostu-müügilepingust taganeda, kui vastav kaup on otsa saanud.\nAnnan tellitud kaubale seaduses sätestatud garantii. Kui tellitud kaubal ilmneb puudus, siis olen nõus selle ümber vahetama samaväärse tootega. Garantii ei kehti sel juhul, kui toodet on kasutatud ebaotstarbekalt või on see kasutamisel kulunud. Toote saab ümber vahetada praaktoote tagastamise korral. Kui toode on juba kasutust leidnud, siis seda kahjuks enam ümber ei vahetata ega ei hüvitata. Enne toodete kasutamist veendu kindlalt nende kvaliteedis!\nKaup on veel OÜ SametSiil omand kuni selle eest pole veel täielikult tasutud.\nTÄHELEPANU! TEGEMIST ON KERGESTI SÕLTUVUST TEKITAVATE TOODETEGA! ENNE OSTU KINNITAMIST LUGEGE TÄHELEPANELIKULT OSTUTINGIMUSI, TOOTEKIRJELDUSI NING UUDISTERUBRIIGIS OLEVAID TEATEID (SEAL VÕIB OLLA TEADE nt. SOODUSMÜÜGIST). KAEBUSTE PÜSIMISEL PIDAGE NÕU MINUGA tel 58284336, e-maili teel: info@tsunft.ee või Facebooki konto kaudu: Käsitöökeskus Tsunft.


Ema omastas Soomes üle 14 000 euro lapse raha ja kasutas seda pidutsemiseks - eestinen\nSoomes Lahtis elav ema omastas oma 12-aastaselt lapselt üle 14 000 euro ja tütre väitel kasutas ema raha pidutsemiseks.\nKohus mõistis naisele selle teo eest 8 kuu pikkuse tingimisi vanglakaristuse, vahendab MTV.\nOtsuse kohaselt tühjendas naine oma lapse pangakonto 2011. ja 2012. aasta jooksul. Laps oli toona 12-aastane.\nTütre kontol oli tol ajal suur summa raha, 14 200 eurot, kuna ta oli langenud kuriteo ohvriks. Ta oli saanud juhtunuga seoses hüvitist.\nKui tütar sai täiskasvanuks, siis sai ta teada, et rahast oli järel vaid 9 eurot. Tütar meenutas kohtus, et emal oli komme viia teda keset koolipäeva neljapäeviti ja reedeti panka. Pangas oli tütar andnud allkirja ja ema oli võtnud raha välja. Tütre väitel kasutas ema raha pidutsemiseks.\nKohtus rääkis ema, et kasutas raha pere elatamiseks. Selleks kulus aga vaid 2000 eurot. Ülejäänud raha kulus tütre asjade peale. Ta oli ostnud tütrele koduelektroonikat ja firmariideid.\nTütrel aga sellist infot polnud. Tütre väitel polnud tal juhtunu ajal isegi telefoni. Kohus jäi uskuma tütart ja mõistis ema süüdi omastamises. Naisele mõisteti 8 kuu pikkune tingimisi vanglakaristus ja ta peab tütrele maksma tagasi 14 200 eurot koos 2012. aastast arvutatud intressiga.\n24. jaanuar 2022, 22:22


Sotsid võitsid Eesti 200 väitluses lapse eest valimistel lisahääle andmise üle - Arvamus\nSotsid võitsid Eesti 200 väitluses lapse eest valimistel lisahääle andmise üle\nEva-Lotta Kivi arvamusportaali toimetaja\n23. veebruar 2019, 18:31\nErakondade Väitluskarika poolfinaalis läksid vastamisi Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Eesti 200. Erakonnad väitlesid selle üle, kas lapse eest peaks valimistel saama lisahääle.\nKohtunikepaneel: Martin Küüsmaa, Erik Haamer, Viktoria Muske\nKohtunikepaneeli arvates võitsid selle väitluse sotsid. Arutelu käis peamiselt kahe küsimuse üle: kas laste eest hääle andmise tagajärjel midagi muutuks ning kas plaan oleks demokraatia põhimõtetega kooskõlas. Kohtunike meelest võitis mõlemad küsimused Eiki Nestor.\nPõhimõttelises küsimuses süsteemi demokraatlikkusest piirdus Eesti 200 väidetega, et igal inimesel, ka alaealisel, peaks olema üks hääl, kusjuures tuleb eristada hääle omamist ja teostamist. Selle lükkasid aga sotsid edukalt ümber, näidates et antud süsteemi puhul ei jääks hääl lapsele, vaid tegemist oleks hääle edasiandmisega vanemale, kusjuures miski ei taga, et 40-aastane vanem ka 15-aastase lapse huvidele vastavalt hääletab. Lisaks võib probleemide lahendamisel häälte ümberjagamine kannatavale ühiskonnagrupile potentsiaalselt viia absurdini.\nPraktilises küsimuses muutustest poliitikas oli vahekord tasavägisem. Eesti 200 kahjuks räägib tõsiasi, et esimesest kõnest peale olid väitlejad üksmeelel, et valimistulemusi uus süsteem ei mõjutaks. Lisaks tekiks oht lastetute inimeste valimisaktiivsuse langusele. Kui valimistulemustes olulisi muutuseid ei tule, siis ei saavuta plaaniga ka ühtegi eesmärki: jätkusuutlikum poliitika jääb tähelepanuta. Eesti 200 idee, et samad valimistulemused võidaks saada kampaaniatega, mis keskenduvad rohkem lastega perede muredele, ei saanud selgeks Igor Taro kõnedest, vaid ainult tähelepanelikul viidatud Postimehe ja Sirbi artiklite lugemisel. Selle argumendi võitmiseks oleks tulnud muudatusest tulenevad kasud ja vastavad muutused riigi prioriteetides selgelt välja kirjutada.\nKuna mõlemas väitlusküsimuses jäi peale sotside arvamus, kuulub neile ka väitluse võit. Kohtunikud sooviksid mõlemat väitlejat kiita hästi raamistatud, üksteise argumente täpselt adresseeriva ja sisutiheda esinemise eest. Parandamisruumi leiab kõne alguses toodud väidete lahtiselgitamisel kõne sees: näiteks sündivusest ei rääkinud sisuosas keegi ja probleemi püstitamisest: kordagi ei mainitud väitluse jooksul, mis lastega peredel puudu jääb selle tõttu, et poliitikute tähelepanu on koondunud vanuritele.\nKõneisik: Igor Taro (Eesti 200 üks asutajatest)\n1) See on asjakohane meede võitluses madala sündivusega\n2) Üldine valimisõigus motiveeriks poliitikuid arvestama rohkem järgmise põlvkonna huvidega\n3) Perevalimised on õiglased kõigi kodanike suhtes ning õpetavad kodanikuvastutust juba lapseeas\nEesti 200 avakõne\nLapse eest vanemale lisahääle andmine on üks meetmetest võitluses madala sündivuse probleemiga. Statistikaametiprognoosi kohaselt on paarikümne aasta pärast kahe ülalpeetava kohta kolm tööealist ja selline olukord paneb ühiskonna tugeva sotsiaalse surve alla. Analoogse situatsiooni tõttu on demograafid mitmetes demokraatlikes riikides pakkunud välja perevalimiste mudeli, võimalusena suunata poliitikat lastele soodsamas suunas.\nPoliitiliste otsuste tegemisel kipuvad domineerima mitte ühiskonna kestlikkusest tulenevad vajadused, vaid millised valijagrupid toovad erakondadele rohkem hääli. Nii keskenduvad poliitilised jõud pigem tänasele heaolule, kui järgmiste põlvkondade kestlikkuse probleemide lahendamisele, jättes hetkelubaduste hind ka järgmiste põlvkondade kanda. Kui möödunud aasta alguses pidasid teised erakonnad Keskerakonna erakorralise pensionitõusu ettepanekut kulukuse tõttu ebamõistlikuks, siis valimiste lähenedes peamiste kriitikute seisukohad muutusid vastupidiseks. Demograafia loob eelduse tendentsi süvenemiseks. Lastega perede osakaalu suurendamine valijate hulgas aitaks seda tasandada ja suunata poliitilised jõud mõtlema rohkem Eesti jätkusuutlikule arengule.\nEuroopa Sotsiaaluuringu põhjal Eesti 2011. aasta riigikogu valimiste osas tehtud modelleerimine näitas lastega valijate seas oli rohkem hääletamas käinuid kui lastetute seas. Samuti, et lapse eest hääle andmine ei muudaks valimistulemusi olulisel määral, kuid loob piisava motivatsiooni erakondadele lisanduvaid hääli koguda.\nKodanikele alates sünni hetkest valimisõiguse andmine lähtub valimiste üldisuse põhimõttest. Siin tuleks eristada valimisõiguse omamist ja selle teostamist. Kõik kodanikud omavad valimistel võrdselt üht häält ja enne täisealiseks saamist teostab lapse eest valimisõigust tema huvides vanem. Esindusdemokraatias tuleb otsuste delegeerimist ette ka muudel juhtudel. Tegu on demokraatlikes ühiskondades valimisõiguse laienemise loogilise jätkuga.\nKõneisik: Eiki Nestor\n1) Sündivust mõjutavad riigi targad perepoliitilised otsused, mitte lapse eest antav lisahääl.\n2) Perevalimised on vastuolus liberaalse demokraatliku riigi valimisõiguse üldise ja ühetaolise valimisõiguse põhimõttega «üks inimene, üks hääl».\n3) Lisahääl vanematele soodustaks kodanike ebavõrdset kohtlemist ning vähendab esinduskogude representatiivsust.\nLapse eest lisahääle andmine lapsevanematele ei tõsta sündivust, sest sündivust mõjutavad teaduspõhised perepoliitilised otsused. Lisahääl valimistel ei motiveeri lapsi saama, kuna selle mõju pere igapäevasele toimetulekule puudub. See ei kompenseeri pere kasvavaid väljaminekuid, ei taga perede sotsiaalset turvatunnet ega paranda vanemate toimetulekut tööjõututurul ning ei aita kaasa töö ja pereelu ühitamisele.\nKõigepealt ei ole tõendanud, et lapsevanemate valimiskäitumine erineks märgatavalt nende kodanik omast, kelle lapsed on juba täiskasvanud või kelle lapsed pole veel sündinud. Ka oponendi esitatud uuringu tulemustest on selgunud, et laste eest antud häälte arvestamine ei muuda olulisel määral häälte jaotust. Seetõttu ei muudaks see poliitikat.\nOponendi plaan seab ohtu liberaalse demokraatia aluseks oleva valimiste ühetaolisuse põhimõtte, et igal inimesel on üks hääl ja teise eest ei saa hääletada. Lapsed teovõimetutena ei saa valimisprotsessis osaleda ning nende eest saavad otsuseid langetada vanemad. See on hääle edasiandmine, kuna last valimisprotsessi ei kaasata. Lisahääl rikuks õigust vabadele valimistele ja soodustaks õigustamatut ebavõrdset kohtlemist.\nLastega perede üle esindatus esinduskogudes kahjustaks teiste ühiskonnagruppide huve. Kuigi ajaloos on olnud piiranguid, kus valimisõigus on seotud isiku soo, varandusliku seisundi või kinnisvara omamisega, peetakse valimiste ühetaolisust täna üheks tunnuseks, mille alusel hinnatakse valimissüsteemi demokraatlikkust.\nKui ühiskonnas kerkib teine teema, siis tuleks ka neile anda lisahääli. Lõppkokkuvõttes viis see absurdini, kus valimised hakkaksid meenutama aktsionäride üldkoosolekut. See seaks kahtluse alla valimistulemuste legitiimsuse ja lõhestaks ühiskonda. Valijad, kes peavad piirduma vaid ühe häälega näevad, et nende häälel pole enam senist kaalu ja nende valimisosalus väheneb. Viimase seltskonna pettumise ohule viitavad uuringud, mis näitavad süstemaatiliselt väiksemat valimisosalust süsteemide korral, mida tajutakse ebaausana.\nValimiste eesmärk on leida tasakaal ühiskonna erinevate huvide vahel. Lastega perede huvid on demokraatlikus ühiskonnas esindatud läbi lapsevanemate häälte juba täna – võrdsetel alustel teiste ühiskonna liikmete huvidega. Ka igasuguse valimistega manipuleerimiseta on riigikogu teinud teaduspõhiseid peresõbralikke otsuseid.\nEesti 200 lõppsõna\nSündivuse tõstmiseks vajalike teaduspõhiste perepoliitiliste otsuste täideviimine eeldab erakondade poliitilist tahet. Juba praeguste valimiste kampaania avalöök näitas selgelt, et poliitiliste jõudude põhijõupingutuse suund aktiivse valijagrupina eakatel. Oponendid seda ei vaidlustanud. Esimeste aruteluteemadena tõsteti üles pensionitõus ja hooldekodukohad. Soovime suunata poliitilist debatti rohkem perede kindlustunde tagamisele. Selleks tuleb nende väärtust poliitiliste jõudude silmis tõsta. Ainus maksev valuuta demokraatlikus protsessis on kodanike hääled ning ainus seni Eestis parlamendivalimistel esindamate kodanike grupp on alla 18-aastased.\nJust valimiste ühetaolises põhimõte «üks hääl, üks inimene» toetab valimisõiguse laiendamist põhiõigusena ka lastele. Kogu rahvas peab olema valimistel esindatud ilma erisuseta. Siinjuures eristame valimisõiguse omamist ja selle teostamist, mis on põhiõiguste puhul võimalik. Täisealiseks saamiseni esindaksid lapsi valimistel nende vanemad. Pole alust arvata, et vanem tegutseks lapse huvide vastu, välistaks lapse kaasamise valimisprotsessi või kuritarvitaks mingil muul moel lapse valimisõigust.\nEesti 200 juhatuse liige Igor Taro.\nMeie poolt avakõnes viidatud üle-eelmiste riigikogu valimiste modelleerimine ei tuvastanud tõesti valimistulemuse olulist muutust ja seetõttu pole oponentidel ka põhjust kõnelda valimistega manipuleerimisest. Küll oli uuringu läbiviija kokkuvõtlik järeldus, et muudatustega «tõstatuksid lastega seotud teemad valimisdebatis enam, sest ilmselt sooviksid kõik erakonnad lisanduvaid hääli endale koguda.»\nKui võtame kõrvale 20 aasta prognoosi, mille kohaselt tõuseb 65-aastaste ja vanemate arv 2014. a. olnud 18 protsendilt 2040. aastaks 27,6 protsendini, tähendab see antud valijagrupi osakaalu olulist tõusu. See tekitab paratamatult surve lükata sotsiaalsed ja muud koormised tulevikku ja suurendada riigivõlga. Tulemusena halvenevad tulevaste põlvkondade väljavaated. Seega valimisõiguse laiendamine loob hoopis õiglasema tasakaalu toetust vajavate ning seda tulevikus pakkuvate ühiskonnagruppide vahel. Ka oponentide viidatud kirjatöös põhineb autori väide muudatuse ebaaususe tajust spekulatsioonil ning ta nendib vajadust reaalsete tõendite järele. Maailmas pole perevalimistega seotult negatiivseid kogemusi ning Eesti saab olla positiivne eeskuju. Olemasoleva olukorra jätkumine suurendab perspektiivis perede sotsiaalset ebakindlust ning mõjutab kokkuvõttes demograafilise probleemi süvenemisel negatiivselt ka eakate toimetulekut.\nSelle väitluse põhiküsimused on olnud järgmised: esiteks, kas perepoliitiliste otsuste täideviimiseks on ilmtingimata vaja lisahäält lapsevanematele, ning teiseks, kas lisahääl lapse eest esindab laste poliitilisi huvisid ning sellega suurendab poliitilist tasakaalu erinevate ühiskonnagruppide vahel. Meie usume, et oleme võitnud mõlema arutelupunkti.\nEesti 200 on väitnud, et poliitiliste jõudude valimiseelne rõhuasetus on eakatel. Esiteks, see ei ole tõsi, kuna näiteks SDE prioriteet riigikogu valimiskampaanias on just laste heaolu ning vaesuses elavate laste arv on viimastel aastatel tänu sotside valitsusliidus töötamisele kordades vähenenud. Kahjuks mitte veel null ja selle nimel töötame edasi.\nTeiseks, nagu tõid meie oponendid ise välja, koos nende pakutud muudatustega «tõstatuksid lastega seotud teemad valimisdebatis enam, sest ilmselt sooviksid kõik erakonnad lisanduvaid hääli endale koguda». Aga miks peaksid tahaplaanile jääma olulised teemad nagu eakate toimetulek, julgeolek, kliimamuutus?\nMis puudutab laste huvide esindatust, siis nii status quo’s kui Eesti 200 plaanis täiskasvanud valija teeb oma valikut iseseisvalt ning vastavalt isiklikele poliitilistele eelistustele ja väärtushinnangutele. 15-aastase nooruki ja tema 40-aastase isa või ema väärtushinnangud võivad olla vägagi erinevad. Kui lapsevanem teeb täna valikuid muudel põhjustel kui perepoliitika, siis pole mingit alust arvata, et ta lisahääle korral teistmoodi otsustaks. Muudatus ei suurendaks laste huvide esindatust vaid võimendaks lastevanemate poliitilisi eelistusi.\nAvo-Rein Tereping: kui EKREt ei oleks olnud, siis oleks see tulnud välja mõelda Loe artiklit\nMillal on ohvrite järeltulijad võimelised suruma timukate järeltulijate kätt? Loe artiklit\nMartin Ehala: erinevus rikastab! Kas tõesti? (1) Loe artiklit\nLauri Vahtre: natsismist, konservatismist ja liberalismi viletsusest (72)\nMeeldetuletus lintšijaile (5) Loe artiklit\nKelle oma on «Kõigi Eesti»? (17) Loe artiklit\nFotod ja videointervjuu: kindral Riho Terras liitub Isamaaga ja kandideerib esinumbrina Euroopa Parlamendi valimistel (28)\nGalerii: käputäis veebiaktivistide kogunes Vabaduse väljakule meelt avaldama Loe artiklit Vaata galeriid\nVideo: konkurenti suusakepiga tabanud Venemaa suusataja sai MK-etapil disklahvi Loe artiklit\nKuressaare politsei otsib sodijat: mitmesse kohta on ilmunud haakristid Loe artiklit\nPostimees kaameraga Pariisis: Prantsuse politsei valmistub suurte jõududega kollavestide protestiks (4) Loe artiklit Vaata videot\nVideo: kas see on läbi aegade kõige õnnetum vabavise? Loe artiklit\nNärviravimid ja antibiootikumid: Pärnu jõe veeproovid meenutavad Mendelejevi tabelit (7) Loe artiklit\nKaks Raimond Kaljulaidi (10) Loe artiklit


Müügi aeg väljas | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 22603\nAlam-aeg on oluline, kui paned oma "kõik" oma toodete ja teenuste müügiks. Kui juhite kirega ja energiaga, peate ka taaselustama ja uuendama. Ma teen seda praegu, blogimine võluvast portsmouthist, new hampshire'ist. Aeg värskendada või endise tehnilise kolleegina kasutada, et öelda, "reboot". Võtke aega müügi ja äritegevuse lõpetamiseks. Eile õhtul sain bostonis kaunite kunstide muuseumis seda teha. Keskenduge midagi loomingulist, huvitavat ja erinevat - mis annab mulle suurepäraseid uusi ideid\nAlam-aeg on oluline, kui paned oma “kõik” oma toodete ja teenuste müügiks. Kui juhite kirega ja energiaga, peate ka taaselustama ja uuendama.\nMa teen seda praegu, blogimine võluvast Portsmouthist, New Hampshire'ist.\nAeg uuendada või endise tehnilise kolleegina öelda, et taaskäivitub.\nVõtke aega müügi ja äritegevuse lõpetamiseks. Eile õhtul sain Bostonis kaunite kunstide muuseumis seda teha. Keskenduge midagi loomingulist, huvitavat ja erinevat - mis annab mulle suurepäraseid uusi ideid ja tõukab mind edasi, mis jääb kaugemale.\nMida te teete nendel augustipäevadel, et saada uus uus eelis?\nMüük on nii palju enamat kui toote või teenuse pakkumine hinnaga - see on loominguline, vaimne ja mõnikord emotsionaalne (eriti kuna enamik meist ostab emotsionaalselt, on parimad müügipetsialistid meid nii ka kaasatud.\nNii et võtke aega hingata - vaata ringi - vaata, mis on uus. Postitage oma mõtted sellest, kuidas see teie perspektiivi muudab või mitte.\nVideo: HDTaneli Legendaarse Arvuti MÜÜK!


Freshly Sweet / DROPS Extra 0-1122 - DROPS Design tasuta heegeldamise mustrid\nDROPS Cotton Light lõngast heegeldatud pitsmustriga boolero suurustele S kuni XXXL\nVõtmesõnad: boolerod, lühikesed varrukad, pitsmuster,\nDROPSi disain: mudel nr cl-046\n250-300-350 g värv nr 23, lilla\nTee 1 ühekordne sammas (sm), aga ära tee viimast lõnga läbitõmmet (= 2 s heegelnõelal), siis tee järgmine sammas, aga ära tee viimast lõnga läbitõmmet, siis võta lõng ja tõmba läbi kõigi 3 s heegelnõelal = 1 sm kahandatud.\nAsenda esimene kinnissilmus (ks) rea alguses 1 ahelsilmusega.\nAsenda esimene kahekordne sammas (2xsm) rea alguses 4 ahelsilmusega.\nHeegeldatakse edasi-tagasi kahes osas, alustades seljaosa keskelt ja õmmeldakse pärast kokku.\nHeegelda 89-103-118 ahelsilmust Cotton Light lõngaga. Tee 1 sm neljandasse ahels-sse heegelnõelast (= 2 sm), 1 sm igasse järgmisesse 1-3-0 ahels-sse, * tee 1 sm igasse järgmisesse 5 ahels-sse, jäta vahele 1 ahels, *, korda * kuni* ülejäänud real = 73-85-97 sammast.\nSiis heegelda töö PH poolt nii – loe HEEGELDAMISE INFOT: skeemi A.5 1 kord, skeemi A.3 1 kord, skeemi A.2 kuni 7 sm jääb (= 9-11-13 korda laiuses), skeemi A.1 1 kord, ja lõpus tee skeemi A.4. Jätka niimoodi mustriga.\nKui skeem A.z on tehtud 1 kord vertikaalselt, tee skeemi A.y skeemi A.z kohale kokku 1-2-3 korda, siis tee skeemi A.x skeemi A.y kohale 1 kord.\nHeegelda skeemi A.z skeemi A.x kohale, SAMAL AJAL kahanda 6 sm ühtlaste vahedega skeemil A.z 9. real (= sammasterida) – loe KAHANDAMISE NIPPI = 67-79-91 sm.\nHeegelda nagu enne, aga korda skeemi A.2 8-10-12 korda laiuses.\nKui skeem A.z on tehtud 1 kord vertikaalselt, tee skeemi A.y skeemi A.z kohale kokku 1-2-3 korda. Siis tee skeemi A.x skeemi A.y kohale, SAMAL AJAL 2. real skeemil A.x kahanda 6-6-12 sm ühtlaste vahedega = 61-73-79 sm.\nHeegelda nagu enne, tee skeemi A.2 7-9-10 korda laiuses.\nSkeemi A.x neljandal real kahanda 6-10-8 sm ühtlaste vahedega = 55-63-71 sm.\nSiis heegelda töö PP pool nii: heegelda skeemi A.8 skeemi A.4 kohale, siis 1 sm igasse järgmisesse 0-4-0 sambasse, skeemi A.6 3-3-4 korda laiuses, skeemi A.7 1 kord, siis 1 sm igasse järgmisesse 0-4-0 sm-sse, lõpus tee skeemi A.9 skeemi A.5 kohale.\nKatkesta ja kinnita lõng, kui skeemi A.6-A.9 on tehtud 1 kord vertikaalselt.\nHeegelda teine pool samamoodi.\nÕmble kaks osa kokku selja keskel.\nMurra boolero pikuti kokku ja õmble kokku varruka otsad 17-18-19 cm üles mõlemal küljel - õmble servad vastastikku, et õmblus ei jääks paks.\n= 1 nupp 4 kahekordse sambaga (2xsm): tee 1 2xsm järgmisesse sambasse, aga ära tee viimast lõnga läbitõmmet (= 2 s heegelnõelal), tee 1 2xsm igasse järgmisesse 3 sm-sse samamoodi, siis tõmba lõng läbi kõigi 5 s heegelnõelal\n= 2 sm samasse sambasse\n= 3 sm kokku: tee 1 sm järgmisesse sambasse, aga ära tee viimast lõnga läbitõmmet (= 2 s heegelnõelal), tee 1 poolik sm igasse järgmisesse 2 sm-sse samamoodi, lõpuks tõmba lõng läbi kõigi 4 s heegelnõelal\nJäta kommentaar mustrile DROPS Extra 0-1122