EMSL Jõud aasta tegija on Piret Maaring\nEesti maakondade spordiliite ühendava Eestimaa Spordiliidu Jõud koosolekul valiti Aasta tegija 2016. Tiitli pälvis Järvamaa Spordiliidu tegevjuht ja Järvamaa spordielu eestvedaja Piret Maaring.\nPiret Maaring oli 2.-3.juulil 2016.a Türil toimunud 41. Eesti linnade suvemängude korraldustoimkonna liige. Piret tegutses suvemängude läbiviimisel aktiivselt ja asjatundlikult ning Türi sai koos Järvamaa Spordiliiduga mängude korraldamisega väga hästi hakkama. Järvamaa sportlased on alati rohkearvuliselt ja edukalt osalenud Jõud-i võistlustel.\n2016.a viidi Järvamaal läbi Jõud meistrivõistlused tõstmises, sangpommi võistluses, kreeka-rooma, vabamaadluses ja naistemaadluses. Piret Maaring on alates 2007. aastast valitud EMSL Jõud juhatusse, ta on aktiivselt osalenud Eestimaa Spordiliidu Jõud tegevuses ning aidanud kaasa Jõudi arengule. Ta on täpne ja nõudlik ideede ja otsuste elluviimisel.\nLisaks tunnustatakse Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta tegijaid kolmes maakondlikus kategoorias: noortetreener, kohaliku spordielu edendaja ja piirkondlik spordisündmus.\nAunimetusi annab Jõud alates 2003. aastast üksikisikule või isikute rühmale, kelle töö ja tegevus on silma paistnud erilise tulemuslikkusega ja mõjutanud spordiliidu arengut. Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta tegijad valiti maakondade spordiliitude poolt esitatud kandidaatide hulgast vastavalt 2016. aasta konkursi juhendile.\nTänavuse aasta tegijate tunnistused, stipendiumid ja mälestusesemed antakse üle 11. detsembril Eesti Rahva Muuseumis.\nEestimaa Spordiliit Jõud Aasta tegijad 2016\nAasta tegija 2016 - Piret Maaring\nAasta noortetreener 2016\nAnu Saue Hiiumaa\nViktor Predbannikov Ida - Virumaa\nAimur Säärits Jõgevamaa\nReimo Kaasiku Järvamaa\nAavo Tomingas Läänemaa\nElmu Koppelmann Lääne - Virumaa\nKalle Ojasoo Põlvamaa\nGristen Heinmets Pärnumaa\nKaja Haljaste Tartumaa\nTõnu Laine Valgamaa\nAune Varik Viljandimaa\nAasta tegija kohaliku spordielu edendaja kategoorias 2016\nMati Kiiver Hiiumaa\nIda - Virumaa\nJüri Ellram Järvamaa\nTarmo Tuisk, Helen Nelis-Naukas\nÕnnela Raudsepp Lääne - Virumaa\nAin Täpsi Raplamaa\nUrve Vakker Saaremaa\nRein Lellep Tartumaa\nMarek Johanson Viljandimaa\nAasta piirkondlik spordisündmus 2016\nKuusalu III maastikurattamaraton\nLauri Ausi mälestusvõistlus ja rahvasõit\n35. Paide Võrkpalliklubi sügisturniir võrkpallis\nHaapsalu I uisumaraton\nAqva Spordikeskuse valmimine\nCaissa kiirmale turniir Paikusel\n14. Raplamaa rattamaraton\n45. Võrtsjärve suvemängud\nValgamaa jooksusari 2016


20. nädal: Päär Pärenson | Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia\nNimi: Päär Pärenson\nLõpetatud õppekava: tantsukunst\nÕppimise aeg: 1999-2003\nPraegune tegevusala/töökoht: vabakutseline näitleja, tantsija, muusik. Tegutsen peamiselt väikeses teatris „Cabaret Rhizome“, mille me asutasime samuti Viljandi Kultuuriakadeemia vilistlastega (www.cabaretrhizome.ee). Vahel löön kaasa mõnes tantsu- ja teatriprojektis, mis seotud Kanuti Gildi saaliga või mõne muu institutsiooniga. Olen ka solist-MC popmuusikaprojektis „Def Räädu“ ja „Bashment Kingz“ soundsystem’is. (http:// lejalgenes.com/profiles/?id=3 ja http://bashment.ee)\nSeda kõike on ju nii palju—tervelt nelja aasta jagu. Ma ei olnud just kõige passiivsem tegelane, nii et kõike jätkus: inimsuhteid, ränkrasket päevatööd, lõbusat ööelu ning ka aega enesele—mõtisklusteks. Iga hetk on tagantjärele kallis.\nErinevad tantsutunnid arendasid tublisti üldist kehatunnetust ja ruumi- ning rütmitaju. Tihe osalemine oma kaasüliõpilaste tantsuseade töödes andis enesekindlust ja suurendas lavalist julgust. Üldained olid kindlasti abiks küpsema maailmapildi kujunemisel. Muidugi on sellest ajast ka palju sõpru, kelle nimistu kaasaegses küberkeskkonnas aina kasvab…isegi abikaasa on sellestsamast koolist!


VIDEO JA FOTOD! Lahkumisettekirjutuste arv on suurenenud kolmandiku - Tarbija\nÜlemöödunud aastal tabas politsei- ja piirivalveamet ebaseaduslikult rändelt 1110 inimest, neist 732 piiripunktides, 45 piiripunktide vahel ning 333 siseriigis, vahendas BNS politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaherit.\nLahkumisettekirjutustest 43 protsent tehti Ukraina, 19 protsenti Venemaa, 8 protsenti Moldova, 6 protsenti Valgevene ja 3 protsenti Gruusia kodanikele.\nVaher märkis, et enamik lahkumisettekirjutustest tehti ebaseadusliku Eestis viibimise tõttu ning kasvutrend on seotud töörände surve suurenemisega.\nKasvav sisseränna toob probleeme\nNii siseminister Mart Helme kui ka Vaher nentisid, et kasvav sisseränne võib ka Eestis kaasa tuua probleeme, millega seni on silmitsi seisnud peamiselt Lääne-Euroopa riigid.\nHelme ütles, et Eestis on tekkimas sisserändajate "nukleaarsed kogukonnad". Siseministri sõnul on tegemist inimestega, kes tahavad elada oma elu kogukonna sees ning ei soovi haakuda väljaspool kogukonda oleva eluga. "Ühelt poolt ütlevad rahvusvahelised kohustused ja inimlik vaade, et me peaksime neid inimesi toetama ja nende toetuste kaudu integreerima ja leidma töökohti. Teisest küljest näeme, et toetused annavad neile tihtipeale võimaluse elada sedasama isoleeritud elu ning mitte suhestuda piisava aktiivsusega meie igapäevase elu ja ümbritseva keskkonnaga," sõnas Helme.\nSiseministri sõnul on rändega seotud probleemid, mis seni olid pigem Lääne-Euroopas, otsapidi jõudnud ka Eestisse. "On ülimalt naiivne arvata, et meil neid probleeme ei teki," ütles minister.\nHelme sõnul on Eestis sarnaste probleemide teke seotud kahe põhilise sisserände allika - õpirände ning sellega kaasneva perekondade ühinemisega. "Näeme, et siin on tekkimas probleemid ja väga kiiresti kasvavad mõnedest riikidest pärit kogukonnad," sõnas Helme. Ta tõi näiteks, et viimase paari aasta jooksul on "nagu rakett üles visanud" India päritolu kogukond ning teine, peamiselt õpirände ja perekondade ühinemise kaudu kasvav kogukond on Nigeeria kogukond.\nPolitsei ei näe suuri probleeme sisserändes\nPolitsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher sõnas, et praegu politsei ei näe sisserändes väga suuri probleeme turvalisusele ja julgeolekule. "Aga hoiame silmad lahti. Praegu ohtu käes ei ole," ütles Vaher. "Meil on natukene veel aega, jälgides olukorda kogukondade mõttes." Samas nentis politseijuht, et aega pole palju.\n"Aga kui me nüüd midagi valesti teeme, siis see oht saabub. Sellepärast on väga oluline, et kuulame täna väga hoolega, mida teeb Soome ja Rootsi, kuidas käitub Saksamaa," sõnas Vaher.\nHelme lisas, et ka kaitsepolitsei hinnangul on hoiavad ka Eestis sisserändajad kokku ja käivad omavahel läbi rahvusgrupi põhiselt, kuid need kogukonnad pole praegu nii suured, et ühiskonnas probleeme tekitada. "Me ei saa kunagi välistada üksikuid intsidente, aga süstemaatilist probleemi meil pole."\n"Uurime neid küsimusi väga tõsiselt, õpetame politseinikke tundma neid kultuure, töötama nö multikulti olukorras," ütles Vaher.\nVaheri sõnul on võimalik, et mõned "kogukonnad hakkavad suurenedes looma oma rituaale ja tihti on need rituaalid kuritegelikud".\nNigeeria ja India kodanike arv Eestis on märkimisväärselt kasvanud\nHelme lisas, et rände- ja lõimumisküsimused tõusevad üha enam fookusesse, kuid neil probleemidel ei ole lihtsaid lahendusi.\nRahvastikuregistri andmetel on Eestis elavate Nigeeria ja India kodanike arv paari aastaga märkimisväärselt kasvanud.\nKui 2018. aasta 1. jaanuari seisuga elas Eestis 435 Nigeeria kodanikku, siis 2019. aasta 1. jaanuari seisuga elas Eestis 600 ning käesoleva aasta 1. jaanuari seisuga 713 Nigeeria kodanikku. Möödunud aasta algusega võrreldes on Eestis elavate Nigeeria kodanike arv kasvanud 18,8 protsenti.\nKui 2018. aasta 1. jaanuari seisuga elas Eestis 532 India kodanikku, siis 2019. aasta 1. jaanuari seisuga elas Eestis 619 ning käesoleva aasta 1. jaanuari seisuga 849 India kodanikku. Möödunud aasta algusega võrreldes on Eestis elavate India kodanike arv kasvanud 22,9 protsenti.


Jurist: maksuametnikud ületavad võimupiire - Äripäev\nJurist: maksuametnikud ületavad võimupiire\nKoit Brinkmann 13. juuni 2011, 00:00\nA. Kuningas ja Partnerid OÜ juhatuse liikme ning ühe osaniku Ants Kuninga hinnangul oli maksuametis viis aastat tagasi teistsugune suhtumine.\nMis Teid maksuameti käitumises häirib, et otsustasite sellest rääkida? Mind teevad murelikuks mõningad tendentsid maksumenetluses, kus üksikkontrolli või revisjoni läbiviimine hakkab lähenema absurdile ja kaotab seose õigusliku alusega.\nToon ühe näite. Äriühingule väljastati korraldus 2009. aasta septembri käibemaksu arvestuse kontrolliks, sest äriühing soetas kasutatud metsa ülestöötamise traktori, nn harvesteri. Tehingu pooled on olemas, korrektne arve olemas, masin olemas, raha makstud.\nKui äriühing otsustas oma harvesteri viia teise ELi riiki, hakkas maksuametist tulema laviinina korraldusi täiendava teabe andmiseks nii maksukohuslasele kui ka kolmandatele isikutele. Reeglina nõuti teabe andmist vahetult maksuhalduri ametiruumides.\nAnaloogne käibemaksu kontroll oli ka 2010. aasta novembril, kui üks äriühing otsustas soetada mitu kasutatud harvesteri ja need Prantsusmaale viia. Kuigi tehing oli vormistatud kirjalikult, samuti olid vormistatud masinate üleandmise aktid jm tehingu dokumendid, ei piisanud sellest maksuhaldurile. Taas käivitus korralduste trükikoda ja nii tehinguosalised kui ka kolmandad isikud said nõude ilmuda maksuhalduri ametiruumidesse, ühes kohustusega esitada veel kord dokumente ja teavet, mis juba oli esitatud.\nKäibemaksuarvestuses on oluline, et soetatud vara oleks kasutatav ettevõtlusega seotud eesmärgil ja maksustatava käibe tarbeks. Kas sellise põhjenduse nõudmine alati ka tervele mõistusele vastab, on iseasi. Ma olen püüdnud välja mõelda mõistlikku eesmärki harvesteri soetamiseks, mis ei oleks seotud ettevõtlusega, kuid ei ole leidnud. Poes piima järel käia oleks selle masinaga väga tülikas.\nEeltoodu näitab, et meie maksumenetluses puuduvad selged tegevusjuhised maksuametnikele juhtudeks, kui äriühingu soetatud vara on füüsiliselt teises ELi riigis. Kontrollivõime puudujääki püütakse korvata korraldustega anda teavet maksuhalduri ametiruumides. Kuidagi ei saa pidada normaalseks korraldust, mille tõttu peab kolmas isik teabe andmiseks sõitma näiteks Võrumaa metsadest Tallinna üksnes selleks, et ametnikku silmast silma näha.\nMiks maksuamet sellist teavet ikkagi nõuab? Arvan, et paljudel ametnikel puudub selge teadmine enda pädevusest, s.o õigustest ja kohustustest. Suurel osal puudub tõenäoliselt ka selgelt piiritletud eesmärk, mida tuleb teha ja mis on selle tegevuse tulemus. Sageli on maksuametnikud samastanud end võimuga ja tihti on küsimus pigem selle võimu näitamises. Vahel puudub ka elementaarne arusaam tsiviilkäibes toimuvatest asjadest. Kui maksuametnik läheb poodi ja ostab piima, siis ta ei nõua, et kassapidaja annaks talle kirjaliku müügilepingu ning piima üleandmise akti. Samuti ei esita ta kassapidajale küsimusi, kas see, kes piima müüs, on selle piima eest maksud maksnud või mis maa lehm see oli ja mitu korda päevas seda lüpsti. Meile tundub see absurdne ja naljakas, aga tegelikult on võõrandamistehingute sisu täpselt sama mis tehnika soetamisel või müügil.\nKäibemaksuseaduse järgi ei ole võõrandamise juures sageli oluline isegi omandi üleminek asjaõigusseaduse mõistes, näiteks elektrooniliselt osutatavate teenuste korral piisab üksnes kauba valduse üleminekust koos juhusliku kahjustumise riisiko üleminekuga.\nIsikule on oluline alati teada, mis menetlusega on tegemist ja mis on iga kontrolli piirid. Kontrolliobjekti piiridest väljuvatele küsimustele ei ole kohustatud maksukohuslane ega kolmas isik vastama. Seega on maksumenetluses õigus nõuda maksuametnikult esitatud küsimuste põhjendamist ühes viitega õiguslikule alusele, kui küsimused hakkavad väljuma korralduses näidatud kontrolli piiridest.\nKas kriminaalmenetluses oleks selliste küsimuste esitamine õigustatud? Kriminaalmenetluses oleks, kuid käibemaksuarvestuse kontrolli tegev ametnik ei ole kriminaalasja menetleja. Haldusasjades on lubatud ainult see, mis on seadusega sätestatud. Ühelgi ametnikul ei ole õigust omavoliliselt laiendada enda õiguste piire. Sellise tegevuse nimetus on omavoli ja ametiseisundi kuritarvitamine. Ebaoluliste küsimuste ja tegevusega väljutakse maksumenetluse piiridest ning ametnik rikub seejuures ka põhimõtteid, mille järgi tuleb tekitada võimalikult väike koormus maksukohuslasele ja ka kohustust anda teavet kolmandale isikule.\nSelline õiguslike piiride nihutamine maksumenetluses ei sõltu siis konkreetsest ametnikust, vaid süsteemist? Süsteemi tendents on selles, et tegeletakse liigselt asjadega, mis ei puuduta vastavat maksukontrolli. Kui keegi püüab käibemaksu kontrolli kaudu teha mingi teise menetluse toiminguid, siis see on põhiseadusevastane. Igas menetluses on meil erinevad õigused ja kohustused. Maksumenetluses on ka maksukohuslase kaasaaitamiskohustus. Kriminaalasjades sellist kohustust ei ole\nNäited, mis ma tõin, ei ole harukordsed. Kuigi räägitakse ettevõtluse soodustamisest, on samas näha, kui palju läheb energiat, et pidada üleval maksuametnike armeed, kes vorbivad päevade viisi küsimusi ja korraldusi, ületades sageli seadusega antud pädevust ja koormates sellega asjatult ettevõtjaid. See on selge riigi raha raiskamine.\nOn Teil veel näiteid, kuidas maksuametnik ei tohiks käituda? Meil ei ole politseiriik, meil on vabadused, üks neist on ka pangakonto omamise või mitteomamise vabadus. Süsteem rõhub järjest rohkem sellele, et iga tehing tuleks teha panga kaudu. Seda on teravalt näha. On hoiak, nagu oleksid sularahatehingud midagi keelatut, sest tehingud, mis on tehtud sularahas, ei ole maksuameti jaoks piisavalt tõendatud. Samas ei ole ühegi õigusaktiga sularaha kasutamine meil keelatud.\nVahel juhtub ka seda, et mõni maksuametnik kohustab esitama tegevusluba. Samas on majandustegevuse register avalik register ning igal riigiametil on vajalikud andmed kohe kättesaadavad. Haldusmenetluses on nõutav, et kõik, mis on avalikest registritest saadav, selle kohta ma ei pea tooma tõendit. Kui maksukohuslaselt nõutakse avalikust riiklikust registrist pärinevaid andmeid, siis on see ametniku rumalus, laiskus, pädevuse ületamine või lihtsalt ülbus.\nKõigile maksuametnikele ei ole kohale jõudnud ka maksukorralduse seaduses sätestatud oluline tsiviilõigus, mille kohaselt võib maksumaksja suhelda maksuhalduriga esindaja, sh juristi, vahendusel. Ikka veel püütakse juristist esindajat kõrvale tõrjuda ja maksukohuslaselt või kolmandalt isikult teavet nõutada mitmeti tõlgendatavate küsimuste esitamise teel. Selline käitumistava ei pane just ametnikku ega vastavat ametkonda austama.\nKuid ilma kontrollimata ju ka ei saa, meil on maksupettused üsna levinud? Kontrollima peab! Kõigis ühiskondades on neid, kes püüavad maksudest kõrvale hoida. Kuid kontroll peab olema mõistlik ja efektiivne. Kontrollida ei tule mitte selle pärast, et põhjendada ametnike eksistentsi. Samuti ei ole õigustatud panna maksumaksjale ebamõistlikku koormust ainult seetõttu, et ametnik saaks asja piisavalt menetleda. Kui aga tekib maksupettuse kahtlus, siis tuleb alustada hoopis teist menetlust.\nOn väga kahetsusväärne, et intervjuus toodud ühe maksumenetluse kallutatud näiteid tahetakse laiendada maksuhalduri kogu tegevusele.\nMaksuhalduri põhikohustus on kontrollida maksuseaduste täitmist, sh käibemaksu seadusest tulenevate nõuete täitmist. Seejuures kohtleb maksuamet kõiki maksumaksjaid võrdselt.\nMaksuhaldur lähtub kontrollimenetlusel uurimispõhimõttest, mille järgi on maksuhaldur kohustatud maksude tasumise õigsuse kontrollimisel ja maksusumma määramisel arvestama kõiki asjas tähtsust omavaid asjaolusid, sealhulgas nii maksukohustust suurendavaid kui ka vähendavaid.\nPõhiülesandest tulenevalt peabki kontrollima neid tehinguid, mis erinevad tavapärastest. Suurte summadega sularahatehingud ei ole Eestis keelatud, ent mööngem, et see võib tekitada kahtlusi rahapesu skeemide rakendamisest.\nOma tööülesannete täitmisel on maksuhalduril õigus tulenevalt MKS paragrahv 61 ja MKS paragrahv 62 nõuda kolmandatelt isikutelt teavet maksumenetluses tähendust omavate asjaolude kindlakstegemiseks, sh tema valduses olevate asjade ja dokumentide ettenäitamist, ning kolmas isik on kohustatud andmeid esitama, välja arvatud mõnel juhul.\nMiks me soovitame isikul maksuhalduri juurde kohale ilmuda? Aga kuidas teisiti tagada andmete turvalisus? E-kirjaga võib vastuseid saata igaüks, mitte meid konkreetselt huvitav inimene.\nMaksumenetluse pikkust mõjutab oluliselt maksukohustuslase tegevus kontrollimenetluses - kui kiiresti saab temaga kontakti, millal ja missuguses komplektsuses esitab ta küsitud dokumendid jne.\nKui inimene ei soovi kaasaaitamiskohustust täita või teeb seda osaliselt, siis peab maksuhaldur tegema täiendavaid päringuid nii kolmandatele isikutele kui ka välisriigi maksuhaldurile. See kõik pikendab menetlust.\nRiigikohus on asunud seisukohale, et pöördumine kolmanda isiku poole, selle asemel et algatada tema või maksukohustuslase tehingupartneri suhtes maksumenetlus või süüteomenetlus, ei kahjusta kolmanda isiku õigusi.


Toiminguid - leiti 886 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "toiminguid" leiti 886 faili\ntoiminguid – normaalaktid; tegevused, mida võivad teha eraisikud kui ka avalik-õiguslikud juriidilised isikud.\nkujul  esemeline ehk materiaalne - asjad ja nende kasutusviisid Keel - Üks olulisim kultuuri element: kultuur väljendub keeles, keel on kultuuri edasikandja Verbaalne ja mitteverbaalne. Märgid ja sümbolid - esindavad ühiskonnas omaks võetud sotsiaalselt tähenduslikke toiminguid või objekte. Keelekasutus ei ole kunagi neutraalne! Väärtused - indiviidi või grupi arusaamad sellest, mis on ihaldusväärne, sobiv, õige, vale  abstraktsed ideaalid ja moraalipõhimõtted;  afektiivsed (emotsioonid), motiveerivad tegevust vastavalt väärtushierarhiatele;  suhteliselt kestvad;  tugevalt seotud kindla kultuuriga; Normid - käitumisreeglid, mis peegeldavad...


Arbidol lastele suspensioonis, tablettides ja kapslites - näidustused, annus raviks ja ennetamiseks, ülevaated - Küsimused - October\nArbidol kapslid 100 mg: kasutusjuhised\nUmifenoviir (umifenoviirvesinikkloriidi monohüdraat (arbidool) umifenoviiri vesinikkloriidi kujul) - 100 mg.\nÜks kord päevas, 10–14 päeva\n6-12 aastat üksikannus 100 mg\nKaubanimi: Arbidol ®\nToimeaine: umifenoviirvesinikkloriidi monohüdraat (umifenoviiri vesinikkloriidina) - 100 mg.\nAbiained: südamik: kartulitärklis - 30,14 mg, mikrokristalne tselluloos - 55,76 mg, kolloidne ränidioksiid (aerosil) - 2,0 mg, povidoon K 25 (kollidon 25) - 10,1 mg, kaltsiumstearaat - 2 0 mg.\nKõvad želatiinkapslid nr 1:\nKere: titaandioksiid (E 171) - 2,0000%, želatiin - kuni 100%.\nKaas: titaandioksiid (E 171) - 1,333%, värvained päikeseloojangud kollane (E 110) - 0,0044%, kinolinkollane (E 104) - 0,9197%, želatiin - kuni 100%.\nKõvad želatiinkapslid nr 1. Keha on valge, kork on kollane. Kapslite sisu - segu, mis sisaldab graanuleid ja pulbrit valge kuni valge, rohekaskollase või kreemja värvitooniga.\nFarmakodünaamika. Viirusevastane aine. See inhibeerib spetsiifiliselt in vitro A- ja B-tüüpi gripiviiruseid (Influenzavirus A, B), sealhulgas kõrge patogeensusega alatüüpe A (H1N1) pdm09 ja A (H5N1), samuti teisi viiruseid, mis põhjustavad ägedaid hingamisteede viirusinfektsioone (ARVI) (koronaviirus (Coronavirus), mis on seotud raske ägeda respiratoorse sündroomi (SARS), rinoviiruse (rhinoviirus), adenoviiruse (adenoviirus), respiratoorse süntsüütilise viiruse (pneumoviirus) ja parainfluensusviiruse (Paramyxovirus) korral. Viirusevastase toime mehhanism viitab fusiooni inhibiitoritele (fusioonidele), interakteerub viiruse hemaglutiniiniga ja takistab viiruse ja rakumembraanide lipiidümbrise sulandumist. Sellel on mõõdukas immunomoduleeriv toime, mis suurendab organismi resistentsust viirusinfektsioonide suhtes. Sellel on interferooni indutseeriv toime - hiirtel läbi viidud uuringus täheldati interferoonide indutseerimist juba 16 tunni pärast ja kõrged interferoonide tiitrid jäid veres kuni 48 tundi pärast manustamist. Stimuleerib raku- ja humoraalset immuunsusreaktsiooni: suurendab lümfotsüütide arvu veres, eriti T-rakke (CD3), suurendab T-abistajarakkude arvu (CD4), mõjutamata T-supressorite taset (CD8), normaliseerib immunoreguleeriva indeksi, stimuleerib makrofaagide fagotsüütilist funktsiooni ja suurendab looduslike tapjarakkude (NK-rakkude) arvu.\nGripi või ägedate hingamisteede viirusinfektsioonide raviks täiskasvanud patsientidel näitas kliiniline uuring, et Arbidol® toime täiskasvanud patsientidele on kõige sagedasem haiguse ägeda perioodi jooksul ja see ilmneb haiguse sümptomite lahenemise vähenemisest, haiguse tõsiduse vähenemisest ja viiruse eliminatsiooni vähenemisest. Ravi Arbidol'iga põhjustab haiguse sümptomite suurema katkestamise kolmandal ravipäeval võrreldes platseeboga. 60 tundi pärast ravi algust on kõigi laboratoorselt kinnitatud gripi sümptomite lahenemine enam kui 5 korda suurem kui platseebogrupis.\nMäärati Arbidol®-i märkimisväärne toime gripiviiruse eliminatsiooni kiirusele, mis ilmnes eelkõige viiruse RNA avastamise sageduse vähenemisel 4. päeval.\nFarmakokineetika. Kiiresti imendub ja jaotub elunditesse ja kudedesse. Maksimaalne plasmakontsentratsioon saavutatakse 1,5 tunni jooksul. Poolväärtusaeg on 17-21 tundi, umbes 40% eritub muutumatul kujul, peamiselt sapiga (38,9%) ja väikestes kogustes neerude kaudu (0,12%). Esimesel päeval elimineeritakse 90% süstitud annusest.\nEnnetamine ja ravi täiskasvanutel ja lastel: A- ja B-gripp, muud ägedad hingamisteede viirusinfektsioonid.\nRotaviiruse etioloogia ägedate sooleinfektsioonide kombineeritud ravi üle 6-aastastel lastel.\nÜlitundlikkus umifenoviiri või ravimi mis tahes komponendi suhtes; laste vanus kuni 6 aastat. Raseduse esimene trimester. Imetamine.\nRaseduse teine ja kolmas trimester\nLoomkatsetes ei täheldatud kahjulikku toimet rasedusele, embrüo ja loote arengule, üldisele aktiivsusele ega postnataalsele arengule. Ravimi Arbidol® kasutamine raseduse esimesel trimestril on vastunäidustatud. Raseduse teisel ja kolmandal trimestril võib Arbidol'i kasutada ainult gripi raviks ja profülaktikaks ning kui emale ettenähtud kasu kaalub üles võimaliku riski lootele. Kasu / riski suhe määrab raviarst.\nEi ole teada, kas Arbidol ® eritub imetamise ajal naistel rinnapiima. Vajadusel peaks ravimi Arbidol® kasutamine lõpetama rinnaga toitmise.\nKuidas ravida larüngiiti kodusLarüngiit on hingamisteede kõri nakkuse sündroom, mis põhjustab limaskesta põletikulisi muutusi. Ilma vajaliku ravita võib haigus põhjustada tõsiseid tüsistusi.


Dollar kerkis taas üle 14 krooni\nPrognoositust väiksem USA väliskaubandusdefitsiit ning Saksamaa neljanda kvartali 0,4protsendiline SKT kahanemine kolmandaga võrreldes langetas euro kursi rekordmadalale tasemele dollari suhtes (1,0070 dollarini). USA väliskaubandusdefitsiit kasvas möödunud aasta detsembris küll rekordilisele 13,70 mld dollarile, kuid analüütikud prognoosisid tunduvalt suuremat numbrit (15,8 mld dollarit). Väiksem kaubandusdefitsiit tähendab ühtlasi seda, et välismaalastel on käes vähem dollareid, mida müüa. Reede õhtul oli dollari kurss 14,1840 krooni.\nAmeerika Ühendriikide majanduse üleolekut Vana Maailma omast näitas ka rahvusvahelise majandusuuringute instituuudi (Ifo) arvutatava Saksamaa ärikliima indeksi langus 91,1 protsendini. Langus oli suurem, kui analüütikud ennustasid.\nJeeni suhtes tõusis Ühendriikide valuuta kurss viimase kahe ja poole kuu kõrgeimaks, 121,40 jeenile. Nädala algusega võrreldes on dollar tugevnenud tervelt 6,2 protsenti. USA rahandusminister vihjas vahetult enne juhtivate tööstusriikide (G7) rahandusministrite kohtumist oma rahulolule tugeva dollari suhtes.


Milliseid mürgiseid aineid sisaldavad enimlevinud pesuvahendid? – Natuur\nJuukse- ja nahahooldus\nMilliseid mürgiseid aineid sisaldavad enimlevinud pesuvahendid?\nSelles postituses toome välja peamised toksilised ained, mida suurtööstused enda pesuvahendites kasutavad. Kõik need ained võivad olla varjatult erinevate ohtike ning vähem ohtlike terviseprobleemide põhjustajateks.\nTootjad kombineerivad pesuvahendile meeldiva aroomi andmiseks mitmeid erinevaid toksilisi kemikaale. Eesmärgiks on luua inimestele illusioon, et riided on puhtad, kuna need lõhavad puhtalt. Sageli lisatakse lõhnaainete juurde ka lõhna hajutajad, üheks selliseks on näiteks Diethyl Phthalate, mis häirib hormonaalsüsteemi tasakaalu, põhjustades reproduktiiv- ning arenguhäireid.\nNeid pindaktiivseid aineid lisatakse toodetesse, et pesu paremini puhtaks saada. Sellisteks aineteks on kõige sagedamini näiteks Sodium Laureth Sulfate (SLES), Sodium Laurel Sulfate (SLS), Ammonium Laureth Sulfate (ALES) või Ammonium Lauryl Sulfate (ALS). Erinevates uuringutes on välja toodud nende ainete nahka ärritavad ning ka kantserogeensed omadused.\nNeed on kemikaalid, mis aitavad pesuvahendit kauem kasutamiskõlblikuna hoida. Muuhulgas kuuluvad siia gruppi näiteks Polyalkylene Oxide ja Ethylene Oxide, mida on seostatud silmade ning kopsude ärrituse ning isegi dermatiidiga.\nValgendaja (Sodium Hypochlorite)\nValgendaja võib olla kasutuses täiesti eraldi või on seda lisatud juba pesuvahendi sisse. On teada, et sellel on tugev nahka, silmi ning kopse ärritav toime. Koos ammoniaagiga (mida samuti paljudesse pesuvahenditesse lisatakse) moodustub nendest ainetest mürgine gaas nimega kloramiin.\nSee on aine, mida pesuvahendi koostisosade nimekirjas tavaliselt pole, kuna otseselt seda sinna ei lisata, vaid see on teiste keemiliste ainete (näiteks Sodium Laureth Sulfate ja Polyethyene Glycol) kõrvalprodukt. Siiski on see märkimist väärt, kuna tegu on võimaliku kantserogeense ainega.\nSellised kemikaalid on näiteks Naphthotriazolystilbenes, Benzoxazolyl, Diaminostilbene Disulfonate ja paljud teised. Need ained jäävad pärast pesu riiete sisse ning imavad endasse UV-valgust, mis aitab värvidel „paista“ kirgaste ning säravatena. Olles riiete kaudu pidevas kontaktis nahaga võivad need tekitada allergilisi reaktsioone nahal ja silmade ärritust.\nEelnevalt nimetatud kahjulikud mõjud ei ilmne kindlasti kõigil inimestel, kuid see ei tähenda, et need kemikaalid ei satuks meie organismi. Tihti tekivad nähtavad tagajärjed tundlikumatel inimestel ja eriti väikestel lastel. Tarbigem teadlikult! :)\nNORDIC NATURE FACTORY OÜ\nSalve tn 2a/1, Nõmme linnaosa, Tallinn 11612, Eesti\nSaa esimesena teada meie parimatest pakkumistest ja ole kursis uute blogipostitustega!\nSuured tänud, et liitusite meie uudiskirjaga. Saadame Teile ainult kvaliteetset infot.\n© 2022 Natuur |


Teadusfilosoofia põhiküsimused | teadustoo_alused\nUurija teaduslik maailmavaade on seotud kahe peamise teadusfilosoofilise küsimusega. Esimene neist käsitleb teadmise olemust – mis on teadmine, kuidas teadmist saada ja millise vormi antud teadmine võtab? ning teine reaalsuse olemust – milline oma olemuselt on reaalne ja objektiivne maailm, mida me uurime?. Neile kahele lisandub ka kolmas – eelmistega tihedalt seotud – küsimus viisidest ja meetoditest, mille abil me vajaliku teadmiseni jõuame. Teadusfilosoofias nimetatakse neid vastavalt epistemoloogiaks (teadmisteooria), ontoloogiaks (olemisõpetus) ja metodoloogiaks (meetodiõpetus).\nArusaam teadmise olemusest varieerub kahe äärmusliku seisukoha vahel:\n1) eksisteerib ainult üks tõene ja inimesest sõltumatu teadmine, mida on võimalik saada reaalsuse vaatlemise, põhjaliku kirjeldamise ja täpse mõõtmise teel;\n2) teadmine saadakse uurides tähendusi, mida inimesed tegelikkusele omistavad ja viise, kuidas nad seda teevad. Kuna sarnastele asjadele omistavad inimesed erinevaid tähendusi, siis on ka teadmised subjektiivsed ning ei ole võimalik öelda, et üks teadmine on õigem kui teine.\nKa olemisõpetuse sisu võib paigutada kahe äärmuse vahele:\n1) reaalsus eksisteerib inimesest sõltumatult ning on allutatud universaalsetele (loodus)seadustele (nt põhjus-tagajärg seosed)\n2) reaalsus on alati tunnetuslik ja subjektiivne, pidevalt muutuv ja inimeste poolt konstrueeritud.\nSõltuvalt sellest, kuidas me mõistame teadmist ja reaalsust, kasutame me ka erinevaid viise ja meetodeid teadmiseni jõudmiseks. Inimesest sõltumatu reaalsuse kohta ainuõige mõõdetava tõe saamiseks kasutatakse kvantitatiivset lähenemist ning subjektiivse ja tõlgendusliku, inimeste poolt konstrueeritud reaalsuse selgitamiseks kvalitatiivset lähenemist (vt järgmised peatükid).


Avaleht Abiinfo Erialast lugemist Logistikamaailm on pöördelises arengus\nLogistikamaailm on pöördelises arengus\nAjakirjas Ärielu - sügis 2000)\nOskuslik logistika tõstab väärtust ja konkurentsivõimet\nKaubamärgi ACE Logistics alla koondunud ettevõtted pakuvad tervislikku ehk integreeritud logistikateenust Eestis, Lätis ja Leedus. ACE Logistics kaubamärki esindavad ettevõtted on Air Cargo Estonia, Cargo Handling, ACE Logistics Läti ja ACE Logistics Leedu.\nJärgnevalt vaatame, mida arvavad tänapäeva logistikas toimuvast firmagrupi esindajad Air Cargo Estonia juhataja Külli Prosa-Seppar, ACE Logistics grupi firmade nõukogu esimees Karli Lambot ja Cargo Handlingu juhataja Andres Matkur.\nMillistest suundumustest tuleks rääkida tänapäeva logistikas?\nKülli Prosa-seppar: Nii-öelda lihtne transpordi- ja ladustamisteenus on asendumas lahendusega, mis hõlmab endiselt transporti, ladustamist, kuid mida peavad toetama infotehnoloogia ja logistikaalane tervikkontseptsioon. Seda võib nimetada lahenduseks ning lahendus on saanud olulisemaks üksikkomponentidest\nKui klient seab näiteks tingimuse kiiruse osas, siis logistik-teenindaja saab öelda, millistel tingimustel selline kiirus on võimalik: millise hinna eest, millise transpordivahendiga, millise garantiiga saabumisaja suhtes, millise teekonnaga. Lähtuda võib ka näiteks hinnast, mis siis annab mingi hulga lahendusi kiiruse, routing`u, transpordivahendi, hilinemisriski jm. osas.\nEkspedeerija on kõige suurem lahenduse pakkuja, kuid sama võib märgata ka vedaja puhul. Näiteks veavad paljud lennufirmad Euroopa-siseselt kaupa autoga, põhjuseks näiteks see, et kiiruse osas teatud marsruutidel ei ole õhutransport enam märgatavalt või ei ole üldse kiirem autotranspordist. Samas, ülemeresuundadel jäävad transpordiliikide erinevused kehtima.\nKarli Lambot: Viimase aja moetermin logistikamaailmas on 4PL. Lahtiseletatult tähistab fourth party logistics provider superjuhti, kes korraldab tootmisettevõtte või distribuutori tarne-ja jaotusahelat ning on kliendi ainukeseks partneriks ning kontaktiks antud protsessi korraldamisel. See on samm edasi 3PL kontseptsioonist (third party logistics provider)- selle on toonud suure lombi tagant erialamaailma nõustamisettevõte Andersen Consulting. 4PL tähendab erakordselt kõrgeid nõudmisi infotehnoloogiale ja tarkvaralahendusele. Aeg annab vastuse, kuidas konseptsioon rakendub. Usun, et lähiaastail jõuavad ka Eestisse esimesed 4PL juhtimisvõtted, sest selles suunas töötavaid logistikaettevõtteid ja kliente on siingi.\nKuidas te kommenteerite logistikaettevõtete ühinemist?\nKarli Lambot: Logistikamaailm elab viimase kümne aasta jooksul üle pöördelisi, et mitte öelda revolutsioonilisi sündmusi. Peamised põhjused on tootjate globaliseerumine ning ettevõtjate selge tajumine, missugused võimalused peituvad logistikateenuste integreeritud juhtimises. Eeskätt USA-st pärit logistikaettevõtted on selle globaalse väljakutse vastu võtnud ning püüavad suurtele klientidele pakkuda ülemaailmseid lahendusi . See on põhjustanud ka transpordiettevõtete enneolematu ühinemiste laine. Kuid see tähendab väga selgelt võimalusi ka kohalikele logistikaettevõtetele, sest suured keskenduvad vaid ülemaailmsetele korporatsioonidele ning side kohaliku ärikeskkonnaga jääb neil tihti nõrgaks.\nMilline on infotehnoloogia roll tänapäeva logistikas?\nKülli Prosa-Seppar: IT ja teenindus ei ole moesõnad, need on võtmesõnad ka ekspedeerimises-logistikas. Oleme mõelnud, et kõige olulisem, mida me kliendile müüme, on täpsus. Lahtiseletatult tähendab täpsus aga usaldust, et meie tegevus vastab kliendiga kokkulepitule. Sellega ei erine me teiste valdkondade teenindajatest. Klient tahab professionaalset/ kindlat ning tema jaoks mugavat teenust. Nende eeldus on töötav IT lahendus, nii selle kliendile nähtav kui ka tema eest varjujääv pool. Logistikaettevõtete edu sõltub suures osas sellest, kui täpselt suudavad teenindajad ja teenindust toetav IT- süsteem kliendi vajadusi rahuldada. Kliendi jaoks avaldub see praegu e- arvetes, Interneti vahendusel saadetise jälgimise, tellimuste esitamise, päringute saatmise, laovarude jälgimise süsteemis, paljudes maades elektroonilises tollimises. Osa süsteeme volitavad kliente soovi korral saatedokumente täitma.\nIT standardiseerib erinevad logistilised teenused ja muudab need tervikuks. Samas on see toetus ideele osta mugavalt ja võimalikult palju ühest kohast, ehk osta tervikpakett, kuhu kuuluvad nii rahvusvaheline kui ka kohalik transport, tolliprotseduurid, ladustamine, riigisisene jaotus. IT võimaldab logistika piire pidevalt laiendada, sest IT jaoks ei ole piire.\nKarli Lambot: Sisuliselt on logistika kauba- , info- ja rahaliikumise integreeritud juhtimine. Otseste transpordikulude kärpimise konseptsioon tundub paljudele firmadele olevat lihtsasti järgitav: vähempakkumistega tuleb transporditellimuste ja ladustamise kulud viia võimalikult madalale ning säästetud raha tundub olevat senise kulude tasemega lihtsasti mõõdetav. Kuid firmad kogevad tihti, et kulude kärpimine transpordi otseses hinnas võib põhjustada tagasilööke firma müügiedus. Üks tagasilöögi põhjusi võib olla tagasiminek sisseostetud teenuste kvaliteedis, teiseks jäetakse tihti tagaplaanile firma rahaliikumise juhtimine logistikateenuste sisseostmise kaudu. Oluline on kauba-, info- ja rahaliikumise koordineeritud juhtimine kogu logistikaahela ulatuses.\nNäiteks Dell on üks väheseid arvutitootjaid maailmas, kes kooskõlastas oma tegevust allhankijatega, jagades nendega tellimuste informatsiooni reaalajas ning kordineerides maksete liikumist, suudab töötada negatiivse käibekapitaliga. Oskuslik logistikateenuste sisseostmine võib vähendada kaubavarude suurust, vähendada kapitalikulusid, kiirendada klientide makseid ostetud teenuste eest ning lühendada cash to cash`i tsüklit (periood, millal firma poolt kulutatud kroon muutub tema kliendi makstud tulukrooniks). On vist kõigile selge, et loetletud positiivsed muutused on olulised ettevõtte konkurentsivõime ja väärtuse tõusule.\nKauba-, info- ja rahaliikumise integreeritud juhtimine on optimeerimisülesanne, mis eeldab tippjuhtkonna pühendumist selle lahendamisele.Tihti eksivad ka väga suured ettevõtted ning delegeerivad vastutuse säärase integreeritud juhtimise finants- või logistikaosakondadele. Kuid nende võimalused on üldjuhul piiratud ning tulemus seetõttu tagasihoidlikum.\nKui suur on Eesti ettevõtete huvi integreeritud lahenduste vastu?\nAndres Matkur: Vaadates huvi laoteenuse sisseostu seisukohalt, siis võib öelda, et kui varem kasutati logistikafirmat ainult kaupade rahvusvaheliseks transpordiks ja tollivormistuseks, seejärel riigisiseseks laialiveoks, siis nüüd on näha, et ettevõtted tunnevad suuremat huvi ka kompleksete laoteenuste vastu. Eesti ettevõtete juhid on jõudmas arusaamisele mittepõhitegevusega seoses olevate teenuste sisseostmise (outsourcing) kasulikkusest ja selle kaudu oma konkurentsivõime parandamises.\nMida tähendab laoteenuse sisseostmin?\nAndres Matkur: Lühidalt öeldes mõeldakse laoteenuse sisseostmise all seda, et kõik kaupade käsitsemise ja ladustamisega seonduvad tegevused antakse teha ja lahendada väljapoole ettevõtet. Laoteenus ei erine üldjuhul tegevustest, mida ettevõte teeks ise oma laos, küll aga loob laoteenuse sisseostmine ettevõttele olulisi kasutegureid pikaajalist arengut silmas pidades.\nMiks võiksid ettevõtted laoteenust sisse osta?\nLaoteenus areneb vastavalt klientide soovidele ja vajadustele. Võtmeteguriteks lähitulevikus saavad efektiivsus lao pidamisel, kvalifitseeritud ja usalduslik tööjõud ning loomulikult IT-lahendus, mis peab võimaldama probleemideta ja lihtsalt ühildada klientide andmebaase lao andmebaasiga ning võimaldama klientidel kasutada ainult lao andmebaasi, sh. ka kaupade müügiks (Interneti kaubamaja) ning raamatupidamislikuks arvestuseks. Laoteenuse osutajast peab saama terviklahenduse pakkuja , kus kliendil ei ole vaja muud kui ainult mobiilset arvutiseeritud Interneti- ühendusega töökohta ja müügimeest.\nLaoteenust võivad kasutada kõik ettevõtted, kellel logistilises ahelas on vaja kaupu ladustada ja käsitseda. Suurima efekti saavad kindlasti need ettevõtted, kes näevad ladustamisega seonduvat kui tülikat kõrvaltegevust põhitööle, näiteks müügitööle. Sellised ettevõtted vabanevad laopidamisegs seonduvatest muredest ning saavad kogu energia suunata ettevõtte põhiprotsesside haldamiseks ja arendamiseks.


Heinrich oli Saksa-Rooma keisri (1039–1056) Heinrich III ja Poitou Agnese (ca 1025–1077) poeg. Heinrich III ajal hoidis Saksa-Rooma riik enda kontrolli all Saksamaad, Itaaliat, Burgundiat, Ungarit, Poolat ja Böömimaad. Heinrich III ajal oli Saksa-Rooma riik oma võimsuse tipul, domineeris Euroopas ning Saksa-Rooma keiser oma mõjuvõimuga nimetas ametisse Rooma paavsti.\nHeinrich III ajal algasid ka Rooma paavsti ja Saksa-Rooma keisri vastuolud, mis läksid hiljem ajalukku investituuritülina, ning Heinrich IV ajal jätkus paavstide püüd saavutada ülemvõim keisri (ehk ilmaliku Saksa-Rooma riigi valitseja) üle.\n1 Saksa kuningas\nKuueaastane Heinrich IV sai Saksa kuningaks isa Heinrich III surma järel (1056), tegelikult valitses tema eest kuni 1066. aastani regentnõukogu ja ema, keisrinna Poitou Agnes. Üldiselt polnud Heinrichi valitsusaeg edukas, Itaalia oli suhteliselt iseseisev ning linnriigid tegid, mida tahtsid. Saksamaal püüdsid vägevamad vürstid samuti oma sõltumatust kasvatada. Heinrich IV võitles vürstide võimu vastu, toetudes alamaadlile, ministeriaalidele ja linnadele.\nŠvaabimaa hertsog (1057–1079) Rudolf von Rheinfelden kasutas 1057 ära Saksa kuninga Heinrich IV alaealisust ning sundis talle andma Švaabimaa hertsogkonna. 1061. aastal läänistas leskkeisrinna Agnes hertsogkonna Saksi krahvile Otto von Northeimile. Sellele vaatamata hõivas kuningas Heinrich IV pettusega taas Baieri hertsogkonna ning vangistas Otto von Northeimi ja Saksimaa hertsogi Magnus Billungi. See viis lõpuks 1073. aasta Saksi mässuni, mille Saksa kuningas Heinrich IV surus juunis 1075 maha. Alles siis, kui Heinrich IV lõi 1070 Welfide hertsogivõimu, tekkisid Saksimaale taas Baieri hertsogid.\nSeda perioodi iseloomustab investituuritüli keisri ja paavsti vahel. See tugevdas paavsti seisukohta toetavate Welfide võimu. Gregorius VII ekskommunitseeris 1076 Roomas peetud sinodil Heinrich IV ja vabastas tema alamad vasallivandest. Oktoobris 1076 nõudsid Saksa vürstid Treburis uue kuninga valimist. Nad teatasid Heinrich IV-le, et ta on ametist tagandatud, kui ei suuda aasta ja ühe päeva jooksul paavstilt lunastust saada. Samal ajal hakkas Švaabimaa hertsog Rudolf nõudlema Saksa kuninga krooni, ta lubas paavstile kõiki järeleandmisi, et see teda tunnustaks, ning lasi ennast kroonida Saksa vastukuningaks (1077–1080).\nHeinrich lasi poja Konradi juba alaealisena Saksa kuningaks (1087–1098) valida, et kindlustada talle pärimisõigus.\nAastal 1093 andis keiser Heinrich IV Saali territooriumid Reini Frangimaal lääniks Alam-Lotringi pfaltskrahvile Heinrich II von Laachile Aachenis. Nendest maadest kujunes tähtis Pfalzi kuurvürstkond.\n1059. aasta Lateraani sinodil sätestatud paavsti valimise kord ei nõudnud enam Saksa kuninga õukonnast kinnituse saamist. Saksa õukond keeldus sinodi otsust toetamast. Paavst Nicolaus II sätestas Lateraani sinodil, et edaspidi peavad kardinalpiiskopid leppima kokku uue paavsti nimes ja seejärel vaetakse vastavat kandidaati koos teiste kardinalidega; paavst ei pea saama Saksa-Rooma keisrilt valituks osutumise järel vastavat kinnitust. 1059. aasta Lateraani sinodi otsuse alusel ei taotlenud Gregorius VII paavstiks saades Saksa kuninga kinnitust, kuid teavitas teda oma ametisse asumisest ja Heinrich IV tunnustas teda paavstina. Kuningas avaldas paavstile kahetsust oma varasema kirikuvastase tegevuse pärast, kuid soovis, et Aleksander II poolt ekskommunitseeritud ametnikud vabastataks vastavast karistusest. Saksamaa regent Poitou Agnes ei tunnustanud paavstina Aleksander II-t, vaid Saksa õukonnale lojaalsed vaimulikud määrasid 1061 Baselis ilma kardinalide osaluseta ametisse Parma piiskopi Cadalo, kes võttis nimeks Honorius II. Saksa kuninga Heinrich IV õukond ei tunnustanud esialgu paavstina Aleksander II-t, kuid 1064 skisma lõppes. Alates 1050. aastate kirikureformist kehtis enam-vähem põhimõte, et Rooma paavst on kõrgeim vaimulik ja keiser ilmalik võimukandja, kuid Gregorius VII arvas, et paavst peaks olema ka kõrgeim ilmalik isand ning keiser tema vasall. Nii nõudis ta, et piiskoppe võib Saksa-Rooma riigis määrata vaid paavst.\nGregorius VII ekskommunitseeris 22. veebruaril 1076 Roomas peetud sinodil (see algas 14. veebruaril) Heinrich IV ja vabastas tema alamad vasallivandest. Ta ekskommunitseeris ka Guiberto. Oktoobris 1076 nõudsid Saksa vürstid Treburis uue kuninga valimist. Nad teatasid Heinrich IV-le, et ta on ametist tagandatud, kui ei suuda aasta ja ühe päeva jooksul paavstilt lunastust saada. Samal ajal hakkas Švaabimaa hertsog Rudolf nõudlema Saksa kuninga krooni, kuid ta ei leidnud Švaabimaal toetust.\nHeinrich IV kutsus 1077. aasta veebruariks Augsburgi kokku kirikukogu ja paavsti selle eesistujaks. Gregorius VII lahkus Roomast ja reisis Põhja-Itaaliasse. Heinrich IV põgenes 1076/1077 karmil talvel sisepoliitilise olukorra pingestudes mässuliste vasallide eest naise ja lapsega Speyerist üle Alpide Põhja-Itaaliasse, kus itaallased lubasid anda talle abi võitluses paavstiga, kuid kuningas lükkas nende pakkumise tagasi.\nAugsburgi teel olnud paavst kartis, et kuningas võib teda rünnata, ja tõmbus koos krahvinna Matildaga Canossa kindlusse. Kuningas jõudis 25. jaanuaril 1077 Canossasse (Canossa käik, Canossa teekond), kuid paavst keelas tal kindlusse siseneda. Kuningas käis mitu päeva kotiriiet kandes, paljajalu ja paastudes kindluse juures. Gregorius VII soostus 28. jaanuaril järele andma ja tema nõudmisel avati kindluse väravad. Kuningas põlvitas paavsti ette, kes vabastas ta ekskommunikatsioonist. Seda kohtumist on tõlgendatud nii paavstluse võiduna keisrivõimu üle kui ka keisri kavala diplomaatilise eduna, mis päästis tema trooni ning tegeliku võimu Saksa-Rooma riigis. Kohtumise tulemuseks oli kompromiss, millega keiser ja paavst tunnustasid vastastikku teineteise võimu.\nGregorius VII ekskommunitseeris 1078 taas Guiberto ja 7. märtsil 1080 Heinrich IV, kelle ta tagandas ametist. Ta tunnustas seadusliku kuningana Rudolfit, kes suri 15. oktoobril 1080. Heinrich IV initsiatiivil toimus 25. juunil 1080 Brixenis kirikukogu, kus talle lojaalsed piiskopid määrasid paavstiks Guiberto, kes võttis nimeks Clemens III. Paavst kinnitas 1081 oma otsust kuninga ekskommunikatsiooni osas. 6. augustil 1081 valisid Saksa vürstid uueks kuningaks Salmi krahvi Hermanni. Heinrich IV tungis 1081 Itaaliasse ja piiras nelja aasta jooksul neli korda Roomat. 1082 ja 1083 üritas paavsti ja kuningat lepitada Monte Cassino abt Desiderius (hilisem paavst Victor III).\nHeinrich IV tungis märtsis 1084 Rooma, lubades anda vastupaavsti paavstile vangina üle, kui Gregorius VII kroonib ta Saksa-Rooma keisriks. Gregorius keeldus Heinrichit keisriks kroonimast ja kroonis keisriks vastupaavst Clemens III. Seejärel tungis Rooma Robert Guiscard, sundides Heinrich IV tagasi tõmbuma. Gregorius VII põgenes Roberti kaitse all esmalt Monte Cassino kloostrisse ja seejärel Salernosse. Ta saatis 1084 legaadina Saksamaale Ostia kardinalpiiskopi Odon de Lagery (hilisem paavst Urbanus II). Skisma tõttu lahkus Gregorius VII kuuriast 13 kardinali.\nHeinrich V vandus, et oma isa eluajal ei osale ta keisririigi poliitikas, aga isa vaenlased ärgitasid teda seda siiski tegema ja paavst Paschalis II (1099–1118) vabastas ta sellest vandest. Heinrich V kukutas oma isa 1105. aasta lõpus, kui Heinrich IV tahtis korraldada suurvasallide õigusi piiravaid reforme.\nHeinrich IV-l ja tema esimesel abikaasal Savoia Berthal (−1087) olid järgmised järglased:\nKonrad (1074 –1101), Itaalia kuningas (1093–1098) ja Saksa kuningas (1087–1098)\nHeinrich IV teisest abielust Kiievi suurvürsti (1078–1093) Vsevolod I tütre Jevpraksia Vsevolodovnaga, mis sõlmiti 1089 Kölnis, lapsi ei sündinud. Jevpraksia võttis endale uueks nimeks Adelheid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Heinrich_IV_(Saksa-Rooma_keiser)&oldid=6035445"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:18, 21. jaanuar 2022.


Nimi : Merili Kallaste\nKool : Halliste Põhikool\nKlass : 8\n* Judaismi alused\n* Õpetuse alused\n* Judaismi koolkond\n* Juutide rass\n* Hingelised tunnused\n* Mõju poliitikas\nJudaism ehk juutlus (ka: juudi usk, juudiusk; kreeka keeles iudaismos) on peamiselt juudi rahva religioon . Judaism on vanim tänapäevani püsinud monoteistlik religioon, mis tugineb Tanahile (eriti Toorale) ning Talmudile, tekkis II aastatuhandel eKr. Judaismist on välja kasvanud kristlus ja islam . Judaism on Iisraelis valitsev usund .\nJuutluse religioon tugineb juudi rahva usulistele pärimustele. Need pärimused jagunevad kirjalikeks ( Toora ) ja suulisteks ( Talmud , Shulchan Aruch jne).\nKäesoleval sajandil on hakatud juutide ajalugu uurima seda Iisraeli naaberrahvastega võrreldes ja toetudes arheoloogilistele leidudele. Suurem osa ajaloolastest peavad tõelevastavaks Piibli jutustusi rahva esiisadest Aabrahamist, Iisakist ja Jaakobist (2000- 1759 eKr). Aabraham oli karjapidaja, kes rändas Kaldea Uurist e Mesopotaamiast Süüria kaudu Palestiinasse. Jaakobi pojad müüsid noorima venna Joosepi orjaks Egiptusesse , ning temaga hakkas võõrale maale elama asudes uus ajaloojärk. Heebrealased sattusid nagu muudki võõramaalased, egiptlaste vaenu alla ja sunnitööle.\nMooses , judaismi rajaja\nIisraellaste vastupanu juhiks tõusis Mooses. Tema juhtimisel põgenesid iisraellased Egiptusest Palestiinasse vaarao Ramses II ajal XIII sajandil eKr. Mooses oli heebrea hõimude ühendaja, seadusandja ning religiooni rajaja, tema kaudu sõlmis Jumal lepingu Iisraeliga ja andis Siinai mäel kümme käsku (Kümme jumala Sõna). Sellest hetkest alates on juutide ajalugu ja religioon omavahel lahutamatult ühte põimunud.\nJuutide religiooni, ajaloo ja kultuuri aluseks on judaismi pühakiri Tanah. Tanah koosneb 39 raamatust, mis jaotatakse kolme


Jaapani tomati krabi: sordi omadused ja kirjeldus, seemikute kasvatamine - Teave\nJaapani krabitomatisordi omadused ja kirjeldus\nArtiklis esitatakse Jaapani krabi tomatisordi iseloomustus ja kirjeldus: selle eripära, eelised ja puudused, agrotehnilised nõuded.\nJärjekordne aiandushooaeg on läbi saanud. Isiklike kruntide omanikud teevad kokkuvõtteid, hindavad õnnestumisi ja ebaõnnestumisi ning teevad tulevikuplaane. Ja võite juba muretseda sortide komplekti värskendamise pärast järgmisel hooajal. Selline kasvuhoone uudsus võib olla Jaapani krabisordi tomat.\nSee sort on köögiviljakasvatajate tähelepanu juba äratanud, sest kõik, kes on selle vilju vähemalt korra maitsnud, saavad selle pidevateks fännideks. Seda peetakse üheks parimaks salatitomatiks, mis eales teada olnud.\nJaapani krabi tomatisordi kirjeldus ja omadused\nSelle autorid on Altai ettevõtte "Demetra-Siberia" kasvatajad. Jaapani krabi aretati kasvatamiseks Siberi kliima karmides tingimustes umbes 10 aastat tagasi.\nSordi hooaja keskel, seda saab kasvatada nii kilevarjualustes ja kasvuhoonetes kui ka avatud maa peal, sest see on võimeline taluma äärmuslikke temperatuure. Külma ja madalate temperatuuride puudumisel saab vilju koristada novembrini.\nSelle sordi tomatid on ebatavaliselt maitsvad, need on suured ja ebatavalise soonikuga näpitsakujuga.\nSaak küpseb umbes 110-115 päevaga pärast tekkimist;\nPikk ja määramatu (piiramatu kasv);\nNõuab ripskoes ja kinnitamist;\nParimad tulemused saavutatakse 1-2 varre moodustamisega;\nViljad on suured, ühe vilja kaal 300 kuni 500 gr.;\nAlates 1 ruutmeetrist võite koguda kuni 11 kilogrammi puuvilju;\nSorti ei peeta hübriidseks, isetolmlevaks.\nTomatiseemneid saab osta sellistest ettevõtetest nagu: "Õnne saak", "Aelita", "Siberi aed".\nJaapani krabisorti, nagu enamikku suureviljalisi tomateid, kasvatatakse seemikute kaudu. Tulevaste seemikute jaoks on parem osta spetsiaalne muld, paprika ja tomati jaoks... See peaks olema muru ja huumuse segu võrdsetes osades.\nKompositsioon peaks olema desinfitseeritud ühel järgmistest viisidest:\nSüttige kompositsioon ahjus temperatuuril 200 kraadi;\nValage kaaliumpermanganaadi roosa lahusega;\nValage üle keeva veega.\nEnne seemnete desinfitseerimiseks külvamist leotage 20-30 minutit kaaliumpermanganaadi roosas lahusesja seejärel loputage voolava vee all.\nSelleks, et seemned veest välja ei jääks, pange need kõigepealt marli.\nValmistage ette spetsiaalsed anumad, näiteks plasttopsid. Võib külvata ka tavalisse seemikute konteinerisse.\nKonteiner kergelt jahvatatud kompaktne ja hästi leotatud... Tehke selles mitte rohkem kui 1 cm sügavused üksteisest 3-4 cm kaugusele sooned. Seemned asetatakse 2-3 cm sammuga ja piserdatakse maaga.\nKonteiner kaetud fooliumiga või klaasiga... Kuni võrsete tekkimiseni hoitakse temperatuuri umbes 22 kraadi juures ja muld peab kogu aeg niiske olema. Pärast võrsete tekkimist paigaldatakse konteiner valgustatud kohta, kuid esimese 4-5 päeva jooksul püüavad nad soojust hoida temperatuurini 17-20 kraadi.\nÖösel, kogu seemikute kasvatamise perioodil, hoitakse temperatuuri kuni 12 kraadi, nii et taimedel tekib hea juurestik. Esimeste pärislehtede ilmnemisel tõstetakse päevane temperatuur 22 kraadini. Tomati lillepintslite järjehoidja on otseselt seotud valgustusega. Mida parem on valgustus, seda kiiremini pannakse lilleharjad.\nPärast teise pärislehe ilmumist seemikud sukelduma.\nPealmine kaste tuleks teha kompleksväetisega.\nMadala tootlikkusega taimi saab kitsastes tingimustes kasvatatud seemikutest.\nKõige sagedamini istutatakse tomati seemikud siseruumides. mai alguses... Jaapani krabisordi taimed vajavad palju ruumi, nii et 1 ruutmeetri kohta. lahkub mitte rohkem kui 4 taime.\nTomatite eelkäijad võivad olla kapsas, kurgid, kaunviljad. Parim muld on lahti ja toitev. Kuid noored taimed istutatakse lahtistele peenardele pärast öökülmaohu kadumist.\nKohe pärast istutamist tuleks hoolitseda taimetugede eest.\nParem on moodustada põõsas ühes või kahes vartes... Eemaldage liigsed lehed ja pojad õigeaegselt. Esimese õiekobara kohal moodustatakse eriti intensiivselt kasulapsi, nende korrapärane eemaldamine parandab põõsa valgustust, selle õhuvoolu ja suurendab tulevast saaki.\nTomatid tuleks joota kord nädalas Parem varahommikul või õhtul, kui settinud vesi on ainult juurel. Taimede ise kastmine on ebasoovitav, see provotseerib seente välimust.\nKuumal perioodil on parem toita lämmastikväetisega, kus on palju vihma - kaaliumkloriidi. Taimi tuleks toita kolm korda hooajal, ei soovitata sageli, sest selle tulemusena suureneb lehtede kasv ja munasarju on vähem.\nTaimede ümber on vaja mulda multšь niidetud rohi, saepuru, mis hoiab niiskust kauem ja suurendab saaki.\nEsimene 4-6 tulevase suure viljaga kobar moodustub kaheksanda või üheksanda lehe kohal, järgmine - iga kahe lehe järel. Määramata põõsas annab umbes 11 harja. Kuna viljad on suured ja rasked, on vajalik käte ripskoes.\nKui puuviljade moodustumise ajal langeb temperatuur 4 kraadini, võivad pungad mureneda. Just see munasarjade madalal temperatuuril eraldamise võime on sordi üks peamisi puudusi.\nLisaks on arvamus, et Siberi kliima jaoks aretatud sort ei tunne end lõunapoolsetes piirkondades eriti mugavalt.\nValdav enamus arvustusi Jaapani krabisordi kohta on positiivsed. Puu suurepärane magushapu maitse, viljaliha on tihe, mahlane, minimaalselt seemnetega, mistõttu on need ideaalsed salatite, kastmete ja muude tomatitoodete valmistamiseks.\nKulinaariaekspertide sõnul säilitavad Jaapani krabitomateid lisanud salatid oma kõrge maitse ja esitusviisi kauem.\nJaapani krabi, aretatud Siberi laiuskraadide jaoks, vastupidav ülemisele ja juuremädanikule, tubaka mosaiik, hilispõletik... Kuid liigniiskuse olukorras, näiteks pikaajalise vihmase ilmaga, võib hilispõletik siiski ilmneda.\nHaiguse arengu vältimiseks tuleb kohe pärast esimeste haigusnähtude ilmnemist alustada taimede töötlemist spetsiaalsete vahenditega: "Fitosporiin", "Trichopol" ja tuhk. Taimede pihustamine toimub iga kolme päeva tagant.\nJaapani krabi sort ei vaja selle kasvatamisel erilisi oskusi, peate lihtsalt jälgima määramata põllukultuuride õiget agrotehnoloogiat ja tegema seda, pannes oma hinge protsessi. Ja siis rõõmustab ta köögiviljakasvatajaid kindlasti suurepärase roosade näpitsakujuliste puuviljade saagiga.\nJaapani tomati krabi: sordi kirjeldus, fotod, ülevaated, istutamine ja hooldus\n2005. aasta novembris esitati riiklikule sordikomisjonile sordikatsete taotlus. See registreeriti riiklikus registris 2007. aastal sordina kasvatamiseks eramajapidamiskruntidel nii kasvuhoonetes kui ka avatud maa-alal kõigis Venemaa piirkondades. Sort tuleb toime äärmuslike temperatuuridega, ehkki kui temperatuur langeb 2–4 ° C-ni, hakkavad õied maha kukkuma. See on täieõiguslik sort, mitte hübriid, nii et iseseisvalt saadud seemned sobivad nende tomatite kasvatamiseks järgmisel hooajal.\nMääramata sort, avamaal ulatuvad põõsad 100-120 cm kõrgusele, kasvuhoonetes 200 cm. Esimesed õied moodustuvad 7-8 lehe kohal, igal harjal kasvab 6-10 munasarja. Lehed on helerohelised, keskmise suurusega. Viljade valmimisaeg on keskmine, esimesed tomatid saame 110-115 päeva pärast idude ilmumist.\nJaapani krabitomatisordi omadustest ja kirjeldusest rääkides tasub mainida lisaks köögiviljade enda kvaliteedile ka põõsaid, mida tuleb maitsvate puuviljade hea saagi saamiseks kasvatada. Niisiis, sordi "Jaapani krabi" põõsad on määramata, kõrged. Nende kõrgus kasvuhoone soodsates tingimustes ulatub 2 m. Saagikuse suurendamiseks peavad need hiiglased olema korrektselt ja õigeaegselt moodustatud üheks või kaheks varreks. Väärib märkimist, et kavandatavat sorti saab kasvatada mitte ainult kasvuhoones või kasvuhoones, vaid ka avatud aias. Kaitsmata tingimustes tuleb tomatid hoolikalt usaldusväärse toe külge kinnitada.\nTähtis! Tomatid "Jaapani krabi" ei ole hübriid, mis tähendab, et tomatiseemned võivad anda tulevaste aastate täisväärtuslikke järglasi. Saate neid ise koristada.\nMääramata põõsad moodustavad viljakobaraid kogu kasvuperioodi vältel. Esimene õisik ilmub tavaliselt taime 7–8 lehe kohal. Iga pintsel sisaldab umbes 6-10 lihtsat lille. Suuremate puuviljade saamiseks näpistavad kogenud aiapidajad harju, jättes alles vaid 4–5 õit.\nTaim moodustab arvukalt kasulapsi, kes tuleb vastavalt valitud tomatite moodustamise skeemile eemaldada. Samuti on soovitatav peavõrset näpistada umbes kuu enne vilja lõppu. See meede kiirendab juba olemasolevate puuviljade küpsemist.\nKavandatava sordi tomatilehed on keskmise suurusega, helerohelise värvusega. Määramata tomatite alumised lehed on tavaks eemaldada, et taim saaks toitaineid õigesti jaotada.\nJaapani krabitomatite viljade kirjeldus\nJaapani krabisordi viljad sarnanevad väliselt kergelt krabiküünistega, eriti kui vaadata neid küljelt. Need on kergelt lamestatud, jalalaba juures on märgatavad sooned. Viljade värv on sügavroosa. Vaheajal on viljad lihakad, mahlased, vähese koguse seemnetega.\nTomatit "Jaapani krabi" võib nimetada paljude teiste sortide seas parimaks. Seda eristab kõigepealt huvitav, särav maitse ja aroom. Sort sobib ideaalselt salatite, võileibade ja muude külmade suupistete valmistamiseks. Suured köögiviljad on väga lihavad ja sisaldavad vähe tasuta mahla. Nende keskmine kaal on 300 g, kuid mõned eriti suured viljad jõuavad massini 800–900 g. Sordi „Jaapani krabi“ hiiglased on näha alloleval fotol:\n"Jaapani krabi" sordi tomatid on lamestatud, nende pind on ribiline. Tomati sees on 5-6 väikest seemnekambrit. Köögiviljade värv muutub küpsemisel rohelisest erkpunaseks või karmiinpunaseks. Tomati varre lähedal võib näha sellele sordile omast tumedat laike.\nTomatitel on tihe koor, mis takistab puuviljade lõhenemist. See suudab säilitada isegi suurimate tomatite terviklikkuse. Kuid vaatamata tugevusele on jaapani krabitomatite nahk pigem õrn ja homogeenne. Värske köögivilja tarbimisel on see peaaegu nähtamatu.\nTomatite eesmärk on universaalne. Nendest saab valmistada suupisteid, erinevaid kulinaarseid roogasid või konserveerida talviseid ettevalmistusi. Suuri köögivilju on raske purkidesse mahutada, seetõttu tuleb need enne koristamist osadeks jagada. Lihavad tomatid sobivad suurepäraselt ketšupi või pasta valmistamiseks. Jaapani krabitomatite mahl on üsna paks.\nJaapani krabi viljad on sügavroosad, ümarad, varsini lamenenud. Tomatid said oma nime ribide tõttu - hääldatud viilud meenutavad koorikloomaküüsi.\nPuuvilja muud omadused:\nmitte tihe, kuid lihakas, mahlane liha\nmeeldiv tomatimaitse ja aroom\nkaal 250 kuni 350 g.\nHuvitav! Köögiviljakasvatajate sõnul on puuviljade maksimaalne kaal, mis neil õnnestus saada, 600 g.\nTomatisaak kuni 11 kg 1 ruutmeetrilt (neljast põõsast).\nPuuviljad on lamedad, ümarad, lopsakate õlgadega, varre küljes veidi ribilised, mitte tihedad, küpsusastmes, roosa-vaarika värvusega, kaaluga 300–400 grammi, lihakad, mahlased, väga maitsvad. Need tomatid sobivad hästi värskeks tarbimiseks, mahladeks, kastmeteks.\nTomatisaak Jaapani krabi: kuni 11 kg puuvilju 1 ruutmeetri kohta. meeter istutust (nõuetekohase põllumajandustehnoloogiaga).\nSee tomat on vastupidav ülemisele ja juuremädanikule, tubaka mosaiikviirusele.\nSee tomatisort on kantud Vene Föderatsiooni aretustöö saavutuste riiklikusse registrisse isiklikes tütarettevõtetes avatud maa-alal ja kilevarjude all kasvatamise eest.\nSelle sordi puuviljade peamine kasutusala on värske tarbimine (salatid, viilud) ja töötlemine (mahlad, pastad, ketšupid, puuviljajoogid). Salati valmistamiseks mõeldud tomatid ei sobi pikaajaliseks säilitamiseks, seetõttu ei tohiks neid küpsete puuviljade abil pingutada.\nJaapani tomati vähi puhul kasutatakse seemikute meetodit. Seemnete külvamine toimub 60-65 päeva enne eeldatavat maasse istutamise kuupäeva. Istutamiseks kasutage substraati või spetsiaalselt ettevalmistatud mullasegu.\nEnne istutamist töödeldakse seemet vesinikperoksiidi või aloe mahla vesilahusega. Idanevuse suurendamiseks, tervislike seemikute moodustamiseks leotatakse seemneid lisaks kasvu stimulaatoris.\nMuld valatakse anumatesse, kergelt tampitakse, soonitakse ja seemned pannakse välja. Peal valatakse turbakiht. Ühtlaseks jaotamiseks kasutatakse sõela.\nPärast istutamist kastetakse sprinkleri abil sooja veega, anum kaetakse kile või klaasiga, kuni idud nokitakse. Seemikute normaalne areng tagatakse kasvureeglite järgimisega.\nSeemikute moodustamise ajal kasutatakse perioodiliselt mineraalväetistega väetamist. Oluline on jälgida mulla niiskustaset. Pinnakihi kuivades kastetakse taimi. Neile tagatakse normaalseks arenguks vajalik optimaalne õhutemperatuur.\nAednike ülevaated näitavad korjamise vajadust 2 pärislehe moodustumise faasis. See tegevus stimuleerib juurestiku kasvu, võimaldab teil nõrkade seemikute tagasilükkamist.\nTomatite jaoks maatüki valimisel võetakse arvesse külvikorda. Parimad tomatite eelkäijad on porgand, sibul, petersell ja kapsas. Istutuskoht peaks olema päikese poolt hästi valgustatud, mitte kõrge mullaniiskus.\nHoolimata asjaolust, et sort pole mulla koostise suhtes valiv, on istutamiseks parem eraldada lahtise struktuuriga, toitaineterikkad alad. Parimad tulemused saavutatakse hea niiskuse läbilaskvusega savimuldades.\nTomatit saab istutada avatud ja kaitstud pinnasesse, jälgides istutamise kuupäevi. Köögiviljakasvatajate ülevaated näitavad, et te ei tohiks taimede istutamist paksendada. 1 m² suuruseks on soovitatav paigutada kuni 4 põõsast üksteisest 40-50 cm kaugusele.\nPõllukultuuride hooldus seisneb õigeaegses jootmises. Juurele on soovitatav panna vett. Tilguti niisutamise, niiskuse ühtlase jaotumise ja pinnase pinnakihi kuivamise vältimiseks viiakse läbi multšimine.\nMustkiudu saab kasutada multšina. Orgaaniliste materjalide (põhk, hein, lehed) kasutamine on taimedele täiendava toitumise allikaks.\nTomati arengu kõigil etappidel on vaja mineraalset väetamist komplekspreparaatidega. Lämmastiku, kaaliumi, fosfori kvantitatiivset koostist reguleeritakse sõltuvalt mulla kvaliteedist, saagi vajadustest.\nKõrge põõsas moodustub liigsete võrsete ettevaatliku eemaldamisega. Taimi on soovitatav karjatada hommikul, eemaldades mitte rohkem kui 3-4 vart. Bushi nakkuse vältimiseks infektsiooniga viiakse protseduur läbi käsitsi, kindad.\nTaim on seotud toega.Nõuetekohase põllumajandustehnika tingimustes on põõsad vähem vastuvõtlikud erinevate haiguste, sealhulgas hilispõletike kahjustustele. Tomati sort Jaapani krabi, mille viljad sarnanevad krabiküünega, võimaldab hoolduseeskirjade järgimisel saada suurt saaki.\nJaapani tomati krabi: foto ja puuviljade kirjeldus\nTe küsite: "See sort ei erine teistest, miks te räägite selle kohta vastuolulistest arvustustest?" Vastus peitub Jaapani krabi viljades. Neil on väga ebatavaline kuju. Need on ümmargused ja lamedad, kuid samal ajal on neil ühel küljel sälk ja aluse lähedal sooned, mistõttu nad sarnanevad väga krabi küünisega.\nNeed võivad olla roosad, karmiinpunased või kollased. Nende suurus on tavaliselt vähemalt 300 grammi, kuid mõned aednikud ütlevad, et neil õnnestus koguda umbes 800 grammi kaaluvaid puuvilju.\nÜhe jaapani krabitomaadi kaal võib ulatuda 800 grammini\nJaapani krabiviljadel on mitte eriti paks läikiv nahk, mis kaitseb neid transpordi ajal. Nende säilivusaeg ei ole kuigi pikk, kuid võib ka paar nädalat külmkapis lebada.\nPakendil saab tootja kujutada siledaid ümaraid tomateid. Kui olete kasvanud just nii, siis tõenäoliselt pole see Jaapani krabi, vaid mõni täiesti erinev sort.\nSellised tomatid on lihavad ja mahlased. Üks puuvili võib sisaldada rohkem kui 6 seemnekambrit. Nende maitse on magus ja meeldiva hapukusega. Jaapani krabi sobib mõne koka sõnul ideaalselt salatite valmistamiseks - see on parim tomatisort. Lisaks salatitele võib seda lisada pearoogadele või töödelda tomatimahlaks ja ketšupiks. Selliste tomatite värske konserveerimine ei toimi, kuna need on liiga suured.\nPõllukultuuri kasvatamisel kasutatakse seemikute meetodit, seemnete istutamine otse avatud pinnasesse ei anna tõenäoliselt positiivseid tulemusi. Seemneid on soovitatav istutada märtsis, 8. – 10. Päeval, sel juhul jääb nende idanevus 95% piiresse. Külvisügavus on üks sentimeeter. Kasvuhooned või köetavad kasvuhooned on ideaalsed kohad seemnete istutamiseks. Enne seemnete külvamist on soovitatav neid marineerida nõrga kaaliumpermanganaadi lahuses ja seejärel pesta.\nSeemikute kasvatamisel tuleb kasvuhoones olevat maad pidevalt niisutada ja nii edasi, kuni ilmuvad esimesed võrsed. Ärge unustage ka:\nperioodiliselt ventileerige kasvuhoone ruumi, nii et värske õhk voolab sisse ja putukad lendavad sisse, mis tolmeldavad taime\nveenduge, et pole mustandeid.\nKorjamine peaks toimuma pärast seda, kui esimesed kaks või kolm täieõiguslikku lehte ilmuvad maapinnalt. Seemnete istutamine püsivasse kohta peaks põhinema selle kasvatamise tingimustel:\nkui taim kasvab kasvuhoones, pealegi soojendatakse, siis on aeg istutama hakata aprilli alguses\nkui istutate saaki vabas õhus, oodake maikuuni, kui olete kindel, et kõik hiliste külmade tähtajad on juba möödas.\nIgal ruutmeetril peate istutama seemikud kahes või kolmes põõsas. Ideaalne oleks, kui sordi "Jaapani krabi" kasvatamiseks kasutataks sama mulda, kus kaunviljad kasvasid varem või kasvavad naabruses. Kapsas, kurk, sibul ja porgand on samuti head võimalused. Igal juhul peaks maa olema:\ntoitaineterikas, s.t täidetud mädanenud komposti või huumusega, millele on lisatud tuhka.\nPärast istutamist, korraliku hoolduse korral ja kui kõik vajalikud tingimused on täidetud, kasvab taim võimsalt. Põõsaste kõrgus on poolteist kuni kaks meetrit, sort pole standardne. Lehed on suured, tihedad. Tehas vajab kindlasti:\nstruktuurid, mis aitavad puuvilju kaalus hoida - vertikaalsed või horisontaalsed trellised\nnäpistama. Sort "Jaapani krabi" moodustab kaks kasupoega. Neist piisab edukaks kasvuks ja munasarjade moodustamiseks.\nkorrastades liigseid lehti, mis on võimelised ära võtma osa toitaineid ja aurustama palju niiskust. Ideaalis võib taim kasvada viinapuude kujul, millel pole peaaegu lehestikku.\nSelle sordi tomateid on parem kasvatada ühes või kahes vartes. Kasupojast on soovitatav moodustada teine vars esialgse harja alla. Kõik teised kasulapsed on ära lõigatud.\nEdasine hooldus nõuab ka teatud reeglite järgimist. Aednik vajab:\nperioodiliselt, varahommikul või õhtul pärast päikeseloojangut, kasta kultuuri alati sooja veega. Kastmine eelistatavalt juurest või otse aukudesse. Kaitske taimi ise niiskuse eest, see aitab kaasa seente ilmnemisele\ntutvustada keerulisi mineraalseid kompositsioone pinnase pealekandmiseks. Seda tuleb kogu vegetatsiooniperioodi jooksul teha sõna otseses mõttes kaks kuni kolm korda. Liiga sageli - pole hea, kuna lehed hakkavad väga ägedalt kasvama ja vastupidi, moodustub vähe munasarju.\nKui kasvate õues, on oluline tasakaalustada toitaineid vastavalt looduslikele tingimustele:\nkui päevad on väga kuumad, vajab kultuur rohkem lämmastikku\nkui ilm on sombune ja pilvine, päikest peaaegu ei näe, siis tuleks pealmiseks kastmeks lisada kaaliumi.\nPäev enne seemikute istutamist töödelge mulda keeva veega või kaaliummangaani lahusega. 1 ruutmeetri kohta m istutada 2 kuni 4 põõsast. Tehke viivitamatu otsus taimede sidumise meetodi kohta:\ntraadiraami külge kinnitamine\nkinnitamine võrgusilma külge\nPidage meeles! Tüve purunemise vältimiseks ärge pingutage tomati ripskoes silmust.\nArvustused tomati Jaapani krabist\n"Siberi aed", jaapani krabi - suurepärane sort, minu roosade tomatite kollektsioonis on see maitse ja saagi poolest esikohal Eelised: Suur roosa tomat, väga maitsev ja väga viljakas Puudused: kaotab munasarju väga madalal temperatuuril tomatitega rohkem kui 10 aastat. Selle aja jooksul katsetasin oma isiklikul maatükil umbes 200 erinevat selle maitsva "köögiviljapuuvilja" sorti. Ta keeldus enamikust neist, kuid 11 sorti ja 5 hübriidi (näiteks Kasamori) said püsiva registreerimise minu peenardele. Selles nimekirjas on juhtpositsioonil Siberi aia "Jaapani krabi" tootja roosa tomat. Taim on kõrge, kasvab lagendikul kuni 2 meetrit. Seob 5-7 tutti. Enamik puuvilju kaalub 250–350 grammi, kuid mõned võivad olla palju suuremad. Mul õnnestus kasvatada 720 grammi kaaluv tomat. Vili vaheajal on lihakas, suhkrune. Selle maitse on harmooniline - magus ja samal ajal kerge hapukusega, mis eristab seda soodsalt enamikust värsketest roosadest ja rohelistest puuviljadest.\nSel aastal katsetasin avamaal sorti Jaapani krabi (salat). Põõsas on avatud maa jaoks pikk, üle 1 m, vili on suur, roosa, lihakas, maitseb hästi.\nEELISED: Väga produktiivne, vähe hilja, maitsev. Puudused: Mõnel viljal oli varre piirkonnas tihe valge-roheline kiud. Ma tahan kirjutada Jaapani krabitomatitest ja ükskõik mis ettevõttest need seemned ka poleks. Paar sõna ainult sordi kohta. Istutatud eelmisel aastal esimest korda, istutatud kohe avatud maale 10. mail. Peaaegu kõik on tõusnud. Tomatipõõsad kasvasid kõrgeks, pikemaks kui minu pikkus: umbes 180-200 cm. Kogu viljaperioodi jooksul olid tomatid nii suured kui ka väiksemad, kuid need polnud väikesed. See maitseb väga mahlane ja lihane! Tegin neist mahla. Võrreldes Rosamarini tomatisordiga ei maitse need tomatid nii õrnalt kui Rosamarin. Minu põõsaste vilju oli varsist raske lahti saada ja pidin neid kääridega väänama või lõikama. Kuid see oli ka pluss, sest küpsed ja üleküpsenud tomatid ei kukkunud maha ja rippusid põõsas enne, kui need maha võtsin. Minu tomatite puuduseks oli see, et peaaegu kõigis varre piirkonnas ja tomati ülemises osas oli viljaliha tihe valge-roheline (nagu oleks küps). Kastsin oma tomateid terve suve otse kaevu veega, see tähendab, et vesi oli peaaegu jääkülm. On üks nüanss, mille tõttu minu arvates olid minu tomatid puudulikud (välja arvatud jääveega kastmine): kogu päeva esimesel poolel jäid nad ilma hommikusest (ida) päikesest. Sort on minu arvates väga produktiivne. Ma ei jälginud säilituskvaliteeti, kuna kõik oli söödud, kuid külmkapis või jahedas maa all lebas küpne punane tomat umbes nädala jooksul minu juures.\nJaapani krabitomatite istutamise ja kasvatamise reegleid järgides saate terve hooaja jooksul suurepärase saagi ilusatest, maitsvatest ja tervislikest puuviljadest tervislikest taimedest ning saate suurepäraseid ettevalmistusi talveks.\nVaata videot: Jaapan 2017 - E00 - Proloog\nCopyright © mangalamepaper.com | Jaapani krabitomatisordi omadused ja kirjeldus...