Flu Shot: tõde ja midagi, kuid tõde - Sinusiit 2019\nGripivaktsineerimist kasutatakse viiruste leviku tõkestamiseks inimkogukondades. Eriti soovitatav on gripivaktsineerimine suletud asutustes, näiteks koolides, lasteaedades, supermarketites ja haiglates. Korralikult läbiviidav gripivaktsineerimine takistab viiruse levikut, katkestab selle transformatsiooni ahela. Nagu näitab praktika, kui rohkem kui 40% meeskonnaliikmetest on gripi vastu vaktsineeritud, ei ületa vaktsineerimata inimeste arv 10%.\nGripiviirus muutub pidevalt, seega arendatakse igal aastal välja uus vaktsiin. Pärast selle kasutuselevõttu toodab organism kaks nädalat kaitsvaid antikehi, mis kestavad terve aasta. Kui inimene haigestub pärast vaktsineerimist, on antud juhul gripp kergem.\nKas on levinud gripp?\nIga inimene otsustab endale, kas saada grippi. See sündmus on vabatahtlik. Esinevad inimeste kategooriad, kellele tuleb vaktsineerida:\nKrooniliste somaatiliste (mitte-vaimsete) haigustega patsiendid;\nSageli haige ARI;\nKooliealised lapsed ja koolilapsed;\nMeditsiiniteenistuste töötajad, teenindussektori töötajad, transport, haridusasutused.\nInaktiveeritud (surmatud) gripivaktsiin sisaldab gripiviiruste A ja B puhastatud antigeene (mis on organismist võõras, põhjustades antikehade moodustumist organismis).\nGripivaktsiini koostist iga hooaja kohta määrab kindlaks Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Euroopa Ühendus, USA Tervishoiu Juhatus ja Austraalia (tavaliselt on põhja- ja lõunapoolsete poolkera iga-aastase koosseisu erinevused).\nKuidas saavutatakse vaktsiini ohutus?\nVaktsiinid on ohutud, kuna need läbivad mitmeastmelise puhastuse, neil puudub säilitusaineid ja elavhõbedat sisaldavaid aineid. Seetõttu võib vaktsineerida lastele vanuses üle kuue kuu.\nParim on vaktsiini sisseviimine intramuskulaarselt või subkutaanselt (tavaliselt seda meetodit kasutatakse patsientidel, kellel on verehüübimisega probleeme) enne gripihooaja algust. Flu vaktsineerimine toimub igal aastal.\nKuna gripiviiruse struktuur muutub pidevalt, tuleb vaktsineerimine läbi viia igal aastal.\nÜle 6-aastastele lastele ja täiskasvanutele antakse ühekordne annus, mis sisaldab 0,5 ml vaktsiini.\nImikutel ja kuni 6-aastastel lastel manustatakse kaks annust 0,25 ml vaktsiiniga, mille intervall on 4 nädalat (kui lapsele on eelnevalt vaktsineeritud, piisab, kui talle manustatakse üks annus, mis sisaldab 0,25 ml vaktsiini).\nKuidas organism reageerib vaktsineerimisele?\nKõrvaltoimed on väga haruldased. Väike rühm inimesi võib vaktsineerimiskohta hägustada ja paisuda, temperatuur võib veidi tõusta ja võib tekkida lihasvalu. Ebasoodsad sümptomid kaovad üksi (tavaliselt 1-2 päeva jooksul).\nVahel inimesed, kes on allergilised, allergilised reaktsioonid vaktsiini üksikutele komponentidele.\nGripivaktsiini ei tohi manustada kõrgel temperatuuril ja vaktsineerimist ei tohiks anda inimestele, kellel on kana munade või muude vaktsiini komponentide suhtes ülitundlikkus. Anafülaktilise (allergilise) reaktsiooni vältimiseks peate pärast vaktsiini manustamist olema meditsiinilise järelevalve all 30 minutit. Gripivaktsiini puhul on spetsiifilisi vastunäidustusi.\nTe ei saa grippi leevendada, kui:\nIsik on kana munavalgele allergiline - sel juhul võib vaktsiin põhjustada allergilist reaktsiooni;\nSelliste vaktsineerimiste puhul esines tõsiseid reaktsioone;\nVaktsiini manustamise päeval tuvastati külma või nakkushaiguse nähud;\nKroonilised tervisehäired on raskendatud - sellisel juhul peate ootama, kuni kõik haiguse sümptomid kaovad.\nLoomulikult on ka teisi põhjuseid, miks vaktsineerimine tuleb keelduda, kuid arst otsustab seda juba individuaalselt.\nSüstekohas tekivad tavaliselt kohalikud vaktsineerimisreaktsioonid: punetus, kerge turse, raskustunne süstekohal. Kõrvaltoimed ilmuvad 1-2 päeva pärast vaktsineerimist ja 2-3 päeva mööduvad ilma jälgi.\nÜldised reaktsioonid - väike temperatuur (kuni 38 ° C), isu kaotus, halb enesetunne. Ärge hirmutage: see tähendab, et vaktsiin "töötab".\nKuid kui temperatuur tõuseb 38,5 ° C ja kõrgemale, tekib nõrkustunne ja nõrkus, väljendunud turse, valu ja supressioon süstekohas, siis on need kõrvalekalded normist. Sellisel juhul konsulteerige kindlasti arstiga.\nVaktsiinid gripi ennetamiseks\nGripi vältimiseks kasutatakse praegu erinevaid vaktsiine. Igal vaktsiinil on oma eelised. Kõige odavam on kodumaine Grippoli vaktsiin. See pakub tõhusat kaitset viiruse eest. Seda teevad nad lastele tasuta koolides, lasteaedades jne.\nImporditud vaktsiinid kuuluvad keerukama mitmeastmelise puhastamiseni. Seetõttu võivad kõrvaltoimed (palavik, halb enesetunne, peavalu, punetus, lööve) esineda vähem.\nTe ei pruugi tunda gripivaktsiini nime. Tootjad toodavad aastas uut ennetavaid ravimeid. Enne vaktsineerimist on kõige parem konsulteerida nakkushaiguste spetsialisti või arstiga.\nInaktiveeritud (mitteelavad) vaktsiinid (Influvac, Agrippal) sisaldavad gripiviiruse pinnaantigeene (osakesi, mis soodustavad antikehade tootmist). Kaitse on mõnevõrra madalam, kuid vaktsiini ohutus on suurem. Selliste vaktsiinidega võib vaktsineerida isegi rasedaid ja imetavaid naisi. Inaktiveeritud vaktsiine võib manustada 6 kuu vanustele lastele.\nSplit-vaktsiinid (vacifreep, põgenenud, fluarix) sisaldavad hävitatud viiruse osakesi ja on üsna efektiivsed ja ohutud. Eraldatud vaktsiinide suure kliirensi tõttu puuduvad viiruse lipiidid ja kanaembrüo proteiinid.\nFlu shot. Funktsioonid Argumendid vastu ja vastu\nHaigus, mille sümptomid on väga sarnased gripile, kirjeldas legendaarne ravitseja Hipokraat. Siiski on väga raske täpselt öelda, millal see haigus sai inimese kaaslaseks, kuna gripi epideemia (gripi vana nime) ründab korrapäraselt kogu maailma elanikkonda. Veelgi enam, see salakaval viirus muutub pidevalt ja muteerub, nii et meil on sealiha, linnud jne gripp. Sellepärast on viimastel aastatel muutunud väga populaarseks gripivaktsineerimine, millest arutatakse.\nMis on tõesti ohtlik gripp?\nGripp on äge nakkav viirushaigus, mis mõjutab peamiselt hingamisteid. Tema sümptomiteks on palavik, lihaste ja luuvalu, köha, külmavärinad jne. väga sarnane ARVI sümptomitega, erinevusest, et gripp on palju raskem ja valulik.\nGripiviiruse põhjustaja on ortomiksoviiruse gripiviirus, mida edastab õhupõhised tilgad. Teadlased jagunevad selle kolmeks: A, B ja C. Esimest neist peetakse kõige raskemateks ja ohtlikumateks; see, kes võib olla surmav, põhjustab maailmas pandeemiat ja epideemiat. Inimesed kerkivad B ja C kergemini taluma ning võivad mõnedes piirkondades põhjustada väikesi, lokaliseeritud haigusjuhtumeid.\nEnamik meie kaasmaalasi ravib grippi üsna lihtsalt ja hooletult, püüdes kannatada isegi kõige raskema haiguse vormis jalgadel. See on väga suur viga, kuna gripp võib põhjustada mitmeid igasuguseid tüsistusi, sealhulgas:\nMeningiit ja arahhnoidiit;\nSüdamepuudulikkus: müokardiit, südamepuudulikkus;\nOlemasolevate haiguste ägenemine.\nSügis-talvisel perioodil, mil esineb enamus epideemiat, hakkavad arstid alati rääkima gripivastastest ennetusmeetmetest, millest üks on vaktsiin.\nTuleb märkida, et gripi vastane vaktsineerimine ei ole meie riigis kohustuslik meede ja see ei kuulu riiklikku immuniseerimiskava, kuid enamik arste soovitab seda tõhusaks kaitseks haiguse vastu.\nKaasaegsed gripivaktsiinid on ravimid, mis sisaldavad haiguse põhjuslikku ainet nõrgestatud või inaktiveeritud (tapetud) vormis. Nad ei pruugi põhjustada nakkust ega tõsiseid tüsistusi, vaid aitavad kaasa kehas stabiilse immuunsuse tekkimisele. Täna on elanikkonna immuniseerimiseks kasutatud mitut tüüpi vaktsiine, mis erinevad üksteisest, kuna need sisaldavad gripiviiruse erinevaid koostisosi.\nKõige tavalisemad on täna inaktiveeritud vaktsiinid, mis sisaldavad surnud viiruseid või nende osi. Siiski on mitmeid elusvaktsiine, mis sisaldavad elusat nõrgestatud (nõrgestatud) gripiviiruse patogeneene, mis on nasaalseks manustamiseks kasulikud.\nInaktiveeritud (tapetud) gripivaktsiinid võivad olla terved rakud, subühikud ja split (jagatud). Igal neist on oma omadused, eelised ja puudused.\nTerve virioni vaktsiinid. Sellised ravimid sisaldavad patogeeni täisrakke ja neid peetakse kõige reageerivamaks, see tähendab, et need võivad põhjustada üsna tugevaid vaktsineerimisjärgseid komplikatsioone. Kuid seda tüüpi vaktsiin suudab kõige tõhusamalt moodustada immuunsuse haigusele.\nPurustatud vaktsiin. Lõhestatud vaktsiinid sisaldavad hävitatud gripiviirusest saadud sisemisi ja pinna valke. Sellist tüüpi profülaktilisi ravimeid peetakse kehas suhteliselt ohutuks, kuna haiguse tekitaja on täielikult hävinud.\nAllüksus. Selle tüüpi vaktsiinid koosnevad ainult haiguse viiruse pinnapealsetest, hästi puhastatud antigeenidest, seetõttu on neil ka madal reaktogeensus.\nMilliseid vaktsiine kasutatakse Venemaal?\nPraegu on Vene Föderatsiooni territooriumil registreeritud 11 erinevat tootjat: kaks elus nina ja kolm subühikut, split ja terve virionvaktsiine. Lisaks sellele valmistatakse iga ravimit erinevate gripi tüvede põhjal, mida WHO soovitab.\nGrippol. Tootja - "Immunopreparat", Venemaa. Viimase põlvkonna vaktsiin, mida iseloomustab madal reaktoongeensus. Lisaks sisaldab see tugevat immunomodulaatorit polüoksidooniumi, mis suurendab vaktsiini toimet.\nInfluvac. Tootja - Solvay Pharmaceuticals, Holland. Ravimit peetakse üheks kõige populaarsemaks SRÜ riikides ning seda soovitatakse laste ja krooniliste haigustega inimeste vaktsineerimiseks.\nAgrippal. Tootja - Kyron SP, Itaalia. Vaktsiin ei sisalda elavhõbeda säilitusaineid ja sellel on kõrge puhastamise tase, mistõttu seda soovitatakse kasutada rohkem kui 40 riigis üle maailma.\n"Waxigripp". Tootja - Aventis Pasteur, Prantsusmaa. Aventis-Pasteur on vanim vaktsiini tootja Euroopas, nii et Vaxigripp on tunnistatud maailma üheks ohutumaks ennetava ravimina. Ei sisalda säilitusaineid ja on läbinud mitmeastmelise puhastamise ja kontrolli.\n"Fluarix". Produtsent - ettevõte SB Biologicals, Belgia. Hästi ja samal ajal on vaktsiini puudumine üsna kõrge (99 μg / 0,5 ml) gripiviiruse valk, see tähendab, et see on väga efektiivne, kuid see võib põhjustada mõningaid kõrvaltoimeid.\nBegrivak. Produtsent - firma Kyron Bering, Saksamaa. Kõigist olemasolevatest lõhestatud vaktsiinidest on see ravim kõige tõhusam - kaitsvaid antikehi toodetakse 100% vaktsineeritud patsientidest. Kõrvaltoimed on väga haruldased.\n"Grippovak." Tootja - Ettevõte bakteripreparaatide tootmiseks, Peterbur, Venemaa. Nagu mis tahes muu täisrakkude vaktsiin, võib ravim põhjustada kõrvaltoimeid. Selle peamised eelised on taskukohane ja taskukohane hind.\nInaktiveeritud gripivaktsiini eluaat-tsentrifuugi vedelik. Tootja - "Immunopreparat", Venemaa. Sellel on Grippovacile sarnased eelised ja puudused.\n"Ultravak". Tootja - MIBP Manufacturing Enterprise, Venemaa. Ravim on saadaval kahes vormis: täiskasvanu ja laps. Vaktsiini peamine omadus on see, et seda manustatakse mitte süstimise teel, vaid nasaalselt, st see süstitakse nasaalsesse kanalisse spetsiaalse jaoturiga. Kuna vaktsiin sisaldab nõrgestatud, kuid elavat gripiviirust, ei soovitata seda alla kaheaastastele lastele.\nKuidas vaktsiini valida?\nVaktsiini valimisel on väga oluline võtta arvesse kõiki tegureid, sealhulgas inimeste tervislikku seisundit, organismi omadusi ja gripi tüvesid, mida vaktsiini valmistamiseks kasutati.\nAsjaolu, et gripiviirusel on võime muteeruda, ilmuvad regulaarselt selle haiguse uusi tüvesid. Selleks, et ennustada, millised konkreetsed tüved tulevad hooajaks teatud piirkonnale, on kogu maailmas loodud sadu eriotstarbelisi laboratoreid. Maailma Terviseorganisatsiooni koostatud uuringute põhjal koostab aastaaruanne, mis pakub vaktsiiniettevõtetele konkreetseid soovitusi.\nNäiteks Californias, Massachusettsis ja Victoria tüved levisid SRÜ riikides 2013. aastal ja need sisaldusid kõikides profülaktilistes ravimites. See tähendab, et vaktsiini valimisel on oluline pöörata tähelepanu sellele, et see on järgmise hooaja jaoks asjakohane.\nSellisel juhul tekib loogiline küsimus: kas WHO teeb viga? Tuleb märkida, et viimase 20 aasta jooksul on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitused enam kui 90% langevad kokku tegelikuga, mistõttu on viga tõenäosus väga madal.\nMillal ja kellele peaks vaktsineerima?\nSpetsialistid on tungivalt vaktsineeritud gripi vastu väga mitmesuguseid inimeste kategooriaid. Need hõlmavad järgmist:\nLapsed, kes osalevad eelkooli- ja õppeasutustes;\nIsikud, kelle erialane tegevus on seotud avalikkusele ja avalike kohtade või transportimisega: müüjad, ettekandjad, lennurajad ja muud;\nInimesed, kes elavad hostelites, hooldekodudes jne, samuti sõjaväelased;\nInimesed, kes kannatavad südame, kesknärvisüsteemi, vere, neeru, hingamisteede, sisesekretsioonisüsteemi, HIV diagnoositud patsientide raskete krooniliste haiguste all;\nInimesed, kellel on sagedased külmetushaigused ja ARVI.\nLisaks sellele on olemas konkreetne isikute nimekiri, kelle jaoks see vaktsiin on kohustuslik.\nSee hõlmab eelkõige õpetajaid, bioloogiliste vedelikega töötavaid laboritehnikuid, põllumajandustöötajaid, loomakasvatajaid jne. - üldiselt kõigile, kellel on suurem risk gripi tekkeks.\nTavaliselt on Vene Föderatsioonis esinev gripiepideemia ajavahemikul oktoobrist maini, nii et vaktsineerimine on kõige parem suvekuudel, nii et keha oleks aeg arendada kaitsvaid antikehi.\nKõik gripivaktsiinid (välja arvatud elusine nina) manustatakse rangelt intramuskulaarselt patsientidele: täiskasvanud - õla deltoidlihase piirkonnas, alla kolmeaastastel lastel - reide. Narkootikume naha alla või intravenoosselt on võimatu süstida, sest vaktsineerimine ei anna sel juhul soovitud tulemust. Süstimine tuharani ei ole samuti soovitatav - on oht kiududele sattuda, mistõttu ka menetlus ei toimi.\nSuurte uuringute andmetel on gripivaktsiinide tõhusus väga kõrge - enam kui 90% vere vaktsineeritud patsientidest hakkavad tootma vajalikke antikehi. Selle näitaja võib siiski mõjutada ka mõningaid tegureid: valmististe ladustamistingimused, kehaomadused, epidemioloogiline olukord jne\nLoomulikult ei saa ükski vaktsiin täielikult kaitsta inimest gripist, kuid kui vaktsiiniga inimene ikkagi nakatub grippi, haigus jätkub kergesti ja ilma tüsistusteta. Tuleb märkida, et kõik inimesed, kes surid gripi all, ei olnud ükski vaktsineeritud inimene.\nKõige vähem reageerivad kõik tüüpi vaktsiinid on subühikud ja split-vaktsiinid - need tekitavad väga harvadel juhtudel tüsistusi. Üldiselt tuleb märkida, et 45 miljonil vaktsineerimisel täheldati ajavahemikul 2009-2013 45 erakordselt tõsiste komplikatsioonide ja 23 surmajuhtumit.\nViiruse antikehad toodetakse tavaliselt 14... 21 päeva jooksul pärast süstimist; see tähendab, et pärast seda perioodi on võimalik öelda, et isik on gripist kindlalt kaitstud.\nKui kaua immuunsus kestab?\nVaktsineerimisjärgse immuunsuse kestus sõltub paljudest teguritest, kuid keskmiselt kestab see 9-12 kuud.\nIseloomustab laste vaktsineerimist\nPärast kuut kuud saab lapsi vaktsineerida gripi vastu, seetõttu on kõige parem kasutada "pehmeid" split-vaktsiine. Kui lapsel ei ole varem olnud grippi ja talle antakse süst esmakordselt, tuleb vaktsiini manustada kaks korda ühe kuu pikkuse intervalliga, muidu vaktsineerimine on ebaefektiivne.\nEnne vaktsineerimist tuleb läbi viia üldarstide ja pediaatri uuring, et viia läbi üldised laboratoorsed uuringud.\nLoe rohkem siin vaktsineerimise ettevalmistamise üldeeskirjade kohta.\nUmbes 8-12 patsiendil 100st võib gripivaktsiin põhjustada järgmisi kõrvaltoimeid:\nTurse, valu või ebamugavustunne süstekohas.\nTavaliselt kaovad need sümptomid pärast paar päeva ilma ravita. Ravimit vajavad meditsiinilised kõrvaltoimed hõlmavad allergilisi reaktsioone: lööve, sügelus, nõgestõbi, anafülaktiline šokk jne.\nSubühikute ja jagatud vaktsiinide püsivate vastunäidustuste loend sisaldab järgmist:\nAllergia muudele vaktsiinikomponentidele - näiteks neomütsiin või polümüksiin (antud juhul peaksite valima vaktsiini, mis ei sisalda allergeene);\nRasked reaktsioonid varasematele vaktsineerimisele.\nSel juhul on ajutised vastunäidustused nakkushaigused ja katarraalsed haigused ning krooniliste haiguste ägenemised - vaktsiini võib manustada vähemalt üks kuu pärast taastumist.\nNagu elusad nasaalsed või inaktiveeritud täisrakulised vaktsiinid, on antud juhul vastunäidustuste loetelu laiem, seetõttu on enne nende kasutamist parem konsulteerida arstiga.\nGripivaktsineerimine: kas või vastu?\nHaigusjuhu saamine või mitte - on iga inimese puhtalt individuaalne otsus, mis tuleb teha pärast kõigi vaktsineerimise eeliste ja puuduste uurimist.\nVaktsineerimine ei ole võimeline täielikult kaitsma keha gripist;\nParim on immuunsuse suurendamine looduslikel viisidel, ilma farmakoloogilise tööstuse abita kasutamata;\nMõnel juhul ei pruugi vaktsineerimine gripi vastu tugevneda, kuid nõrgestab immuunsüsteemi;\n100% ennustada, et konkreetse inimese keha reageerib konkreetsele vaktsiinile.\nVaktsineerimine kaitseb gripiviirusest tingitud võimalike komplikatsioonide eest, mis on eriti oluline väikelastele ja kehva tervisega inimestele;\nVaktsineeritud inimestelt suremuse ohtu vähendatakse mitu korda;\nVaktsineerimine kaitseb mitte ainult neid gripi tüvesid, mida vaktsiin sisaldab, vaid ka kõiki teisi;\nIgal aastal sügis-talvise hooaja eelõhtul vaktsineeritakse üha rohkem lapsi ja täiskasvanuid gripiviiruse vastu. Kuid selle protseduuri on küllaltki palju vastaseid. Ühepõhjalist vastust ei ole võimalik anda, kas see tuleks lisada igale täiskasvanule ja veelgi enam lapsele. Nagu iga meditsiiniline küsimus, peab lähenemine olema individuaalne. Vaktsineerimine on vabatahtlik, otsus tehakse iseseisvalt (vanemad seda teevad lastele), pealegi ei kuulu vaktsineerimise graafikus gripivaktsiin ja seda tuleb tasuda (mitte alati, lapsed saavad tavaliselt tasuta). Proovime seda teemat suunata.\nTermin "gripp" pärineb Prantsuse haaratsilt (haarata, haarata, haarata). Varem nimetati grippi gripiks, alates vanast prantsusest "nähtamatult tungima", "sissetungima". See nimi väljendab haiguse sümptomite arengu äkilisust, kiiret arengut ja viiruslikku olemust - inimene "püüab" teda, "saak". Gripp on ägeda nakkusega haigus, mis mõjutab peamiselt ülemisi hingamisteid ja millega kaasneb kõrge palavik (kes püsib 3-5 päeva jooksul), kusjuures tervise märgatav halvenemine väljendub palavikus, raske nõrkus, tugev peavalu ja lihasvalu, iiveldus ja oksendamine.\nGripi haigeid inimesi igas vanuses ja igal ajal aastas. Kuid tipptaseme esinemissagedus leiab aset sügisel-talvisel perioodil, kui inimesed veedavad rohkem aega suletud ventileerimata aladel, keha nõrgestab vitamiinide puudus ja see võib mõjuda suurte temperatuurilõikude all. Sageli muutuvad gripi haigused epideemiaks (kreeka keeles. Epideemia - massihaigus).\nImikud muutuvad kuue elukuu jooksul eriti vastuvõtlikuks gripiviiruse vastu, sest selle vanuse järgi on emakakaelavähi antikehade arv vähenenud intrauteriíliselt ja nende tarbimine rinnapiima kaudu väheneb - lapsed hakkavad toitma, mis vähendab rinnaga toitmise sagedust.\nSelle haiguse põhjustajateks on kolm tüüpi gripiviiruseid: A, B, C. Gripiviirused on võime kiiresti muutuda, kuna inimesed pidevalt ringlevad inimeste vahel ja vahetavad geneetilisi materjale. Paljud kontaktid ja transpordi areng tänapäeva maailmas aitavad kaasa nende viiruste välkkiire levikule maailma kõige kaugemates piirkondades. A-tüüpi raskeid gripiepideemiaid esineb iga 10-40 aasta tagant, vähem tõsised need korduvad iga 2-3 aasta tagant. B-tüüpi gripi ulatuslikud puhanguid korratakse iga 4-7 aasta tagant. Haigusjuha C-tüüp tekib kogu aasta vältel ühtlaselt.\nKui viirus on "püütud".\nÜlemine hingamisteede tungimisel viirus (sõltumata tüübist) tungib läbi limaskestade välimise kihi rakkude, põhjustades nende hävitamist. Inimkatset sisaldavad rakud lükkavad kehasse ja sisenevad keskkonda hingamise, köhimise, aevastamise, teiste nakatumisega. Seda ülekandeliini nimetatakse õhus. Infektsioon on võimalik läbi mänguasjade, nõude ja muude patsiendi esemete. Mitu päeva ja mõnikord tunde viirus paljuneb keha, põhjustades haiguse esimesi tunnuseid - halb enesetunne, külmavärinad, liigesevalu, lihasvalu. Peale selle tõuseb temperatuur kiiresti temperatuurini 39-40 ° C (mõnedel lastel võib tekkida krambid kõrgema temperatuuri taustal), tekib peapööritus, peavalu arenemine, köha ja kõri kipitustunne, ilmub nina läbipaistev ja seejärel veresoonte väljaheide.\nPärast grippi (enamasti on see raske), saab laps selle suhtes puutumatuse. Kuid probleem seisneb selles, et viirus muutub pidevalt, nii et eelnevalt välja töötatud antikehad (patogeeni vastu suunatud kaitsvad spetsiifilised valgud) ei kaitse täielikult isegi neid, kes on juba viiruse uue viiruse grippi viinud.\nMis on ohtlik gripp.\nGripiviirus pärsib organismi immuunvastust, seetõttu väheneb oluliselt lapse võime tõrjuda haigusi. On teada, et gripi epideemiate ajal suureneb hingamisteede bakteriaalsete infektsioonide esinemissagedus. Lisaks põhjustab gripp süvenemist ja süvendab krooniliste haiguste (kui neid on) käiku. Juhtub, et lapse krooniline haigus suurendab tõsise gripi tõenäosust ja selle tüsistuste tekkimist, mis on kõrge suremuse peamine põhjus.\nGripi komplikatsioonid: kopsupõletik - pneumoonia, keskkõrvapõletik - keskkõrva põletik (mõnikord muutub meningiidiks - aju voodri põletik), südame-veresoonkonna ja kesknärvisüsteemi kahjustus.\nKeda näidatakse vaktsineerimist gripiviiruse vastu.\nMaailma Terviseorganisatsioon (WHO) on soovitanud vaktsineerida gripi vastu kui ainsat tõelist kaitset ennast selle vaktsiini vastu ja võimalust luua kollektiivne puutumatus. WHO on kindlaks määranud isikute rühmad, kelle jaoks vaktsineerimine on vajalik (muidugi ka nende nõusolekul). See riskirühm hõlmas ka lapsi:\n- sageli haige;\n- kes põevad hingamissüsteemi kroonilisi haigusi (nt bronhiaalastma) ja / või kellel on hingamissüsteemi väärareng;\n- kes kannatab kesknärvisüsteemi haiguste ja / või väärarengute all;\n- kaasasündinud ja / või omandatud südamefaktorid, südame rütmihäired;\n- neeruhaigusega (krooniline glomerulonefriit, krooniline neerupuudulikkus);\n- endokriinsete haiguste all kannatavad (diabeet);\n- immuunpuudulikkuse seisundiga;\n- lapsed, keda ravitakse immuunsüsteemi pärssivate ravimitega;\n- samuti lastehoiuasutusi külastavad lapsed.\nPideva vaktsiini paranemine.\nÜle poole sajandi kogemused gripivaktsiinide kasutamisel võimaldasid neid hoolikalt analüüsida ja vaktsiinide komponente igal aastal parandada, et vähendada väikeste kõrvaltoimete ja komplikatsioonide riski.\nViiruse varieeruvus muudab teadlaste igal aastal ringleva patogeeni tüübi praegu ja selle põhjal määratakse kindlaks kohaldatava vaktsiini koostis. See tähendab, et käesoleval hooajal asjakohast vaktsiini ei kohaldata järgmisel aastal. Sel eesmärgil loodi viiruse varieeruvuse rahvusvahelise jälgimise süsteem. Probleem seisneb selles, et ei ole võimalik täpselt ennustada, milline viiruse tüvi põhjustab konkreetse aasta epideemiat. Seega, kui prognoos on täpne, on vaktsiin efektiivsem ja kui see ei ole põhjendatud, siis on see vähem efektiivne, kuid teisel juhul on vaktsineerimise positiivne mõju, sest erinevad viiruse tüvedel on ühised komponendid. Statistiliste andmete kohaselt vähendab vaktsineerimine oluliselt gripi saamise tõenäosust (kuigi see ei saa gripi vastu kaitsta absoluutse tagatisega).\nSpetsiifilise gripi profülaktikaks kasutatakse inaktiveeritud (elusviiruseid mitte sisaldavad) ja elusvaktsiine (mis sisaldavad nõrgenenud, mittenakkuslikke viirusi). Praegu neid praktiliselt ei kasutata - intensiivselt arendatakse uut põlvkonda elusvaktsiine. Inaktiveeritud vaktsiinidel on märkimisväärselt vähem reaktogeensust (võime põhjustada tüsistusi). Praeguseks on loodud kolm tüüpi selliseid vaktsiine: täisrakk, split ja subühikute vaktsiinid. Nad erinevad üksteisest viiruse jagunemise astme komponentidest: kogu rakuvaktsiin sisaldab tervet viiruse rakku, jagatud vaktsiin (jagatud splits) sisaldab kõiki viiruse valke (pind, sisemine) ja allüksuse vaktsiin sisaldab ainult viiruse pinna valke.\nTäisrakulised ja elusvaktsiinid võivad põhjustada vaktsineerimisjärgseid komplikatsioone ja seetõttu on neil palju vastunäidustusi, mis piiravad nende kasutamist märkimisväärselt. Nende ainus eelis on hea võime moodustada immuunsust gripile.\nPurustatud vaktsiinid ja subühikute vaktsiinid on tänu sellele, et nad ei sisalda kogu viirust, kuid ainult selle peamised elemendid, kujutiselt öeldes, ei sisalda lisandeid, mis võivad põhjustada komplikatsioone, on tänapäeval ohutumad ja sobivad eriti hästi laste kaitsmiseks nende esimesel eluaastal. ka immuunpuudulikkusega lastele. Millist neist vaktsiinidest eelistate? Kuigi sellele küsimusele on raske kategooriliselt vastata, on sellepärast läbi viidud palju erinevaid uuringuid. Olemasolevate andmete kohaselt on jagatud vaktsiinid kuldne keskmine. Nad on võimelised stimuleerima maksimaalselt immuunsüsteemi ja kaitsma inimesi gripist madalate kõrvaltoimete eest.\nPraeguseks on Vene Föderatsioonis registreeritud 11 gripi vastast vaktsiini. Siin on mõned neist.\nInaktiveeritud Flu-Ariksi purustatud vaktsiinid (Belgia); Vaxigrip (Prantsusmaa); Begrivak (Saksamaa).\nInaktiveeritud subühiku vaktsiinid: Influvac (Holland), Agrippal S1 (Itaalia), Grippol (Venemaa); selle vaktsiini efektiivsust ja ohutust väikelastele uuritakse ikka veel).\nManustamist inaktiveeritud viirus (või nende osade) kutsub esile erinevat tüüpi antikeha, mis võimaldab astmelist kaitseta gripi süsteemi, samuti gripiviirused sarnane struktuur viirustega Orz Seejärel genereeritakse pärast gripi antikehade vaktsineerimist kaitsta keha ka ARI - mille efektiivsus on 50-60%, väheneb kopsupõletiku juhtude arv ja krooniliste haiguste ägenemine. Kaks nädalat pärast vaktsineerimist koguneb anti-gripivastane antikeha kehas ja see muutub selle haiguse suhtes immuunseks. Protektiivvalgud tunnevad viiruse ära ja hävitavad, mitte võimaldavad seda paljuneda.\nOrganismi piisav immuunreaktiivsus kestab umbes 6 kuud (vastavalt teistele andmetele - kuni üks aasta), mis tagab selle suure kaitse kogu gripiviiruse ajal kogu epideemilise hooaja jooksul. Kaasaegsete gripivastaste vaktsiinide immuniseerimise efektiivsus on 70-90% ja sõltub nii konkreetse vaktsiini, selle säilitamise ja transportimise olukorrast kui ka konkreetse aja epidemioloogilisest olukorrast, beebi kehade omadustest ja muudest teguritest. See tähendab, et tõenäosus, et vaktsineeritud laps saab grippi, on endiselt säilinud, kuid samal ajal haigestub ta kergelt ja ilma tüsistuste tekkimiseta.\nKõik olemasolevad gripivaktsiinid on lisatud standardkavasse. Optimaalne ajakava vaktsineerimise alustamiseks on september-oktoober, siis epideemiahooaja alguses, tavaliselt detsembris-jaanuaris, on välja töötatud piisav immuunsuskaal. Enne epideemia algust on vaja aega vaktsineerida: kui seda tehakse hiljem, suureneb haiguse varjatud (inkubeerimisperioodi) ajal juurimise oht.\nOn võimalik vaktsineerida lapsi gripi vastu alates 6 kuust. Sõltuvalt kasutatavast vaktsiinist olid varem vaktsineerimata ja mitteseotud gripi lapsed soovitanud topelt manustamist poolest täiskasvanu annusest koos 1-kuu intervalliga. Süstitakse intramuskulaarselt või sügavalt nahaaluselt. Vaktsiinide kasutamisel ühekordselt kasutatavates süstaldes (süstla annus) on soovitatav vahetult enne süstimist raputada süstal.\nPraegu on käimas uue põlvkonna vaktsiinide intensiivne arendamine, mis ei vaja lihasesisest süstimist.\nKaasaegsed gripivaktsiinid põhjustavad suhteliselt vähe vaktsineerimisreaktsioone (vaktsiini manustamise järgse perioodi tavapärase käigu variant). Elusvaktsiinid põhjustavad harva lühiajalist palavikku. Inaktiveeritud tervete rakkude vaktsiinid võivad süstimiskohas põhjustada ka lühiajalist palavikku ja turset. Subühikutarbed ja jagatud vaktsiinid põhjustavad harva kergeid immuniseerimisreaktsioone kerge valuga süstekohas.\nVõttes arvesse gripivaktsiinide nõrkade reaktsioonivastaste omaduste olemasolu, võib nende kasutuselevõttu kombineerida teiste vaktsiinide kasutamisega (eri süstaldes).\nKui seda ei saa kinni panna.\nGripivaktsiini peamine vastunäidustus on ravimi komponentide talumatus: kana munavalgud ja mõnedes preparaatides sisalduvad spetsiaalsed säilitusained.\nKeelatud on vaktsineerida ägeda haiguse või krooniliste haiguste ägenemise korral. Pärast 3-4 nädalat pärast kroonilise haiguse ilmnemise taastumist või remissiooni võib vaktsineerida.\nAnti-gripivaktsineerimine ei ole soovitatav isegi siis, kui eelneva ravimi manustamise järgselt on tekkinud vaktsineerimisjärgsed komplikatsioonid.\nVaktsineerimisi võib läbi viia igas meditsiiniasutuses, millel on luba vaktsineerida (kliinikus, kaubanduslikus kliinikus, immunoloogilises keskuses). Vaktsineerimisi teostavad sertifitseeritud meditsiinitöötajad vaktsineerimissalongis või kodus, kui lapsevanematega sõlmitakse lapse järelevalvet sõlmiv eraõiguslik meditsiiniettevõtja.\nPärast vaktsineerimist väljastatakse sertifikaat ja registreeritakse vaktsiini nimi, seeria, number, vaktsineerimise kuupäev, meditsiinilise asutuse nimi, negatiivsete reaktsioonide olemasolu.\nSa ei peaks ise vaktsiini ostma: arstil on õigus keelduda apteegist ostetud vaktsiini kasutuselevõtmisest või mujalt, kuna tal ei ole mingit garantiid selle nõuetekohase transportimise ja säilitamise kohta, mis võib pärast vaktsineerimist põhjustada komplikatsioone või põhjustada vaktsiini ebatõhususe. Spetsiifilises keskuses vaktsineerimise ajal on ravimi säilivusaeg tagatud.\nParim on vaktsineerida oktoobris-novembris, see tähendab eelnevalt ja enne hooajalise gripiepideemia tekkimist. Immuniteetide väljatöötamiseks kõige rohkem vaktsineeritakse 10-15 päeva.\nTõsise immuunsuse tekkeks peab olema vähemalt kolm nädalat. Vaktsineerimine epideemia ajal on samuti efektiivne. Kuid esimese kahe nädala jooksul pärast vaktsineerimist, kui antikehi ei ole veel välja töötatud, on vaja läbi viia profülaktika muul viisil: rimantadiini või folk meetodeid.\nVaktsiin ei ole tavapärases sõna tähenduses kasutatav ravim. Vaktsineerimine jäljendab viiruslikku infektsiooni, et tekitada infektsiooni vastu võitlemise keha immuunsüsteem. Tegelikult ei tunne inimene haiguse sümptomeid. Kui organismis esineb viiruse osakesi, ei saa seda paljuneda ja põhjustada haigusi. Kuid viiruse valke tuntakse ära ka immuunsüsteemi rakkude poolt. Vastuseks hakkavad nad tootma spetsiifilisi valke gripiviiruse antikehade eest kaitsmiseks. Seega, kui tõeliselt patogeenne viirus siseneb kehasse, pole antikehade tootmiseks aega vaja. Nad on juba pärast vaktsineerimist. Selle tagajärjel välditakse haigust enne selle alustamist. Kui vaktsineeritakse mitu aastat järjest, suureneb selle efektiivsus. Antikehade kontsentratsioon pärast vaktsineerimist suureneb oluliselt. Neile, kes on viimastel aastatel olnud grippi, arendatakse immuunsust kiiremini ja see on rohkem väljendunud. Immuunsuse ülekoormust ei esine.\nInaktiveeritud vaktsiinid ei sisalda elusviiruseid ja seetõttu ei saa põhjustada grippi. Kuna vaktsineerimine toimub sügisel, kui hingamisteede haigused on kõige sagedasemad, võib pärast vaktsineerimist ARVI haigestuda. See on kokkusattumus ja sellega pole midagi tegemist vaktsineerimisega.\nMilliseid reegleid tuleks pärast vaktsineerimist järgida?\nSaate elada normaalset täisväärtuslikku elu. Immuunsuse arengut võib mõjutada ainult tugev hüpotermia või ülekuumenemine ja liigne alkoholitarbimine.\nMiks täiskasvanud vaktsineeritakse ühe doosiga vaktsiiniga ja kaks last?\nSee on tingitud immunoloogilise mälu ja gripiviiruse vastu enamikus täiskasvanutest. Piisab, kui nad saavad ühe vaktsineerimise "värskendada". Väikelastele antakse kaks annust ainult esimesel vaktsineerimisaastal. Järgnevatel aastatel lastele antakse üks vaktsineerimine.\nKas rasedaid naisi võib vaktsineerida?\nMuidugi Naistel, kes ootavad lapsi, on järsult suurenenud gripiprobleemide komplikatsioonide risk. Gripp võib põhjustada raseduse enneaegset lõpetamist. Seetõttu soovitavad arstid 14-ndast rasedusnädalast gripiviirust vaktsineerida.\nPraegu kasutatav inaktiveeritud vaktsiin gripi vastu, mis ei ole lootele ohtlik. Selle fakti kinnitamiseks viidi läbi suuremahuline kliiniline uuring enam kui 2000 rase naisega.\nRinnaga toitvatele emadele on vaja ka vaktsineerimist. Naiste keha toodetud antikehad vastasid vaktsiini sisestamisele rinnapiima ja annavad täiendava kaitse lapsele.\nKõigi nakkushaiguste seast on gripp üks levinumaid. Sellepärast püüavad igal aastal miljoneid inimesi ennast kaitsta ja õigeaegselt vaktsineerima. Kuid kui tervislik täiskasvanu soovib vaktsineerimata kõhklusi, siis imikute lapsevanemad ei kiirusta lapsi hooldusruumi kandma: esiteks nad tahavad teada, kas gripivaktsiin, mis ei kuulu "kohustuslike" hulka, toob vähe kahju.\nGripp kuulub akuutse hingamisteede viirushaiguste rühma. Erinevalt paljudest teistest nakkushaigustest ei ole gripi põhjustajad mitte üks, vaid kolm: A, B ja C. Need viirused erinevad oma struktuuris, nende võimes muuta oma struktuuri ja kuidas haigus levib (kõige raskem - gripp A, "Lihtne" - gripp C). A- ja B-tüüpi tüübid on väga muutlikud (eriti A-tüüpi): neil on sageli "uue kujutise" ees inimeste immuunsüsteem. Seda seetõttu, et viiruse struktuurid, mis on immuunsüsteemile olulised, nn antigeenid, muutuvad. Immuunsus, mis tekib pärast haigust või pärast vaktsineerimist, on ebastabiilne ja kaitsva antikehad kaovad täielikult 6... 12 kuu jooksul. Järelikult võib inimesel igal aastal olla tüüp A ja B-tüüpi gripp. Gripiviirus C on vähem tuulise iseloomuga: selle antigeenne struktuur on stabiilne. Seepärast haigestatakse tavaliselt ainult Gripi C-ga haigeid: aastate jooksul tekib sellele üsna vastupidav immuunsus. Maailma Terviseorganisatsiooni eksperdid jälgivad igal aastal täpselt, millised gripiviirused põhjustavad haigust. Vastavalt nende tähelepanekute tulemustele avaldab WHO veebruaris igal aastal soovitusi vaktsiini tüve koostise kohta järgmisel epidemioloogilisel hooajal. Seetõttu on varasemate aastaaegade vaktsiinid vähem efektiivsed kui uued.\nGripi nakatumise allikas, nagu ka teised hingamisteede haigused, on haige, kes köhimise, aevastamise või rääkimise ajal levib patogeeni ümber väikseima nina lima, sülje või röga tilkades. Gripipandeemia tõenäosus, kui viirus siseneb ülemisse hingamisteedesse, on väga kõrge ja ei sõltu vanusest. Alates hetkest, kui viirus siseneb kehasse kuni sümptomite ilmnemiseni, kulub mõni tund 1-3 päeva. Tavaliselt levib gripp ägedalt. 3 kuni 4 päeva jooksul säilib patsient kõrgendatud temperatuuri, seejärel toimub haiguse tüüpiliseks liikumiseks järk-järgult. Haiguse kogukestvus on 7... 10 päeva, nõrgenenud laste puhul võib see aeg tõusta 2,5 nädalani. Gripi iseloomulik tunnus on keha aeglane taastumine taastuva perioodi vältel (pärast haigust, väsimust, unehäireid, anoreksiat jne) pikka aega.\nLaste ja täiskasvanute haiguse manifestatsioonid on peaaegu ühesugused, kuid on erinevusi. Lastel on reeglina kõrgem temperatuur, hingamisteede põletik on märgatavam, sagedamini täheldatakse tüsistusi. Kui laps haiguse ajal muutub rahutuks, halveneb tema isu (ta võib isegi keelduda söömisest) ja esineb kukkumist. Kuna haigus areneb ja temperatuur tõuseb, tekitab ärevus letargia ja letargia. Oksendamine, väljaheites lahjendamine, nina veritsus on võimalik. Kuna väikelapse ninakanalid on kitsad, takistab isegi limaskestade vooderdamine väikest turset, mis takistab normaalset nina hingamist. Seetõttu püüab laps rinnale kinni pudeli juurest kinni panna, et katteriha saaks katkestada beebi äkki - ta lihtsalt ei hinga. Larüngiit (kõri limaskestapõletik), mida täiskasvanutel väljendub lihtsalt hääle hoovus (häälekohad paiknevad täpselt kõri piirkonnas), on väikelaste jaoks palju ohtlikum. Fakt on see, et kõri limaskesta vooder ja mõnede eelsoodumusega laste alamukulaarsed kihid võivad oluliselt paisuda infektsiooni taustal. Limaskestade turse põhjustab hingamisteede kitsendamist ja seega ka õhu liikumise raskust. Gripi komplikatsiooni väljaarendamine - nn valekraup.\nVähem kui 1% juhtudest täheldatakse nn fulminant-gripi. Selles haiguses tekib viiruspneumoonia, millega teiste elundite ja süsteemide düsfunktsioonid kiiresti liituvad. Haigus algab tüüpiliste sümptomitega, kuid 2-3 päeva jooksul suureneb hingamispuudulikkus kiiresti, tekkib kopsuturse koos järgnevate südame-, neeru- ja närvisüsteemi tüsistustega. Pimedate gripi suremus on väga kõrge.\nGripiga inimestel võivad olla tüsistused:\nBakteriaalne kopsupõletik. Seda võib kahtlustada, kui kõrge temperatuur jääb kauemaks kui 4-5 päeva ja lapse seisund ei parane.\nImmuunsuse pärssimine. Selle tulemusena võivad bakteriaalsed komplikatsioonid tekkida gripi taustal ja peagi pärast gripist taastumist on kergesti hingamisteede infektsioonid kerged. Samal põhjusel ei ole soovitav läbi viia profülaktilisi vaktsineerimisi mitu nädalat pärast taastumist.\nSinusiit on paranaalsete nina (põievädanike) põletik. Imikutel on välja arendatud ainult ülakeha (maksimaalne) sinus, nii et selles siinus võib esineda põletikku. See võib ilmneda veresoonte väljaheites, pisaravoolus, naha punetus "haige" siinus, palavik.\nVale krupp. Loomulikult ei suuda vanemad end lapsega diagnoosida. Kuid kui ta on märganud, et lapse hingamine on raske ja mürarikas, et tema ninasõõrmed hingamise ajal paisuvad, et tema nasolabiaalne kolmnurk on muutunud kollaseks või siniseks muutunud, silma ümber silmad, harjaste harjaga, peaksite kohe nõu pidama arstiga. Imetav laps, kellel on hingamisraskused, vajab kiiresti imetamist, sest see on tema elule ohtlik.\nMüosiit (lihaste põletik), mis väljendub lihaste valu mitmete päevade jooksul.\nMeningiit (aju voodri põletik) ja entsefaliit (aju põletik).\nKrooniliste haiguste ägenemine (see puudutab peamiselt hingamissüsteemi kroonilisi haigusi).\nIga gripi epideemiaga kaasneb suremuse suurenemine, peamiselt esimese eluaja ja vanurite seas.\nImikute puhul tuleb imikutega imetavate ravimite kasutamist väga hoolikalt jälgida. See kehtib selliste tavapäraste ravimite kohta nagu leukotsüütide interferoon, viferon, gripi sferon, samuti taime- ja homöopaatilised immuunsusmehhanismid. Allatiisel ei kasutata spetsiifilisi viirusevastaseid ravimeid (rimantadiini, amantadiini, zanamiviiri jne). Seepärast on lapse vastupanuvõime suurendamiseks peamised meetodid karmistamine ja vaktsineerimine.\nVaktsineerimise eesmärk on spetsiifiliste kaitsvate antikehade väljatöötamine vastusena teatavate antigeenide kasutamisele. Gripivaktsiinid on elus, mis sisaldavad nõrgestatud viiruseid ja inaktiveeritud, sealhulgas surnud viirused või nende üksikosad.\nElussvaktsiinide kasutamisel inimene "haige" gripiga, kuid väga kerge vormis. Selle tulemusena moodustub stabiilsem ja tugevam immuunsus. Selliste vaktsiinide puudumine on suhteliselt kõrged kõrvaltoimed, seega ei kasutata elusaid vaktsiine lastele, rasedatele naistele, krooniliste haigustega patsientidele ja gripiepideemia ajal.\nInaktiveeritud vaktsiinid on jaotatud mitut tüüpi:\nTselnovirionny. Nad sisaldavad tervet surnud viirusi. Seetõttu on paljudel vaktsineerimisjärgsel perioodil kõrvaltoimed - haiguse sümptomid ja komplikatsioonid. Selliseid vaktsiine võib manustada 7-aastastelt nasaalsetesse kanalitesse, samuti intramuskulaarselt ja subkutaanselt (16... 18-aastastel). Neid ei soovitata rasedatele naistele. Need vaktsiinid, aga ka elusvaktsiinid moodustavad hea vastupanu gripile, aga ka elusvaktsiinide puhul põhjustab nende kasutamine suhteliselt suurt kõrvaltoimeid.\nSplit (Split. From English. Split - "split".) Vaktsiinid. Tootmise ajal hävitatakse viirus, vaktsiinis saadud üksikkomponentidest kasutatakse ainult neid elemente, mis on võimelised moodustama immuunsust, kuid samal ajal on neil toksilised omadused. Need vaktsiinid sisaldavad nii väliseid antigeene (immuunsust moodustavad komponendid) viiruse ümbrist ja osa selle "täidise" antigeenidest. Sisemised antigeenid on tunduvalt vähem muutlikud, erinevalt välisest, on nad erinevad gripiviiruste tüvedes, mistõttu need antigeenid stimuleerivad nii uute kui vanade viiruste versioonide jaoks kaitsvate antikehade tootmist. Lisaks on sisemise antigeeni olemasolu tõttu tugevam kaitsva immuunsus pärast vaktsineerimist. Venemaal kasutatakse split-vaktsiine Vaxigrip (Aventis-Pasteur, Prantsusmaa), Fluarix (Glaxosmitklein, Belgia), Begrivac (Kyron-Bering, Saksamaa). Eraldatud vaktsiinid on heaks kiidetud kasutamiseks alates 6-kuulastest.\nSubühikute vaktsiinid sisaldavad ainult viiruse ümbrise pinnaantigeene. Nende vaktsiinide tõttu on nende antigeenide puudumisel nende efektiivsus mõnevõrra madalam kui Split-vaktsiinide puhul. Neil on lubatud kasutada ka alates 6-kuulistest lastest. Venemaal on lubatud kasutada subühikute vaktsiine Influvac (Solvay Pharmaceuticals, Holland) ja Agrippal (Kyron Bering, Saksamaa). Kasutatakse ka riigisisest vaktsiini Grippoli, mis on toodetud subühiku tehnoloogiaga, mille antigeeni sisaldus on vähenenud koos immunomodulaatori polüoksidooniumiga.\nVaktsineerimine gripi vastu viiakse läbi igal aastal. Inaktiveeritud vaktsiine manustatakse intramuskulaarselt või subkutaanselt. Lastel, kui neid ei ole varem vaktsineeritud, soovitatakse teha 4-nädalase intervalliga topeltvaktsineerimist.\nHarva täheldatakse imikutele heakskiidetud vaktsiinide reaktsioone, nende reaktsioonide sagedus eri tootjate sarnastes vaktsiinides on umbes sama.\nKohalikud reaktsioonid inaktiveeritud vaktsiinide kasutuselevõtuga - punetus, turse, peenisus süstekohas - täheldatakse 5... 10% vaktsineeritud ja tavaliselt 2 päeva jooksul ilma ravita. Üldised reaktsioonid, nagu palavik, külmavärinad, peavalu, valu lihastes ja liigestes, krambid, neuralgiat, on täheldatud 2 kuni 8% vaktsineeritud patsientidest ja ka 2-3 päeva pärast.\nAllergiad kana munadele või vaktsiinikomponentidele.\nÄge haigus või krooniliste haiguste ägenemine. Suhteline vastunäidustus võib lugeda raseduse esimese trimestri perioodiks. Vaktsineerimine inaktiveeritud vaktsiinidega raseduse teisel ja kolmandal trimestril loetakse ohutuks.\nVõite gripp ära võtta mitmel viisil:\nMõnedes asutustes, kliinikutes ja koolides on uimastite ostmine eelarvevahendite arvelt. Reeglina on need kodumaise tootmise vaktsiinid. Mõned tööandjad ostavad vaktsiini ja vaktsineerivad oma töötajaid ja nende peresid gripi vaktsineerimiseks.\nKaubanduskeskuses (vaktsineerimise kulud on ravimi enda maksumus ja teenuse maksumus). Mõnes kliinikus praktiseeriti tasuta apteekides ostetud ravimite vaktsineerimist. Siiski on sageli keeruline veenma arsti, et teid vaktsineeritaks vaktsiiniga, mille olete ostnud. Tuleb märkida, et vaktsiin kaotab oma omadused kiiresti, kui seda ei hoita temperatuuril + 2 ° C... + 8 ° C. Seetõttu hoidke ravimit külmkapis (kuid mitte sügavkülmas!). Transpordi ajal pange see termosesse või pakendisse külmutusagensiga (seda müüakse apteekides). Ja igal juhul ei vaktsineeri ennast!\nMõnel juhul kasutatakse erakorralise profülaktika eesmärgil ja gripi fulminantse vormi ravimisel passiivset immuniseerimist preparaatidega, mis sisaldavad doonori verest saadavaid kaitsvaid antikehasid: inimese normaalset immunoglobuliini ja gripiviiruse immunoglobuliini. Nende ravimite kasutamist otsustab arst eraldi. Niisiis, kas see on seda väärt, et laps saaksid grippi, või kas see võib piirduda teiste ennetavate meetmetega? Ainult vanemad ise saavad tõesti hinnata lapse nakatumist selle haigusega. Kas kasutate tihti ühistransporti? Mitu korda kuus külastate lastekliinikut? Kas peate oma poodidega kokku puutama? Vastates neile küsimustele ja kaaludes kõiki plusse ja miinuseid, otsustate, kas teie laps vajab vaktsineerimist.\nKahepoolseim vein on kahtlemata kõige populaarsem taluvoog. Midagi nii sooja külma talveõhtu ajal, kui aknast väljas on külm ja külm, näiteks vürtsidega kuum vein. Selle joogi valmistamiseks on palju retsepte.


Ada Lundver: Teistel tuleb lasta ka hingata, mitte pidevalt mõelda, et kus üks või teine kurivaim nüüd jälle l**si lööb! |\nAda Lundver: Teistel tuleb lasta ka hingata, mitte pidevalt mõelda, et kus üks või teine kurivaim nüüd jälle l**si lööb!\nKui endisel filmistaaril Ada Lundveril (68) oleks võimalus nüüd ja praegu olla taas noor neiu, ei muudaks ta oma elus mitte midagi. “Kord ütles Mäks (Tõnis Mägi – toim.) mulle pillimeeste keeles: “Tead Ats, mina arvan nii, et iga inimene sünnib siia ilma, oma kassett peal. Kui sünnib, läheb kassett mängima, kui kassett lõpeb, on ka elu läbi.”\nKui üldse mõni naine meeste mõtteviisi mõistab, võiks see olla just Ada elukogemusega inimene, kirjutab Naisteleht. Ada õpetab, et abielu pole ainult kohustused ja teiste inimeste ümberkasvatamine. “Teisel tuleb lasta ka hingata ja elada, mitte pidevalt mõelda, et kus üks või teine kurivaim nüüd jälle l**si lööb!”\nKusjuures kord elus on Adat otsesõnu ka litsiks sõimatud. “Ühel päeval lähen mina koju, emme teeb köögis süüa, nii näost ära ja pahur. Küsisin, mis juhtus. Tema vastu, et praegu helistas üks naine: “Öelge oma tütrele edasi, et ta on Eestimaa suurim lits!” Peagi helises telefon uuesti: “Kas nüüd on Ada Lundver ise? Et te teaksite – te olete Eestimaa suurim lits!” Mina helistasin seepeale keskjaama ja uurisin järele, kust helistati. Tuli välja, et likööri- ja viinavabrikust…”


Värv BORDOOPUNASE TRÜKIMUSTRIGA\nVärvikireva trükimustriga pluusi ilmestab kullavärvi sädelus. Esiosa kaelus on voodriga, tagaosa kaelust raamib kant. Pikad varrukad on elastse äärisega. Elastne alläär ja esiosa vastandvolt loovad kaunilt puhvis efekti. Pikkus ca 61 cm. Pestav 30 °C juures. 95% polüestrit, 5% elastaani.\nMUU VALGE SININE ROOSA\nCRACOVIE Hinda toodet, märkides vastava arvu tähekesi


Nartsissism ja enesehinnang - Eesti Päevaleht\nNartsissism ja enesehinnang\nNartsissistlikud inimesed elavad pidevate sisemiste kujutluspiltide hirmus.\nPsühhoterapeudid püüavad meis alla suruda üht ja julgustada teist poolust ning aru saada, kuidas need on seotud. Müütiline Narkissos põlgas ära kõik, kes teda armastasid, ja armus seejärel iseenda peegelpilti, mida ta metsaallikas nägi. Nartsissistliku inimese psühhiaatriline definitsioon hõlmab mitut hävitavat enesearmastuse vormi – mitte ainult edevust, vaid ka enese tähtsustamist, endasse süvenemist, enesekesksust ja üleolevat või põlgavat hoiakut teiste suhtes. See on suur probleem ning ka paljude psühhiaatriliste häirete ravi tüsistus. Samas on nartsissismi seostatud enesest lugupidamisega, mida psühhoterapeudid peavad tavaliselt väärtuslikuks ja edasiarendamist vajavaks omaduseks. Seetõttu on äärmiselt tähtis eristada nartsissismi (normaalsuse piires kõrgest) enesehinnangust ning teistest sarnastest iseloomujoontest nagu endale meeldimine, enesetunnustus ja -kindlus.\nAmeerika psühhiaatriaühingu diagnostika käsiraamat kirjeldab nartsissismi isiksusehäirena, millele on omane üleolekutunne ja enese õigustamine. Nartsissistlikud inimesed peavad tundma ennast ainulaadsena. Neil on ebarealistlik arusaam oma andekusest ja väljavaadetest ning nad võivad unistada piiramatust kuulsusest ja ideaalsest armastusest. Nartsissistlike inimeste probleemid ja vajadused nagu andedki on nende endi silmis ebatavalised ja väärivad eelisseisundit. Nad nõuavad tähelepanu ja imetlust ning ootavad teistelt erilist soosingut kui eesõigust.\nEi hooli teiste tunnetest\nNartsissistlikud inimesed pööravad vähe tähelepanu teiste tunnetele ja soovidele. Nad on enamasti huvitatud teistest kui peeglitest, mille kaudu nad saavad imetleda oma erilisust – Narkissose peegeldust –, või lihtsalt oma vajaduste rahuldamise vahenditest. Nad kasutavad teisi ära, kuidas tahavad, ja ootavad vastutasuks tänulikkust. Nende ülbuse teine pool on kadedus. Nad kalduvad kadestama ja põlgama just neid inimesi, keda peavad oma võistlejateks. Samas annavad nad avalikult mõista, et hoopis nemad on kadeduse objektid.\nNagu teistegi isiksusehäirete puhul ilmneb nartsissism harva puhta vormina. Ta kuulub ühte rühma piirialaste isiksusehäirete düssotsiaalsuse (üleolevus) ja histrioonilisusega (tähelepanu nõudmine). Paljude sümptomite kattumise tõttu võib kahel kolmandikul nartsissistliku isiksusehäirega inimestest diagnoosida ka üht eelnevatest patoloogiatest. Histrioonilist inimest iseloomustavad tähelepanu ja imetluse ihalemine ning düssotsiaalset inimest teiste tunnete põlgamine ja mitteaustamine. Piirialast tüüpi isiksusehäiret iseloomustab emotsionaalne muutlikkus, eriti juhul, kui sellise häirega isik pettub talle olulistes suhetes.\nKuigi Ameerika psühhiaatriaühing seda oma definitsioonis ei kajasta, usub enamik vaimse tervise professionaale, et nartsissistlike inimeste enesearmastus on ebakindel ja kergesti ohustatav. Nad hoiduvad tunnistamast äpardumist ja seavad endale väiksemaid eesmärke, mida on kerge saavutada. “Ja kui sul esimene kord ei õnnestu, käitu nii, nagu poleks sa kunagi proovinudki” on nende postulaat. Kui ka midagi välja ei tule, võivad nad oma äpardumistes teisi süüdistada. Nad vajavad, loodavad ja nõuavad oma kõrge enesehinnangu pidevat toetamist ning on üllatunud ja tunnevad ennast reedetuna, kui neid mingilgi moel eemale tõrjutakse või kritiseeritakse. Et säilitada oma üleolekut, võivad nad teisi vihaselt rünnata.\nTagasilöögile võivad nad reageerida ka häbenemisega. Mõni arst usub, et on nartsissistlikke inimesi, kellel ei ilmne eespool kirjeldatud iseloomulikud tunnused. Sellised inimesed ei nõua avalikult oma üleoleku tunnustamist või erilist kohtlemist. Nad võivad näida isegi kergelt tagasihoidlikud, murelikud ja enesega rahulolematud. Samas varjab see “haavatavus” salajast ülbust. Nad on vaidlushimulised ja nõudlikud ning mõnikord või-vad vihaga lausa plahvatada. Järgnevad häbi ja depressioon. Et hoiduda tõrjutusest, mis kahjustaks nende enesehinnangut, muutuvad nad sotsiaalselt nii tagasitõmbunuks, et sarnanevad teisi vältivate isikutega. Tagajärjeks on ootuste luhtumine ning küsimus on ainult selles, kas inimene reageerib sellele häbitunde ja eemaletõmbumise või vihaga. Mõlemal juhul on see haiglane. Narkissos ju suri, sest ta ei lahkunud enam hetkekski allika ja oma peegelpildi juurest.\nNartsissismi tõi psühhiaatriasse psühhoanalüütiline traditsioon ja selle idee arendasid välja psühhoanalüütikud Otto Kernberg ja Heinz Kohut. Mõlemad rõhutasid nartsissistliku kõrkuse varjus olevat haavatavust, kuid ei nõustunud sellise häirega inimese arengu ja raviga. Nende ideede kirjeldamine nõuab omamoodi spetsiifilist, eemaletõukavana tunduvat sõnavara.\nKernbergi järgi sisaldab meie lapsepõlve sisemaailm kujutluspilte meile emotsionaalselt tähtsatest inimestest, eriti meie vanematest, ja meist endist. Need objektid ja meie suhted nendega on nartsissismi mõistmise võti. Kernberg usub, et nartsissistliku isiksusehäire põhjustab külm, ükskõikne, seesmiselt agressiivne lapsevanem, kes püüab last veenda tema tähtsuses, kuigi teda tõeliselt ei armasta. Nartsissistlikud inimesed elavad pidevate sisemiste kujutluspiltide hirmus. Vanematele omistavad nad oma lapsepõlves osaks saanud kohtlemise tõttu tekkinud viha. Nad tunnevad, et kuni nad pole täiuslikud, ei saa neid keegi armastada. Nad ei ühenda kunagi tervikuks nende meeles olevaid sisemisi objekte ja peegeldusi ning täiskasvanuna on nende suhted moondunud. Nad ei suuda eristada oma tegelikke võimeid suurejoonelistest fantaasiatest või päriselus teostada seesmist kujutluspilti ideaalsest lapsevanemast. Nende kadedus ja imetluseihalus ei kinnita nende pealiskaudset iseseisvust.\nSelline minapilt tagab egole kaitse – see on ebateadlik viis tulla toime sisemisest konfliktist tekkinud stressiga. Nartsissistlike inimeste kaitsemehhanismid pole välja arenenud. Nende hulka kuuluvad oma tunnete ja tegevusega kaasneva vastutuse eitamine ning projektsioon – oma tunnete omistamine teistele inimestele, et neid mitte omaks võtta, ning teiste idealiseerimine või põlgamine. Nartsissistid muudavad isegi enda idealiseeritud inimesed oma potentsiaalseteks vaenlasteks, sest projitseerivad neile kui oma võimalikele võistlejatele omaenese soovi teisi ära kasutada.\nKohut käsitleb nartsissismi üsna sarnasel viisil, kuid siiski erinevana. Tema arvates on meil juba varasest lapsepõlvest minaobjektid, sisendatud kujutlused inimestest (peamiselt vanematest), kes säilitavad minataju, peegeldades lapse soovi saada tunnustust ja kiitust. Seda nimetatakse peegeldamiseks. Minaobjektid näitavad lapse vajadust idealiseerimise järele ning on otsekui mudelid. Need loovad taju, mida Kohut kutsub kaksuseks (twinship) lapse ja vanema vahel. Arengu loomuliku etapina alustame kõik oma teed selle grandioosse minaga ja idealiseeritud kujutlusega oma vanematest. Hea vanemliku hoolitsuse tulemusel muutuvad need esmased nartsissistlikud minaobjektid mõõdukamaks ja panevad aluse küpsele isiksusele.\nKohut uskus, et nartsissistlike inimeste vanemad olid tujukad, ebausaldusväärsed, tõrjusid last või kohtlesid teda kui iseenese pikendust. Laps kasvas üles, teadmata, mida tähendab olla armastatud. Kaitsmaks end tunde “mind ei armastata” eest, kujutlevad nartsissistid, et on täiuslikult armastusväärsed isikud. Nad soovivad, et neid imetletaks. Nende jaoks pole olemas vajadusi, mida nad ei suudaks endale pakkuda. Samas, kuna keegi neist pole eneses kindel, põhjustab see veendumus ainult haavatavust ja sellest tulenevat pettumust. Väärtusetuse- ja tühjusetunne sunnivad pidevalt otsima tunnustust ning tekkinud suhetes oodatakse kõigi oma alateadlike soovide rahuldamist. Neil ei arene ratsionaalne enesehinnang, vastutustunne ega kaastunne.\nNartsissistlikke inimesi ravivad spetsialistid ütlevad tavaliselt, et sellised haiged otsivad ravi siis, kui nad ei suuda enam kõrget enesehinnangut säilitada. Nad võivad olla kaotanud töö, armsama või abikaasa ning vananemine ja haigus on õõnestanud nende fantaasiaid üleolekust ja haavamatusest. Lööki enesearmastusele nimetatakse nartsissistlikuks traumaks. Psühhoteraapia ei suuda selliseid inimesi radikaalselt muuta, aga see võib vahel aidata muuta nende mõtlemist ja käitumist. Arusaamine, et tegu on nartsissistliku isiksusega, võib aidata valida ravimeetodeid depressiooni, ärevuse ja ravimite kuritarvitamise puhul.\nNartsissistlike probleemidega inimesi ravitakse sageli psühho-dünaamilise teraapiaga (üldjoontes psühhoanalüütiline meetod), mis toob esile kaitsemehhanismid ja nende päritolu. Selle meetodi oluline osa on ülekanne – terapeudiga suheldes kerkivad taas esile lapsepõlvest pärit vanematele suunatud tunded. Siin keskendub Kohut positiivsele ja Kernberg negatiivsele ülekandele.\nKui patsient otsib abi abi-elukriisi puhul, võib individuaalsele ravile lisada paariteraapia. Üks võimalus on ka rühmateraapia. Nartsissistlike patsientidega tekib raskusi nende imetlusenälja, kadeduse ja teiste patsientide ärakasutamise vajaduse tõttu. Võib tekkida oht, et neil lihtsalt lubatakse endast vabalt rääkida. Kuid rühmateraapia võimaldab ka ohutult vastandada kõigi käitumist ning paljastada varjatud vajadusi ja tundeid. Samal ajal on nartsissistliku häirega patsientidel võimalik näha, kuidas nende käitumine mõjutab teiste oma, ja nad võivad esimest korda elus olla siiralt kaasatud teiste probleemidesse.\nNartsissismi psühhodünaamiline käsitlus ja ravi tõstatavad küsimuse, millal on enesearmastus õigustatud ja mõistlik. Psühho-analüütikud saavad aru, et nartsissistlikud vajadused ja haavatavus on normaalsed. Enamik meist soovib endale meeldida, ennast teostada ja olla enese üle uhke. Me oleme konkurentsivõimelised ning suutelised tundma kadedust ja häbi. Oma vooruste ja annete äratundmine on samuti soovitatav.\nOleks lihtne öelda, et nartsissism on illusoorne või kaitsev vahend ehtsa enesehinnangu vastu. Samas näitavad uuringute tulemused, et isegi petlik enesehinnang on hea vaimsele tervisele ja isiklikele suhetele. Psühholoogilistes eksperimentides saavad kõrge, kuid siiski terve enesehinnanguga inimesed edu korral suurema tunnustuse osaliseks, kui nad on ära teeninud, ja äpardumise korral süüdistatakse neid vähem. Ometi on isegi need inimesed, kes meeldivad teistele kõige rohkem, loonud endale meeldivuse suhtes illusioone. Mõne uurimuse kohaselt suhtuvad depressiooni all kannatavad inimesed endasse, oma väljavaadetesse ning meeldivusse palju realistlikumalt. See on küll kurvem, aga targem lähenemine.\nNäib olevat paradoksaalne, et piiratud eneseteadvusega isik on võimeline hästi ja efektiivselt toime tulema. Nartsissismi ja enesehinnangu vaheline erinevus näib kaduvat. Üks moodus seda paradoksi väljendada on järgmine: liiga hea, kuid ähmane ja üldine arvamus enesest on sama, mis oma piiratuse mõistlik tunnistamine enamikus situatsioonides.\nEnesehinnang on seotud enda väärtustamisega ja selle telje alumine ots põhjustab depressiooni. Paljud psühhiaatrilised patsiendid kannatavad madala enesehinnangu all. See võib tekitada nõiaringi, ja kuna teised peavad pessimismi ning apaatiat alaväärsuse tunnusteks, on endast kerge säilitada halba arvamust. Lõpptulemusena leiab kinnitust ootuste mittetäitumine ja tugevneb lüüasaamise meeleolu.\nMadalat enesehinnangut saab mõnikord tõsta kognitiivse käitumisteraapiaga, mis ravib vääriti mõtlemist kui emotsionaalsete häirete peamist põh-just. Terapeut ja patsient hindavad ümber patsiendi tõekspidamised, sõnastades need uuesti oletustena, mida saab tegevusega kontrollida. Katsed näitavad, et juba lühiajaline ravi on sageli tõhus. Samas võiks vaielda selle üle, kas enesehinnangu tõstmine peaks olema psühhoteraapia eesmärk või depressiooni ja teiste seisundite ravi kõrvalsaadus. Nartsissismi ravis on positiivse enesearmastuse õhutamine koos realistliku suhtumisega endasse ja teistesse raske, kuid end ära tasuv väljakutse.\nNarkissos ja Echo\n•• Kreeka mütoloogiast on tuntud piltilus ja uhke noormees Narkissos, kelle isa oli jõejumal Kephissos ja ema jõenümf Leiriope. Narkissosesse armus veetlev mäginümf Echo, keda Amor oma noolega tabas. Et Amor oli unustanud sihtida Narkissost, ei leidnud Echo armastus vastuarmastust.\n•• Echo ei olnud võimeline ka oma armastust avaldama, sest ta sai lausuda vaid viimaseid kuuldud sõnu.\n•• Narkissos nägi vees enda peegelpilti ja armus sellesse. Ta ei suutnud vee äärest enam lahkuda. “Üksnes surm võib mind temast lahutada.” Ja nii juhtuski. Noormees lõppes otsa, kummardudes allika kohale, silmad kogu aeg veepeeglil. Paigas, kus noormees oli lebanud, õitses uus ilus lill, mida hakati hüüdma Narkissose nime järgi nartsissiks.\n•• Echo kurvastas selle üle nii, et kaotas viimsegi elujanu ja muutus kaljuks. Olympose jumalad hoolitsesid aga selle eest, et ta hääl maailma kostma jääks, ja nii tekkis kaja.\nPõhja-Eesti regionaalhaigla psühhiaater-psühhoterapeut\nInimesi, kelle enesehinnangu säilitamiseks on vaja väljastpoolt tulenevat kinnitust, kutsuvad psühhoanalüütikud nartsissistlikeks. Põhimõtteliselt võivad kõik suured elumuutused puudutada inimese sisemist nartsissistlikku tasakaalu ja terviklikkust.\nInimese seesmisest tasakaalust sõltub paljuski see, kuidas ta elukriisidega toime tuleb. Tugev ja terve nartsissism aitab kriise paremini läbida. Mis on terve nartsissism? See on võime nautida enda ja teiste olemasolu, füüsiline ja psüühiline terviklikkus ja heaolutunne. Elul on mõte ja eesmärk, tulevik ei tundu lootusetu. Enda olemasolu tundub iseenesestmõistetav, selle kinnituseks ei ole vaja erilist välist tähelepanu. Iseendast ja teistest on piisavalt reaalne arusaam, puuduvad suurushullustus ja alaväärsuskompleks. Oma nõrkusi ja puudusi võetakse arvesse liigse häbitundeta ja neid ei püüta peita ülemäärase kompenseerimisega. Ka oma seksuaalse identiteedi ja seksuaalsuse aktsepteerimine kõneleb tervest nartsissismist.\nKui lapsepõlves on lapse ja vanema suhe jäänud puudulikuks, siis vajatakse täiskasvanueas sageli teist, end täiendavat inimest, nn funktsionaalset objekti. Võib juhtuda ka vastupidi: inimene ise asub kellegi täienduseks ehk saab oma nartsissistlike probleemide lahendamiseks teistelt seda, mis tal enesel puudub. Püüdes täita kellegi teise soove, loodetakse vastutasuks saada seda, mida endal kipub vajaka jääma.\nLapse varajane areng ei pruugi alati olla pilvitu. Eriti halvasti võivad mõjuda varajased kaotused, vanematest lahusolek, ema masendus, vanemate enda nartsissistlikud probleemid. Traumaatilised kogemused äratavad väikeses lapses tundetormi, mis mõjutab tema terviklikkust ja olemasolutunnet. Need kogemused ei kao inimese psüühikast. Need talletuvad kaootiliste ja teadvustamata tunnetena, mis häirivadki inimese meelerahu ja tasakaalu ka täiskasvanueas.\nNartsissistliku häirega inimene tuleb harva psühhoteraapiasse sellepärast, et saada paremaks pereliikmeks, sõbraks või kallimaks. Küll aga võib selline inimene tajuda, et tema suhetega on midagi lahti, ja ta püüab seda koos psühhoterapeudiga uurida.\nNartsissistliku inimese teraapia on pikaaegne ja kestab enamasti aastaid. See nõuab kannatlikkust nii terapeudilt kui ka patsiendilt ja sisaldab teadmist, et keegi meist ei ole ideaalne, kõigis meis on suur vastupanu muutustele iseendas.\nTõlkis Jaanus Torm, doktor


luksumine | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nluksumine 07.12.03 / Neuroloogia\nTere, olen 18. aastane tüdruk. Ma luksun viimastel aastatel väga tihti. Vahepeal on olnud ka pikem paus, kuid viimasel poolaastal luksun jälle väga tihti, mõnikord isegi mitu korda päevas ja see võib kesta isegi terve tunni ja on tavaliselt väga tugev. Ma olen muidu rahulik ja see ei ole seotud mingi ärritusega. Tihti luksun umbes pool tundi pärast söömist. Veejoomisega jääb see harva järele. Muid terviseprobleeme mul pole. Kas te oskate öelda, millest see on tingitud ja mida teha?\nLuksumine ei ole ühegi konkreetse haiguse tunnus. Seda esilekutsuv ärritus saabub arvatavalt seedetraktist. Võiks proovida korraga vähem süüa.\nOlen 25 aastane mees. Aasta tagasi peale ülikooli lõpetamist., lapse sündi ja pingelist tööperioodi algas minu jaoks kole ajajärk, mis kestab siiani: maovaevused ja tugev ülehappesus, röhitsused, luksumine ...


Tassisoojendi JURA S, 24175 | Euronics\nTassisoojendi JURA S (24175)\nTassisoojendi JURA S\nTootekood: 24175 Tootja: Jura\nVeelgi suurem kohvinauding – eelsoojendatud tassist\nBaristad soovitavad portselantasse alati eelsoojendada. Seda sellepärast, et külm tass võib värskelt valmistatud kohvi koguni 10 kraadi võrra maha jahutada kohe, kui kohv tassi jõuab. Tassi õige temperatuur aitab kohvi aroomil avalduda kogu selle täiuses.\nJURA väikeste mõõtudega praktiline tassisoojendi on ideaalne tarvik kõikidele automaatsetele espressomasinatele. Tassisoojendi S hoiab tasse pidevalt umbes 55 °C temperatuuril. Kate ei lase soojusel kaduda ja seega on ka energiakulu mõistlik.\nLihtne, nutikas ja ruumisäästlik disain\nTassisoojendi S mõõdud on vaid 13,9 x 19,9 x 25,8 cm, mistõttu on seda mugav soovitud kohta paigutada. Vaid ühe sisse-/väljalülitusnupu vajutusega töötav seade on lihtne, kuid elegantne lisand igale automaatsele espressomasinale ja alati kasutamiseks valmis.\nTassisoojendi S on just täpselt kodukasutuseks sobiv – see mahutab kaheksa espressotassi (läbimõõduga 57 mm), kuus kohvitassi (läbimõõduga 66 mm) või neli cappuccino-tassi (läbimõõduga 90 cm).\nIdeaalsel temperatuuril tass\nTassisoojendi S hoiab tasse pidevalt umbes 55 °C temperatuuril. Kate ei lase soojusel kaduda ja seega on ka energiakulu mõistlik. Ideaalsele temperatuurile eelsoojendatud tassis on kohvijoogid aromaatsemad kui kunagi varem – ükskõik, kas jood särtsakat espressot või kreemjat cappuccino’t.\nEspressomasina tarvikud tassisoojendajad\nEspressomasin JURA Z10 Aluminium Dark Inox


16. juuli 1998 kell 22:00\nAmetlikult kinnitamata andmetel võib Hoiupangas eelmisel nädalal ligi 11protsendilise osaluse omandanud Nord Holding OÜ taga olla Hansapank, Hansapank ise eitab seda.\nNord Holdingu juhataja ja Hansapanga riskide juhtimise osakonna jurist Joel Aasmäe ütles, et firma laenas Hoiupanga aktsiad kohustusega need hiljem laenuandjale võõrandada. Aasmäe ütles, et Nord Holding ei ole Hansapangaga seotud. Tehingu otstarvet ja lepingu pooli Aasmäe ei avaldanud.\nKrediidiinfo andmete järgi otsustades on OÜ Nord Holding tavaline riiulifirma, mil majandustegevus puudub.\nDepositooriumi andmetel omab OÜ Nord Holding 10,75 protsenti Hoiupanga aktsiatest.\nHoiupanga endine jurist Marcel Vichmanni ütles Eesti Päevalehele, et Hansapank ostis kõik need aktsiad, mis Hoiupank repode likvideerimisel maha müüs. BNS\nMullu mais farmaatsiatehase aktsia hinnalangusest 1,03 miljonit krooni kahju saanud investor Andrus Rand kaebab järgmisel nädalal ettevõtte valeinfo andmise eest kohtusse ja nõuab hüvitust.\n«Hindan võitu väga tõenäoliseks,» ütles investorit esindava õigusbüroo omanik Illar Hallaste. «Kuigi tegu on pretsedendiga, on Eesti seadusandlus meie poolel,» väitis Hallaste. BNS\nErastamisagentuuri teabeosakond teatas, et Narva ja Läänemaa elektrivõrkude erastamiseks laekus eilseks palju pakkumusi, kuid täpsemaid kommentaare agentuur ei anna.\nPraegu puhkusel viibiv erastamisagentuuri peadirektor Väino Sarnet on varem välistanud, et agentuur eelistab sama investorit nii Narva kui Läänemaa elektrivõrkude erastamisel.\nAgentuuri teabeosakonnast teatati, et pakkujate hulgas oli investoreid, kes tegid oma pakkumuse mõlema elektrivõrgu erastamiseks.\nASi Eesti Energia alluvusse kuuluvad elektri jaotusvõrkude firmad jäävad loomulikeks monopolideks. Parima pakkumuse teinud firmad selguvad septembriks. ÄP\nAktsiaseltsi ESS Grupp aktsionärid kiitsid eile heaks turvafirma EVK Grupi enamusaktsiate ostu 45,6 miljoni krooni eest.\nAktsionäride koosolekul oli esindatud 63,4% omanike häältest ning investeering leidis üksmeelse toetuse, ütles ESS Grupi avalike suhete juhi Indrek Lindsalu.\nESS ostis EVK Grupi 25. juunil 2,1 miljoni krooni eest seniselt enamusaktsiate omanikult Hoiupanga Investeeringutelt ning võttis üle kohustusi 43,5 miljoni krooni eest. 34% EVK Grupi aktsiatest kuulub turvafirmale Akropol A. ÄP\nHansapank teenis tänavu kuue kuuga konsolideerimata andmeil 171 miljonit krooni puhaskasumit, mis on 16,4 miljonit krooni vähem kui mullu samal ajal.\nJuunis teenis Hansapank konsolideerimata andmeil 6,1 miljonit krooni puhaskasumit. BNS


Tervis24 - Diabeetikutele\nCANDEREL 5xN100 (\n1 tl vastab magususelt 1tl suhkrule(20 kcal)\nCANDEREL GREEN PULBER 40G\nsuhkrulehe ekstrakt, 1 tl vastab magususelt 1tl suhkrule\nCanderel tabletid steviaga on vähese kalorisisaldusega alternatiiv suhkrule. Valmistatud looduslikust magusainest - suhkrulehe ekstraktist. Suhkruleht on Lõuna-Ameerikast pärinev taim, mida on tänu magusaks tegevatele omadustele kasutatud magustamiseks juba sadu aastaid. Candereli tabletid steviaga sobivad suurepäraselt kuumade jookide magustamiseks.\n1 tl (0,3 kcal) vastab magususelt 1 tl suhkrule (20 kcal).\nToitumisalane teave 1 tablett / 100 g: energiasisaldus 1 kJ / 1302 kJ; 0 kcal / 297 kcal; rasvad 0 g / 0 g, millest küllastunud rasvhapped 0 g / 0 g, süsivesikud < 0,5 g / 76 g, millest suhkrud < 0,5 g / 69 g, valgud < 0,5 g / < 0,5 g; sool < 0,005 g / 0,1 g.\nKoostisosade loetelu (allergiat või talumatust põhjustav koostisosa või abiaine märgitud TRÜKITÄHTEDES) LAKTOOS (PIIMAST), magusaine (stevioolglükosiid 18,5%*), lõhna- ja maitseained, stabilisaatorid: mikrokristalne tselluloos, võrkstruktuuriga naatriumkarboksümetüültselluloos. *Stevioolglükosiid ? looduslik ekstrakt paraguai suhkrulehe lehtedest.\nSäilitamistingimused Säilitada jahedas ja kuivas.\nTootja, pakendaja, turustaja Tootja: Merisant Company 2 SARL, Jean-Jacques Rousseau 7, 2000 Neuchatel, Šveits. Maaletooja: Oriola Estonia OÜ, A. H. Tammsaare tee 47, 11316 Tallinn, 6 515 100.\nPäritoluriik Tšehhi Vabariik\nsuhkrulehe ekstrakt ja sukraloos. 1 tbl vastab magususelt 1tl s\nCANDEREL TABLETID N100\nDiabetiker Vitamine on toidulisand täiskasvanutele ja noorukitele, eriti sobiv diabeedihaigetele.\nDiabetiker Vitamine sisaldab:\n1 tabl sisaldab NRV*\nAskorbiinhape 90 mg 112,5% *\nVitamiin E 18 mg 150% *\nBeta-karoteen 333,3 mcg 41,7% *\nNiatsiin 7,5 mg 46,9% *\nPantoteenhape 3 mg 50% *\nVitamiin B6 6 mg 428,6% *\nVitamiin B1 2,4 mg 218,2% *\nVitamiin B2 1,5 mg 107,1% *\nFoolhape 300 mcg 150% *\nBiotiin 30 mcg 60% *\nVitamiin B12 1,5 mcg 60% *\nTsink 12 mg 120% *\nKroom 200 mcg 500*\n* NRV - % päevasest võrdluskogusest täiskasvanutele.\n1 tablett 1 kord päevas sisse võtta.\nESTVITA MUSTKÖÖMNEÕLI 100ML\nGLÜKOOSIGEEL 1WW APELSINIMAITSELINE 12ML N1\nApelsinimaitseline glukoosigeel hüpoglükeemia likvideerimiseks\nKiire toimega apelsinimaitseline glükoosigeel hüpotavatele diabeetikutele.\nSul on hirm hüpoglükeemiate ees kodust välja minnes? Kiire toimega glükoosigeel 1WW annab Sulle kadunud kindlustunde tagasi:\nKiire toime – leevendab hüpo sümptomeid 3-5 minutiga\nMõõdetav mõju veresuhkrule – 1 pakike tõstab veresuhkrutaset 3mmol võrra\nEi külmu - sobib aastaringseks kasutamiseks\nHoia kodust välja minnes alati 1WW glükoosigeel kotis, taskus või autos.\nGLÜKOOSIGEEL 1WW MAASIKAMAITSELINE 12ML N1\nMaasikamaitseline glukoosigeel hüpoglükeemia likvideerimiseks\nKiire toimega maasikamaitseline glükoosigeel hüpotavatele diabeetikutele.\nGLÜKOOSIJOOK GLUCOTEST 75G 200ML COLA\nGlucoTest 75 g 200 ml Cola on glükoosijook glükoositaluvuse testiks (GTT). Koola maitse tõttu on see sobilik GTT tegemiseks lastel ja noorukitel.\nLahust on lihtne juua otse pudelist või valada klaasi. Enne kasutamist tuleb glükoosijooki jahutada ja loksutada.\nGLÜKOOSIJOOK GLUCOTEST 75G 200ML LEMON VÄRVAINEVABA\nSidrunimaitseline värvainevaba glükoosijook\nGlucoTest 75 g 200 ml Lemon on värvaineteta sidrunimaitseline glükoosijook, mida kasutatakse glükoositaluvuse testi (GTT) tegemiseks.\nGlucoTest 75g 200ml Lemon sobib toidus kasutatavatele värvainetele ülitundlikele patsientidele ja rasedatele.\nLahust on lihtne juua otse pudelist või valada klaasi.\nGLÜKOOSIJOOK GLUCOTEST 75G 200ML ORANGE VÄRVAINEVABA\nApelsinimaitseline värvainevaba glükoosijook\nGlucoTest 75 g 200 ml Apelsin on värvaineteta apelsiniimaitseline glükoosijook, mida kasutatakse glükoositaluvuse testi (GTT) tegemiseks.\nGlucoTest 75g 200ml Apelsin sobib toidus kasutatavatele värvainetele ülitundlikele patsientidele ja rasedatele.\nPROPOLKI SUHKRUVABA TBL N16\nTaruvaiku on traditsiooniliselt kasutatud organismi üldtugevdava ja antiseptilise vahendina. Aitab pehmendada ärritust kurgus.\n1 tablett sisaldab 35 mg taruvaiguekstrakti STAMFI*, C-vitamiini 20 mg (25% soovitatavast päevasest kogusest täiskasvanule), magusaineid isomalt, atsesulfaam ja aspartaam.


Mis on pulmaplaneerija, on tõesti nagu - Pulmad - 2022\nIgal aastal saan sõna otseses mõttes sadu praktikaavaldusi noortelt naistelt, kes soovivad saada pulmaplaneerijaks. Parimate kandidaatide valimiseks ametikohale on meil väga range kontrolliprotsess, sest saime varakult teada, et kohutaval osal paljudest inimestest on väga vale ettekujutus pulma- või ürituste kavandajast.\nJennifer Lopezi kujundus sisse Pulmaplaneerija see nägi välja nii, et pulmaplaneerija ei tee tegelikult palju (ja võib suurel päeval kanda kõiki oma varustust fanny-packi), kuid murdis ka väga põhireegli, mida ei tohiks isegi olla tuleb öelda - ta flirdis peigmehega ja lõpuks varastas teda. Kas te isegi kujutate ette arvustust, mille pruut talle WeddingWire'is oleks andnud?!\nMinu lemmikfilmide pulmaplaneerija oli Candice Bergen Pruudisõjad. Kujutage ette, kas pulmaplaneerija võiks tõesti öelda oma klientidele, kui nad võivad abielluda! Ja kui ma kunagi proovisin oma pruutidel paluda, et nad jagaksid nende pulmapäeval tähelepanu samas kohas, siis ma kujutan ette, et mind vallandatakse - kui mitte hullem. Pruudid tahavad oma pulmapäevadel olla midagi enamat kui lihtsalt "Pruut üks" ja "Pruut kaks".\nKuid tõsiselt, pulmade ja ürituste kavandamine on väga detailidele orienteeritud - ja mõnikord emotsionaalselt intensiivne - karjäärivalik. Tööstusstandardseid tööaegu pole. Puhkusi pole. Vaba nädalavahetus on meil harva. Ja me töötame siis, kui kliendid võtavad meid tööle (vabandust, Candice - me ei ütle neile, millal nad abielluvad).\nPulmaplaneerimist võidakse mõnes telesaates ja filmis kujutada glamuursena, kuid tegelikult on see stressi tekitav, kurnav äri. Nii et siin on reaalsuskontroll ühelt kogenud pulmaplaneerijalt kelleltki, kes kaalub pulmaplaneerimise karjääri alustamist.\nPulmaplaneerijad on pakkunud juhuslikke tekste ja telefonikõnesid.\n• Kõigil tundidel päeval ja öösel, klientidelt, kellel on hädaolukorrast erinev standard kui kõige mõistlikumatel inimestel. Me kõnnime peenikese vahemaa tagant, millal telefonid välja lülitada ja end kättesaadavaks teha, ja siis, kui pole mõtet hiljem bridezilla vihaga silmitsi seista. Ja kui meil on käes pulmanädal, ei saa me kunagi olla kättesaamatud.\nPulmaplaneerijad tõusevad pulmapäeval koidiku pragu.\nJa nad pole hästi maganud, sest nad on pidevalt mures, et ilm on hea, et kõik müüjad ilmuvad õigeks ajaks ja pulmapeol pole üleöö midagi dramaatilist aset leidnud. Kohapeal räägivad nad valgustuse meeskonnale, kuhu asjad panna, ning jälgivad rendivarustuse saabumist ja sisekujunduse seadistamist. Nad ei lahku enne, kui viimane külaline on ära läinud, jama on koristatud ja müüjatele tasutud.\nPulmaplaneerijad mängivad pahad kogu päeva vältel.\nAlates rendiettevõtte ahistamisest kuni tagasi minemiseni ja pruutpaari tellitud õigete toolide saamiseni ning lõpetades kõigi nende reeglite järgimisega, mida pruut ja peigmees nende suurel päeval järgida soovivad (pulmas ei mingeid pilte, sotsiaalmeedias ei postitata, baaris pole kaadreid) , jne.). Pruudid ja peigmehed võivad arvata, et pulmaplaneerijale on lihtne öelda, et mõni külaline tuleks baaris ära, kuid nad ei arvesta sellega, et nende lähedane sõber või pereliige on tõenäoliselt juba piisavalt purjus, et olla baarmeni sulgemisel ärritunud. nad maha - ja keegi peab väljalangemisega hakkama saama.\nNäe rohkem: Pulmaplaneerijad paljastavad kõige rohkem lõualuulavaid groomzilla hetki, mida nad kunagi näinud on\nPulmaplaneerijatel on igasuguseid varutooteid.\nNende pruudi hädaabikotid kaaluvad tonni ja siiski näib, et alati on midagi muud, mida nad võiksid sellele lisada. See ei tähenda ainult turvanõelasid ja juukselaki - need tuleb ette valmistada kõigi pulmadeks ettevalmistamise tarvikutega, mille mõni teine müüja võib-olla unustas. Mõnikord peavad planeerijad isegi pruudi mõne planeerimisotsuse jaoks varukava olema. Näiteks, kui kliendid nõuavad oma ujuvküünalde kasutamist oma toonis, viin alati endaga kaasa küünlaküünlad ja veealused LED-id - sest kui küünal põrkub lauda põrutavalt külaliselt, ei hakka nad märjaks saades enam põlema.\nPulmaplaneerijad ei joo ühelgi pulmaüritusel tööl käies.\nKui midagi läheb valesti ja külaline saab vigastada või midagi katki läheb, vastutab pulmaplaneerija ja tema vastutus on selge peaga probleemi lahendamine. Enamik vastutuskindlustust ei kata kahju, kui kindlustatud pulmaplaneerija on joonud.\nSandy Malone on ettevõtte Sandy Malone Pulmad ja sündmused omanik ja raamatu autor Kuidas oma sihtkoha pulmi planeerida: kogenud professionaali näpunäited "Tee ise". Sandy on TLC tõsielusaate staar Pulmasaar, tema sihtkoha pulmaplaneerimise ettevõtte Pulmad Vieques'is kohta.\nThis is not exactly what I need. On ka muid võimalusi?\nI am sorry, that has interfered... This situation is familiar To me. On võimalik arutada.\nCopyright 2022 \_ Mis on pulmaplaneerija, on tõesti nagu...


Toimetaja Erik Aru juhtkiri - Keemia keskkonna haardes - TööstusEST\nKategooria: Arvamus, TööstusEST oktoober 2019\nAjakirja TööstusESt toimetaja Erik Aru. Foto: Anne-Ly Palm\nKeemiatööstus on sektor, milletaolisest iga tööstuspoliitika kavandaja unistab.\nKapitali- ja teadmistemahukas, teeb tihedalt koostööd teadlaste ja ülikoolidega, maksab üle keskmise palka. Rohkem kui 60 protsenti toodangust läheb ekspordiks. Lisaks pakub keemiatööstus tööd äärealal, kus sotsiaalsed probleemid üle pea ähvardavad kasvada – üle poole Eesti keemiatööstusest paikneb Ida-Virumaal. Üsna täpselt sellistele tingimustele peaks vastama üks majandusharu, mida eelisarendada.\nSeda arvutuskäiku raskendab märgatavalt asjaolu, et tegutseme maailmajaos, kus kehtivad ühed rangemad keskkonnanõuded, mille tulevikust paistavad ainult edasise karmistumise märgid.\nEttevõtjale tähendavad keskkonnanõuded arvatagi suuremat kulu. Tuleb vaadata kriitilise pilguga üle toorained ja need vajadusel välja vahetada selliste vastu, mis vähem loodust saastavad ning tõenäoliselt on kallimad. Tuleb oma tegemisi rohkem dokumenteerida, et vajadusel tõendada kõigile nõuetele vastamist. Tuleb oma jäätmete eest rohkem hoolt kanda.\nArvata võiks, et näiteks energiasääst annab võimalusi kulusid kokku hoida, ent vähemalt lühemas vaates tähendab see pahatihti lisakulutusi, et vanemad, kuigi sageli endiselt täiesti töökorras ja kasutuskõlblikud seadmed uuemate ning kokkuhoidlikumate vastu välja vahetada.\nKõik see asetab taas küsimärgi alla ühe nendest valdkondadest, milles eestlaste teadmised on vaieldamatult maailma tipus – põlevkivitööstuse. Nagu TööstusESTi 2019 oktoobrinumbri ajalooülevaatest lugeda saab, on keemiatööstuse tulevik juba varemgi mitu korda päris kahtlane tundunud. Eks näis, mis saab nüüd, kui EL keskkonnanõuete pöidlakruvisid aina rohkem pingule keerab.\nKus on mõistlik piir?\nEks siin võib muidugi küsida, kus jookseb mõistlik piir keskkonnakaitse ja ettevõtluse huvide vahel. Optimistliku meelega inimene vastaks aga ilmselt midagi sellist, et valida on kahe riski vahel. Üks risk on see, et kulutame mõttetult palju raha ümbritseva keskkonna puhtamana hoidmiseks. Teine aga see, et maailma tabab kliimakatastroof. Ja selle peale küsiks ta muidugi kohe rõõmsameelselt, et kas selline valik on tõepoolest kellelegi keeruline?\nPessimist kostaks selle peale nagu Mihkel Mutt oktoobri esimesel päeval Postimehes: ükskord tuleb kliimakatastroof niikuinii, see on juba inimloomusesse sisse kirjutatud.\nSelle peale tuleb mul mõistagi – ma ei oska enam aimatagi, mitmendat korda – tahtmine tsiteerida USA majandusajaloolast David Landest, kelle teose „The Wealth and Poverty of Nations“ („Rahvaste rikkus ja vaesus“) eelviimane lõik lõpeb sõnadega: „Haritud, avara pilguga optimism tasub ära; pessimism suudab pakkuda vaid õõnsa lohutuse, et sul oli õigus.“\nMillega tasub arvestada ka ettevõtjatel. Optimistid viivad maailma edasi, sest nad on positiivsed. Pessimistid lihtsalt torisevad nurgas selle üle, kuhu need nagad nüüd jälle meid kõiki vedada püüavad. Seega tasub valmis olla, et optimistid keeravad nõuetele veel mitu vinti peale.\nAjakirja TööstusEST 2019. aasta oktoobrinumber on pühendatud keemiatööstusele – kõiki artikleid saab lugeda siit!


PPT - Riigikogu valimised 2011 Kuidas naistel läks? PowerPoint Presentation - ID:3162241\nRiigikogu valimised 2011 Kuidas naistel läks?PowerPoint Presentation\nRiigikogu valimised 2011 Kuidas naistel läks?\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/3162241" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nRiigikogu valimised 2011 Kuidas naistel läks?. Liia Hänni. Riigikogu kohtade jaotus. Riigikogu sooline jaotus. Saame tuttavaks: Keskerakond. Saame tuttavaks: Reformierakond. Saame tuttavaks:IRL. Saame tuttavaks:sotsiaaldemokraadid. Areng taasiseseisvunud Eestis Riigikogu valimised.\nRiigikogu valimised 2011Kuidas naistel läks?\nRiigikogu kohtade jaotus\nRiigikogu sooline jaotus\nSaame tuttavaks: Keskerakond\nSaame tuttavaks: Reformierakond\nAreng taasiseseisvunud EestisRiigikogu valimised\nKuidas hinnata Riigikogu valimistulemust?