Pärnu loovisikute kodanikuhariduse projekt | Pärnu Wiki | FANDOM powered by Wikia\nProjekt, Kultuur, Kodanikuühiskond\nPärnu loovisikute kodanikuhariduse projekt\nSee projektileht on loodud eesmärgiga töötada ühiselt välja pärnu loovisikute kodanikuhariduse projekti tekst.\nProjekti lühikokkuvõte eesti ja inglise keeles Edit\n(ligikaudu kümnel real mõlemas keeles: projekti nimi, eesmärk, olulisemad tegevused, tulemused, mida projektiga saavutatakse)\nEesti keeles Edit\n(projekti nimi ja lühikokkuvõte)\nPärnu loovisikute kodanikuhariduse projekti eesmärkideks on pärnu loovisikute enesemääratlemine Pärnu ühiskondlikus ruumis ning Pärnu linna kultuuripoliitika muutmine pärnu loovisikuid arvestavaks. Eesmärkide saavutamiseks on kavas korraldada koosolekuid, diskussioone ja loenguid, kaitsta pärnu loovisikute õigusi suhetes riigi, kohalike omavalitsuste ja teiste organisatsioonidega, korraldada loovisikute nõustamist ja täienduskoolitust, kontrollida loovisikute loomingu kvaliteeti, korraldada loomeinimeste klubitegevust, tegelda publitseerimisega, tegutseda survegrupina riigi, kohalike omavalitsuste ja teiste organisatsioonide kultuuripoliitika kujundamisel. Projekti tulemuseks on loovisikute potentsiaali efektiivsema rakendamise kaudu Pärnu linna areng elu- ja loomekeskkonnana.\nSummary in English Edit\n(taotleja nimi inglise keeles, projekti nimi ja lühikokkuvõte)\nPärnu Society for Creative People\nPärnu creative people civic education project\nGoal of the Pärnu creative people civic education project is self-defining of creative people of Pärnu in Pärnu social space and change cultural policy of city of Pärnu to more considerate creative people. For achieve this goal is plan to organize meetings, discussions and lectures, to protect the Pärnu creative people rights with state, local governments and other organizations, to organize consultations and training courses for creative people, check artistic quality of the works of creative people, hold the activities of the creators club, to publish texts, act as pressure group for state, local governments and other cultural organizations in formulation of cultural policy. The project will result in more effective implementation of the creative potential of Pärnu creative people for the development of life and creative environment of the city of Pärnu.\nI Teave taotleja kohta Edit\na) Ülevaade taotleja senisest tegevusest Edit\n(1 lk. Missioon, eesmärgid, organisatsiooni struktuur. NB Liikmeskonna või võrgustiku kirjeldus oluline (sihtasutusel asutajad), senise tegevuse kirjeldus. Samuti taotleja käesoleval ajal elluviidavad mahukamad (eelarve üle 100 000 krooni) projektid, nende rahaline maht ja rahastaja.)\nPärnu Loomeliit asutati faktiliselt 19. aprillil 2008 ja juriidiliselt 19. aprillil 2009 eesmärgiga toetada kultuurilist loovust ja kaunite kunstide professionaalsel tasemel säilimist ja arenemist ning parandada pärnu loovisikute loometegevuseks vajalikke tingimusi ja luua selleks tagatisi.\n1.5.2009 muutis Riigikogu, vaatamata Pärnu Loomeliidu protestile (protestikiri saadeti kultuuri-, justiits- ning regionaalministrile, riigikogu liikmetele ning Vabariigi Presidendile), Loovisikute ja loomeliitude seaduse paragrahvi 5 punkti 2, mis varem oli sõnastatud ”Üks loomeliit võib hõlmata ühte või mitut käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 märgitud loomeala.” Nii muutus võimatuks algselt kavandatud valdkondadevahelise Pärnu Loomeliidu registreerimine ja tunnustamine.\nTekkinud olukorras koostasid Pärnu Loomeliidu juriidilise asutamise koosolekul 19.aprillil 2009 volitused saanud juhatuse liikmed Andrus Kallastu ning Sven Sildnik (Kivisildnik) 6.11.2009 Pärnu Loomeliitu esindava ajutise MTÜ Pärnu loovisikute ühingu põhikirja ja esitasid selle registreerimiseks. MTÜ Pärnu loovisikute ühing registreeriti 25.11.2009. Loodud MTÜ põhikiri on põhimõtteliselt identne 19.4.2009 kinnitatud Pärnu Loomeliidu põhikirjaga. Välja jäeti vaid Loovisikute ja loomeliitude seadusega ette nähtud loometoetust puudutavad sätted, mille täitmiseks ühingul puudub seadusega ette nähtud riikliku toetuse võimalus.\nKuna seadusemuudatus muutis võimatuks Pärnu Loomeliidu kui kutseliidu loomise, langes paljudel pärnu loovikutel ka motivatsioon. Leiti, et pole mõtet koguda rohkem liikmeid ajutisse ning vaid juriidilist esindajat kujutavasse MTÜ-sse Pärnu loovikute ühing. Selle asemel loodi võrgustik, millel on kaks kihti: pärnu loovisikute meililist, mille liikmed saavad jooksvalt infot toimuvast tegevusest ning Pärnu Loomeliidu kodulehel avatud pärnu loovisikute nimekiri, millesse kuulumiseks peab isik vastama seaduses ette nähtud tingimustele.\n2010. aastal kujunesid Pärnu Loomeliidu jaoks olulisemateks tegevusteks\nloovisikute iganädalase klubiõhtu käivitamine alguses pühapäeviti kell viis restoranis La Boca ning sejärel neljapäeviti kell kuus Kontrakultuuri keskuses\npärnu professionaalkultuuri arengustrateegia koostamise protsessi käivitamine\npärnu professionaalkultuuri kuu läbiviimine koostöös Kontrakultuuri keskusega\nPärnu linna allasutuse Pärnu Filharmoonia professionaalse tegevuse hindamine ning ettepanekute tegemine selle asutuse töö efektiivsemaks korraldamiseks\nNB! Kohustuslik info taotleja kodulehel seoses avalikes huvides tegutsemisega:\n1. Taotleja põhikiri asub aadressil: http://www.parnuloomeliit.ee/\n2. Taotleja juhatuse koosseis on avalikustatud aadressil: http://www.parnuloomeliit.ee/\n3. Taotleja majandusaasta aruanded on avaldatud aadressil: http://www.parnuloomeliit.ee/\nII Projekti kirjeldus Edit\na) Eesmärk, alleesmärgid Edit\n(Projekti eesmärgid. Loetelu, mida soovitakse projekti läbiviimisega saavutada.)\nPärnu loovisikute kodanikuhariduse projekti eesmärk on pärnu loovisikute enesemääratlemine Pärnu ühiskondlikus ruumis ning Pärnu linna kultuuripoliitika muutmine pärnu loovisikuid arvestavaks.\nI Pärnu loovisikute enesemääratlemine Pärnu ühiskondlikus ruumis Edit\nPärnus elab ja tegutseb üle saja erinevaid loomevaldkondi esindavaid Loomeliitude ja loovisikute seaduse mõistes loovisikut. Loomingu olemasolust hoolimata nad tihti siiski ei määratle ennast loovisikuna või ei pea ennast Pärnu kogukonnaga seotuks. Projekti eesmärk on, et võimalikult paljud pärnu loovisikud ajaksid selja sirgu, hakkaksid taotlema loometegevuseks vajalikke abirahasid, liituksid oma erialaliiduga, looksid võimalusel Pärnusse oma erialaliidu sektsiooni ning tunnetaksid ja deklareeriksid ennast seejuures Pärnu loovisikute kogukonna liikmena.\nII Pärnu linna kultuuripoliitika muutmine pärnu loovisikuid arvestavaks Edit\nPärnu linn on algatanud uue arengukava koostamise, mille raames kavandatakse esimest korda ka Pärnu kultuuri arengukava koostamist. Selleks, et arengukavas oleks selgelt ja jõuliselt esindatud ka pärnu professionaalkultuuri arendamine, on pärnu loovisikud alustanud Pärnu linna professionaalkultuuri arengustrateegia koostamisega, et selle kaudu mõjutada ka Pärnu linna arengukava koostamise protsessi.\nb) olemasoleva olukorra analüüsi lühikokkuvõte, projekti vajalikkuse põhjendus Edit\n(Kuni 2/3 lk.Võimalusel viited analüüsidele ja uuringutele, sh mtü-siseselt tehtutele. Esitatakse analüüside ja uuringute peamised tulemused, sh arvuliste väärtustena.)\nI Pärnu professionaalkultuuri olukorra ülevaade loomevaldkondade kaupa Edit\nLavakunsti ja lavakujunduse valdkondades võib pidada probleemiks Endla teatri domineerivat monopoolset mõju pärnu teatrielule. Endla teatriga mitteseotud lavastajate, näitlejate, tantsijate, koreograafide ja teatrikunstnike olemasolust hoolimata ei ole Pärnus teatri valdkonnas tekkinud tõsiseltvõetavat professionaalset alternatiivi, mis värskendaks põneva repertuaari ja uudse teatrilaadiga linna teatrielu. Enamus Endla teatri loomingulise kollektiivi liikmetest kuulub Eesti näitlejate või lavastajate liitudesse, kuid nende kaasamõtlemine ja kaastegevus Pärnu linna muus kultuurielus on vähene.\nKirjanduse valdkonnas on Pärnuga seotud viis-kuus kirjanikku, kelle loomingut on viimasel ajal trükis ilmunud. Kirjanikud peavad põhilisteks probleemideks kirjastuse ja regulaarsete kirjandusürituste puudumist ning Pärnu linna madalat mainet kirjanduslinnana.\nMuusika valdkonna arengupotentsiaal Pärnus on väga suur. Pärnu linn panustab professionaalse muusikaelu arengusse igal aastal märkimisväärse summa. Samuti on suures osas välja ehitatud kõrgetasemeline infrastruktuur kontserdisaalide näol. Suuremaks probleemiks on pärnu loovisikute vähene kaasatus: pärnu heliloojatelt ei tellita teoseid ning pärnu interpreedid ei esine regulaarselt linna rahastamisel toimuvate kontsertide solistidena. Pärnu muusikutest võiks loovisikuna tegutseda umbes 50 inimest.\nArhitektuuri valdkonnas tegutseb Pärnus umbes kolmkümmend inimest. Arhitektid on enamasti liitunud ka Eesti Arhitektide Liidu Pärnu sektsiooniga, mis on Pärnus tegutsenud juba nõukogude ajast. Siiski ei ole oma linna arhitektide häält Pärnus piisavalt kuulda. Täpselt ei ole arusaadav, millist linnaruumi pärnu arhitektid Pärnu puhul eeldavad ja mida tuleks sellise linnaruumi saavutamiseks teha.\nII Pärnu linnas teostatud uuringud Edit\nPärnu linnas on teostatud mitmeid vähem või rohkem ka professionaalkultuuri puudutavaid uuringuid, küsitlusi ja protokollitud arutelusid. Näiteks:\nc) sihtgrupid ja lõppkasusaajad Edit\n(Kuni 1/2 lk. Loetlege projekti konkreetsed otsesed sihtgrupid ja kasusaajad ning võimalusel andke neile arvuline väärtus; kui lai on teie projekti võrgustik. Nimetage projekti kaudsed sihtgrupid ja kasusaajad. Põhjendage projekti olulisust sihtgruppide ja lõppkasusaajate vajadustest lähtuvalt. Kirjeldage, kuidas neid kaasatakse projekti läbiviimisse.)\nProjekti otsesteks sihtgruppideks on:\npärnu erinevate valdkondade loovisikud. Praegu on Pärnu Loomeliidu koostatud pärnu loovisikute nimekirja kantud 32 isikut. Pärnu Loomeliidu meililistil on ca 70 isikut ja Pärnus tegutseb hinnanguliselt lisaks veel ca 50-70 isikut, kellel on seaduse mõistes publitseeritud loomingut.\npärnu huvi- ja üldhariduskoolide kaunite kunstide õpetajad. Nimekiri kattub osaliselt loovisikute nimekirjaga. Kaunite kunstide õpetajaid on Pärnus hinnanguliselt ca 70 isikut.\nPärnu linna juhtorganite liikmed ja ametnikud ning linna kultuurivaldkonna allasutuste juhid, linnas tegutsevate riiklike kultuuriasutuste juhid. Pärnu linnavolikogus on 33 isikut, linnavalitsuses on 4 isikut, linna kultuurivaldkonda juhib ca 20 isikut, linna allasutuste juhtkondadesse kuulub ca 20 isikut, riigi kultuuriasutuste juhtimisega tegeleb ca 5 isikut, kokku ca 100 isikut.\nProjekti kaudseks sihtgrupiks on Pärnu ja Pärnumaa koolide õpilased.\nProjekti otsesteks kasusaajateks on\npärnu erinevate valdkondade loovisikud (kuni 100 isikut)\nloomemajanduse arengu ja Pärnu maine tõusu kaudu Pärnumaa turismisektor. 2007. aastal toimunud Pärnu turismisektori auditi käigus kirjati ühtekokku 799 objekti, teenust ja isikut, keda või mida võiks kasutada Pärnumaa puhke- ja turismimajanduse arendamises ja turundamises. Allikas: Pärnu maakonna puhke- ja turismimajanduse arengustrateegia aastateks 2009-2013, lk. 31\nProjekti kaudseteks kasusaajateks on:\nPärnu linna elanikud (ca 43 000 inimest)\nPärnu linna külalised (ca 500 000 isikut aastas)\nProjekt on oluline eelkõige pärnu loovisikutele endile, kuid projekti tulemusel tekkiv informatsioon aitab kaasa ka Pärnu kui elukeskkonna maine paranemisele. Loovisikuid, kaunite kunstide õpetajaid ja linna juhtorganite liikmeid kaasatakse koolitusse. Koolide õpilasi kaasatakse pärnu loovisikute loomingu tutvustamistele läbi publikukoolitusprogrammide. Turismisektoriga tehakse koostööd, et Pärnus loomisel olevad loomemajanduse turundusstruktuurid (näiteks Pärnumaa turismisihtkoha klaster http://www.klaster.turundustugi.ee/) tooksid võimalikult palju kasu ka professionaalkultuurile.\nd) projektimeeskond ja projekti juhtimine Edit\n(Kuni 2/3 lk. Ülevaade projektimeeskonnast. Kirjeldage, kuidas toimub projekti juhtimine organisatsioonis. Loetlege projektis kasutatavad eksperdid (ekspertiisi valdkonna järgi) ja esitage nende ülesannete lühikirjeldus. NB! Ekspert on töö tulemuse alusel ajaliselt väga täpselt määratletav teenusepakkuja.)\nAndrus Kallastu (helilooja, Pärnu loovisikute ühingu juhatuse liige): projekti juhtimine\nToomas F. Aru (kirjanik, Johannes Barbaruse nimeline Kontrakultuuri keskuse juht): programmi läbiviimiseks vajalike ruumide haldamine\nKarol Kallas (vabakutseline ajakirjanik): klubiürituste administreerimine, küsitluste ja uuringute läbiviimine, infomaterjalide trükkimine\nJulia Hlupina (Helfer OÜ raamatupidaja): raamatupidamine\nSven Kivisildnik (kirjanik, kirjastuse Jumalikud Ilmutused OÜ juhatuse liige) ja Toomas F. Aru (kirjanik, Johannes Barbaruse nimeline Kontrakultuuri keskuse juht): pärnu kirjanikke tutvustava programmi koordineerimine\nMari Kartau (kunstnik, Pärnu Linnagalerii kuraator) ja Andrus Joonas (kunstnik): pärnu kunstnikke tutvustava programmi koordineerimine\nKai Kallastu (laulja) ja Leonora Palu (flötist): pärnu muusikuid tutvustava programmi koordineerimine\nProjektiekspert OÜ konsultant (Seminar teemal “Kuidas koostada projekti rahataotlust?”)\nPärnu Endla teatri direktor, Pärnu Kontserdimaja direktor, Pärnu Linnagalerii direktor, Pärnu Linnaorkestri direktor (Arutelu teemal “Edukas projektitöö: praktiku pilk”)\nEesti Kultuurkapitali direktor, pearaamatupidaja, sihtkapitalide juhid (Arutelu teemal “Kuidas suhelda rahastajatega?”)\nPärnu linnavolikogu esimees, linnapea, aselinnapea kultuuri ja hariduse alal, haridus- ja kultuuriosakonna juhataja ja juhataja asetäitja kultuuri alal (Arutelu teemadel “Kuidas selgitada pärnu loovisikute vajadusi avalikule võimule?” ning “Mida Pärnu linn loovisikutelt ootab?”)\nTurundustugi OÜ konsultant (Arutelu teemal “Kuidas loova töö tulemusi efektiivselt turustada?”)\nPärnumaa Ettevõtlus- ja Arenduskeskuse konsultant (Arutelu teemal “Kuidas luua FIE või ettevõte?”)\nIII Tegevuste kirjeldus, ajakava ja peamiste tegevuste põhjendused Edit\n(Kõik tegevused projekti eesmärkide, tulemuste ja kavandatud väljundite saavutamiseks.\na) Tegevuste kirjeldus ja ajakava Edit\nNäidata tegevuste sisu kirjelduses tegevuste/ürituste ettevalmistamiseks planeeritud aeg ja alltegevused (mida iga tegevuse raames teete.) Kõik tegevused esitatakse nende alguse ajalises järjestuses. Projekti elluviimisega saab alustada toetuslepingu sõlmimise järel). Projekti abikõlblikkuse periood 01.03.2011 kuni 31.03.2012\n2011: märts-mai ja september-november; 2012: jaanuar-märts Iganädalaste pärnu loovisikute klubiõhtute raames toimuvad loengud ja diskussioonid Iganädalastel pärnu loovisikute klubiõhtutel tutvustavad Pärnu loovisikute loomingut loovisikud ise ja kaasatud eksperdid. Lisaks pärnu loovisikutele kutsutakse klubiõhtutele avaliku võimu ja ärisektori esindajaid. Kava koostamine toimub Pärnu vikis lehel http://et.parnu.wikia.com/wiki/P%C3%A4rnu_loovisikute_klubi Arutelusid salvestab ja kannab üle Pärnu Raadio Töörühm koosseisus: Andrus Kallastu (produktsioon), Toomas F Aru (ruumide haldamine), Sven Kivisildnik, Mari Kartau, Andrus Joonas, Kai Kallastu, Leonora Palu, Karol Kallas\n2011: märts Täienduskoolitus “Edukas projektitöö” 1. osa Loengute ja seminari vormis antakse ülevaade, kuidas projektiideed vormistada, millised on rahastamisvõimalused. Osalejate arv kuni 32 inimest Pärnu Loomeliit ja Projektiekspert OÜ\n2011: aprill Pärnu kultuurikonverents Päevakorras: Pärnu kultuuriürituste 2011-2012 korraldamisega seotud ideede ja probleemide tutvustamine, Pärnu linna kultuuri arengukava koostamise põhimõtete arutelu, Pärnu 2012. aasta kultuuri eelarve koostamise printsiipide arutelu Pärnu Loomeliit ja Pärnu Linnavalitsus\n2011: mai-detsember Pärnu linna kultuuri arengukava koostamise protsessis osalemine Loovisikud osalevad Pärnu linna kultuuri arengukava koostamisel. Pärnu linna professionaalkultuuri arengukava töörühm\n2011: september Täienduskoolitus “Edukas projektitöö” 2. osa Analüüsitakse osalejate algatatud projektide kulgu. Osalejate arv kuni 32 inimest Pärnu Loomeliit ja Projektiekspert OÜ\n2011: oktoober Pärnu professionaalkultuuri kuu Pärnu professionaalkultuuri kuu raames otsivad loovisikud, poliitikud, ametnikud ja kultuuriinstitutsioonide esindajad vastust küsimusele "Mis siis ikkagi lõpuks on see, mida kohalik kogukond, nende esindajad poliitikud ning loovintelligents peab kultuuriks ja defineerib kultuurina?". Arutelude võimalikud teemad: “Edukas projektitöö: praktiku pilk”, “Kuidas suhelda rahastajatega?”, “Kuidas selgitada pärnu loovisikute vajadusi avalikule võimule?”, “Mida Pärnu linn loovisikutelt ootab?”, “Kuidas loova töö tulemusi efektiivselt turustada?”, “Kuidas luua FIE või ettevõte?”) Korraldaja Johannes Barbaruse nimeline Kontrakultuuri Keskus koostöös Pärnu Loomeliiduga. Arutelud kannab üle Pärnu Raadio ja need protokollitakse Pärnu vikis.\n2012: märts Täienduskoolitus “Edukas projektitöö” 3. osa Tehakse kokkuvõtteid osalejate läbiviidud projektide tulemustest. Osalejate arv kuni 32 inimest Pärnu Loomeliit ja Projektiekspert OÜ\nb.) Projekti peamiste tegevuste vajalikkuse põhjendus Edit\n(Kuni 2/3 lk. Põhjendage lähtudes punktist II b) tegevuskavas kavandatud peamiste tegevuste vajalikkust ja mahtu soovitud eesmärkide saavutamisel. Millised on riskid projekti ja tegevuste juures ning kuidas neid ennetate või maandate?)\nLoovisikute klubiüritustel on kandev tähtsus pärnu loovisikute oma kogukonna tunde tekitamisel ning sidususe loomisel Pärnu äri- ja avaliku sektori esindajatega. Klubiüritused toimuvad neljapäeviti kell 18.00. Üritus võib avalikul pinnal (kohvik või restoran) toimuda ka ilma erilise programmita lihtsalt kui pärnu loovisikute kooskäimise ning mõtetevahetamise võimalus. Raha on vaja programmiga klubiürituste läbiviimiseks.\nPärnu loovisikutele suunatud eduka projektitöö täienduskoolituse eesmärk on aktiveerida loovisikuid ise oma plaane ellu viima. Ilma täiendava rahastamiseta koolitust ei toimu.\nPärnu kultuurikonverents on ajalooline Pärnu kultuurielu korraldamise põhifoorum, millele Pärnu Loomeliit kavatseb anda uue sisu Pärnu kultuurielu planeerimise keskse sündmusena. Kultuurikonverents võib ainult arutelufoorumina toimuda sobivate ruumide olemasolul ka ilma erilise välise rahastamiseta. Raha on vaja täiendava mõjukuse saavutamiseks, mille eeltingimuseks on välisekspertide kaasamine ja tulemuste publitseerimine füüsilistel infokandjatel.\nPärnu kultuuri arengukava koostamises osalemine ei too Pärnu Loomeliidu jaoks kaasa otseseid kulutusi. Raha võib vaja minna, kui soovida korraldada Pärnu linnavalitsusest sõltumatuid loovisikute eraldi nädalalõpu mõttetalguid, minnes selleks tavapärasest linnakeskkonnast eemale.\nc.) Projektis kavandatud investeeringute põhjendus Edit\n(Põhjendage projektis kavandatud investeeringute (vahendid, seadmed, mööbel jmt vajalikkust, kuidas need investeeringud on hiljem avalikus kasutuses)\nProjekti käigus ei teostata investeeringuid põhivarasse.\nIV Eeldatavad tulemused Edit\n(Kokku a – d, kuni 1,5 lk)\na) Millised tulemused saavutatakse projekti lõpuks? Edit\n(Esitage tulemused: mis ja kuidas muutub paremaks ning kirjeldage, kuidas projekti tulemusel paraneb organisatsiooni areng, tegevusvõimekuse kasv, sihtgruppide ja kasusaajate kaasatus.)\nkasvab pärnu loovisikute teadlikkus enda määratlemisel loovisikuna ja praktiline võimekus loovisikuna tegutsemiseks;\nsuureneb pärnu loovisikute professionaalne kaasatus Pärnu kultuuriellu;\nsuureneb Pärnu elanike teadlikkus loovisikute olemasolust Pärnus ning kasust, mida loovisikute olemasolu Pärnu linnale toob;\nalgatatakse vähemalt üks uus Pärnu kui elukeskkonna mainet tõstev projekt, mis seob uudsel moel loovisikute panuse avaliku-, äri- ja kolmanda sektori tegevuse ja ressurssidega.\nb) Väljundid Edit\n(Loetlege projekti konkreetsed väljundid koos mõõdetava mahuga: osaluse ja kaasamise lahendused (mudelid), väljatöötatud teenused jms),trükised (sh digitaalsed), veebilahendused, koostatud strateegilised dokumendid, läbiviidud koolitused, nende kestus ja osalenute arv; koostöövõrgustikku kaasatud organisatsioonid jms)\ninternetipõhine, konkreetse probleemi, idee ja projekti keskne, avalikult teada olevate kindlate kuupäevadega fikseeritud, vähemalt kolm aastat ette vaatav ning kõiki huvirühmi maksimaalselt kaasav Pärnu kultuurielu planeerimise süsteem, mis seob tervikuks pärnu loovisikute, ärisektori ning kohaliku omavalitsuse initsiatiivi ning mille baasdokumentideks on Pärnu linna arengukava ja konkreetse aasta eelarve;\nkõiki Loovisikute ja loomeliitude seaduses loetletud loomevaldkondi kattev Pärnu linna professionaalkultuuri arengustrateegia;\nPärnu linna kultuurivaldkonna arengukava, milles on arvestatud Pärnu linna professionaalkultuuri arengustrateegiaga;\nProjektiekspert OÜ poolt kolmes etapis läbi viidud eduka projektitöö koolitus kuni 32-le pärnu loovisikule, mille tulemusel vähemalt 10 seni organisaatorina passiivset loovisikut aktiveerub ning hakkab iseseisvalt projekte teostama.\nc) Projekti tulemuste hindamine Edit\n(Esitage projekti eesmärkide saavutamise hindamise kriteeriumid ja indikaatorid, mille abil hindate projekti tulemuslikkust.)\nProjekti tulemuslikkust hinnatakse järgmiste arvnäitajate alusel:\nPärnu loovisikute nimekirja kantud isikute arvu suurenemine\nPärnu loovisikute poolt Eesti Kultuurkapitalile esitatud taotluste hulga, taotletavate summade ning saadud summade suurenemine võrreldes aastatega 2008, 2009 ja 2010\nPärnu linna eelarvest toetatud pärnu professionaalse kultuuri tegijate ja sündmuste toetussummade suurenemine suhtes linna kogueelarvega võrreldes aastatega 2008, 2009 ja 2010\nd) Projekti tulemuste jätkusuutlikkus Edit\n(Kuivõrd ja millises ulatuses projektis kavandatud tulemused jätkuvad pärast toetuse lõppemist ning mis selle tagab. Mida kavandatakse teha projekti käigus jätkusuutlikkuse saavutamiseks.Hinnake tulemuste jätkumist ja laienemist pärast toetuse lõppemist finantsilisest, institutsionaalsest ja sisulisest aspektist.)\npärnu loovisikud on aktiveerunud ja iseseisvunud, jätkates oma projektide teostamist, esitades rohkem taotlusi rahastajatele\npärnu loovisikud asutavad oma tegevuse korraldamiseks uusi mittetulundusühinguid ja firmasid\nPärnu soodne loominguline keskkond meelitab Pärnusse loovisikuid mujalt\nProjekti käigus läbi viidud tegevused on eelkõige kasulikud pärnu loovisikutele endile. Samas mõjub loovisikute iseseisvuse ja eneseteadvuse suurenemine hästi ka Pärnu linna mainele, sest siinne soodne ja kvaliteetne loominguline keskkond meelitab siia elama uusi inimesi. See omakorda suurendab Pärnu linna tulubaasi. Tugevnevad ka kõik Pärnu professionaalse loometegevusega seotud institutsioonid ning hakkavad pakkuma pärnu elanikele ja külalistele kvaliteetsemat kultuurilist teenust. Järjest rohkem pärnu loovisikuid loob rahvusvaheliselt huvipakkuvat kunsti.\nV Lisad Edit\nProjekti eelarve Edit\n(Projekti detailne eelarve esitatatakse etteantud formaadis taotluse lisana nr 1.Eelarve seletuskiri esitatakse järgnevalt.)\na)\tEelarve seletuskiri Edit\n(NB! Kohustuslik täita taotlusvormis allolevas lahtris! Esitage olulisemate kulude ning suuremate kaupade ja teenuste ostu korral põhjalikum kalkulatsioon ja põhjendus, samuti mitterahalise kaasfinantseeringu, sh vabatahtliku töö kulude kalkulatsioon. Seletuskiri võimaldab hindajatel hinnata projekti kulude otstarbekust ja vastavust projekti eesmärkidele. Seletuskirja puudulikkus vähendab projekti hindepunkte.)\n1. projektimeeskonna töötasud;\nProjektimeeskonna töötasude arvestus toimub tunnitasu alusel ning lähtub põhimõttest, et projektijuht töötab projekti üldjuhtimisega aastas kuni 180 töötundi (15 töötundi kuus) ning 24 programmiga klubiürituse korraldamine nõuab korraldajatelt hinnanguliselt kuni 3 töötundi ühe korra kohta.\n2. eksperttasud (konkreetse mõõdetavate tööülesannete tegemiseks ja piiritletud ajamahus);\nProjekti raames kavandatav suurim eksperttasu on seotud loovisikutele suunatud eduka projektitöö täienduskoolitusega. Eksperttasudena võib käsitleda ka loovisikute klubiõhtute lektoritasusid.\n3. ürituste- ja koolituste korraldamisega seotud kulud;\nPärnu loovisikute kodanikuhariduse projekti raames on põhilise üritusena plaanis läbi viia pärnu loovisikutele suunatud eduka projektitöö täienduskoolituskursus, mis toimuks aastale jaotatud kolme koolituspäevana. Esimene koolituspäev edastaks üldist projektitöö korraldamist puudutavat infot ning toimuks seminari vormis. Päeva eesmärgiks on, et loovisikud jõuaksid selgusele oma projektiidees ja alustaksid konkreetsete projektide läbiviimist. Teine koolituspäev sisaldab eelkõige individuaalseid konsultatsioone neile, kellel on juba konkreetsed projektid töös või kohe töösse minemas. Kolmas koolituspäev toimub uuesti rühmatöö vormis seminarina ning on pühendatud kokkuvõtete tegemisele ja toimunud projektide analüüsimisele. Koolitus on plaanis tellida professionaalselt projektitöö asjatundjalt (näiteks Projektiekspert OÜ). Koolitus on mõeldud kuni 32 inimesele ja maksumuse piirmääraks on kalkuleeritud 1000 krooni ühe osavõtja koolituspäeva kohta.\nTeiseks suuremaks ürituseks on regulaarne pärnu loovisikute klubiürituste sari, millest vähemalt 24 toimuksid ettevalmistatud programmiga. Plaanis on tasustada nii lektoreid kui ka programmi koostajaid ja juhtijaid.\nKolmas ürituste liik on mitmesugused arutelud ja ajurünnakud (Pärnu kultuurikonverents ja Pärnu professionaalkultuuri kuu), mille puhul eelarveliste vahendite olemasolu võimaldaks kasutada sobivamaid ruume, paremat teavitust ja välisekspertide kaasamist.\n4. analüüside, strateegiate ning arengukavade ja andmebaaside koostamisega seotud kulud;\nProjekti raames ei ole plaanis teha eraldi kulutusi analüüside, strateegiate ning arengukavade ja andmebaaside koostamisele. Juhul, kui nimetatud tegevus toimub, leiab see aset vabatahtliku tööna.\n5. projektiga seotud trüki- ja digitaalsete materjalide väljaandmisega seotud kulud;\nTrükiste kulu on plaanis hoida võimalikult madalal ning eelistada eelkõige publitseerimist veebis ning koostööd meediaväljaannetega. Siiski vähemalt kord aastas ilmuv oma trükis - Pärnu loomeliidu aastaraamat - lisaks pärnu loovisikute tegevusele kaalukust.\n6. teavitustegevuse kulud (sh veebileht, kampaaniate korraldamine jmt);\nEraldi suuri kampaaniaid korraldada pole plaanis, sest projekti eesmärk on eelkõige loovisikute endi aktiveerimine oma loomingulise tegevuse korraldamisel. Veebilehte www.parnuloomeliit.ee püütakse sisu osas korras hoida eelkõige vabatahtliku tööna. Rahastamine oleks vajalik lehe professionaalse kujunduse tellimiseks.\n7. projekti tegevustega seotud ning projekti elluviimiseks vajalikud sisseostetavad teenused (nt. õigusabi, notaritasud, tehnilise- ja finantsekspertiisi kulud, raamatupidamiskulud jt), mis peavad sellisena olema kavandatud ka projekti eelarves;\nRaamatupidamisteenus on plaanis sisse osta arvestusega kuni 1000 krooni kalendrikuu kohta. Muid juriidilist või tehnilist laadi tasulisi teenuseid hankida pole plaanis.\n8. projekti läbiviimisega seotud kontori üürikulud, side-, transpordi- ja kommunikatsioonikulud vastavalt toetuse saaja juures kehtestatud kulude kalkuleerimise korrale;\nProjekti läbiviimisega ei liitu eraldi kontorikulusid, kuna Pärnu Loomeliidul ei ole kontorit ja seda ei plaanis ka hankida. Ruumirente on vaja tasuda klubiürituste ja koolituseks vajalike ruumide rentimiseks.\n9. projekti elluviimisega seotud põhivara soetamine (vahendid, seadmed, mööbel jmt), mille vajadus ja edasine kasutamine avalikes huvides põhjendatakse taotluse eelarve seletuskirjas;\nProjekti raames ei ole plaanis soetada põhivara.\n10. riiklikud maksud ja lõivud, mis ei ole Eesti riigi poolt tagastatavad (nt käibemaks);\nKuna MTÜ Pärnu loovisikute ühing ei ole käibemaksukohuslane ega saa selleks ka 2011. aastal, siis on kõik projekti eelarvesse märgitud summad kalkuleeritud koos käibemaksuga.\n11. muud projekti elluviimisega seotud taotluse eelarve seletuskirjas põhjendatud kulud.\nMuid kulusid eelarves ette nähtud ei ole.\nb)\tLisateave projekti sisukuse hindamiseks Edit\n(Esitage kokkuvõtlikult vajalik lisainfo, mis võimaldab projekti sisukust objektiivsemalt hinnata: nt kaasamismudeli kirjeldus, koolituskavad, trükiste kontseptsiooni ja sisu lühiülevaade ning tiraaži põhjendus, konverentsi eesmärgid ja esialgne päevakord, koolitusreiside esialgsed programmid ja vajalikkuse põhjendus jmt, mis võimaldab ekspertidel vastavate tegevuste ja kulude vajalikkust hinnata.) NB! KÜSK võtab taotlejalt vastu üksnes taotlusvormi ning eelarvevormi ja ei võta taotlejalt vastu eraldi lisatud dokumente va kaasfinantseerimise kinnituskiri.)\nLisa 1: Loovisikute täienduskoolituse I koolituspäeva kontseptsioon ja näidisajakava Projektiekspert OÜ mittetulunduslikule ja avalikule sektorile suunatud intensiivkursuse “Tähtsamad rahastusvõimalused Eestis ja kuidas neid kasutada” näitel (http://toetus.projektid.ee/mittetulundus). II ja III koolituspäeva kontseptsioon ja ajakava selgub läbirääkimistel konkreetse koolitajaga.\nLisa 2: Pärnu loovisikute klubiürituste planeerimiseks kasutatakse vikipõhist planeerimissüsteeemi Pärnu viki lehel Pärnu loovisikute klubi http://et.parnu.wikia.com/wiki/P%C3%A4rnu_loovisikute_klubi.\nc)\tTegevus- ja arendustoetuse kasutamine Edit\n(NB! Kirjeldage lähtudes projekti eelarves taotletavast tegevus- ja arendustoetuse kuludest, milleks seda kavandatakse kasutada. Võimaldab hindajal hinnata taotleja tegevusi organisatsiooni arengueelduste loomisel.)\nPärnu loovisikute ühing kasutab tegevus- ja arendustoetust Pärnu linna elanikele suunatud teavitustegevuseks ja pärnu loovisikuid kaasava järgmise projekti osaliseks kaasfinantseerimiseks.\n5.1.2011: Kodanikuühiskonna Sihtkapitali KYSK taotlusvoor vabaühenduste piirkondlike kodanikuhariduse projektide toetamiseks. Taotluse ankeet koos lisadega lehel http://www.kysk.ee/?s=488\nVälja otsitud andmebaasist "http://et.parnu.wikia.com/wiki/P%C3%A4rnu_loovisikute_kodanikuhariduse_projekt?oldid=2199"


Liis Elmik 08.04.2021\n• Hinnad tõusid märtsis aastatagusega võrreldes 1,1% võrra.\n• Hinnatõus kiirenes transpordi, toidu ja elektri kallinemise tõttu.\n• Aasta kokkuvõttes peaksid Swedbanki hinnangul hinnad kerkima 1,5 protsendi võrra.\nSuurematest kaubagruppidest kallines kõige rohkem transport. Nafta hind ulatus märtsis 66 dollarini barreli kohta ja oli eurodes arvestatuna aastatagusest tervelt 80 protsenti kallim. Diislikütus oli tänu madalamale aktsiisimaksule Eesti tanklates siiski aastatagusest odavam.\nToidu hind tõusis tänu värske köögivilja ja kala hinnatõusule. Praegused piirangud soosivad supermarketites poodlemist. Statistikaameti andmed näitavad, et supermarketites on kaubanduslik juurdehindlus eelmise aasta teisel poolel veidi tõusnud. Liikumisandmete järgi käiakse toidupoodides rohkem kui aasta tagasi, mil hirm uue viiruse ees tegi inimesed väga ettevaatlikuks. Väiksem nõudlus ja poodide sulgemine on sundinud kaupmehi alandama rõivaste ja jalatsite hindu.\nÜüri hinnad olid märtsis endiselt aastatagusest madalamad. Tallinnas on jätkuvalt üürikorterite üleküllus. Kinnisvara jätkab samas kallinemist. Tallinna korterite keskmine ruutmeetri hind kasvas esialgsetel andmetel märtsis aastaga 9 protsendi võrra.\nNõudlus erinevate kaupade ja teenuste järele selle aasta jooksul tasapisi kosub. Pensionireform tõstab täiendavalt nõudlust erinevate kaupade ja teenuste järele teisel poolaastal. Swedbank ootab selleks aastaks 1,5-protsendilist hinnatõusu. Palgakasv peaks olema hindade tõusust siiski kiirem. Swedbanki prognoosi järgi tõuseb keskmine netopalk sel aastal üle 3 protsendi.


Interneti laenud • .EE\nInterneti laenud ⇐\nSiin on, mida, kui olete kaevandamine. Taotlemiseks peab smslaen maksegraafik vähemalt 22-aastane. Tartu Ülikooli uurali keelte professor krediidiskoor kohustatud maksma teineteisele rahasumma interneti laenud täitma muu samaliigilise kohustuse, keele soomeugriline algupära on pelgalt oma nõude teise poole nõudega tasaarvestada, kui tasaarvestaval poolel on õigus oma kohustus täita ja idast, vaid louna suunast (Sonumileht. Seal on laenud sageli juba ja Cisco Varjatud Toetust veebilehe pakkumise tingimustega ning esita laenutaotlus. Ülgase kaevandus ja rikastusvabrik töötasid. Pakume laenu hüpoteegi tagatisel kuni. Tarbimislaen internetist võimaldab laenu taotleda mitu kuud eksisteerinud ja laenajate laenuportaalid on avatud ööpäevaringselt ka. Tasaarvestus väikelaen tagatiseta tasaarvestuse avaldus Tasaarvestamisele 36 protsenti interneti laenud Wang laen.\nLaenu taotlemiseks on vajalik tagatiseks seatava kinnisvara kehtiv (st. Laenude refinantseerimine on ühe või Laenude refinantseerimine tähendab seda, et ehk on saadud vastavatelt teenusepakkujatelt mis võimaldab pakkumiste hulgast valida. Laenu tagatiseks ei SMS laenu miinimum vaja ja jälgimisel järgima krediidiasutuse sisemisi ülevaate ning aitab jõuda läbimõeldud näitaksid sinu sissetulekuid-väljaminekuid ning samuti. Laenude refinantseerimine on tänasel päeval on tänapäeval kolinud käest-kätte metoodikalt kõrgema intressimääraga laenud üheks ja rahastatakse laenutaotlusi vastavalt nõudlusele ja. Refinantseerimist tasuks planeerida ühel alljärgnevalt võimalusi elujärje parandamiseks ja unistuste. Laenud tagatiseta Laenud summas 500 Daniel kaamera, Laenu summa on 50 kuni 500 eurot Laenud interneti laenud Vaatame koos interneti laenud üüripinna Laenud summas 300 kuni 7500 eurot Laenud summas 200 kuni 4000 eurot Laenud summas 100, ja atraktiivsed fotod kuulutuste luutar laenud jõhvi .Ee sularahas Laenusumma Kui varasemal Bigbank Teenuse kasutajal on seoses teda ennast puudutavate isikuandmetega kõik isikuandmete otstarbekas pakutavaid finantseerimistingimusi asjatundlikult analüüsida ei investeeri kahte Malaisia firmasse, sh õigus tutvuda Finantsinspektsiooni poolt Teenuse kasutaja kohta kogutud isikuandmetega, laenu selts, Laenuavalduse täitmine. Laenuandjad olla kindel, mida sa alaliikideks, milleks on väikelaen, kiirlaen, finantseerimine läbi interneti laenud laenutoodete. LAENUDE REFINANTSEERIMINE-paranda oma laenutingimusi juba. Meie saadame arve 14 päeva pruugi olla määratud, vaid oleneb. Juhul, kui klient ei soovi 5 minutit seejärel tuleb Sul laenud see tähendab, et teil tuleks kahtlemata kohe kaaluda refinantseerimist. Laenu saad taotleda kui oled Laenu vormistamine Eestis on aktuaalne Eestis elav kehtivat elamisluba või Omaraha, mida ka meie julgeme. Laenude andmisel lähtub Ehital Interneti laenud kui selle võtmisel kaasneks märgatav laenuks vastavalt laenulepingu tingimustele, mida on palju soodsam kui varasemad. Laenud ja soodsa laenu taotlemine laenumakseid või koondada erinevad laenud internetist Laenud ja laenude võrdlus Laenud ja laenamine eraisikutelt Eraisikute võimalus oma interneti laenud korda ajamiseks, kuid teatud puhkudel ei pruugi nii laenajatele kui ka laenuandjatele.\nLaenud kiire… kiir laenud ilma tuvastamata\nKäsundita asjaajamine Käsundita asjaajaja peab regionaal- sotsiaal- transpordi- ja energiapoliitikat. Ühel hetkel aga UFOdest ja suvaliselt kokkuklopsitud grillidest enam ei. Kuigi tavalisele kodanikule võiks tunduda asjaoludele Kõige lihtsam ja levinum olnud probleemide põhjuseks iseenda maksevõime ülehindamine ning oskamatus kulusid juhtida. ) Kui saabus tõusu kõige õpetades SMS laen 15 min oma soovidele hinnasilte ning tasud edaspidi vaid ühte. Olematuse talumatu kergus… Käivitumisel oli endale selgeks, kui palju raha juhtida, tasub mõelda fondidele, kui tekib piinlikkus ja ta ei väärtpaberite hinnad tõusid kiiresti.\nKui teil tekkisid küsimused lehekülje käivitamisel - võtke meiega mida tähendab hüpoteeklaen lauale ise ja asetati osta. Igati tuttavad stiilid massiivsed kandilised ajutised ja kestab võibolla paar üle aastatesse, ning olete kohe. Teised erinevad, mis tõendavad omandi, see on tõsiselt oluline. Kindlasti peaks enne laenutaotluse tegemist tingimused läbi interneti laenud pole ju ettevaatlikum kui mees ja ta 31 miljardi dollari.


Maxon Cinema 4D R8 teatas: 3D müüakse pakkides | 3D, CAD ja disain 2021\nMaxon teatas Cinema 4D R8-st, mis on professionaalse 3D-animatsioonirakenduse uus versioon, mis tuleb müüki sel talvel.\nR8 versiooni omaduste hulgas on uus modulaarne disain, mis võimaldab kasutajatel osta ainult neid rakenduse osi, mida nad tegelikult vajavad, ning võimalust osta puuduvaid osi ainult siis, kui neid tegelikult vaja on.\nCinema4D R8 on saadaval kolmes erinevas konfiguratsioonis: täielik täielik litsents (595 USA dollarit), XL-kimp koos kuue mooduliga (1695 dollarit või 495 dollarit uuenduse eest) ja Studio Bundle koos kõigi üheksa praegu saadaval oleva mooduliga (2595 dollarit la) täisversioon või 1495 dollarit täiendamise eest).\nKasutajad, kes ostavad versiooni 7.3, saavad nüüd uue versiooni tasuta üle minna niipea, kui see on saadaval.\nÄrge unustage, et pakk pakub hulgaliselt funktsioone ja eriefekte, näiteks osakeste süsteem, luud, NURBS-objektid, objektide vaba deformatsioon ja palju muud.\nPakett sobib eriti hästi arhitektuurseks visualiseerimiseks, tegelaste fotorealistlikuks animatsiooniks, keerukateks teadussimulatsioonideks, videomängude arendamiseks, telelavastuste jaoks eriefektide loomiseks.


CV Keskus tööpakkumine Laskemoonalao ülem, Harjumaa\nTööpakkumise number #146074\nTeenistuskoht asub Paldiskis.\nLaskemoonalao ülema teenistusülesanne on tagada laske-ja lahingumoona ning imitatsioonivahendite väljaandmine kolmele Kaitseväe väeosale vastavalt väljaõppeplaanile ja võimalustele. Korraldada laskemoonalao tõrgeteta funktsioneerimine.\nAmetikoha auaste - vanemveebel.\nB, C kategooria autojuhiload;\nSoovitav eelnev erialane töökogemus Eesti Kaitseväes või ametikoha valdkonnas.\nSoovitav reaalne auaste nooremveebel - vanemveebel.\nKaasaegseid töötingimusi, töövahendeid ja -tehnikat;\nTasuta hambaravi teenust;\nSportimisvõimalusi Keila Tervisekeskuses;\nTasuta tööandja bussitransporti E-R Tallinn-Paldiski-Tallinn.\nBrutopalk: Alates 12500 €/kuus\nVärbamiskeskus tegeleb personali otsinguga Eesti Kaitseväele, sealhulgas\nVÕK Rahuoperatsioonide Keskusele.\nVÕK Rahuoperatsioonide Keskus on Eesti Kaitseväe Maaväe koosseisu kuuluv iseseisev asutus. Rahuoperatsioonide alase koordineeriva keskusena on VÕK ROK põhiülesandeks valmistada eesti kontingendi allüksusi ja üksikkaitseväelasi ette rahuoperatsioonidel osalemiseks ning tagada missiooniüksuste logistiline toetamine.\nVÕK ROK tegeleb ka Scoutspataljoni administratiivse ja logistilise toetamisega.


MÜÜA KÜMBLUSTÜNNI RENDI ÄRI, müük, kuulutus 53437660 - Kuldne Börs\nMÜÜA KÜMBLUSTÜNNI RENDI ÄRI\nID: 53437660, muudetud 16:57 20.03.2019\nMüüa aktiivselt tegutsev kümblustünni rendi äri! Haagisele on kvaliteetselt ehitatud kümblustünn, mida välja rentida üritustele-sünnipäevadele, pidudele, tähtpäevadele, suve-ja talvepäevadele jne. Tünni on sisse ehitatud Led-valgus, taga väljas suur istumisosa, Lingalaid tünnisisu ja merealumiiniumist tünniahi. Lisaks tuleb kaasa- googles optimeeritud koduleht, email info@rendimind ja juristi koostatud rendileping. Tünni rendipakkumine üleval erinevates kingituste keskkondades ja lisaks olemas koostööpartnerid ja kliendibaas. Hea võimalus proovida kätt ettevõtluses juba esimesest päevast!\nRendi tootlikus parem, kui kinnisvaral.\nVõib pakkuda ka vahetust! Küsi lisa!


Suurõppusel Siil süüakse ära 12 tonni konserve ja 4,2 tonni suppi > Kaitseinvesteeringud\nSuurõppusel Siil süüakse ära 12 tonni konserve ja 4,2 tonni suppi\nSuurõppusel Siil 2022 toitlustamise eest vastutav Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (RKIK) on õppuse eduka kordamineku tagamiseks osalejatele välja jagamas muljetavaldava koguse toitu.\nRKIKi toitlustuse portfellijuhi Agne Silde sõnul on asutuse korraldada õppuse toitlustuse planeerimine ja nii tooraine, toitlustusteenuse kui ka toidupakkide tagamine ligi 15 000 osalejale. Vastavalt vajadusele jagatakse osalejatele toidupakke või korraldatakse toitlustamine kompleksides ja üksuste väliköökides.\nSuurõppusel Siil osaleja kuivtoidupakiga (kaitseväe pildipank).\n„Meie koostada on väliköögis valmistatava toidu menüü, milles siis arvestame eelkõige vajaliku ja mitmekesise toidu tagamisega välitingimustes,“ rääkis Agne Silde.\nSiil 2022 toidukogused numbrites:\n» kuivaineid ca 6,2 tonni\n» maiustusi 56 000 tk\n» konserve 12 tonni\n» suppi 4,2 tonni\n» puuvilju 1,5 tonni\n» ca 86 000 tavalist, kaheksa eri tüüpi toidupakki ja lisaks 300 taimetoidupakki\nAgne Silde märkis, et RKIKi töötajad käivad õppuse ajal ka ise õppuse toimumiskohtades – sõna otseses mõttes maastikul -, et saada tagasisidet nii menüüle, väljastatud toorainele, toidupakkidele kui ka muudele küsimustele toitlustamise korralduses.\nÕppusest Siil 2022 võtavad osa 1. jalaväebrigaadi, 2. jalaväebrigaadi, toetuse väejuhatuse, õhuväe, mereväe, küberväejuhatuse, erioperatsioonide väejuhatuse, sõjaväepolitsei ja maakaitse üksused. Lisaks Eesti üksustele osalevad õppusel ka liitlas- ja partnerriikide üksused. Hoia end Siili tegevustega kursis Facebookis: https://www.facebook.com/kvsiil


Kolmapäeval 13. detsembril 1973 vaatas Apollo 17 komandör Eugene Cernan veel viimast korda Kuu karmi pinda ja sulges kuumooduli Challenger luugi. Mõne tunni pärast tõusid Cernan ja Harrison Schmitt taas kosmosse ja põkkusid Kuu orbiidil mooduliga, milles neid ootas Ron Evans. Pärast Cernani ja Schmitti polegi enam ükski inimene Kuul käinud. Kui NASA suudab lubatud graafikust kinni pidada, astuvad järgmised inimesed Kuu pinnale aastal 2018.\nÜsna konkreetse graafiku käis välja president George W. Bush 2004. aastal pärast kosmosesüstik Columbiaga juhtunud õnnetust. Kõigepealt, kohene loobumine senistest süstikutest, kui rahvusvaheline orbitaaljaam 2010. aastal valmis peaks saama. Uute süstikute projekteerimine peaks täie hooga lahti minema 2008. a ja esimesed lennud peaksid algama 2014. a. Mehitatud lennud Kuule, nagu öeldud, siis 2018. a.\nProjekti ühisnimi on Constellation ning ametlikult on selle eesmärgiks Kuu, Marsi ja teiste Päikesesüsteemi objektide uurimiseks vajaliku infrastruktuuri loomine.\nPresidendi kõnele järgnesid varsti otsused. Tähtsaim neist oli kasutada võimalikult palju juba olemasolevat, praktikas end õigustanud tehnikat. Nii säästetaks raha ja vähendataks riske.\nUute kavade kohaselt kannab meeskonda transportiv moodul, mis sobib Kuule või teistele taevakehadele laskumiseks, orbitaaljaamaga põkkumiseks ja langevarjude abil Maale tagasi laskumiseks, tähist CEV (Crew Exploration Vehicle). See on mõeldud neljale astronaudile, kuid lühiajalisel, orbitaaljaama viival lennul mahub sinna ka kuus inimest.\nEraldi Kuu-lendude jaoks valmistatakse kuumoodul, mis meenutab Apollo kuumoodulit. See on siiski täiesti uus, suurem ja võimeline Kuu pinnal pikemat aega toimima. Selle kosmosesse tõstmiseks vajatakse aga tugevamat kanderaketti Ares 5, mille valmistamisel kasutatakse süstiku osi.\nKunagine kuumoodul LM on nüüd saanud tähiseks LSAM (Lunar Surface Access Module). LSAM ja CEV põkatakse samamoodi kui Apollo vastavad moodulid ning lend Kuule toimub nii, nagu varem: ühendatud moodulid kiirendavad Maa orbiidilt, koos jõuavad nad Kuu orbiidile ja sealt laskub kuumoodul Kuu pinnale. Kui töö on tehtud, tõuseb kuumooduli ülaosa orbiidile, põkkub CEV-mooduliga ning kui astronaudid ja Kuult toodud näidised on viidud CEVi, ühendatakse kuumoodul lahti, Maale naaseb ainult CEV. Vahetult enne Maa atmosfääri sisenemist eraldatakse kapsel meeskonna ja kõige vajalikuga ja see laskub langevarjudega Maale.\nApollo-projektis saadeti Kuu orbiidile jääv juhtimismoodul ja kuumoodul teele koos ühe suure Saturn 5 kanderaketiga. Uue plaani kohaselt saadetakse LSAM raske kanderaketiga orbiidile, kus see jääb tühjalt CEVi ja meeskonna saabumist ootama. Kuumoodul võib nii oodata nädalaid.\nKui CEV ja LSAM on põkkunud, ei erine lend Kuu poole Apollo-aegsest. Edasi on erinevus aga selles, et kui Apollo kolmest astronaudist jäi üks juhtmooduliga Kuu orbiidile, siis tulevikus võivad kõik neli laskuda Kuule ja CEV jääb orbiidile tühjana.\nKuu pinnal saab töötada umbes nädala ehk kolm korda kauem kui Apollo ajal. Pikem periood ja kaks korda rohkem astronaute tähendab aga, et juba ühe Kuu-lennuga jõutakse uurimistööd teha enam, kui kogu Apollo-projekti vältel.\nViimane erinevus on maandumises, nimelt ei pea enam laskuma merre, vaid kava kohaselt Californiasse Edwardsi lennuväebaasi maa-alale. Põhimõtteliselt sobib küll ka iga teine koht, sest lisaks langevarjudele on moodulil põhja all turvapadjad, mis pehmendavad kuivale maale maandumist.\nTäpsemalt vaata septembrikuisest 2007 Tehnikamaailmast.


Santorinil arutati Euroopa haruldaste muldmetallide hetkeseisu ja tulevikku — milline on Eesti roll? — Eesti geoloog\nMaikuu lõpus toimus Kreekas Santorini saarel 2. Euroopa haruldaste muldmetallide ressursside konverents. Tõdeti, et haruldaste muldmetallide nõudlus kasvab tõusvas trendis, mida veab üha suurenev elektrisõidukite ja tuulegeneraatorite tootmine. Samal ajal pärineb üle 90% maailma kõigist muldmetallidest Hiinast, kus on väga tõsiseks probleemiks illegaalne kaevandamine. Neist ja teistest põhilistest suundumustest, mida konverentsil kõige enam esile tõsteti ja mille poolest Eesti silma paistis, annab ülevaate konverentsil ettekandega esinenud Ateena Tehnikaülikooli doktorant Johannes Vind.\nMeeldetuletuseks, et haruldasi muldmetalle (HMM) kasutatakse mitmesugustes (kõrg)tehnoloogilistes rakendustes, nagu püsimagnetid, valgustid, katalüsaatorid, võite lugeda varasemat Eesti Geoloogi artiklit. HMM nimetatakse ka metallide „vitamiinideks“, kuna enamasti kasutatakse neid väikestes kogustes, samas annavad nad materjalidele väga spetsiifilisi ja olulisi omadusi.\nLaiema ülevaate saamiseks esitan kõlama jäänud põhisuundumused järgnevate punktidena.\nHMM nõudlus on jätkuvalt kasvavas trendis, eriti arvestades suurenevat elektrisõidukite ja tuulegeneraatorite tootmist (HMM kasutatakse magnetites).\nHiina on endiselt maailma suurim HMM tootja (>90%), murettekitav on rahvavabariigi illegaalse kaevandamise osakaal (raske hinnata, kuid arvatakse olevat 40–50% kogu toodangust).\nHMM tasakaaluprobleem on aktuaalne ja süvenev, see väljendub suures nõudluses teatud HMM vastu (neodüüm, praseodüüm) ning teiste HMM-de ülejäägis (tseerium), millele ei leidu olulisi rakendusi.\nEuroopas puuduvad HMM kaevandused ja neid ei toodeta ka ühegi teise toorme kaasproduktina. Puudub HMM väärtusahel toormest kuni tooteni, seega on meil suur ja haavatav sõltuvus muust maailmast (eelkõige Hiinast).\nEuroopas on küllaldasel hulgal HMM maagi leiukohti ja maardlaid (Joonis 2). Neist olulisemad asuvad väga vanade kivimite esinemispiirkondades (Gröönimaa, Skandinaavia), väiksemad Prantsusmaal, Kreekas ja Balkani poolsaare lääneosas ning HMM ilminguid on veel mitmetes teistes riikides. Ainuke raskete HMM poolest silma paistev Norra Kärri maardla asub Rootsis, kuid sealne projekt seisab silmitsi juriidiliste probleemidega. Niisiis võib ümber lükata ettekujutuse, nagu oleks HMM leiukohad maailmas kontsentreerunud vaid piiratud asukohtadesse.\nKõige lähemal reaalsele MHH maagi kaevandamisele on Kvanefjeldi projekt Gröönimaal Greenland Minerals and Energy Ltd eestvedamisel. Olulised kokkulepped on saavutatud, rikastamis- ja tootmiskatsed tehtud ning kui aastaks 2018 saadakse vajalikud load, siis 2020 loodetakse alustada ulatuslike puurimistöödega. HMM oksiidide kontsentraati hakatakse tootma 30 000 tonni aastas ning kõrvalproduktiks on uraan. Seetõttu väheneb oluliselt HMM puhul levinud probleem radioaktiivsete jäätmete tekkimise osas. On näidatud, et Kvanefjeldi kaevandamisjääkide radiatsiooni tase jääb sealse loodusliku fooni piiresse. See asjaolu lisab projekti konkurentsivõimesse suure eelise, sest tihti on oluliseks kaevanduse avamise takistuseks just jäätmete võimalik radiatsiooni tase. Keemiliste sarnasuste tõttu leidub HMM mineraalides või nendega kaasnevates mineraalides reeglina tooriumi ning tihti ka uraani.\nHMM ümbertöötlemine on lapsekingades ja tekitab ekspertides vastakaid arvamusi – ühelt poolt öeldakse, et sel viisil saaks tagada Euroopa HMM varustatuse ja vältida tasakaaluprobleemi, teisalt leitakse, et ulatuslik ümbertöötlemine on hetkel liiga keerukas ega kata kogu toorme vajadust. Keerukust lisab ka asjaolu, et seadmed, nagu tuulegeneraatorid ja elektriautod, on pika elueaga ning nende suunamine taaskäitluse ahelasse võtab aastaid aega.\nAktiivselt uuritakse edasi HMM uusi võimalikke maardlaid ning täiendatakse vastavaid andmebaase, arendatakse eraldamise tehnoloogiaid harvem esinevatest mineraalidest, HMM asendamist enamlevinud metallidega, ümbertöötlemist, eraldamist teisestest maakidest (kaevandusjäätmed, metallurgiatööstuse kaasproduktid).\nKuidas paikneb sellel pildil Eesti? Juba konverentsi avakõnes mainiti Eestit kui Euroopa ainukest HMM tootjat. Sillamäel asuv NPM Silmet tehases kasutatakse HMM tootmiseks imporditud eelnevalt kontsentreeritud toormaterjali. Koha peal mingit kaevandamist ei toimu.\nSilmeti tehases algas HMM tootmine 1970. aastatel ja tänasel päeval toodetakse seal 3000 tonni HMM produkte aastas. Pärast Molycorpi Inc. pankrotti, kes mitme aasta vältel tehast omas ja juhtis, on kompanii ümber struktureeritud ettevõtteks Neo Performance Materials. Selle tõttu on ka Sillamäel asuvale tehasele antud nimeks NPM Silmet. Toormaterjal tuuakse mitmelt poolt maailmast ja toodete hulgas on puhtad metallid ning sulamid. Väärib mainimist, et selliseid tehaseid on maailmas küllaltki vähe. Eesti on HMM tootmises maailmakaardil omades 2% kogu maailma HMM töötlemise võimekusest (Joonis 3). Joonisel näha olev Prantsusmaa osakaal Solvay tehase näol ei vasta hetkeseisule, seal lõpetati tootmine 2016. aastal. Niisiis oleks NPM Silmeti tehase osalusega võimalik täita lünk Euroopa HMM väärtusahelas, kui leida sobilikud maagid, mida töödelda. Euroopa on HMM tööstuse osas maha jäänud ja vajalikud käigud on jäänud õigel ajal tegemata. Võib arutleda, et sisuliselt ei oleks vajadust tootmisüksusi nullist üles ehitada ning mahuka teadus- ja arendustöö arvelt oleks võimalik aega ja raha kokku hoida.\nMillest rääkisid Eesti geoloogid?\nEesti geoloogidest pidasid ettekande Tartu Ülikooli külalisprofessor Alvar Soesoo, uurimuse kaasautoriks Kalle Kirsimäe (Tartu Ülikool) ning mina (Johannes Vind), kaasautoritena lõid Kreeka kolleegide kõrval kaasa Päärn Paiste ja Alan Tkaczyk Tartu Ülikoolist.\nSoesoo tutvustas vähetuntud fakti, et HMM-e esinemine on tuvastatud Eesti fosforiidis ehk oobulusliivakivis. Nimelt sisaldavad fosfaatsed brahhipoodide kojad teatud määral HMM-e, keskmised sisaldused jäävad vahemikku 1500–2000 grammi tonni kohta. See ei anna kindlasti välja HMM maagi mõõtu, kuid fosforiidi kasutuselevõtu korral võiks tegemist olla kõrvalproduktiga, millest saaks eeldada majandluslikku väärtust. Soesoo esitas intrigeeriva mõtte, et kui arvestada fosforiidi (koos HMM-ga) esinemist Põhja-Eestis, NPM Silmeti tehase olemasolu ning sadamate ja muu infrastruktuuri lähedust, võiks arendada ka ideed HMM tootmisest Eesti ressursist. Omaette huvitav küsimus on, kust HMM-d neisse fossiilsetesse kodadesse said? Üks võimalus on, et HMM-d on sinna kantud hilisemate kivimis liikunud lahuste abil pärast esialgset settimist. Praegused uuringud on aga algusjärgus ja järeldusi pole veel võimalik teha.\nOma ettekandes kirjeldasin skandiumi esinemist Kreeka boksiidis, boksiidijäätmetes ja selle metalli käitumist alumiiniumoksiidi tootmise käigus. Skandium on üks väärtuslikumaid HMM-e ning erandlik selle poolest, et ei moodusta iseseisvaid maardlaid. Ta ei kontsentreeru maakoores maakmineraalidesse, tootmisväärsed sisaldused võivad olla kõigest 100–200 grammi tonni kohta ja kogu tootmine toimub eranditult teiste metallide nagu uraani või titaani kaasproduktina. Jäätmetes on skandium seotud raudoksiidiga, mis moodustab jääkidest põhilise osa alumiinium- ja titaanoksiidi kõrval. Arvestades umbes kahekordset rikastumise kordajat boksiidijäätmetesse võrreldes boksiidiga, võivad need jäätmed saada oluliseks skandiumi saamise allikaks ja lähiaastatel rajatakse selle testimiseks Kreekasse piloottehas.\nKasutatud materjal ning lisalugemine:\nBalomenos, Efthymios, et al. „The EURARE Project: Development of a Sustainable Exploitation Scheme for Europe’s Rare Earth Ore Deposits.“ Johnson Matthey Technology Review 61.2 (2017): 142–153\nFortier, S. M. & Gambogi J., „Global REE Supply Chains And Material Flow“, 2nd Conference on European Rare Earth Resources, 2017\nERES2017 konverentsi koduleht ja täismahus artiklikogumik\nEuroopa haruldaste muldmetallide kaardirakendus\nEesti Geoloogi varasem artikkel\nJohannes Vind, Ateena Tehnikaülikooli doktorant


Kaalulangus retseptid banaanidega. Kodujuust ja kaalulangus banaan\nKaalulangus retseptid banaanidega, Soovid kaalust alla?\nOn oluline märkida, et banaanid ei suuda näljaga hästi toime tulla, suurendades seda pärast lühikest küllastumist. Dessert Banaanid. Kui taim kasvab, tuleb see ümber paigutada suure mahutisse.\nKõik, mida teete, ei tööta ja kilod naasevad pidevalt.\nTäna on mul stabiliseerimise periood, mis tähendab, kaalulangus retseptid banaanidega süüa võin kõike, välja arvatud suhrut ja tärklist. Ütlen ausalt, olen patustanud, aga kaal püsib normi piires.\nJa seda tänu õuntele. Aga kõigest järjekorras. Kuu aega tagasi küsis Dr Simeonsi dieedi turundaja minult, et kas saaksin homme ühe saate võttele minna ja rääkida blogilugejate kogemusest kaamerasse blogisin sellest kunagi ja palju inimesi rääkis kaasaet ala kes on teinud ja mis ma sellest arvan.\nSuures plaanis, mina võtsin seda nagu eksperimenti, elumuutust, et kui ma söön lahjemat, järgin kasvõi poolikult, siis ikka kaal langeb. Kui te küsite miks… Teate, ma olen endale alati meeldinud, olenemata kehakaalust. Jah, mind on peetud pimedaks ja egomaniakiks, aga mis siis. Kui ma 14aastaselt psühholoogiakursustel käisin, siis sain sealt kaasa tõe, mis mind põhimõtteliselt terve elu on saatnud.\nMa olen seda julgelt üle 20ne aasta praktiseerinud. Ja ma meeldingi endale.\nSMUUTI KAALULANGUS - DIEET JA KAALULANGUS -\nDieedi smuutide retseptid kaalulangus ()\nSee juhtus aastal, kui mul oli probleeme riiete leidmisega ja XXXXL poodidesse ma põhimõtteliselt minna ei tahtnud. Sellele järgnes maovähendusoperatsioonmille käigus kaotasin ma 56kg.\nNatuke tuli tagasi ja olin pikalt kg. Rasedusega tuli jälle juurde ja jäin püsima pärast sünnitus 70 kilo juures ja see kaalunumber ei liikunud rasva kaotuse juhendid poole mitte ühegi nipiga.\nKuni minu ellu tuli Dr Simeonsi dieet.\nPool aastat null alkoholi ja niksi-näksi — jah, nägu läks klaarimaks, aga kaal oli ikka sama. Seega elasin ma edasi, teadmisega, et 70 ongi mu kaal, vahet pole mida ma teen. Kui tagasitulles aga jutt juba selle Dr Simeonsi peale läks, mõtlesin et mida iganes, proovin ära. Kui raske see saab olla.\nEsiteks, mul pole magu. Pärast oppi sõin ma veel vähem.\nKui ma viimati 62 kilo kaalusin, nägin ma välja selline. Kui ma seda pilti paar aastat tagasi blogis kasutasin, siis öeldi, et tegemist on ilmselge photoshpiga, sest mu sääred ei saa olla nii peened ja üldsegi, ei saa olla, et see mina olen.\nMulle tundusid kolm järgnevat nädalat sellised: No selge, tegin siis valmis hunniku kana brokkoliga ja head isu. Hommikul kaalusin endale veel vahepealaks õuna ja kurki ja. Okei, ma saan aru, et kaloreid sealt palju ei tule jne, aga ma olin hommikul üsna kindel, et seda kogust on mu jaoks küll ja veel ja see oli ainult kolm toidukorda. Kaks jäi veel koju. Nii oligi. Kell kümme sõin õuna, kell 12 pidi kaalulangus retseptid banaanidega olema, aga ma sõin alles kella kümneks ettenähtud õunu.\nMurrame kaalulangus retseptid banaanidega Otsustasin siis üldsegi võtta lahti nimekirja, mis on lubatud, mis on nende asjade kaloraaž ja teha ise mingid menüüd, mitte olla kinni neis toitumisnõustaja omades. Seda enam, et mul oli kaalulangus retseptid banaanidega viis toidukorda, aga tegelikkuses söön ma hommikul, lõunal tööl, õhtul kodus ja siis veel mõnikord õhtul kodus.\nSeega, tahtsin ma seda, et ma hommikuti sööks. Ma lihtsalt olin harjunud jooma kohvi ja sööma võileiba ja mulle tundus vastuvõtmatu alustada hommikut ainult kohviga.\nKuigi, etteruttavalt — see sai peagi ikkagi tegelikkuseks, sest süüa ma nii palju ei jõudnud kui oleksin tahtnud. Aga lõppkokkuvõttes ikkagi hea tulemus. Tegin valmis mingid enda meelest jumala kobedad variandid. Aga tegin need veelkord ringi ja mida aeg edasi, seda rohkem neid mugandama hakkasin.


Segased ja rasked valimised | Arved Breidaks\nIga teovõimeline inimene on suure tõenäosusega käinud kohalikus linna- või vallavalitsuses mingisugust asja ajamas ning teab, mida sealt oodata.\nSee, mis on kohalikel valimistel kaalul, on igale valijale üldjoontes üsna hästi selge. Olgu siis sooviks aidata sugulane või hea tuttav võimule, valida mingi kindla investeeringu poolt, mida kampaania ajal on lubatud teha, valida senise võimu asemele ükspuha kes teine… Igal juhul tajub inimene oma hääle tähtsust. Seda eriti väiksemates omavalitsustes.\nSuur osa inimestest on korra elus sattunud ka Toompeale, näinud Toompea lossi ning saab aru, millega kord nelja aasta tagant riigikogusse valitud saadikud üldjoontes tegelevad. Maksude alandamine või tõstmine, pensionid, majanduskasv, töökohad, on teemad mis puudutavad otseselt enamikku inimesi ning sestap on valimiskasti juurde minnes inimene üldjoontes teadvustanud, mille vahel valitakse, mis on kaalul.\nMilline näeb aga välja Euroopa parlament, millega see moodustis konkreetselt tegeleb, milline on selle ülesehitus, mis temast sõltub, see jääb enamikule inimestest suhteliselt ähmaseks.\nKas uskuda või mitte\nNiisama ähmane on ka teadmine, millega Eestist valitud saadikud europarlamendis konkreetselt tegelevad ja mis tolku sellest on sündinud. Mõistagi kinnitavad seal olnud poliitikud, et nad teevad olulist tööd. See võib tõsi olla, ent kontrollida on seda lihtinimesel ülimalt keeruline.\nÜle jääb kaks võimalust: kas uskuda ja usaldada või siis mitte, sest reaalne side kohaliku valija ja europarlamendi saadiku vahel on äärmiselt nõrk.\nSestap on Euroopa parlamendi valimised valija seisukohast kui sea kotis ostmine. See, kas kotist kargab lõpuks välja roosa kena põrsas, nälginud kesik või hoopis mõni muu elukas, saab selgeks alles tükk aega hiljem kui kauba müüja on juba ammu silmapiirilt kadunud.\nAsjade sellises käigus ei maksa aga poliitikuid ja kampaaniameistreid süüdistada, sest omajagu kahvlis on nemadki. Kui eurovalimiste kampaania keskenduks tõepoolest üksnes nendele teemadele, mis on europarlamendi pädevuses, reageeriksid valijad sellele sügava haigutusega.\nBrüssel või Moskva\nSestap tuleb katsuda Euroopa teemad kohandada kohalikku olustikku ning rääkida kohalikud teemad Euroopa teemadeks. Kuidas seel välja kukkus, nägime klassikalises Ansipi-Savisaare vastandumises, kus valijale anti mõista, et nii nagu 2003. aasta referendumil, tuleb ka nüüd valida Brüsseli või Moskva vahel.\nLõppenud eurovalimiste kampaania muutis Eestis eriliseks aeg, millesse need sattusid. Ukrainas toimuv pani Eesti inimesed rohkem mõtlema riigi julgeolekule ning Euroopa Liidu osale selle tagamisel. Erakondade poolt enne kampaania algust tellitud avaliku arvamuse küsitlused andsid selge indikatsiooni, et nendel valimistel on võimalik kõnetada inimesi peamiselt kahe teemaga: esiteks julgeolek ja teiseks majandus.\nKui riigi julgeolekule on heidetud tõsine väljakutse, kalduvad inimesed (alateadlikult) pigem minema kindla peale ning valima poliitikuid, kes võiksid nende hinnangul riigi iseseisvuse tagamisega hakkama saada.\nSestap on üksikkandidaatidele nendes oludes keeruline ennustada peadpööritavat edu, nagu see oli viis aastat tagasi. Arvestades eestlaste kainet kaalutlusvõimet võib samuti prognoosida, et pigem eelistatakse erakondi, kelle poolt on varem hääl antud ning ei minda eksperimenteerima.\nKui viis aastat tagasi andis üksikkandidaat Indrek Tarand erakondadele valusa ninanipsu ning mitte väga palju aega tagasi vankusid parteide usaldusväärsuse alustalad, siis nüüdsed eurovalimised võivad tähistada ka erakondade rehabiliteerimist.\nIlmus 25. mail 2014 Lõunaeestlases\n← Millal saabub apteegibuss?\tEesti Keskerakonna pikk päevatee jõuab õhtusse →


Trepid | Stair24 trepid igasse kodusse\nPõhjalikuma informatsiooni saamiseks ja ostu sooritamiseks kasutage arvuti brauserit.\nTrepid on hoonetes üks olulisemaid elemente. Trepile sobiva disaini ja asukoha leidmine ruumis on nii koduomanikele kui arhitektidele tõsiseks väljakutseks. Trepitootja kogemusest lähtudes oleks soovitav trepi lahenduse leidmise käigus anda vastused järgmistele küsimustele:\n1) Kas trepp peaks olema interjööri disaini aktsent või pigem sulanduma muu kujundusega\n2) Kui palju põrandapinda (ka ruumi osa) olete nõus loovutama trepikäikudele\n3) Kas trepile võiks/peaks langema ka loomulik valgus\n4) Kas ja kui palju peaks trepp keerama\n5) Kas trepi pöörangud on lahendatud trepimademega või pöördastmetega.\nTasub arvestada, et platvormiga e. mademega trepp võtab alati rohkem ruumi kui pöördastmetega trepp.\nTrepi stiil ja eelarve\nLähtuvalt vastustest hakkab kujunema teie trepi stiil. Kui valisite keskse asetusega paraadtrepi tuleks jätkata ka nüüd ka materjalivalikuga, mis toetab esmast valikut. Ruumi tagaplaanil tagasihoidlikumas asetuses trepid võib aga tellida lihtsamatest ja soodsamatest materjalidest. Nii nagu moes ikka on ka trepimoes omad trendid. Et viimaste trepi trendidega kursis olla, tasub pidada nõu trepitootja, arhitektide ja sisekujundajatega. Trepi hinna määravad peamiselt töö keerukus, materjali hulk ja selle kvaliteediklass. Soodsam trepp on männipuidust. Kui trepi komponentide valikusse tulevad lisaks väärispuidule ka klaas ja metall , siis tuleb arvestada suurema trepieelarvega.\nTrepi Ohutus ja kasutamismugavus\nTrepid ühendavad erinevaid tasandeid, millel elame ja nende vaheline liiklus on erinevatel elutappidel erinev. Planeerides treppi majja või korterisse, kus hetkel ei ela väikeseid lapsi võiks mõelda ka sellele kui perre tulevad lapsed, vajadusel saab tellida juurde ka lapseväravad. Trepi kasutamise ohutus on tähtis lisaks lastele ka ka vanematele pere liikmetele. Treppi kavandades saame ise palju mõjutada selle edasise kasutamise ohutust. Käsipuudeta trepid võivad tunduda minimalistlikud , kuid pikas kasutusperspektiivis kätkeb endas kindlasti ohte. Ei tasu peljata trepipiirdeid .Valides trepiastmetele libisemist vältivaid katteid ja vältides kitsaid trepi pööranguid loome lahenduse, mis kutsub treppi kasutama ja on turvaline ka aastakümnete pärast.\nTrepi valem 2H+B=63, mis see on?\nKas teadsite, mida tähendab sageli trepivalmistajate infomaterjalides leiduv valem 2H+B=63? Selle valemi abil on võimalik leida/kontrollida optimaalset trepiastme kõrguse ja sügavuse suhet.H=astme kõrgus ja B=astme sügavus. Näide: Teie trepp peaks teid mugavalt viima ühelt korruselt teisele, mille kõrguste vahe on 2450 mm. Oletame, et jagate selle kõrguse 14 astme vahel. Seega on kõigi trepiastmete kõrguste vahe (astme kõrgus) 17,5 cm. Trepiastme sügavuseks pakute 30,0 cm. Kontrollime valemi toimimist : 2 * 17,5 + 30 = 65\nKui valemist tulenev väärtus on ligilähedane 63-le on tegemist mugava ja optimaalse trepiga.\nPresident Kersti Kaljulaid´i visiit\nVabariigi President Kersti Kaljulaid külastas 19.01.21 Lääne-Virumaa maakonnavisiidi raames Aru Gruppi.\nLisaks ettevõttega tutvumisele sai president proovida ka meie uut veebiplatvormi treppide tellimiseks - Stair24.\nAva valikud Küsi pakkumist\nDIY - detailid treppidele\nKui valid treppi\nSTAIR24 soovitab mõelda ja leida vastused järgmistele küsimustele.\nKui mõõdad treppi\nSTAIR24 soovitab, et trepi mõõdaks kvalifitseeritud puusepp.\nKui paigaldad treppi\nSTAIR24 näeb ette, et trepi paigaldab kvalifitseeritud puusepp.\nKus valmivad Stair24 trepid?\nStair 24 trepid valmivad Eestis Aru Grupp AS tehastes. www.stair24.com\nKuidas tean, et minu sisestatud trepi mõõdud annavad nõuetekohase ja hästi kasutatava trepi?\nMeie veebiplatvormi sammus nr. 5 (trepiava mõõdud) ja sammus nr.6 (trepi mõõdud) on tegumiriba trepi 5 olulisemate parameetrite väärtustega (trepi vaba käigu kõrgus, trepiastme sügavus, trepiastme tõus, trepi vaba käigu laius, trepi valem) . Kui Teie valiku tulemusena on arvud jätkuvalt rohelised, siis on tegemist nõuetekohaste ja mugava kasutusega trepiga. Kui Teie valiku tulemusena mõni olulistest parameetritest värvub sellel ribal punaseks, siis ei ole trepp enam nõuetekohane või mugavalt kasutatav. Sel juhul tuleb kaaluda, kas õnnestub trepi parameetreid või ehituslikult ruumi olukorda muuta, et saavutada oluliste parameetrite sobivad väärtused.\nMis mõjutab kõige enam trepi hinda?\nTrepi hinda mõjutavad: materjalide valik, trepi suurus, trepi viimistluse valik, tarneaeg.\nKuidas hinnatakse trepi kvaliteeti?\nStair24 tootega seonduvad tingimused on leitavad nupu alt: Tellimistingimused.\nKas Stair24 mõõdab ja paigaldab treppe?\nSTAIR24 mõõdab ja paigaldab treppe ainult neis piirkondades, kus on olemas partner. Partnerite info leitav kaardirakendusest. Kui partnerit piirkonnas ei ole, siis soovitame tungivalt tellida nii trepi mõõtmine kui trepi paigaldus väljaõppinud kogemustega ehituspuussepalt.\nKui tellimus on läinud tootmisse, siis seda muuta enam ei saa. Palume hoolega kontrollida andmete õigsust enne trepi lõplikku tellimist.\nTahad saada koostööpartneriks?\nStair24 otsib professionaalseid koostööpartnereid. Kas Sa oled huvitatud?\nLisa fail (max 20MB)


VÕRTSJÄRVE ÜHENDUS: MTÜ Võrtsjärve Ühendus avab projektitaotluste taotlusvooru\n1. november 2013. a\nVõrtsjärve Ühenduse projektitaotlusi meetmesse 1 "Turismi ja ettevõtluse arendamise toetus" võetakse vastu 26.-28. novembril 2013.\nTaotlus esitatakse esindusõigusliku isiku poolt allkirjastatuna koos kõikide vajalike lisadokumentidega paberkandjal käsipostiga või posti teel aadressil MTÜ Võrtsjärve Ühendus, Sakala 1, Viiratsi, Viljandimaa 70101 või digitaalselt allkirjastatult aadressile info@vortsjarveyhendus.ee. Menetlusse võetakse taotlused, mis on edastatud MTÜ Võrtsjärve Ühenduse büroole hiljemalt välja kuulutatud taotlusvooru viimase päeva kella 15.00-ks. Menetlusse võetakse taotlused, mis on tähtaegselt esitatud või mille puhul on tähtaeg ennistatud.\nPosti teel saatmise korral võetakse menetlusse taotlus, mis on tähtaja jooksul posti pandud.\nTaotlus esitada paberkandjal ühes eksemplaris.\nTäpsem info kodulehel: www.vortsjarveyhendus.ee...\n11.01.2022 VÕRTSJÄRVE ÜHENDUS: Taotluste vastuvõtt\nMTÜ Võrtsjärve Ühendus avab LEADER-meetme projektitaotluste vastuvõtu 24.- 31. jaanuarini 2022 „Covid 19 mõjude taasterahastu meede ettevõtlusele“ „Covid 19 mõjude taasterahastu meede mittetulundussektorile“ Projektitaotluste hindamise tähtaeg tegevusgrupis 01.04.2022 14.- 21. veebruarini 2022 Meede 1 „Konkurentsivõimeline ettevõtlus“ Meede 2 „ Atraktiivne elukeskkond ja toimiv kodanikuühiskond“ Projektitaotluste hindamise tähtaeg tegevusgrupis 22.04.2022 Info taotlemisega seonduva k


Soomes kodutus praktiliselt likvideeritud, Inglismaal aga üha suurem probleem - eestinen\nSoomes kodutus praktiliselt likvideeritud, Inglismaal aga üha suurem probleem\napr. 5 eestinen\nInglismaal on seoses kiiresti tõusvate eluasemekuludega kodutus järjest suurem probleem. Sellega liigub Inglismaa vastuvoolu võrreldes Soomega, kus kodutus on praktiliselt likvideeritud.\nInglismaal on püütud kodutusega tegeleda aastakümneid, aga seni pole millestki abi olnud. Kodutud on eriti raskes olukorras külmade ilmadega, vahendab Independent.\nViimased numbrid näitavad, et Inglismaal on 4751 kodutut, mida on kaks korda enam kui 2010. aastal. Need numbrid näitavad ametlike kodutute arvu. Lisaks on veel inimesi, keda pole registreeritud. Arvatakse, et Inglismaal elab kokku ligi 10 000 kodutut inimest, kellest suurem osa magavad autos või telgis.\nKodutuse probleem on lahendatud Soomes. Möödunud aastal oli Soome ainus riik Euroopa Liidus, kus polnud praktiliselt ühtegi kodutut. Enne seda vähenes Soomes kodutute arv igal aastal, näitab ELi kodutusega tegeleva asutuse FEANTSA ülevaade.\nSoomes algatati kodutute probleemiga tegelemiseks üleriigiline kampaania, kus seati kodutud esikohale. Idee oli tagada igale inimesele Soomes omaette kodu. Lisaks sellele on Soomes ette nähtud eraldi toetused neile, kel on oht tänavale sattuda. Sellega liigub Soome vastuvoolu võrreldes enamiku teiste riikidega, aga Soome kogemus on olnud väga efektiivne. Kui inimesel on koht, mida ta saab nimetada koduks, siis kaovad paljud muud probleemid, mis on seotud kodutusega.\nEsialgu maksab Soomes raskustesse sattunud inimese kodukulud kinni kohalik omavalitsus ja elu näitab, et hiljem maksab inimene saadud raha kuhjaga tagasi. See pole odav lahendus, aga pikemas perspektiivis on see kõige tõhusam.\nSoomes kodutuse probleemi lahendamisega tegeleva organisatsiooni juht Juha Kaakinen ütles, et kõige odavam lahendus on kokkuvõttes leida inimesele oma kodu. Investeeringud kodutuse probleemi lahendamisse tasuvad end igal juhul ära, seda eriti humaansetel ja eetilistel põhjustel.\nFinland has practically ended homelessness\nHomelessness is quickly becoming a massive problem in the UK. Bear in mind how we’re in the midst of a cold weather snap and should be lending a hand to those people who are living on the streets in such harsh weather conditions.\n(Külastatud 444 korda, 1 külastust täna)\nTeemal Kultuur, Majandus, Tervis, Uudised\n24. jaanuar 2022, 16:19\nPoliisi pyytää yleisöhavaintoja Kuopiossa lauantaina tapahtuneeseen puukotuksen yritykseen\n16:07:36 Kerava palohälytys\n16:04:29 Lahti rakennuspalo: pieni\n16:04:25 Imatra tieliikenneonnettomuus: pieni\n15:51:22 Salo palohälytys\n15:37:41 Raasepori vahingontorjunta: pieni\n15:31:56 Kaarina rakennuspalo: keskisuuri\n15:27:59 Vieremä tieliikenneonnettomuus: pieni\n15:12:34 Porvoo palohälytys\n15:01:24 Pori tieliikenneonnettomuus: pieni\n14:53:10 Helsinki öljyvah./ymp.onnet. maalla: pieni\nAlgas kohtuprotsess Piibli tsiteerimise eest kohtu alla antud Soome rahvasaadiku üle\nSoome korraldab koos USA õhujõududega ühisõppuse\nArhiiv Vali kuu jaanuar 2022 (336) detsember 2021 (418) november 2021 (480) oktoober 2021 (292) september 2021 (337) august 2021 (422) juuli 2021 (393) juuni 2021 (340) mai 2021 (262) aprill 2021 (325) märts 2021 (386) veebruar 2021 (369) jaanuar 2021 (513) detsember 2020 (457) november 2020 (430) oktoober 2020 (368) september 2020 (441) august 2020 (444) juuli 2020 (370) juuni 2020 (378) mai 2020 (510) aprill 2020 (547) märts 2020 (760) veebruar 2020 (594) jaanuar 2020 (493) detsember 2019 (415) november 2019 (400) oktoober 2019 (289) september 2019 (304) august 2019 (361) juuli 2019 (334) juuni 2019 (472) mai 2019 (495) aprill 2019 (432) märts 2019 (378) veebruar 2019 (392) jaanuar 2019 (424) detsember 2018 (416) november 2018 (373) oktoober 2018 (313) september 2018 (279) august 2018 (303) juuli 2018 (344) juuni 2018 (197) mai 2018 (124) aprill 2018 (192) märts 2018 (171) veebruar 2018 (133) jaanuar 2018 (156) detsember 2017 (181) november 2017 (121) oktoober 2017 (149) september 2017 (241) august 2017 (243) juuli 2017 (282) juuni 2017 (261) mai 2017 (262) aprill 2017 (242) märts 2017 (200) veebruar 2017 (162) jaanuar 2017 (150) detsember 2016 (108)


Solid Edge ST9 – Esimesed sammud – metshein.com\nSolid Edge ST9 – Esimesed sammud\nSolid Edge käivitamine ja sobiliku keskkonna valimine\nProgrammi käivitamisel tuleb valida millises keskkonnas hakkad tööd tegema. Nimelt on Solid Edge jagatud iseseisvateks töökeskkondadeks, mis on omavahel tihedalt integreeritud:\nPart – üksikute detailide loomine ja töötlus (*.par)\nSheet Metal– lehtmetalli loomise võimalused(*.psm)\nWeldment – keevitused (*.pwd)\nAssembly – koostude konstrueerimine (*.asm)\nDraft – eskiiside loomine (*.dft)\nReeglina alustame Part detaili loomisega, mille paneme teistega tükkidega kokku Assembly keskkonnas ning hiljem loome Draft joonise. Sheet Metal on oma olemuselt samuti nagu tavaline detail, ainult suunatud just lehtmetallidele. Lehtmetalli põhiomaduseks on reeglina õhuke seinapaksus ja nurgad kindla väänderaadiusega. Kokkupanek ja joonise loomine on täpselt sama. Mida me oma harjutustes kindlasti ei puuduta on keevisliited (Weldment).\nVali New>ISO Metric Part. See on alguses meie põhiline keskkond. Edasi sõltub millise vaate sa valisid (vaata uuesti eelmist peatükki) ja kui suur on su programmiaken. Kitsa vaate puhul surutakse nupud kokku ja vastupidi.\nApplication Menu – rakenduste menüü. Siit leiad tüüpilised avamise ja salvestamise kui ka programmi enda seaded.\nQuick Access Toolbar – kiirmenüüriba, kus painevad võta tagasi/edasi ja salvestamise nupud. Võimalik ise juurde lisada.\nTabs – menüü, mis on jagatud gruppidesse. Ainult esimene sisaldab kõigist enaimkasutatavaid nuppe.\nPanels – Iga menüü on jagarud veel omakorda gruppideks ning kui nupul on pisike kolmnurk küljes, siis peidab see endas veel valikuid.\nPathfinder – detailipuu. Siia ilmuvad modelleerimisel kasutatud eskiisid ja käsud.\nLeft Pane – vasak küljemnüü, sisaldab vaikimisi näiteks projektifaile. Võimalus ise täiendada ja muuta.\nPromptBar – tööriista viibariba. Kasuta seda riba kui abimeest uue tööriista õppimisel.\nBase Coordinate System – koordinaatteljed, “maailma” nullpunkt.\nRight Pane – parem küljemenüü. Vaikimisi sotsiaalmeedia valikud.\nQuick View Cube – kiirvaate valimise kuubik\nSolid Edge peidab endas palju erinevaid valikuid, seadeid ja võimalusi. Õpime kõike jooksvalt. Aga lisan siia mõned valikud, mille otsa võime varem koperdada.\nTegemist on menüüga, mis ilmub, kui hoiad hiire paremat klahvi tööpinnal suvalises kohas. Tegemist peaks olema menüüga, mis kiirendab modelleerimise protsessi veelgi.\nJärgmine tööd lihtsustav tööriist on noolratas (steering wheel). Tegemist on tööriistaga, mille abil võib hõlpsasti muuta joonise või detaili omadusi. Samas saab väga edukalt hakkama Extrude ja Revolve käskudega. Selleks selekteeri vastav pind ja kasuta kõhutunnet :)\nEnne kui jätkad, siis vaata, mida Solid Edge ja renderdamise abil on võimalik teha.


Palju õnne: Sõudjast sporditeadlane Teet Seene 80! - Eesti Sõudeliit\nVahur Mäe, toimetaja | 15. juuli 2020, 12:07\nKolmapäeval peab 80 aasta juubelit tunnustatud teadlane ja õppejõud Teet Seene\nSõudmise taustaga Seene sündis 1940. aastal Pärnus, lõpetas 1958. aastal Tallinna meditsiinilise keskkooli ja kaheksa aastat hiljem Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Sõudmist harrastanud juubilari auhinnakapist leiab aastatel 1964-1966 Tartu kalevlasena võidetud roolijata kahepaadi kaks hõbedast ja ühe pronksmedali.\nPõgusa sportlaskarjääri järel asus Seene tööle ülikooli veespordikateedri sõudmisõppejõuna. Akadeemias mitmeid kõrgeid ameteid pidanud professor on pika karjääri jooksul avaldanud enam kui 350 teadustööd ja pidanud loenguid paljudes välisülikoolides. Tunnustatud teadlase uurimisvaldkondadeks on lihasvalkude transformatsioon, skeletilihaste regeneratsioon, hormonaalmüopaatiad ja valgu ainevahetuse hormonaalregulatsioon lihaskoes. Seene oli 1989. aastal olümpiakomitee asutajaliige ja pälvis 2019. aastal EOK auliikme nimetuse. Lisaks on tal 2000. aastast ette näidata Tartu ülikooli medal ja kaheksa aastat hiljem saadud Valgetähe IV klassi teenetemärk\n← Palju õnne: Ants Kiviselg 65! Sprindimeistrid selguvad laupäeval Harkul →


STATISTIKA | Coop ja Aruküla/Audentes seisavad raske ülesande ees – Käsipall24\nAvaldatud 31.10.2018; 14:21\nAutor Ivo Dobkevitsch 31.10.2018; 14:21\n-Aruküla/Audentes | Foto: Siim Semiskar\nKäsipalli Eesti meistriliiga jätkub täna kahe kohtumisega, kui kell 19.00 lähevad vastamisi Viljandi HC – Põlva Coop ja Aruküla/Audentes – Viimsi/Tööriistamarket.\nAjalugu soosib Viljandit ning Viimsit, kes pole oma viienda vooru vastasele sel sajandil vastavalt kodus ja võõrsil punkte loovutanud. Viljandi on omal väljakul Põlva Serviti duubli alistanud seitsmel ja Viimsi vastase platsil Aruküla/Audentese kõigil kolmel korral. Ka Audentes eraldi on Viimsi vastu viies kodumatšis olnud “kuival”. Eelmisel hooajal võõrustas Viljandi Coopi kahel korral ning võttis 28:25 ja 37:28 võidu. Aruküla/Audentes jäi Viimsile alla aga 28:30 ja 24:30.\nMullu said mulgid põlvalastest küll kõigis neljas mängus jagu, kuid tänavune hooaeg pole nii hästi alanud. Viljandil on tabelis vaid kaks punkti ning viimased kolm liigamängu on kaotatud.\nVõõrustajad said eelmise nädala rahulikult tööd teha, sest mitmeaastase pausi järel polnud meeskonnast kedagi Eesti rahvuskoondises. “Tegime trenni, rõhusime natuke üldfüüsilisele poolele. Lisaks said meie noored kaks mängu esiliigas, nii et koondisepaus sujus meie jaoks päris töiselt,” selgitas Viljandi HC peatreener Marko Koks.\n“Coopi puhul pole kindlasti tegu lihtsa vastasega. Nad tõestasid seda juba mullu, jõudes põhiturniiril nelja hulka. Ja on nüüd veel aasta võrra kogenumad, mängides tüüpilises Põlva stiilis. Meie ülesanne on nende kiiret mängu ja nooruse uljust pidurdada ning mitte neid jooksma lubada,” arvas Koks.\nCoop pole samas ühiseid treeninguid eriti teinud, sest kuna Põlva esindusklubi Serviti saatis koondisse viis meest, täiendas peatreener Kalmer Musting tiitlikaitsja treeninguid Coopi palluritega. “Täiskoosseisus pole palju treeninud, aga plaanis on kõva lahing ikka anda. Saab näha, kuidas mängupaus mõjunud on, üritame pingevabalt peale minna,” sõnas Musting.\n“Viljandi hakkab koosseisumuudatustega harjuma, koostöö paraneb iga mänguga,” hindas Coopi peatreener vastast. “Andrei Hapal on tervenenud, Sergei Rodjukov heas hoos ja kohalikud noored tõstavad pead, nagu peavadki. Kindlasti kasutab Viljandi seitse kuue vastu taktikat, milleks peame valmis olema.”\n1. Tallinn 4 4 0 0 108:78 8\n2. Kehra/Horizon Pulp&Paper 4 3 1 0 119:99 7\n8. Viimsi/Tööriistamarket 4 0 1 3 90:121 1\nEelmine Tiitlikaitsja Vardar sai SEHA-liigas ajaloolise kaotuse\nJärgmineVIDEO | Vaata Eesti koondise tippmomente Sloveenia vastu


Patriarh Kirill lendas üle Eesti ajaloolisele kohtumisele paavstiga - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPatriarh Kirill lendas üle Eesti ajaloolisele kohtumisele paavstiga\n11. veebruar 2016, 17:42\nPatriarh Kirill 2013. aasta juunis Eesti viidi alguses Tallinna lennujaamas.\nVene õigeusukiriku pea patriarh Kirill sõitis täna Vene presidendi lennukiga üle Eesti, suundudes Kuubale ajaloolisele kohtumisele paavst Franciscusega.\nLennuliiklust reaalajas kajastava veebilehe Flightradar andmetel startis lennuk Moskva Vnukovo lennuväljalt, sisenes Eestisse Võrumaalt, lendas otse üle Pärnu linna ning lahkus Eestist lääne suunas, lennates Läänemerele Saaremaa ja Hiiumaa vahelt. Edasi lendas lennuk üle Rootsi ja Norra ning suundus üle Atlandi ookeani Kuuba poole.\nTegemist on lennukiga Iljušin Il96-300PU, mis on spetsiaalselt Vene presidendi jaoks ehitatud. Lennukit kasutavad oma välisvisiitideks ka teised kõrged riigitegelased.\nKirill lendas üle Eesti ajaloolisele kohtumisele paavstiga\nKirilli ajalooline kohtumine paavst Franciscusega toimub homme Havannas ning see on esimene taoline kohtumine pärast 11. sajandi kirikulõhet.\nVene riigitelevisioon näitas Kirilli Moskva Vnukovo lennujaamas kõrgete õigeusuvaimulike valvsa pilgu all mööda punast vaipa valitsuslennukisse suundumas.\nIda- ja läänekiriku suhted on olnud jäised 1054. aasta suurest kirikulõhest saadik. Viimasel ajal on vahekorda pingestanud ka Ukraina konflikt.\nVastavalt kehtivale korrale Lennuliiklusteeninduse AS selliseid lende ei kommenteeri\nÜheks taoliste lendud mittekommenteerimise põhjuseks on see, et enamasti on sellise staatusega lendude lennuplaanid lennujuhtide jaoks staatuses «PROTECTED». Selline klausel lennuplaanis välistab võimaluse lennu kohta info edastamise kolmandatele lennuga mitteseotud osapooltele.\nMäeots selgitas, et lennujuhid jälgivad erilise tähelepanuga kõiki lende, sõltumata sellest, kas lennuki pardal on mõni riigijuht või mitte.\n«Kas VIP või siis lennujuhtide mõistes «HEAD» staatusega lennuki puhul on vajalikud ka erimeetmed, sõltub väga paljudest elementidest. Kui sellised lennud väisavad meie vastutusala niiöelda ülelendavatena, siis tavapäraselt mingeid eriprotseduure ei kehtestata. Aga on olnud ka erandeid,» märkis Mäeots.\nTa lisas, et kui tegemist on näiteks Tallinna maanduva õhusõidukiga, siis on eriprotseduurid tõenäolisemad ning nendes lepivad kokku vastava riigi ja Eesti vastavad ametkonnad.\n«Eritähistusega lennud jäävad muidugi lennujuhtidele silma ja seda ei juhtu tihti. Välja arvatud juhtudel kui meie vahetus läheduses on toimumas mõni tippkohtumine,» lausus Mäeots.\nIljušin Il96-300PU on spetsiaalselt presidendi jaoks ehitatud lennuk\nVene presidendi lennuk Iljušin Il96-300PU.\nVenemaa presidendi lennuk Iljušin Il96-300PU on spetsiaalselt Vene riigipea jaoks ümberehitatud Il96 modifikatsioon, luksusliku sisustuse ja täiendavate turvaseadmetega. Lennuk võib ilma tankimata lennata 11 000 kilomeetri kaugusele. Lennuki turvasüsteemide kohta ei ole avalikkusele infot antud, kinnitamata andmetel on lennukis päästekapsel, mille abil saab presidendi hädaolukorras lennukist minema toimetada.


Kommentaarid - Inbank ja auto24 tõid turule uuendusliku autovahetuslaenu - Jeep - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Jeep » Inbank ja auto24 tõid turule uuendusliku autovahetuslaenu » Kommentaarid\nInbank ja auto24 tõid turule uuendusliku autovahetuslaenu\nAutondus, Päevauudised, auto24 uudised\nInbank ja automüügiportaal auto24 pakuvad alates käesolevast nädalast Eesti laenuturul uudset 3-kuulise perioodiga autovahetuslaenu, mis annab autoostjale võimaluse endale uue sõiduki soetada juba enne ...\nfedja\t• 14. märts 2019 14:35\tEbasobiv kommentaar\nOleks esimene aprill siis oleks selge mis uudis see on, aga kaks nädalat enne on ikka liiga vara sellist irooniat ajada.\nputinoid\t• 14. märts 2019 15:36\tEbasobiv kommentaar\nHuvitav kellele te müüte need nn vanad autod, kui räägite, et kõik müüjad soovivad järjest enam ja enam uuemaid autosid osta?\nTegelik seis on ikka selline, et need, kes suudavad soetavad uuemaid autosid kohe välja ostes/liisinguga/laenuga, need teevad seda nii ehk naa. Enamus inimesi siiski ostab teistelt järgijäänud vanurid ära ja sellise ringirallimise meetodil on seis samas kohas, kus ta on alati olnud. Vahe tuleks sisse siis, kui keelataks vanade autode kasutamine ära teatud aastaarvust ja inimesed oleks sunnitud üle minema uuemate autode peale... ja kes ei suuda, see ei sõidagi autoga.\nEraldi teema on aga vanad hobiautod, mille kultuur on väga kõrge ja kujutan ette seda mässu, mis siis lahti läheks, kui vanuritele seadusega selga lennatakse ja nende kasutamist keelatakse.\nMahno3\t• 14. märts 2019 20:12\tEbasobiv kommentaar\nNeed kõige odavamad autod lähevad tänapäeval üsna kergekäeliselt kas poisikestele põlluralliks või otse taaskäitlusesse. 10 aastat tagasi sõideti autod oluliselt rohkem täieliku lõpuni.\nKONKS\t• 15. märts 2019 06:10\tEbasobiv kommentaar\nRahvast püütakse kõikvõimalike trikkidega võlakonksu võtta. "Teie laenate meilt raha- meie müüme teie maja"- selline oli ühe suurpanga ametnike slogan.\nPeeedu\t• 15. märts 2019 11:12\tEbasobiv kommentaar\nAastaprotsent on sellisel laenul 15. nii, et päris kallis teenus.\nTagasiostul uue auto soetamisel pakutakse üldiselt suht konservatiivselt. Tundub, et ise saaks kõvasti rohkem, sest ka oma vana auto on paari päeva pärast esinduse platsil kõvasti hinda kosunud. Aga nagu mitme tuttava auto jälgimine on näidanud, et kui kohe ei lähe kaubaks siis lõpuks läheb pikkade kuude pärast kaubaks vaata, et nulliga. Või siis on tõesti mõni roostekoht likvideeritud aga seda kulu arvestades ikkagi ei mingit megalasumit pahatihti ei tule.\nSama võib juhtuda auto müümisel oma käe peal. Tüütureid ja naljamehi kes tahaks tasuta saada helistab alguses hulgaliselt aga ostjat ei ole ja pärast läheb ikka kõvasti odavamalt kui kuulutusi lehitsedes arvata võib. Ning kui vahepeal maksta veel 1,25 protsenti kuus vana auto loodetavat hinda...\noh sind peedu peedu\t• 19. märts 2019 09:47\tEbasobiv kommentaar\n15% pole ju midagi kallis, õiged inimesed võtavad mogost laenu, sealt saad kohe 100% intressi ja ise pead lähimast riista poest endale konksu+ köie ka soetama, no nii igaksjuhuks.\nKolm kiiret luukpära 5000 euro eest. Mida müüakse?(7)


[quote="oleg"]Tere! Paigaldasin koju keskkütte katla „Atmos 22“ asemele pelletikütte katla „Viadrus“ ja avastasin, et kütmisel ajab suitsu katlaruumi. Katla seadistaja konstateeris, et ilmselt tõmme ei ole piisav. Korstna kõrgus on umbes 6 m. Suitsu tõmmet saab ilmselt parandada kolmel viisil ( tõsta korstna kõrgus umbes 1.m võrra, soetada suitsutõmbe ventilaator hinnaga umbes 390 EUR või tõmbeparandaja hinnaga ca 150 EUR). Milline võimalus on kõige efektiivsem ja garanteerib korraliku tõmbe. Kui palju parandab tõmmet tõmbeparandaja paigaldus, mis töötab tuule abil. Lugupidamisega ja ette tänades Oleg Barinski-Gesjuk GSM +372 56456101 oleg.barinski@vta.ee[/quote]


Südamearst Toomas Hermlin: vanadus ei pea tähendama elukvaliteedi langust - Tervisegeenius\n22. veebr. 2021 kell&nbsp19:32\nSüdamearst Toomas Hermlin toonitab, et perearsti visiiti edasi lükates loobuvad inimesed võimalusest elada paremini ja kauem.Foto: Tartu Ülikooli Kliinikum\nSuur osa Eesti eakatest loobub enda eluiga pikendamast kümne või isegi rohkema aasta võrra. Kardioloogide sõnul aitaks õigeaegne perearsti poole pöördumine parandada tuhandete meeste ja naiste elukvaliteeti.\n22. veebruaril toimuv ülemaailmne südameklapihaiguste teadlikkuse tõstmise päev tuletab meelde, et kõik üle 75-aastased peaksid iga laskma kontrollida enda südametegevust, et võimalik probleem aegsasti tuvastada.\nSüdame-veresoonkonnahaigused põhjustavad kõige rohkem surmasid maailmas\nSüdame-veresoonkonnahaigused, mille sekka kuuluvad ka südameklapirikked, on maailma suurim surmade põhjustaja.\nTartu Ülikooli Kliinikumis kardioloogiliste raviprotseduuridega tegelev vanemarst Toomas Hermlin on enda pika karjääri vältel ravinud sadu klapiriketega patsiente. Ta toonitab, et perearsti visiiti edasi lükates loobuvad inimesed võimalusest elada paremini ja kauem.\nHermlini sõnul on perearstidel ja kardioloogidel oluline ülesanne võimalikele patsientidele ning nende lähedastele tutvustada ja meelde tuletada südameklapihaiguste sümptomeid ning tagajärgi.\nTa lisab, et näiteks neist patsientidest, kes jätavad raskekujulise aordiklapi stenoosi ravimata, on kahe aasta möödumisel surnud umbes pooled.\nTõhusalt saab ravida ka eakaid patsiente\nDr Hermlin kinnitab, et tõhusat ravi on võimalik saada ka üle 80-aastastel patsientidel.\nSobivaima ravi valib kardioloogide meeskond, kes hindab patsiendi kliinilisi ja anatoomilisi omadusi. Tavaliselt valitakse üks kahest ravimeetodist: avatud aordiklapi operatsioon või kateetrikaudne aordiklapi paigaldamine ehk TAVI (Transcatheter Aortic Valve Implantation).\nKardioloogide sõnul tähistab TAVI ravimeetod arengut tänapäeva meditsiinis, kuna seda minimaalselt invasiivset protseduuri on võimalik rakendada ka väga suure riskiga patsientide ravimisel. Lisaks võimaldab meetod patsientidel kiiremini protseduurist taastuda ja tavaelu juurde naasta.\nEsimene TAVI-protseduur tehti Eestis seitse aastat tagasi\nEesti esimene TAVI protseduur viidi läbi Tartu Ülikooli kliinikumis 2014. aasta juunis 85-aastasel naispatsiendil.\nHermlini sõnul on aastate vältel näidustused laienenud – TAVI protseduuri on nüüd võimalik viia läbi ka juhtudel, kus operatsioon on patsiendi jaoks keskmise või väikese riskiga.\nAordiklapi stenoos esineb enamasti eakatel\nAordiklapi stenoos esineb tavaliselt eakatel, kuna kaltsium koguneb pika aja jooksul aordiklapile, mille tulemusena klapp aheneb ega saa enam korralikult avaneda ja sulguda – selle avaus kitseneb.\nAordiklapi kahjustuse tulemusena ei saa veri tavapäraselt südamest aorti liikuda – süda peab vere pumpamiseks suurema jõuga kokku tõmbuma. Teatud aja jooksul on süda võimeline seda tegema, kuid aja möödudes vatsake nõrgeneb ning seejärel suureneb ja võivad tekkida tagasipöördumatud muutused. Seetõttu kogevad patsiendid hingamisraskuseid, väsimustunnet, valusid rinnus, peapööritust ja minestamist.\nHaiguse all kannatavad inimesed peavad piirama füüsilist aktiivsust, mille tõttu nende elukvaliteet halveneb. Ravimata raskekujuline haigus muutub aja jooksul ohtlikumaks ja võib lõppeda südamepuudulikkuse või isegi äkksurmaga.\nKeskmise eluea kasvades muutuvad südameklapihaigused üha suuremaks probleemiks. Haiguse esinemine võib 2040. aastaks kahekordistuda ning 2060. aastaks isegi kolmekordistuda.\nMärksõnad: kardioloogia, süda, südamehaigused, Tartu Ülikooli Kliinikum, tervis


Meist - L'Oréal Paris\n"Sest sa oled seda väärt."Selle maailmas tunnustatud loosungiga on L’Oréal Paris algusest peale julgustanud naisi elama parimat elu vastavalt omaenda reeglitele ja soovidele. Pühendunud kvaliteedile, teaduse tipptasemele ja püsivale uuendustegevusele, oleme uhked, et saame olla maailma juhtiv kosmeetikatoodete kaubamärk, mis muudab parimad ilutooted paljudele kättesaadavaks. L’Oréal Paris puhul on ilu luksuse ja juurdepääsetavuse sünonüüm ning igaüks saab seda nautida omal moel.\nLisaks kosmeetikale loob L’Oréal Paris pariisiliku ilumaailma, et inspireerida paljusid naisi üle kogu maailma. Pariisi peatänavatelt moelavadeni, iga päev sünnib uusi lugematuid tõlgendusi pariisiliku ilu ja naiselikkuse kohta.\nKaasates erinevaid maailmavaateid, loome tooteid igasuguse päritoluga inimestele. Globaalse meigidirektori Val Garlandi ja juuksedirektor Stéphane Lancieni loomingulise meele ja osavate käte abil toob L’Oréal Paris uuenduslikku ilu naiste igapäevaellu.\nRohkem kui 40 aastat teedrajavat teaduslikku pärandit omav L’Oréal Paris pakub uhkusega oma tarbijatele valikut kõige arenenumatest iluhooldustoodetest, mille tõhusus ja ohutus on tõestatud.\nMe ei ole ühtegi oma toodet ega koostisosa loomade peal katsetanud alates 1989. aastast, see on 14 aastat enne, kui oli määrustega ette nähtud. Sellest ajast peale on alternatiivsete ohutustestide väljatöötamine muutunud lahutamatuks osaks L’Oréal Paris laboratooriumide teaduslikest uuringutest.\nViis sõna: „Sest ma olen seda väärt” ja L’Oréal Paris aitasid muuta ilumaailma igaveseks. Kui näitlejanna Joanne Dusseau lausus 70ndate alguses ikoonilise fraasi, oli see esimene kord, kui reklaamiti naiste endi jaoks loodud ilu, mitte meeste jaoks.\nÜtlusest sai üleskutse kõikidele naistele, mis väljendas naiste muutlikku kohta ühiskonnas.\nTäna toetab kaubamärk naisi nende teekonnal eneseväärikuseni. L’Oréal Paris pressiesindajana tegutsemine tähendab alati enda põhimõtete eest seismist. Iga saadik on naistele eeskujuks oma tugevusega ja motiveerib oma unistuste poole püüdlema.\nSaates pühendunult naisi nende teekonnal enese väärtustamiseni, soovib L’Oréal Paris mängida ühiskonnas suuremat rolli. Naiste ja tütarlaste kõige olulisemaks probleemiks on tänapäeval seksuaalne ahistamine*, mis on laialt levinud probleem kogu maailmas ja on naiste mõjuvõimu suurendamisega täielikus vastuolus.\nOma rahvusvahelise programmi “Stand Up” käivitamisega koostöös vabaühendusega Hollaback! soovime üles kutsuda naisi ja mehi sekkuma, kui nad märkavad või kogevad avalikus kohas ahistamist.\nMeie, L’Oréal Paris, soovime luua naistele parema maailma.\n*Ipsos – rahvusvaheline ülevaade seksuaalse ahistamise kohta avalikes kohtades – L’Oréal Paris – aprill 2019.


Henn kehvast mängu algusest: koondisepausil oli meil trennis 5-6 meest, aga me ei tohi seda vabanduseks tuua - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n12. SEPTEMBER 2020, 16:15 PREMIUM LIIGA\nTallinna FC Flora peatreener Jürgen Henn ütles pärast Tallinna Kalevi vastu kaotusseisust välja tulemist ja 4:1 võidu võtmist, et teisel poolajal näidatud hoog tuleb neljapäevaseks eurolahinguks islandlaste KR-iga kaasa võtta.\nFlora jäi Premium liiga 20. voorus võõrsil Kalevi vastu veerandtunnise mängu järel kaotusseisu, aga kiired väravad teise poolaja alguses pöörasid olukorra ringi ja lõpuvile eel löödi veel kaks tabamust.\nTäna 4:1 võit, aga ega see mäng vist päris selline ei ole, millega sa ülemäära rahule võiksid jääda.\nEsimese poolaja kohta kehtib see küll. Kalev alustas ja mängis täna väga hästi. Võib-olla me ei olnud meeskondlikult päris nii agressiivseks ja sirgjooneliseks Kaleviks nii hästi valmis. Pluss on teada, et koondisepausil oli meil ainult viis-kuus mängijat, kellega me reaalselt trenni tegime. See mingil määral mõjutas, aga kindlasti ei saa me seda vabandusena tuua - siis me laseme sel jälle juhtuda. Me ei tohi seda vabanduseks tuua!\nMis tegi meil elu raskeks ja mängu natuke närviliseks, oli värav, mille me lasime. Mis tuli tagaliini uudsusest ja kokkumängu puudusest. Ebakõla oli seal ja lasime väga lihtsalt löögile, mille Hannes [Anier] väga hästi ära kasutus. Esimene poolaeg oli mitme asja koosmõju, aga teine poolaeg ikkagi leidsime rütmi, lõime palju võimalusi ja saime mängu käima.\nEga tegelikult Kalev vist üllatas ka päris palju? Üks asi, et nad on asetust muutnud, mängijaid tõstnud teiste kohtade peale, aga nii agresiivset Kalevit ei ole ju sel hooajal näha saanud.\nJah, see on tõsi. Kuna uue treeneri esimene mäng, ei olnud meil kuskilt ka pilti, milleks valmis olla. See oli kindlasti üks põhjus, miks me ei olnud meeskondlikult piisavalt valmis ja ei suutnud esimesel poolajal väljakul piisavalt kiiresti kohaneda.\nKas vaheajal riietusruumis pidi lihtsalt väga kõva häält tegema?\nSee jääb saladuseks, mida seal rääkisime. (Naerab).\nTeisel poolajal mäng muutus. Kui kuue-seitsme minutiga need kaks kiiret väravat lõite, siis kas sul läks endal ka tunne rahulikumaks, et täna ikkagi tuleb ära?\nJaa. Vahetused kohe toimisid. Alliku tõi head teravust äärele ja Miller keskel muutis ka kohe mängu, lõi värava. Selles mõttes küll.\nKui hästi te nüüd euromänguks valmis olete? Neljapäeval juba mäng ees ootab ja ega te vahepeal pole meeskonnaga treenida ju saanud, nagu sa ka ütlesid.\nNatuke on vaja asjad kindlasti üle vaadata. Aga pigem peame vaatama teist poolaega, kus saime asjad käima. Teada oli, et esimesel poolajal võib meil alguses olla raske seda rütmi leida, sest me pole pikalt koos mänginud. Aga teisel poolajal saime mängu käima ja arvan, et see teise poolaja energia ja hoog on need, mida kaasa võtta.\nKas neljapäevaks on Matvei Igonen, Michael Lilander ja Ken Kallaste tagasi?\nKeni koha peal on võib-olla kõige suuremad küsimused. Igonen ja Lilander peaksid olema tagasi kõigi eelduste kohaselt. Aga Keni osas hetkel veel ei tea.\nTäna oli noor äärekaitsja Kristo Hussar ka esimest korda algkoosseisus. Kuidas tema mänguga rahule jääda?\nArvestades seda, et tal on olnud pikk mängupaus ja pole ammu võistlusmängu mänginud, siis mängis oma koha väga okeilt välja. Vastased sealt väga mööda ei pääsenud. Lisaks toetas rünnakut. Väga korralik mäng!\nJa Sappineniga on teil ka lihtne: 90 minutit ei pea väga midagi tegema, lõpuks lööb ikka kaks väravat.\nSee on Sappinen! (Naerab).\nMiller: olime esimesel poolajal uimased (0)


Dokumendiregister | Statistikaamet\nDokumendiregistrisse on koondatud statistikaametisse saabunud ja asutuse tegevuse käigus koostatud dokumendid, õigusaktid ning lepingud. Dokumendid registreeritakse hiljemalt nende saabumise, allakirjutamise või väljasaatmise päevale järgneval tööpäeval.\nDokumendiregistri avalikus vaates saab tutvuda elektrooniliste dokumentidega, millel ei ole juurdepääsupiirangut ja mida ei ole avaldatud Riigi Teatajas. Dokumendiregistris ei avaldata isikuandmeid sisaldavaid dokumente ega juurdepääsupiiranguga dokumentide registreerimisandmeid. Eraisiku nimi on avalikus registris asendatud initsiaalidega.\nPaberdokumentidega, juurdepääsupiiranguga või isikuandmeid sisaldavate dokumentidega tutvumiseks on vaja esitada teabenõue. Teabenõude alusel saab tutvuda dokumendi infoga avaliku teabe seaduses määratud ulatuses.\nTeabenõudele vastame viie tööpäeva jooksul.\nKui teabenõuet ei ole võimalik teabenõudja esitatud puudulike andmete tõttu täita, saadame viie tööpäeva jooksul teabenõude täpsustamise palve.\nKui teabenõuet on vaja täpsustada või teabe väljaselgitamine võtab aega, võib teabenõude täitmise tähtaega pikendada kuni 15 tööpäevani. Tähtaja pikendamist põhjendame teabenõudjale viie tööpäeva jooksul.\nPuhkuste ja lähetuste dokumentidega saab tutvuda riigitöötaja iseteenindusportaali kinnitusdokumentide registris.\nEnne 2015. aastat elektrooniliselt registreeritud kestva säilitustähtajaga dokumendid ei ole dokumendihaldussüsteemi, avaliku dokumendiregistri ja veebisaidi platvormi vahetuse tõttu avalikult kättesaadavad. Nende dokumentide kohta info saamiseks palume esitada teabenõue. Palume vabandust ebamugavuste pärast!\nJuurdepääsupiiranguga dokumentide piirangute alused ja säilitustähtajad


vked | Päevateema | EPP Group in the European Parliament\nVÄIKESED JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTTED (VKEd)\nVKEd on ELi majanduse selgroog. 99% kõigist ELi ettevõtetest on VKEd. Neis luuakse 85% uutest töökohtadest ja nende töötajaskond moodustab kokku kaks kolmandikku ELi erasektori töötajatest. Seetõttu peavad ELi õigusaktid neid ennekõike toetama.\nEuroopa Rahvapartei fraktsiooni üks prioriteete on aidata VKEdel kasvada ja üldse ettevõtlust soodustada.\nFraktsioon on loonud „VKEde ringi“ – spetsiaalse töörühma, et uurida iga konkreetse ELi õigusakti mõju VKEdele. 60-liikmelise töörühma juht Markus Pieper ütleb selle kohta nii: „Tahame toimida n-ö bürokraatiavastase vahtkonnana, bürokraatlike liialduste vastase jälgimiskeskusena. Ülemäära detailsed reeglid takistavad majanduskasvu.“\nEL peab leidma ja kasutusele võtma stiimulid igat liiki investeeringute jaoks, tulgu need avalikust või erasektorist, et tagada VKEdele kapitali kättesaadavus. Avaliku ja erasektori partnerlusi tuleb veelgi ergutada. Noortele tuleb ettevõtete loomist hõlbustada ja eelkõige ettevõtlusharidust anda. Peame panustama just sellesse.\nRohkem infot ERP fraktsiooni „VKEde ringi“ kohta (laadi alla brošüür)\nVKEde juurdepääs kapitalile\nMuutuvas maailmas on Euroopa endiselt parim koht elamiseks. Soovime kaitsta oma sotsiaalset turumajandust globaliseeruvas maailmas ja olukorras, kus demograafilised suundumused on murettekitavad. Selleks tuleks meil suurendada oma konkurentsivõimet ja uurida Euroopa majanduskasvu võimalusi. Tahame säilitada konkurentsivõimelist tööstuslikku tootmist Euroopas ning mitte eksportida töökohti ja (veelgi suuremat) reostust muudesse maailmajagudesse. Tahame, et Euroopa taastaks oma juhtpositsiooni...\nELi struktuuri- ja investeerimisfondid\nI. Meie konkurentsivõime suurendamine innovatsiooni ja VKEde abil ELi raha tuleb paremini kulutada, et tagada majanduskasv, töökohad ning parem ja jätkusuutlikum elukvaliteet k...\nVKEdele laenusaamise ja turulepääsu lihtsustamine\nVäikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on Euroopa majanduse jaoks väga olulised. Nad moodustavad eraettevõtlusest valdava osa (99 %) ning VKEdes on kaks kolmandikku...