Oskar/Orest Baumthal → Niinemäe (1909 - 1988) - Genealogy\nOskar/Orest Baumthal → Niinemäe\n‹ Back to Baumthal → Niinemäe surname\nIs your surname Baumthal → Niinemäe?\nResearch the Baumthal → Niinemäe family\nOskar/Orest Baumthal → Niinemäe's Geni Profile\nRecords for Oskar/Orest Baumthal → Niinemäe\nSon of Mihail Baumthal → Niinemäe and Katta Niinemäe Husband of Ellen Blandiine Niinemäe Father of <private> Laas (Niinemäe); <private> Niinemäe and <private> Niinemäe Brother of Avgustin Baumthal → Niinemäe and Magnus Baumthal Occupation:\n<private> Laas (Niinemäe)\nMihail Baumthal → Niinemäe\nAvgustin Baumthal → Niinemäe\nAbout Oskar/Orest Baumthal → Niinemäe\nMälestusi Orest Niinemäe kohta: Helmi Alatare ja Vaike Peebu:1 Orest Niinemäe endised õpilased Helmi Alatare ja Vaike Peebu meenutasid, et õpetaja koos õpilastega rajas praeguse Pärnjõe kooli aia ja istutas selle ümber heki. O. Niinemäe oli armastatud õpetaja, sest ta hoidis õpilasi. Kui lapsed tundides väsisid, siis katkestas ta töö ja alustas koos õpilastega tantsu, laulu või ringmängu. Vahel kui keegi õppetükki ei osanud ja nutma hakkas, võttis ta õpilase sülle ja lohutas. Ta korraldas palju ekskursioone ja matku. Eriti meeldejääv oli jalgrattamatk Kurgjale, kus jutustaja sõitis O. Niinemäe jalgratta pakiraamil, kuna endal rattast polnud. O. Niinemäe õpetas matemaatikat ja loodus õpetust. Kevadeti toimusid loodusõpetuse tunnid õues. Metsas käis ta õpetas kuulama linnulaulu, tundma linnuhääli ja taimi. 2 V. Anderkson:3 Orest Niinemäe oli 20 aastat Vändra Keskkooli vilistlasnõukogu esimees. Tänu Orestile on koolimaja ees A. Jürgensteini büst ja skulptuur “Karu”. Tema teened Vändra Keskkoolile on hindamatud. Ka kooli praegune nimetahvel on Oresti teene. Orest elas Viljandis, kuid käis väga tihti külastamas Vändra Keskkooli. Kui ta juhtus olema Vändras mõnel lõpupeol, siis pidas seal ka kõne. Kõned luges ta peast ja mõnelgi korral juhtus nii, et jutt venis liiga pikaks ning laialivalguvaks. Kõik aastaarvud ja igasugused faktid olid Orestil alati peas. Ta armastas inimestega juttu vesta ja oli ka suurepärane kuulaja. 4\nTiina Niinemäe:6 Kui ta veidi paranes, käis ta siiski mitmel kokkutulekul ja üritusel, sealhulgas Vändra Keskkooli vilistlaste kokkutulekul. Ta oli kohal 1972. a. kooli 50. aastapäeval. 1977. a. kooli 55. aastapäeval korraldas ta kooliajaloo konverentsi ja seejärel hakkas ajama koos tolleaegse vilistlasnõukogu esimehe E. Kõutsiga A. Jürgensteini büsti taastamise asju. 1981. a. sai see teoks ja 1982. a. kokkutulekul võisid vilistlased taas näha kooli ees A. Jürgensteini endise pronksi asemel marmorbüsti. 1987.a. kooli 65. aastapäeval asetati kooli peasissekäigu kõrvale kooli nimetahvli juurde teine tahvel kooli asutamise kohta. See oli eelkõige Orest Niinemäe teene. Tahvel oli seisnud 15 aastat direktori kabinetis ja seda ei lubatud üles panna, sest tahvlil oli tekst ” … ehitatud rahva poolt kogutud vahenditega.” Elma Särgava:7 Olin Orest Niinemäed näinud ja temast kuulnud juba enne 1950. aastat, kuid just sel aastal oli mul temaga esimene kokkupuude, mis suunas paljugi minu edaspidist elu. Töötasin sel ajal Pärsti 7-klassilises koolis eesti keele õpetajana. Orest Niinemäe, Viljandi haridusosakonna metoodik, käis järjekindlalt rajooni koolides õpetajatele nõuandeid ja kogemusi jagamas. Pärstis käies vestles ta minuga sellest, et peaksin jätkama pedagoogilise hariduse omandamist (olin lõpetanud pärast pedagoogilise klassi). Mulle tundus see võimatuna, sest pidin elatist teenima. Ta soovitas õppida kaugõppe teel. 1951. a. sügisest olingi Tallinna Õpetajate Instituudi kaugõppe üliõpilane. Hiljem huvitus ta sellest, kuidas mul läheb ja innustas õppimist jätkama ka Tartu ülikoolis. Möödus 20 aastat, selle aja jooksul oli meie kontakt juhuslik. 1970. a. aga asusin tööle Viljandi haridusosakonnas, kus Orest töötas endiselt metoodikakabinetis, olles vaheldumisi kabineti juhataja ja metoodik. Sellest ajast alates tihenes meie koostöö. Mul oli oma töös kogu aeg tema abi tarvis ja sellest ei keeldunud ta kunagi. Minu põhitööks oli osakonna eesti keele õpetajate ja klassijuhatajatega tegelemine. Regulaarselt toimusid nimetatud õpetajate seminar-nõupidamised, millel kuulati välislektorite ja suurte kogemustega oma rajooni pedagoogide esinemisi. Tihti rääkis nendel ka Orest Niinemäe. Alati oli tal varuks midagi uut ja huvitavat. Imetlesin sageli tema algupäraseid ideid ja omapäraseid lähenemisi probleemidele. Mõnikord tundus mulle isegi, et nende elluviimisest ei saa küll midagi head välja tulla. Kui aga ettevõtmine teoks sai, selgus, et just selline lahendus oli parim. Nõuandeid jagus tal kõikidele koolidele ja õpetajatele, kes vähegi tahtsid neid kuulda võtta. Ta ei kutsunud õpetajaid, kellel oli mõne hea idee andnud, mitte osakonda endaga vestlema, vaid sõitis ise kooli, et kohapeal olukorda näha ja selgitusi anda. Eriti huvitus ta kooliaedadest ja nende kunsti pärasest kujundusest. Rajoonis leidus ka küllalt teotahtelisi ja suure töövõimega bioloogiaõpetajaid, kes Oresti kindlakäelise suunamisel saavutasid kooliaedade kujundamisel tunnustust mitte ainult meie vabariigis, vaid ka üleliidulises osas. Mitmed meie koolid (Puiatu 8-klassiline kool, Abja Keskkool, Mustla Keskkool jt. ) esinesid oma väljapanekutega mitmel korral Moskvas Rahvamajanduse Saavutuste Näitusel, kus omandasid märkimisväärseid kohti. Näitusel osalemise initsiaatoriks ja põhiliseks korraldajaks oli muidugi Orest ise. Et tema tegevus- ja tutvusringkond oli väga lai, siis oli see meile ja osakonna töötajatele suureks abiks. Korraldasime eesti keele ja klassijuhatajate sektsiooniga peaaegu igal aastal õppereise naabervabariikidesse. Tal oli teadmisi sealsete vaatamisväärsuste kohta, tutvusi inimestega, kes meid oskasid nendel käikudel juhendata ja vajaduse korral abistada. Kui aeg võimaldas, võttis ta ise neist ekskursioonidest osa ja muutis need kõikidele väga huvitavaks. Kuna Orest oli alati sõbralik ja abivalmis, julgesin nii mina kui ka teised töötajad pöörduta dema poole nõuannete saamiseks väga erinevatest valdkondadest. Kord sooviti minult ettekannet Viljandi V Keskkoolis toimuvale lastevanemate konverentsile. Teema tundus mulle küllalt raske ja ma ei leidnud õiget lahendust. Hädast aitas välja Orest, kes aitas mul leida vajalikud teesid ja muretses sellealast kirjandust. Kõik läks hästi korda. Sellelaadseid näiteid on palju, kuid kõik ei ole enam hästi meeles. Need olid mõned ametialased meenutused. Mõni sõna veel perekondlikest suhetest. Et Orest tundis juba kooliajast peale minu abikaasat Ado Särgavat, siis külastas ta sageli meid ka kodus ja oli meie külaliseks tähtpäevadel. Tavaliseks külastusajaks valis ta pühapäeva hommikupoole. Ta väitis, et see aeg on kõige sobivam siis, kui ei ole eraldi kutsutud külla, vaid minnakse heast tahtest. Orest teadis ja selgitas ka mulle mitmeid etiketi nõudeid, mis tema noorusajal olid väga hinnatud ja kasutusel, minu nooruseas aga hoopis soiku jäänud ega teadnutki neid enam. Nendel lühikestel pühapäevahommikustel külastustel tundis ta huvi ka meie pere, eriti poeg Antsu arengu ja tegevuse kohta. Tõi talle vahel mõne ajaloolise väärtusega raamatu ja innustas tema teadushuvi. Mitmesugustel koosviibimistel oli Orest alati rõõmsameelne, köitis inimesi oma juttudega erinevatest sündmustest ja vanaaegsetest kommetest. Väga abivalmis, ettevõtliku, rikkalikku pagasiga ja teovõimelisena on jäänud mulle meelde Orest Niinemäe. Olen talle väga tänulik kõige hea eest ja kahetsen, et ei suutnud kõiki tema õpetusi meelde jätta ega nende järgi toimida.\nIgavesti noor õpetaja\nOrest Niinemäe tuli minu ellu, kui olin kuuendas klassis. Nimelt tähistati meie väikese Pärnjõe 7. a. Kooli aastapäeva. Selleks oli ettevalmistatud spetsiaalne kontsert ja meil olid ka kaks külalist. Vaid aasta meie klassijuhataja olnud, aga meie elus suurt rolli mänginud noor õpetaja - matemaatika õpetaja Kalju Pilt ja üks - vana - hallipäisema õpetaja Orest Niinemäe. Mina laulsin kooli ansamblis ja mul tuli teadustada ja lugeda üks väga pikk ja ilus luuletus, mida armastan siiani - Juhan Smuuli "Mälestusi Isast". Mäletan, et ma polnud elus kunagi nii hästi luuletust esitanud. Maailm kadus mu ümbert, see väikese kooli maine maailm. Jäi vaid meri ja isa mu silme ees mere taustal. Ju ma siis tõesti meie külalistele meeldisin, et pärast kontserti kutsus õpetaja Hilda Pärn, kes oli meie klassijuhataja, luuletuse juhendaja mind direktori kabinetti, kus külalistele kohvi pakuti ja siin need kaks külalist tahtsid minuga vestelda ja mind hea esinemise eest tänada. Orest Niinemäe kallistas mind ja ütles õpetaja Pärnale, et  "See tüdruk peab küll teatrikooli minema, kes nii kuulajate südameid liigutab". "Jah, temal  on looduse poolt see kaasa antud," ütles nüüd õpetaja Hilda Pärn ja Orest  Niinemäe küsis, kas ta on sellest ka minu vanematega rääkinud. Mille peale Hilda Pärn ütles, et vanemad soovivad Ellet mõnd lihtsamat ja praktilisemat eluala õppimas näha. Nüüd kiitis minu enda ja armas klassijuhataja Kalju Pilt, et kuidas läheb minul matemaatikaga, kas olen järje pea lvõi olen hädas. Punastasin ja pisarad tulid silma, sest sealsamas seisis kas direktriss Eve Põldme, kes mulle nüüd matemaatikatõpetas - nii, et pidin ütlema: "Igal hommikul kell 7 - enne teisi õpetab mind Eve Põldme ja ma tegin viimase kontrolltöö isegi neljale. Aga eile ma jäin jälle tahvli ees hätta. "Talle jäävad ülesanded pähe, aga lahenduseni ei jõua..." naerin nüüd Eve Põldme. Orest Niinemäe aga tuli mu juurde ja pani käe õlale: "Sa tõused siis ju enne kukke ja koitu, kui kell 7 juba ülesandeid käid lahendamas - Sa elad ju koolist kaugel." - "Jah, elan küll - 5 kilomeetrit aga ma olen internaadi tüdruk..." "Jah muidugi, muidugi - nüüd on Teid ju internaat - kui mina õpetaja olin, siis käidi vara kodust kooli ja sinu isa kallis laps -  oli ju minu õpilane. Mäletan teda hästi ta oli krutskitega poiss. Aga tema oli lahtise peaga ja numbreid ta armastas. Herbert Eha oli üks esimesi poisse kes jalgrattaga koolis hakkas käima. Oli ühe vana Saksa jalgratta korda seadnud...". "Aga kui mina Ellet õpetasin, siis Elle isa oli traktoristide brigadis masintraktorijaamas." Ütles nüüd Kalju Pilt. Ja ma sain ka temalt korraliku õppetunni. See oli mulle küllalt raske tema - see matemaatika, minu kodu ja isa. Pidin veel seletama miks minu nimi on Eha ja mitte Eier ja see oli mulle küllalt raske teha, sest ma ei teadnud mis tegelikult see "eestistamine" ja miks minu isa vanemad. Selle nime muutuse läbi tegid. Aga Orest Niinemäe oskas selle mulle selgeks teha. Ta küsis kas mu isa ja ema on ikka kogui aeg koos olnud, või on ka neid sõjajärgne aeg puudutanud. Tema oli ju Eesti ajal meie koolis noor õpetaja olnud. Rääkisin talle siis, et isa 5 aastat oli Venemaal olnud ja sealt peale Stalini surma tagasi tulnud. Selle peale küsis Orest väga südamlikult "Kas sinu ilus suur kodumaja on alles?" Ja ma ütlesin, et on alles küll, et ema ei läinud sealt kuhugile...\nOskar/Orest Baumthal → Niinemäe's Timeline\nBirth of Oskar/Orest\nOskar/Orest attended Andresaru\nOskar/Orest attended Vändra 6. klassiline Alkkool\nOskar/Orest attended Vändra Põllumajanduslik Ühisgum...\nOskar/Orest worked as Põllupidaja\nOskar/Orest worked at Nisuaugu talu as Põllupidaja\nOskar/Orest attended Tallinna Pedagoogiumi Tallinn, Hatjumaa, Estonia\nOskar/Orest worked at Vändra 4. klassilises ja Vändr...\nOskar/Orest worked at Pööravere algkoolis 3.-6. liit...


13. juuni 2019 / Alice in Chains – Rock Cafe\n13. juuni 2019 / Alice in Chains\nALICE IN CHAINS ESINEB TALLINNAS!\n13. juunil esineb Tallinnas, Rock Cafés läbi aegade üks mõjukamaid Ameerika rokkbände, grungemuusika ikoon ALICE IN CHAINS.\nAnsambel tuli kokku 1987. aastal Seattle’is. Nirvana, Pearl Jami ja Soundgardeni kõrval peetakse just Alice in Chains’i osaks «suurest nelikust», mis 1990ndatel kaasaegsele rokkmuusikale uue kõla ja hingamise andis. Pika karjääri jooksul on Alice In Chains kogunud mitmeid Grammy nominatsioone, müünud rohkem kui 20 miljonit albumit ja koondanud enda ümber lojaalse fännibaasi.\nAlice In Chains oli teiste 90ndate bändide kõrval oma kõla poolest nagu anomaalia, kuid paljude inimeste jaoks siiski üks tõeline grungebänd. Bändi esimene album “Facelift” ilmus 1990. aasta suvel, enne kui Nirvana “Smells Like Teen Spirit” üldse kuulsust koguma hakkas. Esimese viie tegutsemisaasta jooksul andis Alice In Chains välja kolm täispikka stuudioalbumit ning kaks akustilist lühialbumit. “Kunstilisest küljest vaadates, on nii vara karjääri alguses oma tegutsemisvõimaluste avardamine väga oluline,” arvab bändi asutajaliikmest kitarrist Jerry Cantrell.\nPeale vahepealset dekaadipikkust pausi, otsustas Alice In Chains 2006. aastal taas kokku tulla. Bändi ühe ninamehe Layne Staley surma tõttu liitus bändiga uus solist William DuVall. Rokkarid tegid tugeva tagasituleku stuudioalbumiga “Black Gives Way to Blue”, mis oli veel võimsam ja tumedam kui nende varasemalt välja antud looming. 2018. aastal nägi ilmavalgust bändi uus kauamängiv nimega “Rainier Fog”. Tegemist on teosega, mis on bändi üle 20 aasta esimene Seattle’is salvestatud album. Fännide rõõmuks, võtab Alice In Chains värske albumi raames ette ka Euroopa turnee ning rokib ka 13. juunil Tallinnas, Rock Cafes. “Oleme väga elevil, et näha, kuidas meie muusika vastu võetakse – kas inimestele meeldib või mitte – meid see väga ei huvitagi, sest tegime suurepärase albumi,” on Jerry Cantrell uhkusega öelnud.


Avaleht > Aksessuaarid>Kott iluvõimlemisvahenditele Pastorelli\nPastorelli kott iluvõimlemisvahenditele.\nMahutab max 5 rõngast, 1pall,2 lindikeppi + lint, kurikad\nKerged, lühikesed plastikkurikad lastele.\nVõimlemispall Tuloni 18cm\nKvaliteetne ja soodne iluvõimlemispall. Värv: metallik Diameter: 18 cm, kaal: 420 gr. vastab FIG nõuetele.


Kodu: Nõuanded Puhkuseosakute Müügi Kohta - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Nõuanded Puhkuseosakute Müügi Kohta\nOsaajalise õiguse müümine vabastab finantskohustuse omaniku. Kinnipidamiskohad, mida tuntakse ka puhkuse omandina, on ühisomandi vormis sihtkoha vara, näiteks korteriomandis olev korterelamu. Igal puhkuseostu omanikul on õigus kasutada kinnisvara ostetud aja jooksul, tavaliselt üks nädal...\nKinnipidamine võib sisaldada ostjate jaoks atraktiivseid soodustusi, näiteks juurdepääsu järvele.\nOsaajalise õiguse müümine vabastab finantskohustuse omaniku. Kinnipidamiskohad, mida tuntakse ka puhkuse omandina, on ühisomandi vormis sihtkoha vara, näiteks korteriomandis olev korterelamu. Igal puhkuseostu omanikul on õigus kasutada vara ostetud ajaks, tavaliselt üks nädal aastas. Kõik omanikud vastutavad hooldustasu eest igal aastal pärast esmast ostmist, isegi kui osaajalise kasutamise õiguse ei kasutata.\nMäärake, mida teie osaajalise kasutamise õigus on väärt. Hinda, kui palju aega teil on vara kasutada. Teiste teiste samas omanduses olevate osaajaliste kasutusõigustega seotud summade uurimine müüb ja jagab nädalas kokku. Küsige abinõust hiljutiste müügiteabe jaoks, et aidata teil mõistliku arvu kindlaks määrata.\nReklaami osaajalise kasutamise õiguse eest. Saatke lennukeid ja bülletäänid abinõuna. Lisage kõik puhkuseosakutega seotud soodustused ja kasutage erksaid värve, et reklaam oleks pilkupüüdev. Küsige teistel inimestel osaajalise kasutamise õigust piirkonnas edukate aegade müümiseks kasutatud meetodite kohta. Pakutava puhkuse suurendamiseks saate kohaliku ajalehe reklaami lisada. Võimalik, et saate oma edasimüügi vahendaja palgata teie reklaamimiseks.\nReageerige kiiresti potentsiaalsetele ostjatele. Asjast huvitatud ostjatelt saadavate e-kirjade ja telefonikõnede õigeaegne vastamine aitab teil kiiremini müüa osaajalise kasutamise õiguse. Pidage silmas tõsiste ostjate vastutavaid pakkumisi, kui hind on teile aktsepteeritav, kuna osaajalise kasutamise õiguse kasutamine aja jooksul väheneb, tuginedes Bankrate.com kinnisvara nõustajale Steve McLindenile.\nAndke täpset teavet puhkuseosakute kohta. Reklaamid ja teiega suhtlemine võimalike ostjatega peavad sisaldama õiget teavet. Ebatäpne teave võib hävitada tehingu või põhjustada teile õiguslikke hagisid pärast müüki. Märkige kõik hooldusõiguse tasud, mis on nõutavad osaajalise kasutamise õiguse eest, ja määrake kindlaks, kas teie aeg on fikseeritud või ujuv.\nMõelge, et annate oma osaajalise kasutamise õiguse. Timeshare'i võib annetada heategevusorganisatsioonidele ja CNN Moneyi reporteri Sarah Maxi sõnul saate selle aasta maksudeklaratsioonide eest maha arvata. Mõtle annetuse võimalusele, kui arvate, et osaajalise kasutamise õigus on väärtuse või muude probleemide vähenemise tõttu liiga raske müüa, sest maksude mahaarvamine võimaldab teil mõne kahju kaotada.\nHankige kõik edasimüügiettevõtjate tasud kirjalikult, et vältida ülemäärast makset.


Isikliku rekordi püstitanud Naurits sai juunioride MMil 20. koha - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nIsikliku rekordi püstitanud Naurits sai juunioride MMil 20. koha\n17. märts 2017, 7:41\nDaniel Albert Naurits.\nTaiwanis peetavatel iluuisutamise juunioride maailmameistrivõistlustel püstitas Daniel Albert Naurits 178,48 punktiga uue isikliku rekordi ning sai 24 vabakava esitama pääsenud noormehe seas 20. koha.\nNaurits teenis lühikava eest 66,44 punkti, mida on peaaegu kümne võrra enam kui oktoobris Finlandia Trophyl saadud 56,84 punkti. See andis eestlasele 45 uisutaja konkurentsis 17. koha. Vabakava järel möödusid eestlasest kanadalane Conrad Orzel, norralane Sondre Oddvoll Bö ning kohalik uisutaja Chih-i Tsao, vahendab ERRi spordiportaal.\nKolme venelase Dmitri Alijevi (247,31), Aleksandr Samarini (245,53) ja Aleksandr Petrovi (243,47) ees haaras esikoha ameeriklane Vincent Zhou, kes püstitas 258,11ga samuti uue isikliku rekordi.


Golfi voog | ookeanihoovus - Geograafia Ja Reisimine\nGolfi voog , soe ookeanihoovus voolab Atlandi ookeani põhjaosas Põhja-Ameerika ranniku lähedal kirdes USA-s asuva Cape Hatterase ja Canf Newfoundlandi suurpanga vahel. Populaarses kujundus Golfi voog sisaldab ka Florida praegune (Florida väina ja Hatterase neeme vahel) ja läänetuule triiv (Grand Banksi ida pool).\nGolfi voog on osa Atlandi ookeani põhjaosas üldisest päripäeva pöörlevast voolusüsteemist. Seda toidab läänesuunaline Põhja-Aafrika ekvatoriaaljõud, mis liigub Põhja-Aafrikast Lääne-India . Lõuna - Ameerika kirderanniku lähedal jaguneb see vool Kariibi merevooluks, mis kulgeb üle Kariibi mere Kariibi meri ja Yucatáni kanali kaudu Mehhiko lahte ning Lääne-India põhja- ja idaosasse voolavasse Antillide voolu. Kariibi mere hoovus taastub Atlandi ookeani kaudu Florida väina vahel Florida Keys ja Kuuba moodustavad Florida hoovuse. Florida poolsaarest kagusse kagusse vajunud Great Bahama pank jääb kirdest kõrvale ning see kiire voog liitub Antillide hoovusega ja voolab umbes paralleelselt USA idarannikuga umbes Hatterase neemeni. Seal muutub Golfi hoovuse rada keeruliseks, kui suured sooja vee keerised lahti murduvad. Osa Golfi hoovusest moodustab vastuvoolu, mis voolab lõunasse ja seejärel läände. Vastuvool ühineb taas Golfi hoovusega selle merepoolsel küljel piki Florida ja Carolinase rannikut.\nGolfi hoovuse põhiosa jätkub põhja poole, liikudes rohkem itta ja möödudes Grandfanksi lähedalt, Newfoundlandist lõunas, kus see laguneb pöörlevateks hoovusteks. Osa neist keeristest voolab Briti saarte ja Norra merede suunas ning moodustab Põhja-Atlandi hoovuse (või triivi). Suurem hulk voolab lõunasse ja itta, muutudes kas läänesuunaliste vastuvoolude osaks või ühinedes Kanaari vooluga.\nTeaduslike uuringute ajalugu\nPärsia lahe voogu kirjeldas esmakordselt Hispaania navigeerija ja maadeavastaja Juan Ponce de León 16. sajandi alguses. 1700. aastate lõpus koostas Benjamin Franklin praeguse kaardi. 1844. aastal alustas oja süstemaatilist uuringut Ameerika Ühendriikide ranniku- ja geodeetiline uuring. Keskendunud tänapäevased jõupingutused avati ketši poolt alles 1930. aastate alguses Atlantis Woods Hole'i okeanograafiainstituut Massachusettsis.\nFranklini joonistatud Golfi hoovuse kaart Benjamin Franklini joonistatud kaart Golfi hoovuse kaart. Kongressi raamatukogu, Washington, DC\nanne, Suurbritannia kuninganna\nÜks Golfi voo teadusliku uurimise raskusi on selle ülimalt keeruline meik. See ei ole lihtne liikuva vee lint, vaid pigem keeruline vooluvõrgustik, mis kipub aja jooksul kurssi muutma, kaduma ja siis uuesti ilmnema ning veeriseid äärtele arendama. Tänapäeval kasutatakse Golfi voo tee kaardistamiseks orbiidil olevaid kosmosesatelliite. Satelliidid on varustatud anduritega, mis suudavad tuvastada temperatuuri ja värvimuutusi, et jälgida voolu muutuvaid pinnamustreid.\nLiikumine ja füüsilised omadused\nEnamik Golfi voo süsteemi sisenevatest vetest on kirde poolt üle Atlandi ookeani läände suunanud Kaubavahetuse tuuled . Kariibi merel ja Mehhiko lahel kitseneb vool järk-järgult ning selle kiirus suureneb Florida väina läbimisel enam kui 3,5 sõlmeni (6 miili [6,5 km] tunnis). Seal on vooluhulgaks mõõdetud 1 060 000 000 kuupjalga (30 000 000 kuupmeetrit) sekundis ehk palju sadu kordi Mississippi jõe oma. Florida ja Bahama vahel põhja poole pöörates voolab Florida hoovus umbes 2600 jala (790 m) sügavusel ja järgneb mandri nõlvale riiuli servast kaugemale. Kiirused vähenevad Hatterase neemelt järk-järgult umbes ühe sõlmeni.\nAtlandi ookeani lääneosas on praeguse sügavsinine vesi kõrgema temperatuuri ja soolsusega ümbritsevatest vetest hõlpsasti eristatav, eriti piki selle hästi määratletud lääneserva. Idaserv liigub järk-järgult merele, kui vool liigub põhja poole. Vool praeguse ja Põhja-Ameerika mandri vahel oma madalama soolsuse ja temperatuuriga moodustab piiri, mida tuntakse külmmüürina. See mandrilava kohal olev vesi voolab sageli lõuna poole, vastupidiselt Florida voolule.\nAmeerika Ühendriikide ranniku lähedal eraldab Golfi vooru süsteem Atlandi ookeani keskosas asuva Sargasso mere suhteliselt soojad ja soolased veed läänes ja põhjas külmematest vetest. Näiteks talvel on Golfi voo keskmised pinnatemperatuurid välja lülitatud Uus Inglismaa võib olla 20 ° F (11 ° C) kõrgem kui pinnaveekogudel vaid 240 miili (240 km) loodes, ehkki pinnavee temperatuurimuutus on üle 10 ° F (6 ° C) üle 1000 -miili (1600-kilomeetri) kaugus kagust.\nHatterase neeme taga laieneb Golfi voog ja liigub sügavamasse vette. Seal ületab see läänepiiri alamvoolu, mis koosneb külmast lõunasuunalisest voolavast veest, mis vajub Gröönimaa ümbruses märkimisväärsesse sügavusse. Umbes 1500 miili (2400 km) Hatterase neemest kirdes, Grand Banksi piirkonnas, tulevad Golfi voo soojad veed lähedale külmale, lõunasse voolavale Labradori hoovusele. Labradori voolu liikuva külma ja niiske õhu kokkupuude Golfi hoovuse sooja pinnaveega põhjustab laialdast kondenseerumist. Selle kliimatingimuse tõttu on piirkonnas üks kõige rohkem udu maailmas.\nAtlandi ookeani põhjaossa välja liikudes muutub vool madalamaks ja hakkab lagunema lahti ühendatud filamentide looklevaks mustriks, mis voolab samas üldises suunas. Suur osa voolu algjõust on selleks ajaks hajutatud ja hoogu annavad ennekõike läänetuuled. Osa sealsest veest suunatakse lõuna suunas Sargasso mere piirkonda. Keskel peaaegu ookean , Põhja-Atlandi hoovus jaguneb. Üks haru liigub kagusse ja lõunasse suhteliselt jaheda Kanaari vooluna, mis voolab mööda Pürenee poolsaart ja Loode-Aafrikat. Teine haru (Atlandi ookeani põhjaosa voolu tasakaal) liigub Loode-Euroopa suunas.\nmillised kaks riiki olid külmasõjas peamised rivaalid?


Remy linnud • Meie sulelised • www.pisi.ee\n88 postitust • Lehekülg 1/3 • 1, 2, 3\nPostitas remykristi (Teema autor) » 21. juuli 2007, 16:05\nKirjutan mis järjekorras ma linnud endale sain\nMinul on 4 nümfi Loora (1 aastane) ja Miia (7kuud). Nemad on Paar\nhttp://i92.photobucket.com/albums/l8/RE ... 007002.jpg\nhttp://i92.photobucket.com/albums/l8/RE ... /Miia2.jpg\nSiis lisandus meile Rosella( Crimson Rosella - Platycercus elegans )\nhttp://i92.photobucket.com/albums/l8/RE ... skodus.jpg\nhttp://i92.photobucket.com/albums/l8/RE ... /Krokk.jpg\nSiis liitus meie perega siis üks 4 aastane emane Nümf, kes väga soovis paarituda. Ta oli nende 4 aasta jooksul 30 ringis mune munenud. Me siis mõtlesime, et äkki neil Looraga midagi õnnestub. Tema on ainukesena meil käelind, kes lendab õla peale või pähe ja hakkab pesema..pärast, aga tuleb käe peale ja nõuab sügamist.\nSellist häält teeb meie Crimson Rosella -Krokk\nja Loora, kes tahab meeleheitlikult paarituda..laulab mõlemale emasele\nNädal aega tagasi saime endale ka 2 viirut Tinki ja Vinki\nJa 3 päeva tagasi tõime endale Halli-valgepea isase nümfi,kes vallutas meie südame Lauteri poes. Nimeks Timmu.\nPostitas remykristi (Teema autor) » 25. juuli 2007, 16:02\nTegin täna ühe vahva video, kuidas Nümfid lähevad viirudega jalutama ja Krokk kõik laiali lööb.\nVideo ei ole kõige puhtam aga naljakas vaadata.\nPostitas Siki » 25. juuli 2007, 16:16\nNaljakas video. Minu nümfid hakkasid sealt kostuva kisa peale põrgu lärmi tegema.\nPostitas remykristi (Teema autor) » 01. september 2007, 14:33\nTäna saime tänu Margitile Krokile ka kaaslase (Crimson-rosella)\nPostitas remykristi (Teema autor) » 06. oktoober 2007, 11:21\nTäna liitus meie perega uus linnuke ..Kanaari lind.\nPostitas margitikas » 06. oktoober 2007, 16:53\nÕnnitlen. Tõeliselt ilus linnuke. Selle linnu ostmata jätmist oleksite vist jah kahetsenud. Ja soovi korral on mul sellele hollandlasele leedukas - valge põhitooniga kollasetriibuline- kaaslaseks olemas. Kui selgub, kes ta soolt on. Nii mul. kui teil.\nPostitas remykristi (Teema autor) » 06. oktoober 2007, 18:38\nNimeks sai siis meie uus kanaarilind Tipp\nPostitas sindrinahk » 06. oktoober 2007, 20:31\nNüüd ootab Tipp vist omale Täppi seltsiks .\nPostitas remykristi (Teema autor) » 06. oktoober 2007, 20:51\nTäitsa õige aga ennem peame teada saama kas ta on emane või isane, siis saab kaaslase võtta.\nPostitas remykristi (Teema autor) » 09. oktoober 2007, 17:55\nEile saime siis uue ilusa ja suure puuri Krokile ja Kikile\nhttp://i92.photobucket.com/albums/l8/RE ... urpuur.jpg\nhttp://i92.photobucket.com/albums/l8/RE ... puuris.jpg\nPostitas osxar » 11. oktoober 2007, 18:26\nTõesti kena puur, linnud veel kenamad\nPostitas remykristi (Teema autor) » 14. oktoober 2007, 18:01\nTänan... Ja meie kanaarilind Tipp on laulma hakanud, siristab ja on väga aktiivne sell. Tundub, et ta on meil isane\nPostitas remykristi (Teema autor) » 25. oktoober 2007, 19:13\nTipp sai endale kaaslase nimega Täpp . Pildi lisan varsti ka.\nPostitas sindrinahk » 25. oktoober 2007, 21:48\nNo nüüd saavad nad, siis homme ja ülehomme ja üleülehomme komme hakata sööma .\nPalju õnne uute linnukeste puhul!\nPostitas Lind1100 » 26. oktoober 2007, 14:11\nPalju õnne Täpi puhul!\nPostitas remykristi (Teema autor) » 30. oktoober 2007, 17:54\nTänud kõigile ..Nüüd sain siis mõlemad kaamera ette:) väga raske on neid kahte koos pildistada\nTäpp ja Tipp\nPostitas nuuu » 11. november 2007, 19:15\nVau kohe Väga huvitav on vaadatu su lindude pilte ja videosid. Väga ilusad linnud.\nEriti paaritumis laul oli ilus.\nPostitas remykristi (Teema autor) » 18. november 2007, 16:22\nTäna tõime siis koju 2 emast viirut oma isastele seltsiks .\nnimeks said siis Tipsi ja Lala\nPostitas Lind1100 » 18. november 2007, 18:57\nPostitas remykristi (Teema autor) » 18. november 2007, 20:43\nPildid on isiklikus albumis\nPostitas Lind1100 » 18. november 2007, 21:48\nKumb on Tipsi kumb Lala?\nPostitas remykristi (Teema autor) » 18. november 2007, 21:49\nLala on helekollane ja Tipsi on sinakas-kollane.\nPostitas Annie » 19. november 2007, 08:51\nÕnnitlused uute linnukeste puhul! Rohekassinine-kollasega oleks üks minu lemmiktoonidega viiru. Sa pead varsti iga natukese aja tagant (st iga uue tulnuka saabudes) uue postituse tegema, kus oma linnud kõik ükshaaval ära nimetad. Minul on ausalt öeldes küll juba päris sassis, mitu ja kes Sul kodus täpselt on\nPostitas remykristi (Teema autor) » 19. november 2007, 16:27\nHetkel on kodus 2 Crimson rosellat Krokk(Isane) ja Kiki(Loodetavasti emane)\n4 Nümfkakaduud Loora(Isane),Miia(Emane) ja Timmu (Isane),Peedu(Emane)\n4 Viirut Tinki(Isane),Tipsi(Emane) ja Vinki(Isane),Lala(Emane)\n2 Kanaarilindu Tipp (Isane) ja Täpp(Emane)\nKokku siis 12 linnukest .\nPildid on Isiklikus albumis.\nPostitas raheldeegu » 16. jaanuar 2008, 18:50\nPostitas remykristi (Teema autor) » 16. jaanuar 2008, 19:39\nraheldeegu kirjutas: Iludused.\nVahepeal on palju juhtunud. Kõigepealt saime aru, et meie Kiki on siiski ka isane, sest hääl samasugune nagu Krokkil. Samamoodi ka meie Täpiga, ta hakkas laulma,seega isane kanaarilind. Kuna meil kodus oli kaks isast kanaarilindu, siis hakkasime neile kaaslasi otsima ja leidsime kaks vahvat tegelast,nimeks said nad Nini ja Nana, aga paar päeva hiljem hakkasid ka nemad laulma,seega jälle isased.Nüüd otsime edasi emaseid kanaaarilinde, kokku oleks vaja lausa 4 neid.\nPildid Ninist ja Nanast on isiklikus albumis.\nSegaduse vältimiseks kirjutan kohe,et kokku on nüüd meil juba 14 lindu.\nPostitas Lind1100 » 17. jaanuar 2008, 17:18\nPalju õnne uute lindude puhul ja edu otsingutel!\nPostitas remykristi (Teema autor) » 18. jaanuar 2008, 07:05\nOtsingud võivad olla väga rasked, sest saime just teada, et ka mõned emased kanaarilinnud vahest laulavad. Eks nüüd peame veel hoolikamalt hakkama jälgima, et teada, kui palju keegi laulab.\nPostitas Annie » 18. jaanuar 2008, 09:03\nKüll see linnupere ikka kasvab teil kiiresti\nVaatasin Su pilte, lindudel tunudvad lahedad puurid olema. Eriti viirudel siin pildid:\nVõiksid teha ka ühe üldise pildi, kus kogu lindude elamine näha oleks. Või kui kõik ühele ei mahu, siis 2-3 üldises plaanis pilti. Siis saaks Su linnuperest palju parema ülevaate. Alati on hea kelleltki jälle mingit uut ideed saada.\nPostitas remykristi (Teema autor) » 18. jaanuar 2008, 16:12\nÜldine puuride pilt on lisatud .


Blogi - KLAASLAGI AHISTAB NAISADVOKAATE ROHKEM, KUI PAISTAB - Eesti Advokatuur\nKLAASLAGI AHISTAB NAISADVOKAATE ROHKEM, KUI PAISTAB\n1. juuni 2021 16:36\nNaisi ja mehi on Eesti advokaatide seas võrdselt. Naiste osakaal advokaadibüroode juhtimises ja kasumi jaotamises on aga võrdsusest kaugel. Milline on olukord, millised võivad olla sellise soolise ebavõrdsuse põhjused ja kuidas asja parandada, kirjutab Eesti Advokatuuri aseesimees ja Advokaadibüroo PwC Legal vandeadvokaat Imbi Jürgen.\nAdvokaadi ametis on aastasadu domineerinud mehed. Tänasel päeval aga saame öelda, et advokaatide seas valitseb Eestis sooline tasakaal. Käesoleva aasta aprillikuu viimase päeva seisuga on Eesti Advokatuuri 1103 liikmest 49 % naised. Lähematel aastatel saavutavad naisadvokaadid tõenäoliselt juba väikese enamuse, sest alates 2016. aastast on advokatuuri astujate hulgas olnud naisi püsivalt enam kui mehi, viimasel kahel aastal lausa 63-65 %.\nKarjäärivõimalused paistavad võrdsed\n2020. aastal viis Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskus RAKE advokatuuri tellimusel advokaadibüroode töötajate seas läbi küsitluse seksuaalse ahistamise, tööstressi, võrdsete võimaluste ja klaaslae teemal. Kuna advokatuur peab oluliseks soolise tasakaalu edendamist, soovisime uurida, kas ja kuidas tajuvad advokatuuri liikmed ja advokaadibüroode juristid oma töökohas mees- ja naistöötajate (eba)võrdsust ning mil moel see avaldub.\nSelgus, et soolist võimaluste ebavõrdsust 353 küsitlusele vastanut enamasti ei tunneta. Seejuures 61 % vastanuist olid naised. Enamus vastajaid arvas, et nende töökohas on meeste ja naiste palgad sama töö korral võrdsed. Väärib tähelepanu, et 39 % vastajatest siiski ei osanud sellele küsimusele vastata, mis viitab, et palgainfo ei ole avalik. Seda, et samas büroos töötavatel nais- ja meestöötajatel on võrdsed võimalused ametialaseks edutamiseks, arvas 73 % vastajatest. Koguni 78 % vastanutest leidis, et keerukamate ja vastutusrikkamate ülesannete saamisel on nais- ja meestöötajatel enamasti võrdsed võimalused. Kui büroosse on vaja leida uusi töötajaid, siis on 76 % vastajate hinnangul naistel ja meestel valituks osutumiseks võrdsed võimalused. Ka võimalus tõusta büroos partneriks on 52 % vastajate arvates naistel ja meestel samaväärne; 29 % küsitletutest ei osanud sellele küsimusele vastata ja 16 % arvas, et meeste võimalused on siiski paremad. Advokaadi või juristina töötavatest naisvastajatest ainult 14 % on oma karjääri jooksul kogenud olukorda, kus edutamisel on eelistatud vastaja asemel pigem meeskolleegi ning 19 % on kogenud oma karjääris olukorda, kus talle on võrreldes meeskolleegidega antud vähemolulisi ülesandeid.\nSellised tulemused on iseenesest rõõmustavad ja lubavad justkui eeldada, et naistel pole olulisi takistusi ka advokaadibüroode juhtimises osalemisel. Pilk suuremate Eesti advokaadibüroode juhtimisandmetele näitab aga, et otsuseid teevad ja kasumit jagavad seal siiski suures enamuses mehed.\nSuuremate advokaadibüroode juhtide ja kasusaajate seas on naised tugevas vähemuses\nVõtkem näiteks 15 suurima käibega advokaadibürood, kelle käive kokku moodustas 2020. aastal 63,9 % kõigi Eesti advokaadibüroode käibest (MTA andmed) ja kus töötab 41,4 % kõigist Eesti advokaatidest. Nende 15 suurimas büroos töötavate advokaatide seas on naiste osakaal sama suur nagu Eesti advokaatide seas keskmiselt: 48,6 %. Igapäevase majandustegevuse juhtide, st büroode juhatuse liikmete seas on aga naisi äriregistri andmetel 21,3 %. Seejuures vaid ühe büroo juhatuses ei ole ühtegi meest, samas kui koguni seitsme büroo juhatuses saadakse hakkama ühegi naiseta. Nende 15 büroo partnerite koguarvust (113) moodustavad naised 23 % (26 naist). Naised saavad aga ligikaudu vaid ühe viiendiku nende 15 suurima käibega büroo kasumist, sest naistele kuuluvate osade või aktsiatega on esindatud 20,56 % nende büroode osa- või aktsiakapitalist.\nTabel: Naiste roll Eesti 15 suurima käibega (2020. aasta, MTA andmed) advokaadibüroo juhtimises. Allikad: äriregister (juhatuse ja nõukogu liikmete ning osanike arv, osade väärtus), advokaadibüroode kodulehed (andmed partnerite kohta) advokaadibürood (aktsionäride ja osanike arv, osaluse suurus) ja advokatuur (büroodes töötavad advokaadid), seisuga 13.05.2021.\nLisaks väärib märkimist, et advokaatidest, kes oma liikmesuse advokatuuris peatavad, st katkestavad advokaaditegevuse lühemaks või pikemaks perioodiks, moodustavad naised suure enamuse: 69 %. Seejuures pole peatamise põhjuseks naistel enamikul juhtudel mitte laste sünd ja kasvatamine, nagu võiks eeldada. Ainult 17,5 % naiste liikmesuse peatamistest on seotud lapsehoolduspuhkusega. Enamasti (78,2 % peatamistest) on naised peatanud advokaaditegevuse hoopis avalikku teenistusse astumise või äriühingu juristina tööle asumise tõttu. Järelikult peavad naisadvokaadid sageli omale sobivamaks karjääri väljaspool advokaadibürood. Selliste valikute põhjused vääriks eraldi uurimist. Tõenäoliselt ei ole büroo juhtimine paljude naiste jaoks piisavalt atraktiivne või näevad nad büroosisese karjääri teel tõkkeid, mis on ületamatud või mida nad peavad ületamatuteks.\nNiisiis on Eestis küll pooled advokaatidest naised, aga advokaadibüroode juhtimisotsuste tegemisel ja kasumi jaotamisel on nende esindatus 20-21%. Naiste väike esindatus juhtimises on aga Eestile üldiselt omane ja mitmes sektoris veel oluliselt väiksemgi kui Eesti advokaadibüroodes. Seega on tegemist üldise ühiskondliku teemaga, mitte mingi advokaadibüroodele ainuomase probleemiga.\nTänavu naistepäeval avaldas PwC konsultatsiooniüksus Strategy& uuringuaruande „Naised tööelus 2021“ (Women in Work Index 2021). Uuring vaatleb naiste kaasatust tööelusse 33-s OECD riigis. Eesti koht 2019. aasta andmete põhjal oli 33 riigi seas 19.; 2020. aastal esialgsete andmete põhjal 22. Seejuures oli PwC uuringuaruande kohaselt Eestis naiste esindatus börsil noteeritud äriühingute juhtorganites vaid 9 %. Võrdluseks: 2019. aasta edetabelit juhtinud Islandis oli naiste esindatus juhtorganites 46 %, teisele kohale platseerunud Rootsis 40 % ja kolmandana Uus-Meremaal 38 %.\nNaiste madal osakaal juhtimises pärsib üldist heaolu\nKas naiste vähene esindatus advokaadibüroode juhtimises ja kasumi jagamises on üldse probleem? Jah, on. Nii naised kui mehed peaksid olema vabad arendama oma isiklikke võimeid ja tegema valikuid, mida ei piira traditsioonilised soorollid ega -stereotüübid ning naiste ja meeste vaheline hierarhiline võimusuhe. Naiste ja meeste võrdne kaasatus mistahes eluvaldkonnas ning varanduslik võrdsus edendab üldist heaolu. Naiste kõrvalejäämine büroode juhtimisest ei tule büroode arengule kasuks. Mitmekesised otsustuskogud teevad üldiselt kõigi jaoks paremaid otsuseid, sest iga erinev grupp toob oma erineva elukogemuse tõttu juhtimisse kaasa teistsuguseid vaateid ja muudab prioriteete. Võimekate, kompetentsete ja kogenud naiste äravool advokaadibüroodest on büroode jaoks ka majanduslikult ebasoodne, sest büroost lahkunud heade spetsialistide asemel uute väljaõpetamine on aeganõudev, nende asendamine sama kogenute spetsialistidega aga on kulukas ja nõuab palju energiat.\nNaiste karjääri pärssivad põhjused võib väga laias laastus jagada kaheks: esiteks naiste tööväliste kohustuste suur osakaal võrreldes meestega ning teiseks kultuurilised hoiakud.\nNaiste tööalast karjääri takistab suur kodune koormus\nNaiste raskusi karjääriredelil ilmestab lihtsalt ja tabavalt üks advokatuuri küsitluses antud vastus: „Toon esile selle, et kuigi büroost tingituna ei näe ma takistusi naisena partneriks saamisel või edutamisel, siis näen takistusi tulenevalt sellest, et mul on lapsed ja emana ei ole mul võimalik keskmise mehega sarnases mahus tööd teha.“ Nii on. Nagu on tõdenud võrdõigusvolinik Liisa Pakosta, ei saa paljud naised endale vastutusrikkaid tööülesandeid võtta, sest peavad leidma aja tegeleda oma laste või vanemate hooldamisega.\nNaiste suur hoolduskoormus on tavapärasest veel eredamalt esile tulnud COVID pandeemia ajal, mil lastehoiuvõimalused on piiratud ja kogu pere viibib enamuse ajast kodus. Viidatud PwC uuringuaruanne näitab, et pandeemia ajal tegelevad naised nädalas 7,7 tundi rohkem laste eest hoolitsemisega kui mehed. Naistel kulub keskmiselt 31,5 tundi nädalas tasuta „teise vahetuse tööle“, nagu kodutöid võib julgesti nimetada. See annab kokku tõepoolest peaaegu teise koha jagu koormust, mis ilmselgelt ei võimalda meestega võrdselt pühenduda oma koduvälise tööalase karjääri edendamisse.\nVõimalik, et pandeemiast tingitud erakorralised olud annavad kaasaegsetele peredele siiski tõuke seniste mustrite murdmiseks. Vähemalt need seni kodutöödest eemal olnud mehed, kes pandeemia ajal valdavalt kodukontorites töötasid, said nüüd vahetult kogeda, kui palju aega ja energiat kulub igapäevastele vajalikele toimetustele kodu korrashoiuks, laste eest hoolitsemiseks ja nende õpetamiseks ning toidutegemiseks. See koroona-aja kogemus võiks suunata peresid kodutöid pereliikmete vahel võrdsemalt jagama. Ka võiks tavaellu naastes jätkata pandeemia ajal populaarseks saanud koduste tööde koormust vähendavate teenuste kasutamist, olgu või (pool)valmis toidu ja muude kaupade koju tellimine või tolmuimejarobotid.\nKultuuri nähtamatu surve\nNagu märgib Liisa Pakosta, survestab just naisi töö ja pereelu ühitamise nimel järeleandmisi tegema kultuur. Emad tunnetavad isadest oluliselt enam, et nemad peavad valmistama toidud, hoidma kodu korras, aitama lapsi õppimisel ja oma vanemaid nende toimetulekus. Naisi on väga pika aja vältel kasvatatud – teadlikult või alateadlikult – nii, et rahateenijateks, ärijuhtideks ja otsustajateks võivad jääda mehed, aga naine vastutab selle eest, et kodu ja pereelu olgu korras. Sellisest taustast tulenevalt võivad naised tunda süüd ja läbikukkumist, kui kodumajapidamine täiuslikult ei funktsioneeri. Naisel oleks märksa lihtsam olla koduväliselt edukas, kui ta kodumajapidamise üksikasju üle ei tähtsustaks ja tunneks, et ta on piisav ja väärtuslik ka siis, kui ei jõua igal õhtul ise sooja toitu valmistada või tellib oma kooliealistele lastele takso, et olulisele koosolekule kohale jääda.\nKultuuriline taust ja kasvatus mängivad aga ilmselgelt olulist rolli ka nende naiste karjäärivalikutes, kes pere või lastega hõivatud ei olegi. Ka lasteta naiste seast tuleb ikka oluliselt vähem juhte kui meeste seast. Seda ka Eesti advokaadibüroodes. Naised jäävad sageli tagasihoidlikumaks ja vähem enesekindlaks kui mehed, sest neisse on juurdunud hoiak, et neil ei sobi juhtimist üle võtta. Naiste vähesus juhtide seas hoiab omakorda noori naisi juhtimisest eemal, sest eeskujudeta on raske ennastki juhina kujutleda.\nMida teha, et pilti muuta?\nKindlasti ei ole soolise tasakaalu saavutamiseks ühiskonnas tervikuna ega advokaadibüroode juhtimises lihtsaid vahendeid. Mõnigi muutus toimub ajaga iseenesest – uutel põlvkondadel on uued harjumused ja veendumused. Selmet lasta ajal pikkamisi ise muutusi vormida, võiksime siiski vaadata, milliseid meetmeid soolise tasakaalu edendamiseks on rakendatud neis riikides, kus naiste kaasatus juhtimisse on oluliselt suurem kui Eestis, ja sobivuse korral neist eeskuju võtta. Viidatud PwC uuringuaruanne annab sellistest meetmetest hea ülevaate.\nVäga oluliseks peavad uuringu koostajad poliitikate rakendamist, mille eesmärk on perekonnaelu selline korraldus, kus mõlemad vanemad osalevad võrdselt nii tööturul kui tasustamata kodutöödel. Võrdsem kodutööde jaotus vanemate vahel lubab tõsta naiste panust tööellu. Nende poliitikate seas nimetatakse ühena esimestest jagatud vanemapuhkust. Island ja Rootsi, kes hoiavad PwC Women in Work indeksi kõrgeimaid kohti, on oma vanemapuhkuste süsteemi kujundanud selliselt, et see motiveeriks vanemaid jagama kohustusi laste hooldamisel. Näiteks Islandil saavad vanemad kahepeale 12 kuud vanemapuhkust, millest 5 kuud ei saa kumbki vanem teisele üle kanda. See tähendab, et vanemapuhkust kasutada soovivas peres peaks ka isa suure osa ajast lapsega koos veetma ning naine saaks kiiremini naasta oma karjääri juurde. Ka meie advokaadibüroodes töötavad naised võiksid senisest julgemini jääda lapse sünni korral kasvõi väikese koormusega töiselt aktiivseks ja kiiremini paindliku tööajaga tööellu naasta, usaldades lapse eest hoolitsemist rohkem isadele. Riigil oleks aga viimane aeg Eesti vanemahüvitiste süsteemi muuta. Endine advokaat (ja toona üks erandlikke naisi, kes end Eesti ühe suurima advokaadibüroo partneriks üles töötas) ning tänane peaminister Kaja Kallas kirjutas juba 5 aastat tagasi sellest, et palgalõhe alged on vanemahüvitise süsteemis. Mis takistab siis seda süsteemi nüüd muutmast?\nNii Islandi, Rootsi kui Uus-Meremaa puhul tuuakse olulise meetmena esile ka seadusi, mis nõuavad soolist palgavõrdsust. Seejuures toob edu just selline lähenemine, et tööandjatel on kohustus tõendada võrdse töö eest võrdse palga maksmist, selmet panna võrdset kohtlemist nõudvale töötajale kohustus tõendada, et ta ei saa teise sugupoolega võrdset palka. Meilgi võiks soolise tasakaalu saavutamisel olla abiks see, kui palgaandmed ei oleks saladuses ning edutamise tingimused oleks võimalikult läbipaistvad ja ühetaolised.\nSookvootide rakendamisse suhtutakse Eestis tavapäraselt küllaltki tõrjuvalt, kuid ometigi on need mitmetes riikides toonud oluliselt enam naisi juhtimise juurde. Rootsi on üks väheseid riike, kes on kehtestanud kohustuslikud sookvoodid äriühingute juhtimises ning seal on naiste osalus börsil noteeritud äriühingute juhtorganites üle 40 %. Uus-Meremaal oli avaliku sektori juhtivatel kohtadel 2020. aastal juba enam kui 50 % naisi ja sooline palgalõhe selles osas ületatud ning valitsus tõukab ka erasektorit seda eeskuju järgima. Kuniks meil kohustuslikke sookvoote kehtestatud pole, võiks iga advokaadibüroo juhtkond vähemalt ise läbi mõelda, kuidas saavutada parem sooline tasakaal juhtimises.\nHaridus ja eeskujud\nLõpuks näitab PwC uuringuaruanne, et väga oluline on pöörata ka hariduses ja kasvatuses tähelepanu soolistele stereotüüpidele. Näiteks toetab Islandi haridussüsteem soolist võrdsust ja tegeleb soostereotüüpidega juba alghariduses, innustades seejuures lapsi tegevusteks, mida tavapäraselt seostatakse vastassooga. Sellised „harjutused“ oleks aga ilmselt igati silmiavavad ka täiskasvanutele. Mis oleks, kui mehed püüaksid teha näiteks assistendi tööd ja naised võtaksid enda kanda Eesti suurima advokaadibüroo juhtivpartneri rolli? Eestis tegeletakse praegu juba üsna palju tüdrukute toomisega tehnoloogia juurde, olgu siin näiteks HK Unicorn Squad või IT-koolide sihitud üritused. Kuid vähe on kuulda tegevustest, mis valmistaks just tüdrukuid ette juhirolliks.\nKindlasti on naiste võimestamiseks erakordselt olulised eeskujud ja kogemuste jagamine. Õnneks on Eesti advokaadibüroodes juhtivaid naisi juba sel määral, et lausa harulduseks neid pidada ei saa ja nendest on võimalik eeskuju võtta. Seejuures on paljud neist naistest suutnud ühildada juhtiva rolli tipp-büroos kahe-kolme lapse ema rolliga. Selliste juhtivate naisadvokaatide kogemused väärivad jagamist, sest ilmselgelt on nad teinud oma elus midagi teistmoodi kui keskmine naiskolleeg. Neilt õppides võiksime jõuda selleni, et naine advokaadibüroo juhina oleks sama normaalne nähtus nagu meesjuht. Kas neid naisi on viinud kõrgele positsioonile erakordne haridus, palju töötunde, hea suhtlemisoskus, süsteemne töö eesmärgi nimel või juhus? Kui suurt rolli mängib naise edu saavutamisel tugivõrgustiku olemasolu, koduste tööde koormust jagav elukaaslane, inspireeriv eeskuju või toetav mentor? Täna näib veel, et advokaadibüroo juhiks on võimalik saada ainult meeletult töökal ja erakordselt andekal supernaisel. Mehe puhul piisab juhiks saamiseks lihtsalt andekusest ja töökusest?\nEesti ligi tuhandeliikmeline advokatuur on väike läbilõige Eesti ühiskonnast. Naisi ja mehi on meie seas peaaegu võrdselt, kuid büroodes on juhtrollis ja suurt kasumit jagamas enamasti mehed, nagu paljudes teisteski ettevõtlussektorites. Advokaadibürood ei ole selles osa sugugi erandlikud. Naiste osakaal advokaadibüroode juhtimises saab suureneda, kui suureneb naiste osakaal Eesti ettevõtete juhtimises tervikuna. Sellele saaks riik oma poliitikatega palju kaasa aidata.\nAga kindlasti saab ka iga naine ise oma karjääri oma valikutega edendada. Enamasti on ju igal noorel naisel võimalus valida endale tööandja, kes peab naiste panust väärtuslikuks ja soovib neid juhtimisse kaasata, ning toetav elukaaslane, kes on valmis oma osa kodusest koormast kandma. Saab valida ka seda, kas lasta end häirida stereotüüpsetest ootustest naisele või mitte, ning seda, kellest eeskuju võtta. Riigi ja naiste endi tarkade valikute tulemusel õnnestub meil ehk mõne aja pärast näha Eesti advokaadibüroode juhtide ja osanike seas sagedamini samasugust pilti, nagu valitseb täna Eesti Advokatuuri kui organisatsiooni juhatuses: 5:4 naiste kasuks.\n Eesti Advokatuuri liikmete küsitlemine seksuaalse ahistamise, tööstressi ja klaaslae teemal aastal 2020. Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskus RAKE. Tartu, 2020. Avaldatud: https://advokatuur.ee/est/advokatuur/uuringud\n Women in Work Index 2021. The impact of COVID-19 on women in work. Strategy& (Part of the PwC network). March 2021. Avaldatud: https://www.pwc.co.uk/services/economics/insights/women-in-work-index.html\n Vt selle kohta ka OECD statistikat https://stats.oecd.org/index.aspx?queryid=54753\n Liisa Pakosta: ühiskond pole siiani kohanenud sellega, et naised käivad tööl. Avaldatud: https://volinik.ee/artiklid/liisa-pakosta-uhiskond-pole-siiani-kohanenud-sellega-et-naised-kaivad-ka-tool/\n Palgalõhe alged on vanemahüvitise süsteemis. Kaja Kallas. 14.04.2016. Avaldatud: https://kajakallas.ee/blogi/palgalohe-alged-on-vanemahuvitise-susteemis/


Saaremaa naiskond alustab mänge Credit24 Rahvaliigas - Saaremaa Võrkpalli Liit\nSaaremaa naiskond alustab mänge Credit24 Rahvaliigas\nTuleval nädalavahetusel algab neljateistkümnes Credit24 rahvaliiga hooaeg. Saaremaa naiskonna esimene kohtumine on pühapäeval, 08.novembril Kuressaare Spordihoones kell 15.00, kus võetakse mõõtu VK Kramp Tallinnast.\nSel hooajal võtab Credit24 Rahvaliiga 1. tugevusgrupist (tugevaim) osa tervelt 9 võistkonda. Neist 4 naiskonda mängisid eelmisel hooajal 2. tugevusgrupis.\nSaaremaa naiste võrkpalli eestvedaja Kristi Põld: „Sellest sarjast ei ole naiskondi eelnevatel aastatel niipalju osa võtnud ja seega on hooajal mänge palju. Kõik võistkonnad on tublisti treeninud ja kindlasti on kogu turniiri tase väga tugev. Kerge meil kindlasti olla ei saa. Minu eesmärk on, et Saaremaa naiskond oleks ikka rahvaliigas esindatud. Saaremaa naised on kõik 13 aastat sellest võistlusest osa võtnud ja arvan, et sellest turniirist tuleks ka edaspidi osa võtta. Samas on rahvaliigast osavõtt mingi määral väljund siin treenivatele naistele” rääkis Kristi, kes loodab, et jõuda naiskonnaga finaalturniirile ja võita kõige kirkam medal.\nSaaremaa naiskond koosneb ainult Saaremaa mängijatest. Enamus elavad ja treenivad siin kohapeal, kuid sel aastal on „sisse ostetud“ 3 mängijat mandrilt, ehk siis mandrisaarlased – Gerda, Janet ja Johanna.\nSel aastal Saaremaa naiskonnas mängivad: Janne Järvalt, Gerda Kaubi, Cristin Lepp, Janet Lõbus, Kristi Põld, Elsa Putku, Johanna Raamat, Marju Selberg, Raili Sepp, Maria Varik, Jane Treima, Kristel Sild ja Kadri Aru.


The Belka rokkis Afganistanis sõduritele - Uudised - parnupostimees.ee\nAvaldatud 07.08.2012 kell 15:00 Lisatud reporter.ee video!\nThe Belka rokkis Afganistanis sõduritele\n: Täna pärastlõunal andis Afganistanis teenivatele Eesti kaitseväelastele meeleoluka kontserdi ansambel The Belka, teatas kaitseväe peastaap.\n„Tulime siia esinema hea meelega ja uhkusetundega. Need mehed riskivad siin oma eluga ka meie, väikese Eesti riigi bändi eest,“ ütles The Belka solist ja liider Ivo Orav. „Loodan, et suutsime selle kontserdiga kaitseväelaste ellu natukene vaheldust tuua ja tuju lõbusamaks teha.“\nRokkbänd The Belka esitas kontserdil oma kahe viimase plaadi, „Mehega teiselt planeedilt“ ja „Kiviaeg“ repertuaari.\nKaitseväe Afganistani kontingendi ülema kolonelleitnant Margus Koplimägi sõnul on eesti ansamblite esinemine Afganistanis väga tänuväärt tegevus.\n„See maandab sõdurite pingeid, eriti just praegu, pärast kolme pikka kuud teenistust. Võtame seda kui Eesti ühiskonna tänu meie senise teenistuse eest Afganistanis,“ ütles kolonelleitnant Koplimägi.


Retrostiilis tugitool on suurepärane dekoratiivne lisand teie eluruumi. Diivanil on toekas puitraam ning see on polsterdatud pehme mugava kunstnahaga, mis on mugavuse lisamiseks pehmendatud vahuga.\nTänu kvaliteetsele puitraamile on tugitool stabiilne ja vastupidav. Tagasihoidlik retrostiilis disain sobib igasuguse elutoa sisekujundusega.\nTugitoolist saab teie meelispaik vestlemiseks, lugemiseks, teleri vaatamiseks või lihtsalt lõõgastumiseks.\nMaterjal: puitraam + kunstnahast polsterdusega\nKogumõõtmed: 64,5 x 67 x 73,5 cm (L x S x K)


Sumokevad TTÜ Robotiklubis [TTÜ Robotiklubi]\nSumokevad TTÜ Robotiklubis\nSelle aastanumbri esimene pool on TTÜ Robotiklubi jaoks kulgenud ühe märksõna all – sumorobot. See ei ole hõlmanud endas ainult ühte sündmust, vaid tegu on olnud mitme kuu jooksul kestnud kursustega ning lisaks ülebaltimaalise sumorobotite võistluse Baltic Robot Sumo 2009 Tallinn Spring Cup korraldamisega.. Enne kui kõigest täpsemalt räägin, seletan lahti sumoroboti mõiste. Sumorobot on autonoomne robot, mis võistleb sumoringis ning eesmärgiks on vastane ringist välja toimetada. Idee on sama, mis sumomaadluses inimeste vahel, vahe seisneb selles, et kui maadluses on vastamisi inimesed, siis sumoroboti puhul robotid; teine suur erinevus on see, et robotid võivad olla ükskõik millise kujuga, tegu ei pea olema humanoidrobotitega.\n„Robot Igaühele” gümnasistidele\nTraditsiooniks on juba muutunud TTÜ Robotiklubi ja TTÜ Avatud Ülikooli koostöös korraldada robotiehitamise kursus „Robot Igaühele” gümnasistidele. See aasta toimus see juba kolmandat korda. Kui eelnevatel aastatel on ehitusülesandeks olnud valmistada valgustundlik robot ja tuld kustutav robot, siis see aasta sai õpilastele ülesandeks seatud valmistada sumorobot, mis vastaks rahvusvahelistele MiniSumo standarditele ehk põhikriteeriumiks peab olema see, et robot võib maksimaalselt kaaluda kuni pool kilogrammi. Kursusest võttis osa 16 gümnasisti jagatuna 6 võistkonda. Lisaks teoreetiliste robotiehitamise elementaarteadmiste omandamisele anti igale võistkonnale ülesandeks ehitada sumorobot, mis oleks võimeline võistlema Baltic Robot Sumo võistlusel. Tagantjärgi võib öelda, et võimalus ehitada robot, millega saab rinda pista teiste baltimaade robotiehitajatega, lisas õpilastele oluliselt juurde motivatsiooni ning tegutsemisindu, et omandada teadmisi ning ehitada võitjarobot. Kõik kursusest osavõtjad olid väga tublid, eriti tuleb esile tuua muidugi Renee Kaulerit oma robotiga Põrgupoiss, mis võitis MiniSumo robotite kategoorias esikoha 4. aprillil toimunud Baltic Robot Sumo 2009 Tallinn Spring Cup võistlusel. Etteruttavalt võib öelda, et tema oli ainuke, kes hoidis eestlaste lippu kõige kõrgemal s.t. tõi ainukese esikoha Eestile.\nRoomba robotite kursus tudengitele\nParalleelselt gümnasistide kursusega korraldas TTÜ Robotiklubi ka robotiehitamist TTÜ tudengitele endile. Kursus viidi läbi õppeaine „Mikrokontrollerid ja praktiline robootika“ (MHK0011) raames, märkusena võib öelda, et tudeng ei pidanud seda ainet deklareerima, vaid võis ka lihtsalt osa võtta. Tagantjärgi peab tunnistama, et soovijate suur arv tuli korraldajatele endilegi üllatusena ning väga paljud tudengid pidime kahjuks tagasi saatma - resurssid ning ruumipuudus seadsid omad piirid. Kursuse eesmärk oli osalejatele anda esmane kogemus robotitest ja nende programmeerimisest. Õpetamine põhines Roomba robotitel, mis on oma olemuselt tolmuimejarobotid, ning kursuse lõppeesmärk oli osaleda Baltic Robot Sumo võistlusel Roomba robotite kategoorias. 24 tudengit TTÜ-st moodustatuna 6 võistkonda võisid neid mehaaniliselt muuta ainult teatud piirini – olemuselt ja kabariitidelt pidid nad ikkagi jääma Roomba robotiteks. Palju andis siin mängida programmikoodi ja algoritmiga. Etteruttavalt võib öelda, et mehaanilise muutmise piiratus kahandas oluliselt võistluse vaatemängulisust, kuna 2 mehaaniliselt võrdset robotit ei suuda vastamisi sõites üksteist sumoringist välja lükata. Kursuse kokkuvõtvalt võib öelda, et kõik osalejad olid tublid ning jõudsid võistlema.\n4. aprillil toimus TTÜ aulas Baltic Robot Sumo 2009 Tallinn Spring Cup. Võistlus ise on kaks korda aastas toimuv Baltikumi robotiehitajate vaheline sumorobotite võistlus. Võistlust korraldatakse vaheldumisi Eestis, Lätis ja Leedus, seekord siis Tallinnas. Eelmisel ja samas ka esimesel karikavõistlusel Riias (13.09.08) võitis kolmekilogrammise põhikategooria TTÜ Robotiklubi robot „Slayer“. Seekordsel sündmusel oli kolm erinevat võistluskategooriat: Sumo(kuni 3kg), MiniSumo (kuni 0,5 kg) ja Roomba sumorobotite kategooria. Eestist osalesid võistlusel TTÜ Robotiklubi poolt läbi viidava vabaaine „Mikrokontrollerid ja praktiline robootika“ (MHK0011) 6 Rooomba kategooria robotit, „Robot Igaühele“ kursuse 7 (6 + 1, üks oli kursuse läbiviijate robot) MiniSumo kategooria sumorobotit ja lisaks veel klubiliikmete enda 2 kolmekilogrammist võistlusrobotit ehk siis kokku 15 võistkonda TTÜ Robotiklubi eestvedamisel, lisaks oli 3 võistkonda ka Tartust. Kõigi kolme Baltiriigi peale võttis võistlusest osa 36 võistkonda, mis on väga hea saavutus sellise noore võistlussarja kohta. Eestile jäi esikoht koju juba mainitud MiniSumo kategoorias ning teise koht saavutas 3 kg kategoorias robot „Killer”. Võistlussarja ametlikul kodulehel www.balticrobotsumo.org on ära toodud ka kõik tulemused ja osavõtjad ning lisaks leiab ka muud infot võistlussarja enda kohta. Võistluse korraldamise poole pealt peab suured tänud ütlema TTÜ-le ruumi ja audiotehnika rendi eest ning IT teaduskonnale ja TTÜ Üliõpilasesindusele finantsilise toetamise eest. Lisaks tänud ka TTÜ Filmiklubile ning TTÜ Fotoklubile, kes jäädvustasid võistuse meeldejäävaimad hetked.\nAvaldatud: mai 2009 TTÜ Tudengilehes Studioosus\nartiklid/sumokevad_2009.txt · Viimati muutnud: 2010/08/22 17:03 persoon peeter


Siiri Laidla: meie krutskiline emakeel - Arvamus - Tartu Postimees\nSiiri Laidla: meie krutskiline emakeel\nKuigi eesti keelel puudub grammatiline sugu, on mehed ja naised keelekasutuses ajalooliselt vägagi selgelt eristunud ja lahterdunud. Feministidele teeb see kõik küllap meelehärmi.\nNaljahambast keelemehed tavatsevad ikka rõhutada, et eesti keel on õnnetuke, kuna sel puudub tulevik ja sugu. Nii ongi. Eks ole kole elada sootuna ja tulevikuta. Ometi eesti keel elab veel. Elab, trotsides visalt peale tungivat inglise keelt ja üleilmastumist. Nupumehed on hoolt kandnud selle eest, et eesti keel igavaks ei muutuks. Ning needsamad keele- ja nupumehed on selle sootu keele pikkade aastasadade jooksul nii meestekeskseks kujundanud, et seda tagasi naistelembesemaks kallutada pole vist enam võimalik, feministide meelehärmiks.\nNagu näha, on juba selle kirjatüki sissejuhatuses mitu krutskit. Kuidas saab võidelda millegi tuleviku eest, millel tulevikku ei ole? «Sootuna» tähendab ju ka soostunud pinnaseta olekut. Siit näeme, et eesti keel on homonüümirikas. Naljahambad ei asu aga sugugi mitte suus (võibolla mõnel asuvad ka, silmahammastega silm silma vastu). Keelemehed – kes need on? Kas ehk mehed, kes oskavad tundliku ja oskusliku keelega õrnema soo hingekeeled helisema panna? Kas keelenaised suudavad sama?\nNupumehed nuputavad, aga millega võiksid tegelda nupunaised?\nKuigi eesti keelel puudub grammatiline sugu, on mehed ja naised keelekasutuses ajalooliselt vägagi selgelt eristunud ja lahterdunud.\nNaistemees – kõlab bravuurikalt. Meestenaine – mitte nii väga. Pigem tekitab see tiitel korralikus kodanikus pahameelt. Kõnemees, rahvamees – need on igati positiivsed tegelased. Aga kõnenaine, rahvanaine? Naine, kes kuulub rahvale? Kõnenaine võrdub lobamokk?\nTeadagi, kes see mees seal metsas on. Eks ikka seenemikk. Aga äkki elutseb seal hoopistükkis ka naisukene, seenemann?\nEesti keelele omast patriarhismi kohtab igal sammul. Pöialpoiss on teada-tuntud tegelane. Kuid pöialtüdruk? Neutraalsemad on päkapikud, nende hulgas võib ehk ka plikasid kohata.\n«Üks mehikene elutseb männikus, ta jalgupidi sügavas samblikus ...»\nTeadagi, kes see mees seal metsas on. Eks ikka seenemikk. Aga äkki elutseb seal hoopistükkis ka naisukene, seenemann? Laul seda ei väida. Ikka mehikene on tegija.\nPüüdkem alljärgnevaid eesti keeles kodunenud meesteameteid ja -olekuid asendada: rahvamees-rahvanaine, põllumees-põllunaine, jõulumees-jõulunaine, rännumees-rännunaine, pullimees-pullinaine, ninamees-ninanaine, vembumees-vembunaine, metsamees-metsanaine, suitsumees-suitsunaine, kalamees-kalanaine, voorimees-voorinaine jne. Kuidas kõlab?\nEks tundu ju need ametid ja olekud naiste suhtes omajagu solvavad, tekitades kummalisi allusioone? Kas kalanaine on näkineid? Mis vempe võiks visata vembunaine? Kui voorimees istub ilmselt oma vankril ja juhib setukat, siis millega tegeleb voorinaine? Ka suitsunaine kõlab pigem nagu suitsuräim, mitte suitsetamist nautiv naisinimene.\nKas ninanaine võiks olla eriti ninaka naispätikamba ninamees?\nLäbi aegade oleme austanud koolipapasid. Tänu «Kevadest» tuntud õpetaja Laurile ja paljudele väärikatele koolmeistritele alates koolipapa Jannsenist kuni härra Mauruseni on nad saanud tähenduse kui tugev ja kindel maa sool, kelle külvatud hariduseseeme kiduma ei jää. Neid kardeti ja austati, taheti nende juures õppida, nende mõjuvallas viibida.\nKas samasugune on ka koolimammade staatus? Pigem mitte. Koolimammadeks kipume pidama pensioniikka jõudnud õpetajannasid, kes praegusaja koolide pedagoogilistes kollektiivides valdava enamiku moodustavad. Ise nad mõistagi mammad olla ei soovi ega ole ka. Aga kes siis? Kas koolipreilid?\nTegelikult oleks tore nimetada neid kooliemadeks. Emalikku hoolt ja tähelepanu vajab õpilane sageli rohkemgi kui matemaatikavalemit. Emalik, samas range õpetajanna on koolijütsile haruldane õnnistus, millest aru saama hakkab ta sageli täismehena.\nTäismehena. Ega see ometi ole mees, kes on täis? Kes on aga täisnaine? Kas volüümikalt täissale?\nNiimoodi võib eesti keelega nagu palliga lõputult mängida. Mõlemad on ümmargused, ei algust, ei otsa. Ja see on põnev. Ausalt.\nProovige järele ning leiate, et kaunis emakeel, millele pessimistid mõnigi kord kadu on kuulutanud, tahab jääda meie toredaks kaaslaseks, olgu tulevikuta või mitte. Tuleviku peame talle tagama üksnes meie ise.


Sinu järgmine eesmärk – läbida ekstreemjooks – Ajakiri SPORT\nHomeAjakiri SPORTNr. 31 - 2017 augustSinu järgmine eesmärk – läbida ekstreemjooks\n16/08/2017 Nr. 31 - 2017 august 0\nRaamatu „Grit: The Power of Passion and Perseverance” autor Angela Duckworth kirjutab, et meie potentsiaal on üks asi, aga see, kuidas seda kasutame, hoopis teine. Erakordse saavutuse või eneseületuse saladus pole mitte talent, vaid karm järjepidevus. Ja täpselt seda üks ekstreemjooks sümboliseeribki.\nJoostakse selleks, et mitte kunagi vaadata tagasi, et ületada oma võimeid ning jagada kirge spordi ja eneseületuse vastu. Seikluslik jooks, mille korraldajad on lisanud rajale takistusi, on Euroopas ja USA-s tõusev sporditrend olnud juba pea kümme aastat. Tuntumad nendest – Tough Guy, Tough Mudder ja Warrior Dash – meelitavad korraga rajale tuhandeid spordihulle eesmärgiga viia end viimse pingutuse piirini. „What can I do to make them so horrified they wouldnt come again?” (mida ma saaksin teha, mis hirmutaks neid nii, et nad enam uuesti ei tuleks?), oli Tough Guy jooksu looja Billy Wilsoni vastus, kui temalt uuriti, kuidas ta võistlust planeerib. Viimasest Tough Guyst võttis osa ligi 7000 inimest.\nKas ainult segastele?\nAlgselt merejalaväelaste treeningutest inspireerituna on üle maailma välja kasvanud tuhandeid ekstreemjookse, mis pakuvad võimaluse end igapäevarutiinist ja mugavustsoonist välja murda. Mudas roomamine, plankude ja seinte ületamine, veetakistuste läbimine ja erinevad jõuülesanded käivad pea iga võistluse juurde. Pereliikmed ja sõbrad võivad sind täitsa segaseks pidada, kui selle ette võtad, kuid just ekstreemjooksul saab selgeks, kui tugev tegelikult ollakse. Kui keha karjub juba poole jooksu pealt, et see pole päris normaalne, siis ainult sisemine motivatsioon ja tugev vaim aitab järjekordse fucked-up takistuse ületada ja finišijoonele lähemale liikuda.\nEelkõige vaimne väljakutse\nJärjepidevus ja tahe nihutada oma piire, mis seni tagasi on hoidnud, teevad ekstreemjooksust ühe kõige erilisema spordivõistluse. Veelgi olulisem on, et kogetu aitab jõuda kaugemale ka teiste eesmärkide saavutamisel. Rajale seatud takistused pole vaid füüsilised tõkked, millest tuleb üle ronida, vaid eelkõige vaimsed väljakutsed, justkui mitmes teises eluvaldkonnas. Sõltumata sellest, kas oled olemuselt tiimimängija või eelistad üksi võistelda, arendab ekstreemjooks juhiomadusi. Nii nagu tiimis ei võeta kuulda inimest, kes ei kanna häid juhiväärtusi, ei vii ka sinu kehalised võimed kaugele, kui puudub enesekontroll ja -distsipliin, mis on olulised alustalad heaks juhiks olemisel.\nEkstreemjooks annab suurepärase võimaluse panna proovile oma südikus ja järjepidevus ning tunnetada, kui kaugele on keha valmis minema, enne kui tahab alla anda. Järjepidevus on aga midagi, millega on võimalik kindlustada, et keha ei loobu võitlemast enne kui vaja. Takistuste läbimine, füüsise šokeerimine ja ekstreemjooksul võistlemine õpetab mitte liiga vara alla andma, eriti kui tegelikult on su keha suuteline rohkemaks. Ühel võistlusel võib kokku olla kümneid ja kümneid takistusi, mis mõeldud ainult selleks, et jooks piinarikkamaks muuta. Kogu selle ülima pingutuse vältel pead end vaimselt laadima, motiveerima, sundima jätkama ja sundima keha edasi liikuma. Kui finišijoon edukalt ületatud, võid aga samale vaimsele tugevusele ja enda järjepidevusele loota ka teistes ebameeldivates ja rasketes olukordades.\nKatkestamine pole valik\nKilomeeter kilomeetri järel, ületades järjekordseid võimatuid takistusi, ujudes sogases vees ja roomates läbi muda jõuad tõenäoliselt mitu korda peast läbi lasta põhjuseid, miks alla anda, ning küsid endalt, miks sa ometi seda teed. Rajal olles tead aga, et katkestamine pole valik ning su ainus võimalus on aktsepteerida väljakutset ja võimalikku põrumist. Täpselt sama küsimust on ilmselt igaüks küsinud oma igapäevaelus, ainsa erinevusega, et rajal olles on võimalik oma vastust sellele küsimusele treenida. Võistluse käigus oled ühtäkki teises keskkonnas, oma mugavusstsoonist väljas, ning õpid kohanema ja nihutama oma piire, et jõuda järjest kaugemale.\nJookse enda jooksu\nEkstreemjooks sümboliseerib midagi rohkemat kui lihtsalt jooksu, selle taga peitub inimeste tohutu tahe end ületada ja oma võimeid proovile panna. Kuidas aga selliseks katsumuseks valmistuda, et jooks sulle pettumuseks ei osutu ja kogeksid finišijoonel ülimat eneseületuse emotsiooni? Juba vähem kui kuu aja pärast toimuva PassionRuni loosungiks on „Run your own Race!” (jookse oma jooksu), mis oleks ka ehk esimene samm, millest alustada. Jookse enda jooksu, pea meeles, et eelkõige registreerusid võistlusele eesmärgiga nautida sporti ja võimalust end ületada. Rajal olles pole oluline, et oleksid esimene, vaid et suudaksid pidevalt ja kindlalt oma võimeid realiseerida.\nValmistu jooksuks mitmekülgse treeninguga. Võid kindel olla, et üks ekstreemjooks tähendab kõvasti tõuse, ronimist ja ülakeha jõu kasutamist, et takistusi läbida. Kui tavalisel jooksurajal on tempo ja pulss suhteliselt ühtlased, siis ekstreemjooksul kulgeb jooksmine pigem intervallidena, kus karmid tõusud viivad pulsi kiiresti maksimumi lähedale ning jalad piimhapet täis. Vahepealsed laugemad ja takistustevabad rajalõigud annavad võimaluse end koguda, et kohe peagi vette hüpata, mudas roomata, sein ületada ja seejärel jälle mäkke joosta.\nMugav riietus ja õiged jalanõud\nÜldlevinud reegel on, et mida vähem riideid, seda lihtsam on joosta. Rajal olles tuleb läbida hulgaliselt vee- ja mudatakistusi, mis muudavad riided raskeks ja lõpuks takistavad jooksu. Õige valik oleks kerged niiskusthülgivad ja sünteetilised materjalid. Pea igal võistlusel on inimesi, kes kaotavad mudamülkas või veetakistust läbides oma tossu. Kasuta jalanõusid, mis on mugavad ja istuvad hästi, ning veendu stardis, et paelad korralikult kinni saavad. Arvesta võimalusega, et lõpetades pole su riided ja jalanõud enam nii säravad, kui nad enne olid. Kõige uuemad trenniriided pole seega ehk parim valik.\n„Tangi” ennast piisavalt\nRaskele rajale lisaks mõjuvad kehale šokeerivalt läbitavad veetakistused, kus tekib ka suurem krambioht. Jälgi, et keha oleks eelnevalt korralikult „laetud” – päev enne ja võistluse hommikul on oluline piisavalt süüa, et kehal karmiks katsumuseks kõik vajalikud valgud, süsivesikud ja mineraalid olemas oleksid. Veendu siiski, et hommikuse söömise ja stardi vahele jääks piisavalt aega. Pea meeles, et jooksid piisavalt, ja kasuta rajal teeninduspunktis võimalust juua spordijooki.\nTegutseda saab ainult ise\nEhkki ekstreemjooksu läbimine võib olla kuratlikult ränk, teeb selle kindlasti kergemaks kõigi jooksul osalejate vaheline vendlus, ühine eesmärk ja sõbrunemine – hulk takistusi läbitakse üheskoos, aidatakse rasketel hetkedel ja motiveeritakse edasi pingutama. See on midagi erilist, mida ei koge mitte kusagil mujal kui ainult ise rajal olles. Neil tõusudel, mudakraavides ja esmapilgul võimatutel takistustel, kus tundub, et viimnegi jõuvaru on otsas, liigud sa endiselt koos teistega edasi. Pole midagi paremat kui finišijoont läbides saavutatud rahulolu ja teadmine, et oled suutnud end ületada.\nOmeti saame ainult ise olla piisavalt julged, et astuda vastu väljakutsetele nii igapäevaelus kui spordis. Jääb sinu otsustada, kas võtad ette tulevaid takistusi kui probleeme või võimalust saada tugevamaks ja paremaks.\n20. augustil Jõelähtme vallas Ülgasel toimuva PassionRuni korraldajad lubavad osalejale, et see on midagi suuremat kui lihtsalt jooks ja võistlus konkurentidega. Selleks on kokku pandud kaheksakilomeetrine rada Põhja-Eesti kõige karmimal maastikul, mis „kaunistatud” üle kahekümne tehisliku takistusega. Mine naudi hetke, mille korraldajad on sulle loonud, ja pane proovile oma tõeline tahe!\nTekst: Jörgen Martin\nFotod: Shutterstock.com / Sten Martin\nUltrasportlane Leivo Sepp: valu teiseneb ja muutub…


Tallinna Tervist Edendavad Koolid: Esimene loeng „Lapsevanemate ja koolinoorte toetamine laste ja noorukite riskikäitumise vähendamisel“ projekti raames toimus!\nEsimene loeng „Lapsevanemate ja koolinoorte toetamine laste ja noorukite riskikäitumise vähendamisel“ projekti raames toimus!\nLoeng meie kooli 1.-4. klasside lapsevanematele toimus eile, emotsioone ja muljeid jätkub kindlasti mitmeks päevaks. Kohal olid mitmed algklassilaste vanemad, mis on väga positiivne. Tore, et täiskasvanud said aega leida, et pärast pikka tööpäeva kooli tulla.\nKäsitleti mitmeid aktuaalseid ja vajalikke teemasid, sealhulgas lapse seksuaalsust ja arengut, räägiti ka alkoholist. Vanematele anti soovitusi millal ja kuidas võiks oma lapsele seksuaalsusega seotud küsimustele vastata. Lisaks arutati ka reageerimist erinevatele küsimustele, mis oma lapsel tekivad ning põgusalt räägiti ka meediast, interneti võimalustest ning ohtudest.\nLapsevanemad olid aktiivsed ning esitasid mitmeid küsimusi. Nad osalesid arutelus ning rikastasid loengut oma kogemuste, kommentaaride ning lapsepõlvemälestustega.\nVäga meeldiv, et koolitaja Irje Tammeleht näitas erinevaid raamatuid laste seksuaalsusest ning andis ka lugemissoovitusi. Mõned näited huvitavatest raamatutest: Klaus Verch - „Oliver ja Ulrike avastavad seksuaalmaailma“ (1991); Raisa Cacciatore – „Laste seksuaalkasvatus“ (2008); Katerina Janouch – „Nii tulin mina“ (2006).\nNüüd ootame 12. aprilli, mil Kadrioru Saksa Gümnaasiumi 5.-8. klasside lapsevanematele tuleb loenguga Pille Kütt, kes räägib meedia ja interneti võimalustest ja ohtudest, abi saamise võimalustest ning alkoholismi ja narkomaania ennetusest.\nRegistreerimine ja lisainfo: http://www.ksg.edu.ee/et/uudised/259-loengud-lapsevanematele\nTeemad Kadrioru Saksa Gümnaasium, loeng


Apartment Demokraticheskaya 43 Adler Venemaa - Hotellide suurimad allahindlused\nMajutuskoha Apartment Demokraticheskaya 43 allahindlus\nDemokraticheskaya 43, Kv. 71 71, Adler kesklinn, Adler, Venemaa, 354340 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Apartment Demokraticheskaya 43\nIdeaalne lõbuks ja lõõgastuseks, paikneb Apartment Demokraticheskaya 43 linna Adler alal Adler kesklinn. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nApartment Demokraticheskaya 43 teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, parkla, peretuba, lift, lemmikloomad lubatud.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli suusatamine, kalastamine, veesport (motoriseerimata) on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Apartment Demokraticheskaya 43 on tark valik Adler reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


SÕNUMITOOJA: Lahemaa ehedad talud teevad avatud uste päeva (Arenduskoda)\n4. mai 2011. a\nKoostöövõrgustikel Ehedad Elamused Lahemaal (KEEL) talud kutsuvad laupäeval, 14. mail endale külla.\nLahemaa rahvuspargis tegutsevad ja võrgustikku KEEL liitunud 12 talu ootavad laupäeval, 14. mail peresid, koostööpartnereid ja teisi huvilisi avatud uste päevale kella 10-16.\nLahemaa Harju poolsest piirkonnast saab tutvuda Kuusalu valla Uuri külast Iisaka lambakasvatus-ja käsitöötaluga ning Kõnnust Paunapõllu ratsataluga. Lääne-Viru poolelt on uksed avatud Vihula vallas Võsu külje all Jaanioja käsitöötalus. Käsmu meremuuseumis, Sireli puhketalus, Karepa ürdiaias ja kunstigaleriis, Toolse jaanalinnutalus, Toomarahva turismitalus ja Arma ratsatalus. Kadrina vallast on külalistele avatud Linnumäe loodustalu koos Õnnela Külalistemajaga, Madi puhketalu ning Kuusiku loodustalu. Lähemat infot saab internetist võrgustiku kodulehelt www.ehedad.ee.\nMitmele poole palutakse end eelnevalt registreerida, et osataks külaliste arvuga arvestada.\nKohaliku toidu projekt\nKEEL on käivitanud koostöös MTÜga Arenduskoda rahvusvahelise LEADERprojekti „Loving local values" - kohalikud tooted ja toit ning nende väärtustamine. Seda on plaan läbi viia koos Soome Kymenlaakso maakonnast Sepra ry ning Pohjois-Kymen Kasvu ry tegevusgruppidega.\nMullu sügisel käisid KEELi ja Arenduskoja esindajad Soomes projekti asjus kokku leppimas. Koostöölepingu läbirääkimisi peeti pärast seda interneti vahendusel ning Arenduskoda allkirjastas Soome partneritega koostöölepingu veebruaris.\nArenduskoja juhatus kinnitas toiduprojekti märtsi alguses, see on esitatud PRIAle rahastuse saamiseks.\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Leader tegevusgrupi ARENDUSKODA piirkonna Maaelu arengukava 2007 - 2013 Leader meetme projekt (2009.a.). Toetuse saaja: MITTETULUNDUSÜHING KOOSTÖÖVÕRGUSTIK EHEDAD ELAMUSED LAHEMAAL, toetatavad tegevused: TourEst 2010 messil osalemine, KEEL liikmete teenuste õppeesitlusreisi korraldamine ning kodulehe esitlemine, KEEL liikmete ühise interneti kodulehekülje loomine ja haldamise käivitamine, Kohaliku toidu seminari ja projekti partnerite ümarlaua korraldamine. Toetuse suurus: 6 029 eurot. Allikas: PRIA veebileht www.pria.ee/et/toetused/valdkond/leader/leader_projektitoetus_2009/


Prokurör küsib maksupettuses süüdistatavale Lauri Laubrele reaalset vanglakaristust\nRiigiprokurör Laura Vaik taotles muusikaärimees Lauri Laubrele 2,5 aastast vangistust, millest 6 kuud tuleks reaalselt ära istuda.\nTallinna Linnakohus kuulas maksupettuses süüdistatavate Lauri Laubre (43), Marge Reintami (43), Krista Ratase (39) ja maksupettusele kaasaaitamises süüdistatava Ermo Koldi (28) kriminaalasjas poolte vaidlusi ja kohtualuste viimast sõna.\nLaubre ütles viimases sõnas, et pole kriminaalkuritegu toime pannud ja palus kohtul ennast õigeks mõista. Ka teised kohtualused palusid kohtul ennast õigeks mõista. Ükski kohtualustest pole ennast protsessi vältel süüdi tunnistanud.\nKohtualuste advokaadid Tarvo Lindma, Aivar Pilv, Andres Alas ja Tõnu Meidra taotlesid oma kaitsealuste õigeksmõistmist kuriteo koosseisu puudumise ja tõendamatuse tõttu.\nProkurör taotles Laubre karistamist kahe ja poole-aastase vangistusega, millest reaalselt tuleks kanda kuus kuud ning kaks aastat tingimisi nelja-aastase katseajaga.\nReintami suhtes taotles prokurör kahe aasta ja kahe kuu pikkust vangistust, millest kolm kuud tuleks kanda reaalselt ja ülejäänud aeg tingimisi nelja-aastase katseajaga.\nRatasele taotles prokurör ühe ja poole aastast ning Koldile ühe aasta ja kahe kuu pikkust vangistust tingimisi kolme-aastase katseajaga.\nKõigil kohtualustel tuleks ühiselt tasuda tsiviilhagi summas 12 miljonit 467 tuhat 072 krooni. Kohus langetab otsuse 16. mail.\nSüüdistuse järgi pandi õigusrikkumised toime sel ajal, kui Laubre kuulus OÜ Fix Com, OÜ Seaside Muusikaagentuur, AS-i IS Muusikaklubid, AS-i Noxtun, AS-i IM Konsultatsioonid ja AS-i Rand juhatusse ja seega vastutas nende äriühingute tegevuse eest.\nSüüdistuse järgi jätsid Laubre juhitud ettevõtted aastatel 1996-2001 riigile maksudena tasumata 12, 4 miljonit krooni.\nKohus rahuldas osaliselt Laubre hagi tema au teotamise osas


ST Hotel Apartment - Benin City - Hotels.com\nST Hotel Apartment, Benin City, Edo, NigeeriaSihtkoht\nLaste bassein. Pilt 1/34.\n1 / 34Laste bassein\nKuningate väljak – 11,6 km\nOba palee – 11,7 km\nSamuel Ogbemudia staadion – 13 km\nBenini Ülikool – 14,6 km\nWestern Delta ülikool – 28,8 km\n1 Dr Steve Drive, opposite Pan Ocean, Benin City, Nigeeria\nKas ST Hotel Apartment võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, ST Hotel Apartment pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas ST Hotel Apartment pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas ST Hotel Apartment lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on ST Hotel Apartment kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Jonvee Kitchen and Bar (7,7 km majutuskohast), Mr Biggs (8,5 km majutuskohast), Chinese Restaurant (9,1 km majutuskohast).\nMida majutuskohas ST Hotel Apartment ja selle ümbruses teha saab?\nST Hotel Apartment pakub järgmisi võimalusi: välibassein ja treeningsaal.