Intervjuu kanepiaktivistiga – Andres Laiapea\nElver Loho kogub veebikeskkonnas rahvaalgatus.ee allkirjasid Riigikogule suunatud ettepanekutele kanepituru paremaks reguleerimiseks. Jäänud on vähem kui kaks nädalat, et saada kokku tuhat allkirja.\nElver, oled töötanud välja äärmiselt konservatiivse plaani kanepituru riiklikuks reguleerimiseks, mille rakendamisel muutuks ravikanep Eestis patsientidele reaalselt kättesaadavaks, kuid samas väheneks tõenäoliselt nn. tänavakanepi kättesaadavus. Vajadus sarnase reformi järele on ilmselt selge paljudele, kes on viitsinud ennast selle teemaga kurssi viia, sellesse süveneda. Oled saanud kindlasti ka negatiivset vastukaja nende poolt, kelle arvates praegune keelupoliitika muutmist ei vaja. Tahaks aga hoopis teada, kas oma pahameelt selle plaani suhtes on väljendanud ka mõni kanepitarvitaja? Ma kujutan ette, et kõik ei pruugi sellest vaimustuses olla.\nOotasin märksa rohkem negatiivset tagasisidet kui olen seni saanud. Olen kohanud üksikuid negatiivseid kommentaare siin-seal ja needki piirduvad solvamisega, mitte ei ürita kuidagi lahata miks reformiplaan paha on ja kuidas paremini Eesti kanepipoliitikat reformida. Oleksin väga tänulik kui mõni minu plaani vastane viitsiks kätte võtta ja pakkuda välja alternatiivseid viise Eesti praeguse kanepipoliitika kitsaskohtade parandamiseks.\nEesti inimeste meelsuse kraadimiseks käisin suve lõpus mööda vanalinna ringi ja küsisin neilt lihtsa küsimuse: “Mis on teie mured seoses kanepi legaliseerimisega Eestis?” Umbes pooled olid kanepi legaliseerimise poolt ilma ühegi mureta. Veerand pooldasid ravikanepit, kuid legaliseerimise küsimuses ütlesid, et nad ei tea teemast piisavalt. Viimane veerand oli kõige huvitavam. Sarnane muster kordus mitu korda. “Ma kardan, et siis saavad noored liiga kergesti kanepi kätte.” Paus. Silmad liiguvad. Suu vajub natuke lahti. “Aga nad saavad ju praegu ka kätte.” Paus. “No parem olgu ikka legaalne ja riigi kontrolli all, jah, siis saavad noored raskemini kätte.”\nKohtasin ka üht täielikku kanepivastast, kes kahjuks oli päise päeva ajal pargipingil istudes liiga purjus, et formuleerida ratsionaalset argumenti kanepi legaliseerimise vastu. Ta kordas vaid oma põhiteesi: “Riik jagab raha valesti!”\nMis puudutab kanepitarvitajate pahameelt, siis nad enamasti mõistavad, et nende hobi on olnud ühiskonna pilgu alt eemal ja selle suhtes on veel piisav võõristus, et alustada tuleb konservatiivselt. Mina ja sina teame, et kanepitarvitajate hulgas on väga edukaid Eesti ühiskonna liikmeid, kuid kuna nad pole n.ö. “kapist välja tulnud”, siis valitseb teemakaugete inimeste peades Pealtnägija poolt installeeritud stereotüüp depressioonis noormehest, kes lisaks kanepile ka kõike muud keelatut kehasse topib, kuni ühel hetkel tekib isu väljuda korterist akna kaudu. Enamus kanepitarvitajaid loomulikult mõistab, et säärases taustsüsteemis on minu välja pakutud regulatsioonimudel tõenäoliselt maksimaalne, mida ühiskond oleks nõus hetkel vastu võtma. Siiski, jah, on ka olnud üksikuid, kes tahaks rohkem ja kiiremini.\nPõhiline argument minu plaani vastu kanepi pooldajatelt on see, et minu plaan ei võimaldaks neil endile ise kodus kanepit kasvatada. See tundub inimestele ülekohtune, sest kodus võib õlut ja veini pruulida, aga paar kanepitaime kapis lampide all oleks endiselt keelatud. Kuna mu plaan näeb ette kanepi väiketootmise soodustamist, siis ma soovitaks neil inimestel hakata tulevikus legaalseteks kanepi väikekasvatajateks. Varustage kanepikohvikuid, et saaks kasvatamise kulud tasutud ja jääb ka endale piisavalt toodangut tarvitamiseks järgi. Pluss niimoodi õpite ettevõtjaks olemist, mitme kuu peale ette planeerimist, kvaliteetset väiketootmist, aruandlust riigi ees ja kümneid muid sotsiaalseid ja majanduslikke oskusi, millest kõigest on iseseisvas elus tohutult kasu.\nOma algatusele ravikanepi patsientidele kättesaadavaks muutmiseks kogub just praegu allkirjasid ka Riigikogus esindamata erakond Eestimaa Rohelised. Mis on põhilised erinevused sinu plaani ja roheliste ettepanekute vahel? Miks on pandud üles kaks eraldi petitsiooni?\nMõlemad petitsioonid said alguse minu ja Roheliste esimehe Aleksander Laane vestlusest 12ndal juulil raekoja platsil. Luureinfo väitis, et sotsidel oli plaanis ravikanepi teema sügisel üles võtta. (Sama luureinfo levis eelmisel aastal eelmise sügise kohta, aga siis ei tulnud sellest midagi.) Pakkusin välja Laanele, et davai, teeme rahvaalgatuse ravikanepi seadustamiseks. Tegu on probleemiga, mis mõjutab väga väikest kogukonda Eestis, seega mõte oli, et isegi kui tuhat allkirja kokku ei saa, siis kui sotsid hakkavad sügisel ravikanepit reguleerima, saavad Rohelised taguda rinnale ja öelda, et see on tänu nende petitsioonile. Lubasin välja mõelda mis seal petitsioonis olema peaks ja koostada esimese mustandi.\n16ndal juulil saatsin Laanele oma mustandi – sisuliselt lihvimata sõnastusega versioon minu tänasest petitsioonist ja sisaldas ka tänast kanepituru reguleerimise punkti. 27ndal juulil saatis Laane oma versiooni – tänase Roheliste petitsiooni – koos kaaskirjaga, et vaata üle, paari tunni pärast läheb üles. Sisuliselt minu versiooni kaks esimest punkti, ümber sõnastatud.\nMille poolest minu ja Roheliste petitsioon erineb on selles, et minu petitsioon käsitleb Eesti kanepipoliitika kitsaskohti tervikuna, mitte ei tegele vaid ravikanepi aspektiga. Üritasin Rohelistele selgitada, et vaadates seda tervikuna, on võimalik inimestele rääkida kõigist Eesti kanepipoliitika kitsaskohtadest ja saavutada rohkem muutusi kiiremini. Ainult ravikanepi reguleerimine on siuke madala oksa ubin, mida kerge ära noppida ja kuulsust koguda, aga see tähendaks ka, et märksa raskem oleks mõne aasta jooksul rääkida kanepituru reguleerimisest, sest tuleb vastus: saite ju oma ravikanepi, vaatame mõned aastad kuidas see töötab.\nMis ma kõige rohkem kardan on see, et kui Roheliste petitsioon saab tuhat allkirja kokku ja minu oma ei saa – ja Rohelistel õnnestub nõudmised saada seaduseks – siis meil ei ole võimalik rääkida kanepituru reguleerimisest enne kui pärast uusi riigikogu valimisi. Ehk siis järgmised 5-6 aastat toimuks edasi kanepitarvitajate ja -kasvatajate puuri panek ja neil puuduks legaalne ja maksustatud väljund oma hobile.\nSellest murest lähtuvalt, olles äsja saanud Laanelt Roheliste petitsiooni lõpliku teksti, veensin teda Roheliste petitsiooni ülespanekuga ootama, lihvisin ära oma mustandi ja panin selle enne Rohelisi üles. Hommikul helistas mulle väga pahane Laane ja pakkusin talle välja, et pange oma petitsioon ka üles, teeme ristturundust üksteise petitsioonidele, et teie võtke ravikanepi osa ja ma räägin kanepipoliitikast laiemalt, tegutseme mõlemad kogukonna huvides ja ühiselt, aga säärast koostööd ei ole mitte kusagilt veel materialiseerunud.\nEhk siis teisisõnu, mõlemad petitsioonid nõuavad ravikanepi osas suuresti samu asju, sest mõlema nõudmised pärinevad minu koostatud algsest mustandist. Ma loodan, et kui mõlemad petitsioonid saavad tuhat allkirja täis, siis saame korraldada asjad niimoodi, et riigikogu komisjon korraldab kaks istungit – üks ravikanepi teemal, kus on esindatud mõlemad petitsioonid ja teine kuu aega hiljem kanepituru reguleerimise teemal, kus on esindatud minu petitsioon. Kui ravikanepi reguleerimist on lisaks erakonnale nõudmas eraldi petitsiooniga ka sõltumatu aktivist, siis on vast ka riigikogu liikmetel psühholoogiliselt lihtsam ravikanepi reguleerimise protsessi algatada, sest see teema ei ole siis enam niivõrd politiseeritud, see ei ole enam “riigikogu teeb tasuta reklaami Rohelistele” juhtum. Nii mõnigi riigikogu liige ei pruugi väga tahta Rohelistele tasuta reklaami teha, hääletades Roheliste kui konkureeriva erakonna algatuse poolt.\nEesti viimaste aastate kanepiaktivismi ajalugu on kolme etapi ajalugu. Esimene etapp toimus 2013-2014, mil sai loodud MTÜ Ravikanep ja kogukond hakkas organiseeruma Mart Kalveti kui tasakaaluka ja intelligentse haritud autoriteedi ümber. Alguse sai formaalne kanepipoliitika aktivistide liikumine Eestis. 2015 sai korraldatud koos Madis Masinguga konverentse ja meeleavaldusi, läks trükki esimene korralik eestikeelne kanepiteadust lahkav raamat. Aktivistid pistsid järjest rohkem nina teki alt välja, eksperimenteerisid, õppisid ja viisid teema avalikkuse ette. Järjest enam hakkasime saama positiivset meediakajastust. Loosung “Jah kanepiaktsiisile!” kõnetas üllatavalt paljusid inimesi. Sel aastal on käes kolmas etapp: kanepipoliitika reformivajaduse ja arutelu tõstatamine Eesti päevapoliitikas, konkreetsete reformiplaanide viimine riigikogu ette.\nOleme õigel kursil ja varsti saame Eesti kanepipoliitika reformitud. Selles ma ei kahtle.\nSuurbritannias tuli narkopoliitika reformimiseks loodud erakondadeülene parlamendirühm, kuhu kuulub ka mitmeid konservatiive, näiteks Peter Bottomley ja Zac Goldsmith, äsja välja põhjaliku raportiga, milles kutsutakse üles ravikanepi legaliseerimisele, aga Eestis on väljendanud kõige jäigemat vastuseisu just ennast konservatiivideks nimetavad poliitikud. Mart Helme ütles enne Riigikogu valimisi Telegramile antud intervjuus: “Üks minu poegadest, kes õpib arstiks, võttis ka selle teema kodus üles, aga meie abikaasaga võtsime mõlemad väga eitava seisukoha.” Kas on näha märke sellest, et riigikogulased on valmis seda teemat nüüd vähemalt avatult arutama (ilma selliste eelarvamusteta, mis välistavad sisulise debati)?\nNii palju kui mina olen konservatiividega rääkinud, siis vähemalt ravikanepit nad toetavad. Samas ma juhin tähelepanu kuivõrd emotsioonipõhine on Mart Helme seisukoht selles teemas. Tema arstiharidusega poeg ütleb talle sisuliselt seda, et soovib, et tema arsti-arsenalis oleksid ka kanepipõhised preparaadid, sest niimoodi oleks tal lihtsam oma patsiente ravida. Tema isa, kel ei ole arstiharidust ja kes tõenäoliselt ei tea väga palju inimese endokannabinoidsüsteemist ega arstiteaduse detailidest on aga seisukohal, et kanepipõhised preparaadid ei tohiks ühegi Eesti arsti arsenalis olla.\nKumb neist on pädevam otsustama? Kummal neist on aga reaalne võim muutmaks vastavaid seadusi?\nMart Helme soovib saada Eesti presidendiks ja ma ütlen, et mul isiklikult ei oleks selle vastu mitte midagi, aga iga president peab lisaks elukogemusele kuulama ka oma nõunikke, eriti teemades ja valdkondades, kus nõunikel on märksa rohkem elukogemust. Arstikunsti valdkonnas peaks Mart Helme kindlasti usaldama oma poja arvamust. Kanepipõhised preparaadid on ohutud. Nendest on patsientidele kasu. On patt piirata arstide ligipääsu millelegi, mis võiks oluliselt parandada isegi härra Helme elukvaliteeti, kui ta peaks vanaduses näiteks vähiga rinda pistma.\nSageli arvatakse, et kanepi legaliseerimine läheb korda ainult mingitele noortele popsutajatele, aga näiteks kevadel Viljandis toimunud temaatilisel arutelul olid hoopis mõned pensioniealised kodanikud need, kes ühe riigikogulase ümmarguse jutu peale ärritunult lahkusid.\nOlen Neeme Lalliga kanepiteemat arutades kuulnud, et kanep käis sovjeti-Eestist läbi hipiajastul ja paljud tolleaegsed noored, tänased auväärses eas härrad ja prouad, paljud neist tarvitavad seda siiamaani. Samuti kohtusid mitmed tänased pensionärid kanepiga esmakordselt Vene sõjaväes, kuhu soojemate liikmesriikide sõdurid olid oma “rohelise” kaasa võtnud.\nEesti vanemate põlvkondade kanepitarvitamise harjumused on miski, millest ma tahaks rohkem teada ja millest ma ei tea piisavalt, et isegi spekuleerida palju neid võiks olla. Üks asi, mida ma olen aga 50+ inimeste puhul täheldanud on võime käsitleda kanepiteemat väga ratsionaalselt ja objektiivselt.\nMa nüüd lihtsustan ja üldistan meeletult, et näidata üldiseid trende: 20ndates pannakse pidu ja tihtipeale suitsetatakse ka kanepit, 30ndates punutakse pesa ja eriti pärast esimese lapse sündi on nii mõnigi mu pühapäevapopsutajast sõbranna muutunud järsku paadunud kanepivastaseks, sest kardetakse oma lapse tuleviku pärast. Kui lapse üles kasvatamise kogemus juba käes, siis saadakse aga taas kergemini aru, et riigi poolt mõistlikult reguleeritud kanepiturg on noortele ohutum kui see tänane Metsik Lääs meie tänavatel. Inimene võib olla paadunud kanepivastane, aga ta peab ka tunnistama, et riigi poolt konservatiivselt reguleeritud kanepiturg on tema lapsele ohutum kui tänane olukord, kus kanepiturgu reguleerivad diilerid, kel pole eriti vahet mida ja kellele nad müüvad, peaasi, et raha saab teenida.\nVanusega tuleb tihtipeale perspektiiv. Tuleb see tunne, kus nähakse ühiskonda tervikuna. Nähakse neid emotsionaalseid ja regulatiivseid jõudusid, mis suunavad inimeste käitumist. See on see aeg, kus hakatakse rääkima traditsioonidest ja mõeldakse konservatiivsemalt, sest traditsioonides nähakse harmoonilise elukorralduse saladust. Tahtes Eestis midagi muuta, ei saa me üle ja ümber nendest inimestest ja ka kanepipoliitika reformi läbi viies tuleb arvestada nende inimeste arvamusega ja nende soovidega. Ma arvan, et väga paljud neist toetaksid minu plaani, kui nad teaksid sellest, sest minu plaan on säärane, mis hoiaks kanepi noortest eemale paremini kui täna. Nii kanepivastaste kui ka kanepiaktivistide eesmärgid on sarnased – vähem noori tarvitamas ja vähem tööealisi täiskasvanuid vangis riigi raha eest puhkusel. Sellest mõttest lähtuvalt peaksime ümber kujundama Eesti kanepipoliitikat.\nSuurt osa Eesti poliitikat juhivad 30ndates-40ndates mehed, kel kodus väiksed lapsed. Tegu on tõenäoliselt kõige kanepi-skeptilisema seltskonnaga. Väga raske on sellistel inimestel kodus põhjendada miks nad pooldavad kanepi legaliseerimist ja kas nad tahavad, et ka nende väike laps hakkaks tulevikus kanepit tarvitama. Tegu on emotsionaalsete teemadega, kus nüansirikka vastuse andmine on raskendatud. Kuna Eesti iive on nii madal, siis väga palju riigi poliitikat tehakse just lähtuvalt väikelastega perede nõudmistest ja vajadustest.\nMul on sõnum nendele noortele peredele: kui te tahate, et klassivend teie lapsele tulevikus kanepit ei pakuks, siis toetage minu plaani Eesti kanepipoliitika reformiks! Minu plaan võimaldaks legaalset kanepitarvitamist ainult vanuses 21+, ainult kinnistes kanepikohvikutes ja ainult perearsti poolt väljastatud tervisetõendi alusel. Igasugune reklaam oleks keelatud. Reguleeritud turu tekkimine tervetele täiskasvanutele vähendaks oluliselt kanepi musta turgu ja see ei pressiks enam kasumi otsingul otsapidi koolidesse ja laste sekka. Mida väiksem on must turg, seda lihtsam on ka politseil seda ohjata ja teie laps on paremini kaitstud kanepi mõjude eest vanuses, kus see võib teie lapse arengut negatiivselt mõjutada. Kui ta saab ükskord täiskasvanuks ja tema huvi kanepi vastu on nii suur, et ta käib perearsti juurest läbi ja taotleb endale tervisetõendi, et kanepikohvikut külastada, siis saate kindlad olla, et tema tarvitamisharjumused on tema perearsti järelevalve all ja et ta ei pahvi suvalist kahtlast heina, mida must turg talle juba täna pakub.\nToomas Hendrik Ilves on osade arvates vist küll pidevalt pilves, aga kümne aasta eest presidendiks saades väitis ta, et ei ole kunagi kanepit suitsetanud. Samas oli Ilves toona seisukohal, et narkopoliitika kujundamisel tuleks erineva ohuastmega aineid rohkem eristada. Möödunud kümne aasta jooksul ei ole tulnud tema suust sel teemal aga enam ühtegi avaldust. Praegu presidendivalimistele eelnenud kampaaniaid vaadates tundub, et Eestis võib seista ees veel kümme kaotatud aastat. See on kahtlemata ühiskondlikult oluline teema, aga valimisdebattides seda isegi ei mainita, kuigi räägitakse kõigest muust, mis presidendi pädevusse ei kuulu. Kuidas säilitada sellises olukorras lootus, et need asjad siin kunagi üldse muutuvad?\nPikaaegse kanepitemaatika valdkonna aktivistina olen kuulnud igasuguseid jutte. Inimene, kes presidendi lähikondlastega on minevikus lävinud, mainis, et otseloomulikult on THI käest kanepi ja ravikanepi teemal arvamust küsitud ja otseloomulikult on palutud tal neil teemadel avalikku seisukohta võtta. THI seisukoht olevat olnud, et ta ei taha kanepist rääkida enne oma ametiaja lõppu ja et siis on ta nõus toetama ravikanepit ja rääkima ka üldisest kanepituru reguleerimisest. Ma ei tea kas see tõele vastab, aga see ei oleks üllatav ega ammugi ainulaadne käitumine.\nNiimoodi käitudes liituks THI terve rea endiste maailmakuulsate poliitikutega, keda kõiki ühendab üks asi: ametis olles vaadati halba olukorda ja inimeste kannatusi vaikides pealt, aga kui võimutool edasi antud, siis järsku tullakse välja kui suur inimõiguste kaitsja ja rahvusvahelise narkopoliitika kritiseerija.\nSee küsimus nii praegusele presidendile kui ka praegustele presidendikandidaatidele peaks olema julguse kohta. Neilt peab küsima: kas oled nõus kritiseerima tänast narkopoliitikat oma ametiajal või kavatsed paljude riigipeade eeskujul oodata ametiaja lõpuni, mil sul on märksa vähem võimu millegi muutmiseks?\nJa otseloomulikult peab tänase narkopoliitika kontekstis käsitlema ka legaalseid narkootikume etanooli ja nikotiini. See on minu jaoks arusaamatu miks rääkides narkopoliitikast ei räägi me tihtipeale legaalsetest narkootikumidest. Ka nende regulatsioon vajaks parandamist.\nEsimesed vastavad petitsioonid tehti Eestis tegelikult juba 15 aastat tagasi, kui loodi portaal Täna Otsustan Mina, mis võimaldas nende esitamist. Kui sa nüüd need nõutud allkirjad kokku saad, Riigikogus vastava komisjoni ees ära käid ja ikkagi midagi ei muutu, mis siis edasi saab? On sul selles osas veel mingeid plaane?\nErinevus 15 aasta taguse olukorraga on selles, et täna on meil asjalikud autoriteedid kodanikuühiskonnas, ajakirjandus hakkab juba ääri-veeri kanepiteemat kajastama mitte-kollaselt ja mis kõige tähtsam – meil on konkreetne otsedemokraatia vahend rahvaalgatuse näol. Tuhat allkirja ja saad rääkida otse rahvasaadikutega, kusjuures delegatsiooni vastu võttev riigikogu komisjon peab võtma ka kirjaliku ja põhjendatud seisukoha miks mingisugune ettepanek ei ole realistlik või tehtav. Ametnik võib su kuu peale saata ja ei juhtu temaga midagi, aga poliitik avalikul istungil peab muretsema ka oma tulevase häältesaagi pärast ja see sunnib teda rohkem arvestama tema ees oleva ja oma muresid väljendava kogukonnaga.\nOlen täiesti veendunud, et kui mõlemad petitsioonid saavad riigikogu ette, siis ravikanep muutub Eesti patsientidele reaalselt kättesaadavaks juba järgmisel aastal. Mis puudutab kanepituru reguleerimist ja kanepikohvikute süsteemi, siis mitu riigikogu liiget on mulle öelnud, et nad ei taha sel teemal sõna võtta, aga kui tuleb eelnõu nende töölauale, siis nad vajutavad rohelist nuppu. Ma loodan, et minu kanepituru reguleerimise plaan saab eelnõuks, et see jõuab suurde saali ja et iga fraktsioon jätab nupuvaliku iga saadiku isikliku südametunnistuse hooleks, mitte ei veena hääletama üht- või teistmoodi, nagu tihtipeale Eesti poliitikas juhtub.\nKuniks riigikogu liikmetel on vaba voli hääletada poolt või vastu ja neile see võimalus antakse, siis tuleb demokraatlikus ühiskonnas säärast otsust aktsepteerida. See on rahvusriigi parlamendi legitiimne otsus. Kui tuleb negatiivne otsus, siis kindlasti mõni erakond võtab kanepipoliitika reformiplaanid oma järgmiste valimiste platvormi ja demokraatia jätkub. Tänane kanepipoliitika on meile suuresti peale surutud Onu Sämi poolt ja Eesti ühiskond ei ole Eesti kanepipoliitikat kujundanud ise, lähtuvalt Eesti olukorrast ja Eesti inimeste vajadustest ja soovidest. Me saame seda muuta. Rahvaalgatus on suurepärane demokraatlik instrument tõstatamaks ühiskonnas teemasid, mille huvilistel puudub parlamendis esindatus.\nMa siiralt loodan, et Donald Trump saab USA presidendiks. Trump toetab ravikanepi võimaldamist patsientidele. Trump toetab osariikide õigust legaliseerida kanep, kui nad niimoodi peaks otsustama. Trump kindlasti ei hakka Eestit karistama selle eest, et meie otsustame Eestis kanepiturgu reguleerida teistmoodi kui tema eelkäijad meile ette kirjutasid. Trumpi võit võimaldaks Eestile lõpuks ometi iseseisvat ja rahvuslikest huvidest lähtuvat kanepipoliitikat. Eesti inimesed on alati suutnud keerulisi ja segaseid aegu ära kasutada oma rahva hüvanguks – see on nii meie vabariigi loomise kui ka meie vabariigi taastamise lugu. Mul on usku, et ka seekord tegutseme targalt ja näitame tervele maailmale eeskuju.\nPostitatud 19. sept. 2016 Autor Andres LaiapeaRubriigid poliitika\nEelmine Eelmine postitus: Firnhaberi juubelinäitused\nJärgmised Järgmine postitus: “Morgan” (USA, 2016)


Venemaa rahapesus kahtlustatav jagas Riias konverentsil õpetust\nUudisteagentuuri AP teatel pidas Edwards, üks kahest Vene maffia rahapesus kahtlustatavast panga tippjuhist, Balti riikide finantsjuhtidele kahe kuu eest ettekande: «Rahapesu: viimased arengud ja eeskirjad». Konverentsi Londoni firma Shorex nimel korraldanud Philip Gelin ütles, et Edwards oli panga rahapesuspetsialist. «Üks tema rollidest pangas ... puudutas rahapesuaspekte. Ta oli saanud pangas sellealase koolituse. Me arvasime, et oleks hea kutsuda keegi mõnest lääne pangast, sest neil on ilmselt rangemad reeglid kui Ida-Euroopas,» tsiteeris AP Gelini sõnu.\nEdwards juhtis panga Ida-Euroopa operatsioone Londonis. Ta sai pangast töökeelu 18. augustil. Kolm päeva hiljem korraldasid võimud läbiotsimise ta kodus ja pangakabinetis. Panga pressiesindaja Cary Giacalone ütles, et Edwards vabastati ametist reedel, kuid ei soostunud otsust täpsustama. Dow Jonesi teatel süüdistatakse Edwardsit pangaeeskirjade rikkumises ning dokumentide võltsimises. Edwardsile ametlikku süüdistust esitatud ei ole.\nThe Timesi teatel sündis Edwards 1958. aastal Leningradis ning ta neiupõlvenimi oli Ljudmilla Pritzker.\nUurijad kahtlustavad, et Bank of New Yorki kaudu liigutati miljardeid dollareid, osaliselt firma Benex Worldwide kaudu. Edwardsi abikaasa Vene ärimees Peter Berlin on Benexi direktor.


Maa pakkumishind on Saaremaal odavaim\nSeejuures on keskmine pakkumishind septembris järjekindlalt aina langenud. Veel augustis küsisid müüjad ruutmeetri eest keskmiselt 19,2 eurot ehk ligi 4 protsenti kõrgemat hinda. Vaatamata maa pakkumishinna langusele on maatükkide müügipakkumiste arv käesoleval aastal kasvanud ja ulatub City24.ee andmetel praegu 7436 pakkumiseni.\nKõige kõrgem on maa keskmine pakkumishind praeguse seisuga Harjumaal – 32,24 eurot. Sellele järgneb 15,3-eurose pakkumishinnaga Tartumaa ja 13,6-eurose keskmise ruutmeetri hinnaga Pärnumaa. Kõige odavam on maatükkide keskmine ruutmeetri hind Saaremaal ja Põlvamaal – 2,1 eurot. Pisut enam, 2,6 eurot ruutmeetri eest, küsitakse Hiiumaal.\nMa vist ei oska arvutada\nLisatud: 24.09.2011 / 10:41\n…. või on tegu statistika tegeliku olemuse supernäitega.\nHektar on 100X100m ehk nelja nulliga ehk 10000 m2. Seega on siis siin keskmine hektari hind 20000 EUR ehk 300 tuhat krooni???\nMida annab selline statistika või kellele seda üldse vaja, kui samasse rehkendusse arvutatakse sisse ülikallid linnakrundid ja põllu- või metsamaa?\nKeegi targem ehk kommenteeriks siia?\nLisatud: 25.09.2011 / 15:40\nKeskmiste maamüügi hindade statistikat on võimalik netis otsida filtreerides maa tüübi järgi, müügi aja järgi, asukoha järgi (linna või valla järgi), jne. Saaremaa reaalsed hektarihinnad on ikkagi kesmiselt 5000-15000 krooni hektar, olenemata, mis soovunelmad on internetis hindadeks.


Uudised – Lehekülg 24 – Eesti Meestelaulu selts\nMeestelaulu Selts tähistas pühapäeval, 9. märtsil kell 15 Estonia kontserdisaalis oma 25. aastapäeva\n7. märts 2014 22. märts 2014 No Comments\nMeestelaulu seltsi loomisele pandi alus 1988. aasta Saaremaa meestelaulu päeval ja seltsi asutamiskoosolek peeti 7.novembril 1988 Viljandi Ugala teatris. Seltsi liikmeteks on 31 meeskoori ligi 1000 lauljaga, 7 noorte meeskoori 150 […]\nTartu rahu 94. aastapäeva kontsert\n8. veebr. 2014 7. märts 2014 No Comments\nEesti Meestelaulu Selts korraldas 2.veebruaril Estonia kontserdisaalis koostöös Eesti Kaitseväega Tartu Rahu 94. aastapäevale pühendatud piduliku kontsert-vastuvõtu. Kontserdil esinesid Eesti Kaitseväe Orkester Peeter Saani juhatusel, Eesti Maaülikooli meeskoor Gaudeamus ja meesansambel EMMA Lauri Breede […]\nMustpeade majas 4.detsembril toimunud pidulikul tseremoonial kuulutati Aadu Luukase missioonipreemia 2013 laureaadiks MTÜ Eesti Meestelaulu Seltsi, kes pälvis preemia väärtusega 32 000 eurot. „Tänu ja tunnustus saavutatu eest kuulub kõigile […]\nMeeskooride võistulaulmise tulemused\n9. dets. 2013 27. märts 2014 No Comments\nMeeskooride võistulaulmise tulemused 9.november 2013 Tallinna Tehnikaülikooli aula A-kategooria (osales 6 meeskoori) I koht – Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor, dirigendid Peeter Perens ja Siim Selis II koht – Tartu Akadeemiline Meeskoor, […]


Kartuli vähk: kirjeldus, sümptomid, põhjused, ravi, ennetamine - Ideed - 2021\nKartuli vähk: võitluse sümptomid ja meetodid\nKartuli vähk on üks ohtlikumaid haigusi, mis mõjutab peamiselt kartulimugulaid, ja on hiljuti levinud laialdaselt mitte ainult paljudes Euroopa riikides, vaid ka muudel mandritel.\nKartuli vähk ehk Synchytrium endobioticum kuulub karantiiniobjektide hulka klassifitseeritud chytridiomycetes (Chytridiomycetes) klassi, mille tulemusel on seda paremini uuritud kui teisi sellesse alarühma kuuluvaid haigusi. Haigus on praegu registreeritud peaaegu kõigis kartulikasvatuse piirkondades, välja arvatud äärmuslikud põhja- ja lõunapiirkonnad.\nTänapäeval on teada umbes 18 kahjuliku seene patogeeni, kuid enamikku neist ei leidu väljaspool Kesk-Euroopa piire. Kõige levinum levik, sealhulgas meie riigis, on saanud I tüüpi patotüübi (I tüüpi patotüüp). Seen tekitab paksu seinaga struktuuri - sporangiumid, mille läbimõõt on 25–75 mikronit ja mis sisaldavad umbes 200–300 spoori.\nSynchytrium endobioticum kuulub kohustuslike parasiitide kategooriasse, kes suudavad nakatada paljusid öökullide perekonda kuuluvaid taimi. Kõige soodsamad tingimused selle seene arenguks on kõrge temperatuurinäitajad tasemel + 18 ... +20 ° C, samuti piisav niiskuse hulk. Sporangia püsib elujõuline 20-30 aastat.\nVälised kahjustuse tunnused\nReeglina asuvad haiguse peamised kolded isiklikel proovitükkidel ja haigustekitaja mõjutab peamiselt kartulimugulaid ja stoloneid. Kartulipõõsaste alumises osas asuvad varred ja lehed on palju vähem mõjutatud. Taime juurtesüsteemi see ei mõjuta.\nSeen provotseerib ebaühtlase lainelise pinnaga mugulakujuliste kasvajate või iseloomulike kasvajate ilmnemist kartulijuurtele, mis näevad välja nagu käsn või noor lillkapsas. Reeglina algab kasvute ilmumine mugulate silmadega. Järk-järgult suureneb kasv, suurus pruunistub, värv muutub mustaks ja hävib.\nKogu kasvuperioodi jooksul võib haigus levida üsna kiiresti ühe lipuga zoospooride kaudu. Suveperioodil võib zoospooride moodustumist korrata. Sügisel moodustuvad juurviljades puhketsüstid, mis on kaetud lignified membraaniga. Juurviljades talvitunud, tsüstid idanevad soodsate tingimuste olemasolul.\nLisaks tavapärasele vormile võivad juurviljadel moodustuda leht-, kärna- ja lainekujulised vormid. Kärntõve vähivormi iseloomustab haavandite ja koorikute teke juurekultuuride pinnal. Gofreeritud vormi iseloomustab väga kortsuliste juurviljade moodustumine.\nTaime nakatamiseks ja tsüstide aktiivseks idanemiseks on vaja kartulipõllul suurt mulla niiskust (vähemalt 60%) ja mulla optimaalseid väärtusi (+ 18 ... +23 ° C). Nakkuse allikaks on nakatunud juurviljad või maapinnas asuvad tsüstid.\nSeega võib kartulivähi peamisteks põhjusteks seostada patogeeni olemasolu pinnases, väga kitsa külvikorraga, haiguse suhtes ebastabiilsete kartulisortide kasvatamist, tundmatu päritoluga seemnematerjali kasutamist ja soodsaid ilmastikutingimusi.\nLisaks kartulitele on sageli nakatunud ka tomatid ja muud öökullid, kuid erinevalt kartulist mõjutab kahjustus ka nende juurestikku. Haiguse patogeensus on väga kõrge, sõltumata levivast patootüübist, ja saagikus kahjustatud piirkondades on madal. Lisaks ei ladustata vähktõve kasvuga mugulaid väga kiire lagunemise tõttu pikka aega.\nSaastunud pinnast saab üle viia ükskõik millise juurviljaga, puuviljakultuuride seemikute või seemikute juurtesüsteemile, samuti põllutööriistadele ja -seadmetele. Vähi põhjustaja võib levida ka sulavee või sõnnikuvooluga farmidest, kus kahjustatud juurviljad olid kariloomade söödabaasiks ilma neid ravimata.\nPraegu on kartulivähi vastu võimalik tõhusalt võidelda ja kvaliteetset ravi läbi viia ainult terapeutiliste ja ennetavate meetmete komplekti järgimisel.\nEnnetamise ja ravi meetodid Tehnoloogia\nKarantiinitegevused Transporditud seemne- ja söögikartuli seire, samuti piirialade köögiviljakultuuride iga-aastane kontroll.\nKeemilised sündmused Selle eesmärk on haiguse uute kollete kõrvaldamine. Pinnase desinfitseerimine 2–2,5% nitrafeeni lahusega (kiirusega 20 liitrit ruutmeetri kohta) või 96% kloropikriiniga (kiirusega 150 kuup cm 1 ruutmeetri kohta).\nKoorikukindlate sortide kasvatamine Sortide "Voke", "Giant", "Imandra", "Temp", "Frem", "Chernigovsky-2", "Peace", "Pavlinka", "Dawn", "Impala", "uutele vähitüüpidele vastuvõtmatute" kasvatamine Nemeshaevsky pink "," Enchantress "," Victoria "," Veronika "," Murmansk "," Povirovets "," Chernihivchanka "\nAgrotehnilised üritused Pädev külvikorda, kus kasutatakse ridakultuure, orgaaniliste väetiste kasutamist kartulipõldudel, samuti umbrohutaimede hävitamist ööraba perekonnast.\nKöögiviljakasvatajad, kes on kogenud köögiviljakultuuride lüüasaamist kartulivähiga, peaksid meeles pidama, et kodumajapidamiste maatükkide ja aedade desinfitseerimiseks on rangelt keelatud kasutada kemikaale iseseisvalt. Seda protseduuri viivad läbi ainult karantiini ja taimekaitse spetsialistid.\nKuidas tuvastada kartuli nematood\nCopyright 2021 \_ Taimed ja istutamine, maastiku kujundamine \_ Kartuli vähk: võitluse sümptomid ja meetodid


TÖÖÕIGUSE TEABEPÄEV 2016 | TK KOOLITUSKESKUS\nTÖÖÕIGUSE TEABEPÄEV 2016\nTÖÖÕIGUSE TEABEPÄEV 2016 toob teieni viie arvamusliidri ja valdkonna absoluutse tipptegija nägemuse tööõiguses toimuvatest muudatustest, suundadest ning probleemidest. Iga sessiooni lõpus on osalejatel võimalik esitada esinejatele küsimusi ja osaleda aruteludes. Külalisesinejad toovad päeva tööõigusega kaasnevaid põnevaid teemasid, mis laiendavad silmaringi ja on olulised tervikust ülevaate saamiseks.\nSIHTRÜHM: ootame kõiki tööandjate esindajaid, sh ettevõtete juhte, personalitöötajaid, raamatupidajad, juriste ja teisi juhte ning spetsialiste, kes soovivad saada ühe päevaga ülevaadet tööõiguse valdkonna muudatustest ja olulisemast kohtupraktikast ning soovitusi 2016. aastal pädevalt tegutsemiseks.\n10.00 – 10.05 Teabepäeva sissejuhatus Tiit Kruusalu, METI personaliabi OÜ tegevjuht ja praktik. Tööõiguspäeva moderaator\n10.05 – 10.45 TEABEPÄEVA I OSA - Tööõiguse trendid 2016 Heli Raidve, Tööõigusabi juhataja\n10.45 – 11.30 Kas töölepingu seadus piirab või on tõhusaks tööriistaks? Tiit Kruusalu, METI personaliabi OÜ juhataja ja jurist\nMuuhulgas saate ettekandest teada:\n• Kuidas nii mõnigi töölepingu seaduse „ei“ saab teistsuguse lähenemise korral hoopis „jah“ tähenduse.\n• Et seadusega tööandjale peale pandud kohustusi on võimalik muuta viimasele kasulikeks tööriistadeks.\n• Et õigeaegne reageerimine ja protseduurireeglitest kinnipidamine võimaldab enamasti panna teist poolt vastutama.\n11.40 – 13.15 TEABEPÄEVA II OSA - Kuidas ennetada TVKsse/kohtusse sattumist ja kuidas olla vaidlustes edukas? Loengud, arutelud, diskussioon. Nõuandeid jagavad Tiina Leosk, Leoski Tööõigusabi juhatuse liige, koolitaja ning Thea Rohtla, Rohtla Law Office juhataja, jurist.\n14.00 – 15.30 TEABEPÄEVA III OSA - Olulised tööõigusega kaasnevad väljakutsed 2016. aastal. Loengud, arutelu, diskussioon. Mida on vaja teada isikuandmete kaitsest töösuhetes? Pirkko-Liis Harkmaa, Advokaadibüroo COBALT partner ja vandeadvokaat. Võrdõiguslikkus, sealhulgas töösuhetes, Liisa-Ly Pakosta, soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik.\nLoengu käigus puudutame töötajate isikuandmetega seotud olulisemaid küsimusi, toome välja sagedasemad eksimused isikuandmete töötlemisel ja anname tööandjatele näpunäiteid, kuidas töötajate isikuandmetega korrektselt ringi käia.\n15.30 – 16.15 Tööandja tööstress - kas müüt või tegelikkus? Taimi Elenurm, tööpsühholoog\n• Kas ja kuivõrd muretsevad tööandjad tööstressi pärast.\n• Miks on tööstressi ja seda põhjustavate psühho-sotsiaalsete riskidega tegelemine töökeskkonnas kasvav trend.\n• Kuidas on tööandja ja töötaja tööstress seotud ja miks on vaja sellega üha enam tegelda.\n• Kuidas erinevad vastutaja ja täitja tööstress.\n• Mis on tööandjate tööpingete peamisteks põhjusteks, millal on pinget liiga palju ja kuidas see endast märku annab.\n• Personaalseid ja kollegiaalseid võtteid tööandjate tööstressi leevendamiseks.\n16.15 – 16.30 Teabepäeva lõpetamine Tiit Kruusalu, moderaator\nMETI personaliabi OÜ tegevjuht ja personalitöö praktik\nTiit Kruusalu on tegelenud personalitööga alates 1995. aastast. Selle aja sisse on mahtunud erialane teenistus avalikus sektoris ja rahvusvahelisel tasandil ning eraettevõtlus. Üks Tiidu kunagine juht nimetas teda „hulluarstiks“, kelle ülesandeks oli „võit- võit“ tulemusega ära lahendada keeruliseks muutunud töösuhted. Tagajärgedega tegelemise kõrval ja nendest järeldusi tehes, on ta keskendunud personaliprobleemide ennetustööle, luues protseduure ja käitumisjuhiseid, koostades juhendmaterjale, koolitades ja nõustades abivajajaid töösuhete valdkonda puudutavates küsimustes. Tema koolitused ja seal toodud näited on võetud isiklikust igapäevasest praktikast.\nRohtla Law Office juhataja, jurist\nJuristi diplomi sai Thea Rohtla Tartu Ülikooli õigusteaduskonna lõpetamisel 1986. aastal. Tööõigusele pühendus 1996. aastast, kui võeti vastu Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus ja moodustati töövaidluskomisjonid. Kümme aastat juhtis Thea Tallinna ja Harjumaa (praeguse Põhja Inspektsiooni) ühte töövaidluskomisjonidest, üle viie aasta tegutses tööõigusabi osutava büroo Labour Consulting OÜ tegevjuhina. Omanimelist bürood juhib 2012. aasta veebruarist; 2014.a. kevadest teeb koostööd Heli Raidve Tööõigusabi OÜ-ga. Thea on paljude tööõigusalaste artiklite ja väljaannete autor ning hinnatud lektor tööõiguse alal.\nHeli Raidve ühendab edukalt tööõiguse teooria ja praktika. Tema kolm põhitegevusala on omanimelise tööõigusbüroo jurist ja juhataja, Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud ning EAS ärimentorprogrammi mentor. Ta on 12 tööõigust käsitleva raamatu (sh rahvusvaheliste väljaannete) autor või kaasautor ja kirjutanud tööõigusest sadu artikleid. Igapäevaselt nõustab ja koolitab Heli tööandjaid tööõiguse teemadel juba 18ndat aastat. Heli Raidve kui lektori tugevuseks on pikaajaline kogemus, mille tulemusena on tema koolitused ja soovitused hästi praktilised.\nLeoski Tööõigusabi juhatuse liige, koolitaja\nAlates 2009. aastast on Tiina Leosk OÜ Leoski Tööõigusabi juhatuse liige ja koolitaja. Ta on kutseline andragoog - IV tase (täiskasvanute koolitaja 7 tase) ning ta omab 10 aastat töökogemust juhtimises sh personali- ja koolitus valdkonnas (suurettevõte AS Dolphin). Tiina omab täiskasvanute koolitamise kogemust juba 21 aastat (aastast 1993) ja lõpetanud on ta Audentese Ülikooli - ärikorralduse BA, spetsialiseerumisega personalijuhtimisele. Alates 2008 on Tiina Lõuna regiooni töövaidluskomisjonides kaasistuja. Samuti on ta alustavate ettevõtjate mentor Tartu Ärinõuandlas; Ajujahi tiimidel ja ka TÜ ettevõtlust õppivate üliõpilaste mentor.\nAdvokaadibüroo COBALT partner ja vandeadvokaat\nAdvokaadibüroo COBALT OÜ partner Pirkko-Liis Harkmaa on lõpetanud Tartu Ülikooli aastal 1997 ning Georgia Ülikooli USA-s aastal 1998. Advokaadibüroos COBALT OÜ (endise nimega LAWIN) töötab Pirkko-Liis aastast 1997 ning on tööõiguse valdkonna õppejõud Tartu Ülikoolis aastast 2008. Samuti on ta Euroopa Tööõiguse advokaatide Assotsiatsiooni juhatuse liige ning maailma juhtiva sõltumatute advokaadibüroode assotsiatsiooni Lex Mundi tööõiguse töögrupi liige.\nTaimi Elenurm on hariduselt psühholoog (LRÜ, 1976) ja personalijuht-ärikorraldaja (TTÜ 2004) ning täiendanud end loovteraapiate (TLÜ), psühholoogilise nõustamise ja lahenduskeskse teraapia (TLÜ, TTÜ), psühhodraama (Tallinna Psühhodraama Kool), gestaaltteraapia (Gis-International), tervisekasvatuse ja tervisedenduse (TLÜ, Eesti Tervisekasvatuse Keskus) ning personalitöö valdkondades (PARE). Samuti on ta sertifitseeritud superviisor ja coach (Tallinna Ülikool, Der Rote Faden 2006) ning loovterapeutide ja supervisiooni-õpilaste õppesuperviisor. Töötanud on Taimi teaduri, lektori ja koolitajana (Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Üikool, EEK Mainor), personalijuhina (Eesti Ehitus AS, Tallinna Sadam AS) ja tööpsühholoogina (Interest Marketing OÜ). Taimi on Tervise Arengu Instituudi, Tööinspektsiooni ja Töötukassa koostööpartner tervisedenduses ja tööpsühholoogias ning tal on personalijuhi V taseme kutsetunnistus. Ta on ka Euroopa Töö- ja Organisatsioonipsühholoogide Assotsisatsooni ning Eesti Supervisooni- ja Coachingu Ühingu liige.\n28. jaanuar 2016 kell 10.00-16.30\nKoolitusest loobumise korral palume teatada sellest kirjalikult hiljemalt 18.01. Hilisemal loobumisel või teatamata jätmisel kuulub tasumisele 100% koolituse maksumusest.


Arutelu:Aarne Saluveer – Vikipeedia\nSiin on link lehele Tahukas (ansambel), aga mis tuleks lehele Tahukas? Reeglite järgi ei tehta sulgudega linki, kui põhipealkirjaga lehte ei ole. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 18:24 (EET)\nMina ei tea, et selline reegel oleks. Võiks lubada juhtumipõhist lähenemist. Adeliine 17. veebruar 2016, kell 18:43 (EET)\nSee on kirjutamata reegel (inglise vikis on see kirjutatud). On ju ilmne, miks nii tuleb teha.\nMa ju lähenengi juhtumipõhiselt. Ma ei ole kindel, et seda pealkirja on tarvis millelegi muule hoida. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 20:18 (EET)\nKui selline reegel kusagil kirjutamata kujul ka oleks, siis ilmselt ei ole see reegel mitmekülgselt kaalutletud. Ma ei ole seni näinud ühtegi veenvat põhjendust ja hetkel paistab pigem, et veenvat põhjendust universaalseks reegliks ei ole. Andrese kommentaari kirjutamise ajal olid mõlemad lingid (sisuliselt) punased, ehkki sulgudeta link oli jäänud ühes artiklis lihtsalt panemata. Olukorras, kus on olemas nii sulgudeta kui sulgudega punane link, ei ole entsüklopeedilisi sisuargumente, kumb artikkel tuleks varem kirjutada. Ent sellegipoolest peaks sulgudeta artikkel kajastama terminile vastavat enamlevinud ja enimkasutatavat mõistet.--VillaK (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 22:49 (EET)\nSee, millele pealkiri jätta, on omaette ja vaieldav, kuid minu meelest mitte nii tähtis küsimus. Mina teeksin praegusel juhtumil teisiti, sest teisel artiklil on juba teine pealkiri ja "tahukas" öeldakse hulktahuka kohta harva. Aga ka praegune lahendus on enam-vähem OK.\nTähtsam on siin see, et artiklite pealkirjad tuleb kokku leppida, aga kokkuleppe fikseerimiseks (või muutmiseks) tarvis, et põhiartikkel oleks juba olemas. Sellepärast ei tulekski üldjuhul sulgudega linke teha. Ja kui tahta kirjutada artikkel, mille pealkiri on sulgudega, siis peab olema ka sulgudeta pealkirjaga leht. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 23:53 (EET)\nMinu arvates võib pealkirjade üle arutada ja kokkuleppeid teha ka siis, kui "põhiartiklit" ei ole veel tehtud. Kui on juba varem selge (selgub), et mingi pealkiri tuleb täpsustusega, võib juba täpsustusega linke panna, kuigi ühtegi artiklit pole veel loodud. Selle eeliseks on see, et pärast ei pea linke ümber muutma ja artikkel luuakse kohe õige pealkirja alla (kui just ei ole kogemata sama asja kohta erineva täpsustusega linke tehtud). Puuduseks on see, et siis ei saa "Lingid siia" abil eri tähendusi leida, aga otsingu abil ikka saab. Ja on olemas ka Vikipeedia:Andmepäringud/Linkimata täpsustusmärkega lehed. Ma olen nõus, et mõnes mõttes süstemaatilisem on teha nii, nagu Andres kirjeldab, aga minu arvates ei peaks see olema absoluutne reegel ja teisiti tegemine viga, sest niisugune süstemaatilisuse nõue võib muutuda hoopis piduriks. Adeliine 18. veebruar 2016, kell 14:57 (EET)\nKui kokkulepe tehakse, kuidas siis teada saadakse, et see tehtud on?\nMis mõttes tehakse sama asja kohta eri täpsustusega linke kogemata? Neid tehakse sellepärast, et eri kirjutajatel on pealkirjast erinev ettekujutus. Ja kui keegi ise ära unustab, mis pealkiri peaks olema, kuidas siis saab eeldada, et on selge, mis pealkirjaga artikkel tuleb?\nMa olen nõus, et mõnel juhul tundub, et pealkirjas eksida ei saa, aga ma ei soovitaks selles kindel olla. (Ma ei eita, et mõnel juhul on mõistlik täpsustus kohe panna.) Mulle tundub, et täpsustuse panemata jätmine hoiab hiljem kokku üleliigset tööd, sest siis pole tarvis otsimisega vaeva näha.\nMa olen nõus, et see ei pea olema absoluutne reegel. Veaks ei pea sellist täpsustuslinkide panemist nimetama, aga see ei muuda asja. Andres (arutelu) 18. veebruar 2016, kell 23:36 (EET)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Aarne_Saluveer&oldid=4373893"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:36, 19. veebruar 2016.


Avaleht > Eesti Leegion > Liidrid > Paul Maitla - Sinimägede sangar > Taganemine\n7. mail saadi käsk positsioonid maha jätta ja taganeda läände.\n8. mai hommikul pidasid rügemendiülemad Rebane, Maitla ja Võhma nõu ning otsustasid taanduda läbi Tšehhi, et sealt siis edasi Elbele jõuda ja end ameeriklastele vangi anda. Kas oleks mingi teise tee valik parem olnud ja päästnud paljud mehed sellest, mis tänaseni kannab nimetust Tšehhi põrgu ja tekitab veel aja kaugusest jubedustundeid, jääb igavesti vastuseta.\nHirschbergist üle Riesengebirge Tšehhimaale viis üksainus tee. See, mis sel teel neil päevil aset leidis, vääriks omaette raamatut. Lõputus segiolekus läksid kümned väeosad, kus iga elusolend kantud vaid ühest tungist - päästa oma elu. Eestlased ja mitte ainult nemad teadsid venelastele allaandmine tähendaks surma.\nLäks mehi autodel, mootorratastel, hobuveokeil, ratsa, soomusmasinail, jala, jalgratastel. Sekka kusagilt ilmunud saksa eraisikuid, lapsi, naisi, vanureid. Meeletu voona. Jälle ja jälle jäädi toppama ja keegi ei teadnud miks. Kahtlustati diversiooni, kiruti, vannuti, oldi ahastusest tummad. Tegelikult piisas sellest, et kitsal mägiteel masinal bensiin otsa sai või vankril ratas alt lendas, kui tervele Läände venivale inimjõele oligi tamm ette pandud.\nEesti mehi ootas kolm võimalikku saatust: surm Tšehhi põrgus, vangilangemine venelastele, mis ligikaudu võrdne samaga, aga milleni jõudmiseks tuli enne üle elada lõputu hulk füüsilisi ja vaimseid kannatusi, nälga, janu ja alandusi. Oli ka võimalusi ületada Elbe ja jõuda ameeriklaste juurde. Sealgi ootasid ees kannatused, sageli piinad, aga mitte piinamine. Sinna jõudnud pääsesid eluga. Aga igal pool oli ka erandeid.\nNüüd, olles pidevalt takerduvas vooris, ei teadnud ükski mees, milline tee neist kolmest ees ootab. Otsustas saatus. Suur juhus.\nSelle teeloleku kohta on räägitud kõikvõimalikke jutte. Kedagi kiidetud, kedagi laidetud. Et ohvitserid põgenesid mehi maha jättes. Et oli ohvitsere, kes seda ei teinud ja surid koos oma meestega. Enamik aga, kes neid jutte kuulnud, ise neil teedel olnud Hirschbergist üle Riesengebirge, on pead vangutanud ja öelnud: selles tohuvabohus, taaskorratud paabeli segaduses oli võimatu midagi ette võtta. Ja küllap on neil õigus.\nMitmed on kirjeldanud Maitlat sellel teel. Ta kuju on säilinud mingis legendaarses tähenduses. Korralikult riides, Rüütlirist kaelas, näeme rügemendiülemat teeristil autosid õigele teele suunamas. Kõigile edasi andmas ainult üht soovi – "kiirustage!" Maitla otsustas jääda oma poistega, juhtides nad sellest maapealsest põrgust välja. 45. rügemendi ohvitser Voldemar Madisso nägi Maitlat 9. mai keskpäeval ühel teeristil enne Mlad? Boleslavi. Maitla auto blokeeris Prahasse suunduva teeharu ning ta ise seisis keset teed ja suunas veokeid Mlad? Boleslavi poole. A. Toomsalu kirjutab Inglismaalt: "Silme ees seisab tema kuju Tšehhi läbituleku teel: täies vormis, kõigi kuppudeja Rüütliristiga, sel ajal kui kõik oleme juba "rätsepatöökojast" läbi käinud ja tunnused maha võtnud:" Ja küllap sellest ajast pärineb ka tema poolt Rüütliristi kohta öeldu: "Kõlbas mul temaga võidelda, kõlbab ka surra."\nSee oli imeline ohvitser ja ei teadnud temagi ette oma saatust. Ühest mäestikukülast leidsid Maitla rügemendi mehed eest laari veomasinaid. Meeste teadmisel just selle, mille nad pidid üle võtma. Aga ennäe - see oli juba täis saksa tsiviilpõgenikke.\nSaksa tsiviilidel polnud aga pikka pidu. Kohapeale ilmus ei keegi muu kui SS-sturmbannführer Paul Maitla ise, kes tegi Susi sõnul alati põhjalikult ja asjalikult seda, mida just parajasti tarvis. Täies mundris, nagu alati, mütsi ees pealuumärk, kuuelõkmel mustad ruudud nelja hõbedase nelinurgaga ja kaelas Rüütlirist. Sakslased jätsid vastupunnimise kus seda ja teist ning kobisid autodeit maha. Maitla kärkis ja kamandas, täis enesekindlust nagu alati. Sakslased kuulasid nüüd vaikselt sõna.\nOmeti lagunes temagi juhitud rügement mäestikku ületades pisikesteks osadeks, mis lootusetult puistusid teiste väeosade ja tsiviilisikute vahele.\nTõsi, Maitla saatis staabiohvitser Hugo Lübiki ette maad kuulama. Too kihutaski tuhatnelja taganejate voorist mööda mingite tšehhi asjameeste juurde, aga teda ei võetud seal tõsiselt. Õigemini võeti kui sturmbannführerit, mitte kui hädas olevate eestlaste esindajat. Lübik aga, vahetanud riided, põgenes Läände ega tulnud tagasi. Veel saadeti 45. rügemendi staabist Sudeedi mäestiku Tšehhi-poolsele küljele ohvitseride mootorratturitest eripatrull, kelle eesotsas kapten Tamm. Ka see patrull sõitis põgenikevoorist mööda ja teatas, kus sai, et kuigi rügement kokku ei saa, on õige taganemistee Liebenau - JungPunzlau - Praha.\nKõik pagejad seda teadet ei saanud, osa putkas omapead Saksa maaalasid pidi Läände ja sinna ka jõudis. Õnnetu eelposti andmete kasutajad aga sattusid enamikus Tšehhi põrgusse, kuhu jäidki.\nSõnaga- Maitla rügemendil juhtus see kõige halvem: nad sattusid hajutatult ja ilma juhtkonnata tšehhide territooriumile ning Läände pääsesid vaid üksikud, seda tänu erilisele õnnele, erilisele osavusele või vaenlaste totrusele, millest pole neil Susi sõnul kunagi puudu olnud.\nMaitla ise aga sattus Tšehhi põrgukatla põhja, kus kütjaiks tšehhid ja katlas eestlased.


Kersti Kaljulaid: ülisuurte lõhede puhul ei saaks me end oma riigis ohutuna tunda - Kersti Kaljulaid\nKersti Kaljulaid: ülisuurte lõhede puhul ei saaks me end oma riigis ohutuna tunda\nPresident Kersti Kaljulaid oli 9. veebruaril külas saates «Otse Postimehest», kus vastas ajakirjanik Ulla Läntsi küsimustele. Saadet saab järele vaadata SIIN.\nUudised sisaldavad iga päev ennustusi sõja puhkemise kohta Ukrainas, samas üritatakse eri vahenditega kõige hullemat ära hoida. Endise riigipeana suhtlete te paljude inimestega kogu maailmast – kas usute, et kõige hullem suudetakse ära hoida?\nSee ei ole usu küsimus ja pole ka mõtet tegeleda ennustamisega, mis toimub homme, ülehomme, olümpiamängude lõppedes või kevadel, kui maa sulab. Märksa mõistlikum on teha kõik selleks, et sõda Ukrainas ei ägeneks. Rääkida sõja puhkemisest on vale, kuna sõda Ukrainas käib aastast 2014, see ei ole külmunud konflikt. Meie tegevus peab olema suunatud sellele, et ägenemine ära hoida, ja selle hulka käivad kahtlemata nii läbirääkimised kui ka kõik need teadaanded, et Ukrainat aidatakse.\nRahvusvaheline kogukond räägib ühelt poolt sanktsioonidest ja teeb Venemaale ühemõtteliselt selgeks, mis juhtub siis, kui nad Ukrainat ründavad, ent teisalt kõneldakse ka Venemaaga. On see õige tee?\nSee on õige tee. Rääkida tuleb, isegi kui harva õnnestub milleski kokku leppida, sest muidu kaob vastastikune tunnetus ära. Kui me mõtleme tagasi külma sõja peale, siis pärast Kuuba raketikriisi seati sisse kindlad kanalid selleks, et me vähemasti oleksime üksteisega suhtlemas. Mina olen kindlasti inimene, kes arvab, et rääkida tuleb igal juhul. Mida me ei tee, on see, et me ei räägi relva ähvardusel läbi. Venemaa on riik, mis rikub rahvusvahelist õigust ja lepinguid, millele ta on ise alla kirjutanud. Nemad on ületanud juba kõiki piire ja kõigepealt tuleb neil tagasi tõmbuda, siis saame rääkida relvastuskontrollist ja muudest asjaoludest. See on see, mida lääneliitlased Venemaale ütlevad, keegi ei räägi läbi Venemaa ultimaatumi üle.\nMe ootame, et koroonareeglid lõdveneksid ka Eestis – kas valitsus on siin liiga ettevaatlik?\nMe ju alustame avamist teisest kohast. Soomes tohivad restoranid olla nüüd kella kuue asemel kauem lahti, meil tohivad kella üheteistkümneni. Tõepoolest on juba riike, kus maskikandmise kohustust ei ole. Suurema vaktsineerimisprotsendiga riikides on olnud lihtsam neid otsuseid teha. Tasa ja targu liikudes jõuame me paraja kiirusega iseenda jaoks õigesse kohta välja. Aga tähele tuleks panna ka seda, et mitte keegi isegi ei kaalu koroonapassi kaotamist riikidevahelises liikluses. See kehtib ja ilmselt jääb veel pikka aega kehtima. Nii et mõnede asjadega peab lihtsalt harjuma. Ma olen üsna kindel, et vähehaaval saame sellest pandeemiast ka välja. Kui vaadata seda, et inimestel on hästi suur ootus, et poliitikud teevad õigeid otsuseid, ja valitsusel on hirm teha vigu, võttes piirangud maha liiga vara ja olla pärast süüdistatud inimelude kaotuses, siis see ei ole kerge otsus. Siin ongi suur risk alati sees, seepärast ma arvan, et ega tasa ja targu ei ole tingimata halb.\nKas energiakriisi oli võimalik ette näha?\nTeatud määral muidugi oli. Meie enda eesistumise ajal tehti otsuseid, mis pididki viima süsinikukvootide hinna kallinemisele, rohepööre oli ammu välja hõigatud ja üle 60 protsendi maailma majandusest on ühe või teise rohelubadusega kaitstud. Kui nüüd inimesed ütlevad, et lähme ära börsilt ja lähme ära Euroopa Liidust, et saaksime aegade lõpuni kasutada põlevkivielektrit, siis nii see ei ole. Meil pole teist teed kui osaleda planeedi päästmises. Nüüd on küsimus, kuidas ühiskond jagab kulud, et need ei langeks ebaõiglaselt neile, kes praegu töötavad põlevkivisektoris, või nendele, kelle sissetulekute tase on väga madal.\nKas see otsus, mille meie valitsus energiahindade kompenseerimiseks tegi, oli mõistlik?\nSel hetkel oli see mõistlik otsus, kuna hinnašoki said väga paljud. Aga ma arvan, et järgmisel talvel ei tehta enam samasugust otsust, mis ei arvesta elupindade suuruse ega sissetulekute tasemega, vaid on mõeldud kõigile. Siis ei saaks seda samamoodi mõistlikuks lugeda. Samas, tavalistele inimestele tavalistes paneelmajades, kes on keskmise sissetulekuga, ei peaks riik ütlema, et nüüd täitke taotlusi ja siis võistelge omavahel, kes saab KredExist raha oma maja kordategemiseks. Enamasti kipub see minema pigem nendele, kellel on natuke rohkem jõukust, mitte nendele, kes rabavad kahel kohal väikesepalgalistel ametikohtadel. Kuna nendel inimestel pole mitte kunagi jõudu minna oma ühistuga raha taotlema, siis peabki KredEx minema ühistute juurde ja tegema nende majad korda.\nKas te näete võimalust kutsuda korrale neid, kes õhutavad inimesi tulema Tallinna, peatama siin liiklust ja loopima politseinikke lumepallidega?\nSee on noatera peal käimine. Vaba mõttevahetus ja demonstratsioonid kuuluvad demokraatliku riigikorralduse juurde, aga siin on ka oht keerata vint üle ja kaotada suure hulga ühiskonna mõistmine. Ma arvan, et see võib kergesti juhtuda, kui kasutada alandavaid koolikiusuga sarnanevaid loosungeid ja tekitada teistes inimestes küsimus, et miks te segate tööpäeval meie elu ja miks te ise tööl ei ole. Kuni taolised demonstratsioonid tekitavad kaaskodanikes kaastunnet, saab neid korraldada, aga kui need mõistmist ei leia, siis neid enam korraldada ei saa. Sellest vaatevinklist ei peakski nagu midagi tegema, sest politsei sai ju tegelikult imehästi hakkama, nad ei lasknud ennast provotseerida. Mul endal oli küll väga kahju vaadata politseiametnikke, kes pidid seda kannatama, aga see on nende töö. Nii et ma ei tea, kas seltskond, kes selliseid asju korraldab, otsib mõistmist või see ongi revolutsioon. Kui nii, siis on oht, et me ei tunne end enam turvaliselt meie oma koduriigis, sest lõhed on kasvanud liiga suureks. Samas pole sellel kõigel mitte mingit pistmist ei vaktsiinipassi ega kõrgete elektrihindadega, seda kasutatakse ära mingitel teistel eesmärkidel.\nKuna praegune valitsus sai ametisse teie presidendiks oleku ajal ja vaadates, kui habras on nende koos püsimine, kas hoiate pöialt, et nad peaksid veel aasta vastu?\nMina hoian pöialt kõigile valitsustele, kes teevad ära need asjad, mis on Eesti tuleviku pärast vaja ära teha. Nendeks on eestikeelne kool, meie energeetikasüsteemi muutumine, valmisolek uuteks tehnoloogiateks ja tehisintellektiks, et meie digiriik suudaks oma edu teiste maailma digiriikide ees säilitada. Ma näen ka üht väga suurt probleemi, mis seisneb selles, et meie maksusüsteem on hästi laiapõhine ning suhteliselt väikese sissetulekuga inimesed kannavad palju ressursse riigikassasse. See on väga hea maksubaas, aga sellisele tulumudelile ei saa vastu panna kulumudelit, mis toetab ühtmoodi nii neid, kellel on abi vaja, kui ka neid, kellel abi vaja ei ole. Samuti on probleemiks, et kohalikud omavalitsused, mis peaksid tegema kõik oma inimeste hakkamasaamise nimel, ei saa seda teha, sest neil puudub iseseisev tulubaas.\nMilline on ametist lahkunud presidendi edasine roll, kui palju saab kasutada oma sidemeid maailmas Eesti asja ajamisel?\nVäga suur hulk sidemeid on siiski ametikohapõhised. Ei ole mingit kahtlust, et praegu on president Alar Karisel lihtsam Prantsuse presidendi Emmanuel Macroniga kontakteeruda kui minul. Teatud sidemed muidugi jäävad. Ka mina tunnen, et mul on kohustus teha oma tööd edasi. Kui vaatan oma päevaraamatut, siis see ei erine väga palju sellest, mis ta enne oli. Meeskond on muidugi palju väiksem, mis tähendab, et ka jõudlust on vähem. Ma tajun seda kohustust ja vastutust, mis mul Eesti ees on, ja tegutsen, et meie elu edeneks ja läheks paremaks.\nKui palju muutub isiklik elu, kui pole Kadrioru kohustusi – kas te autoga juba võite sõita?\nAutoga võin sõita, aga muutunud on hämmastavalt vähe. Arvasin, et muutus on palju-palju suurem.\nOlete öelnud, et ei välista osalemist poliitikas – millal teete otsuse, kas liitute mõne poliitilise erakonnaga?\nAbsoluutselt ei välista, aga see mõne erakonnaga liitumise võimalus on üks huvitav lugu, mida ajakirjanikud omavahel räägivad, aga mina seda lugu ei räägi. Ma jõudsin ka selle intervjuu käigus esitada poliitilise programmi, mis minu arvates Eesti elus vajab tegemist ja milline on töömeetod. See, kuidas mina neid asju saan tagant lükata, võib olla ajas muutuv. Ma jätkuvalt leian, et mul ei ole kohustust öelda, mida ma teen kolme kuu või kolme aasta pärast. Põhjus on selles, et ma lihtsalt ei tea seda.


Cristina veterinaarkliinik - ajaveeb - Loomad - 2020\nKui pikk on kassi kuumus?\nKassid hakkavad pärast talvist pööripäeva päikese käes tõusma juba pärast päikesevalgustundide kasvu.\nKui aju tuvastab, et päevade arv hakkab suurenema, saadab see stiimuli, mis paneb liikuma hormoonid, mis panevad kassi kuumaks ja tahavad paarituda.\nKassi aju on võimeline tuvastama päevade kestuse suurenemist ja seega ennustama kevade saabumist.\nKevadel on temperatuur optimaalne ja toidu kättesaadavus maksimaalne: õige aeg pesakonna edasiandmiseks.\nPõhjapoolkera parasvöötmes algab paljunemisperiood jaanuaris ja lõppeb igal ajal ajavahemikus juuni kuni oktoober.\nLõunapoolkeral algab armukadeduse aeg augustis.\nKASTREERIME OMA KASU!\nOperatsioon minimaalne sissetung. Kohaletoimetamine.\nEi mingeid õmblusi, kaelarihmasid ega ravimeid.\nKampaanias! - 20% allahindlust.\nTaotlege kohtumist telefonil 981382144\nNitside puhul ei ole pärast kuumusest möödumist enam seksuaalset tegevust alles 6 või 7 kuu pärast.\nTeisest küljest kannatavad kassid, kui nad pole rasedad, järjestikuseid hormonaalseid laineid ja armukadedus kordub perioodiliselt pesitsusperioodil.\nKui päikesevalguse tunnid hakkavad vähenema, on signaal talve saabumist, mis on halb aeg pesakondade toomiseks.\nKassi aju saadab munasarjadele puhkefaasi sisenemiseks vajalikud stiimulid.\nEnamik kasse pole enam armukade septembris ja on oktoobrist detsembri lõpuni seksuaalses puhata.\nKassi esimene innukus.\nVanus, mil kassid hakkavad seksuaalselt käituma, on väga varieeruv, sest see sõltub armukadeduse saabudes nende arengutasemest.\nKuumusse sattumiseks peab kass olema vähemalt 75% tema täiskasvanud massist.\nEsimene kuumus ilmub 4–11 elukuu vahel, kui ilmnevad õiged asjaolud.\nEelmise kevade alguses sündinud kassid võivad sooja välja minna detsembri lõpus või jaanuari alguses.\nEelmisel sügisel sündinud kassid ei pruugi olla järgmise suveni piisavalt arenenud.\nOn teada, et pikakarvalistel tõugudel kulub kuumuse käes kauem aega kui lühikarvalistel ning tänavakassid tulevad sooja välja enne kodukasse.\nIsasloomade ja teiste kassidega koos eksisteerimine soodustab ka noorte kasside puberteedi algust.\nSeega, kui teil on eelmisel aastal sündinud kass, on väga tõenäoline, et teil tekivad nende kuumuse sümptomid, kui te pole seda juba teinud.\nKasside sümptomid kuumuses.\nErinevalt emastest, kellel on esmalt verejooksu faas - proester - ilmnevad kassid öö läbi ilma hoiatuseta.\nProestri faas on kassis väga lühike ja seda pole sellest alates hinnatud ei veritse ja tema vulva suurus vaevu suureneb.\nKuumuse saabudes muudavad kassid oma isiksust, nad muutuvad tavalisest südamlikumaks, nad hõõruvad pidevalt nende omanike või mõne mööblieseme vastu ning kipuvad kõhtu üles keerutama ja selgroogu vastu maad hõõruma.\nNeed lehmad, mis näivad virisevat, on väga tüüpilised.\nEhkki kass on tavaliselt hell, teate, et teie kassil on kuumus, sest nad muutuvad väga raskeks ja otsivad kontakti palju rohkem kui tavaliselt.\nMõni on tüüpilise kuumusega kassiliha suhtes väga skandaalne ja võib naabreid häirida.\nKui ta paneb oma käe selgroole, toetavad nad küünarnukke ja tõstavad puusad, suunavad saba küljele. Estrust iseloomustab see, et see on etapp, mille jooksul nad võimaldavad isastel sõitu teha.\nKui kassi kuumus kestab\nKõik kassid pole sama sagedusega armukade. Mõned kassid, enamus, on armukade iga 8-10 päeva tagant, need on kassid, kelle ovulatsioon toimub ainult siis, kui nad on isase paigaldatud.\nTeisest küljest suudavad teised kassid ovulatsiooni ka siis, kui nad pole paaris olnud ja sel juhul naaseb kuumus alles 40 või 60 päeva pärast.\nPaljudel kassidel on kõrge östrogeeni tase soojuse ja kuumuse vahel ning omanikud paistavad olevat alati kuumuses.\nSeevastu kassid, kes ovuleeruvad ilma paarituseta, on armukade iga pooleteise või kahe kuu tagant.\nNeed kassid põevad tulevikus tõenäolisemalt emakahaigusi.\nPõhjus on see, et munasarjad sisenevad spetsiaalsesse faasi, mida nimetatakse paremakäeliseks ja milles nad progesterooni tekitavad, kui tühi emakas võtab korduvalt progesterooni mõju, nõrgeneb ja on altid infektsioonidele.\nKasside kuumuse tagamiseks mõeldud tabletid annavad samasuguse toime kui progesteroon.\nNeed on ained, mis hoiavad munasarjad püsivalt püsivatena, mistõttu nad lakkavad kuumusest välja minemast. Need ravimid nõrgestavad ka kassi emakat ja kolmekordistavad ka rinnakasvajate riski.\nVõite kassi steriliseerida kuumuses.\nKui te ei kavatse tõsta, on parim asi, mida saate teha, kastreerida. Juba kuumuses oleva kassi steriliseerimine pole probleem.\nKassi tervise jaoks on palju parem steriliseerida seda kuumuse käes, kui lõigata seda pillide või süstide abil.\nEsimese eluaasta jooksul tehtud kastreerimisel on lisaks pereplaneerimisele ka muid eeliseid, nagu oleme siin selgitanud.\nVastupidi, kui valmistute oma kassiga sigitamiseks, peaksite teadma, et isased on alati nõus kassi juuresolekul kuumuses. Erinevalt koertest toimub paaritamine väga kiiresti ning tungimine käivitab ovulatsiooni ja sellele järgneva tiinuse.\nSpicules isase kassi peenises.\nIsastel on peenisel omamoodi selgroolülid, mis vahekorra ajal tekitavad ärrituse, mis käivitab kassis ovulatsiooni.\nArvatakse, et umbes pooled kassid saavad ovulatsiooni ühe kinnitusega, teised aga vajavad ovulatsiooni ja rasedaks jäämiseks mitu järjestikust päeva.\nMitme aluse korral rasestuvad nad tõenäolisemalt ja pesakondi on arvukalt.\nKassid on keskkonna suhtes väga tundlikud ja parem on emane viia isasele territooriumile kui vastupidi.\nPikakarvalistel tõugudel on huvitav raseerida seljaosa nii, et karvade takistamine ei takista sõitmist.\nMeeste ja naiste vahelise liigse suuruse erinevuse tõttu võib ratsutamisel olla raskusi.\nIdeaalne vanus aretamiseks on poolteist eluaastat kuni 7 aastat. Üle 8-aastastel kassidel on reeglina ebaregulaarsed tsüklid ja väiksemad pesakonnad. Need suurendavad ka kaasasündinud defektidega kassipoegade abortide ja sündide tõenäosust.\nVeel ühes artiklis räägime kasside tiinusest ja sünnitusest. Klõpsake siin, kui soovite värskendusi saada meie ajaveebist posti teel.\n26 kommentaari teemal “Kui pikk on kassi kuumus? "\nTere, hea, ma olen väga mures, mu kass kohtub ühe aasta märtsikuuga. Ja tal oli just esimene kuumus, minu küsimus on, kas see on normaalne, et kuumus kestab üle 2 nädala järjest?\nJah, lugege artiklit hoolikalt, sest me selgitame seda seal. Tervitused\nTere, lihtsalt tänan kogu edastatud teavet. Ilmselt viin lisaks kassi lugemisele regulaarselt oma kassi ka veterinaari juurde, pole midagi tähtsamat kui regulaarne kontroll. Tervitused\nMinu kass oli oma noore peaaegu kahe kuu vanune ja ma olen mures, et tal tuleb kuumus tagasi, kas on hea aeg teda steriliseerida?\nNiipea kui nad on võõrutatud, naasevad nad soojuse juurde, nii et jah. Praegu on hea aeg.\nTere, mul on lapsendatud kassipoeg, kes saab oktoobris kaheaastaseks, eelmisel aastal (2016) mais ta steriliseeriti ja ta on endiselt armukade (nüüd), et tal on see (10 päeva) kas see on normaalne, et seda jätkatakse? Tänud tervitused.\nEi, see pole normaalne. Kui see on korralikult steriliseeritud, ei tohiks te armukade olla.\ntere, mu kass on 8 aastat vana ja on kuumuses ...\nVõite minu kassi steriliseerida vanuses, kus ta on.\nhiljuti oli tal rohkem kui 5 kassipoega\nMa ei näe probleemi seda teha. Oleme neid kasvatanud palju vanemaks.\nTere, ma tahaksin teada, mitu paarist kassi vajab kuumuse rahustamiseks või kui ta pärast paaritumist otsib muud.\nSeda selgitatakse artiklis.\nTere! Minu kass on steriliseeritud, kuid kuumuseperioodid jätkuvad. Kutsusime loomaarsti ja tema vastas meile, et tal on kuumus, kuid ta ei saa rasestuda (ma isiklikult nägin, kuidas kanalid lõigati) ja ka see, et see oleks veel vähemalt kaks kuud, mulle isiklikult see vastus ei meeldi Kaks kuud on möödas ja kass on endiselt kuumuses. Pealegi oli minu steriliseerimise mõte sellest välja tulla, mitte samas jätkata. Minu küsimus on, kas operatsioon läks valesti?\nVõib juhtuda, et kassil oli see, mida me nimetame munasarjade satelliidiks, see meenutab munasarju, mis tulenevad kehvast geneetilisest arengust ja mida on operatsiooni ajal väga raske tuvastada. Satelliidid võivad jätkata hormoonide tootmist ja tekitada kuumuse sümptomeid. Ainus lahendus on satelliitide kirurgiline eraldamine. Tervitused\nKaalun oma kassi steriliseerimist. Kas võiksite öelda mulle riske, mida sellist tüüpi operatsioonide puhul võib tekkida, selle hinnaklassi, mille vahel see asub, ja hooldust, mida tuleks pärast seda osutada?\nPeamised riskid on need, mis tulenevad soovimatutest reaktsioonidest ükskõik millisele ravimile, mida manustatakse enne ja pärast sekkumist. Täna on anesteetikumid palju ohutumad kui siis, kui võistluse lõpetasin, kuid nulliriski pole. Oluline on teha operatsioonieelne analüüs, et vältida üllatusi nii palju kui võimalik.\nMeie kirurgia ei kanna väliseid punkte, sellel ei ole kaelarihma ja te ei pea loomale midagi andma ega tegema, me juba tarnime seda ravimitena. 5% -l nakatunutest on haav ja vajalik on täiendav hooldus, hind, mille anname, sisaldab sellist hooldust vajadusel. Ma ei tea hinnaklassi, meie oma (ei sisalda operatsioonieelset analüüsi) on see, mida me veebis anname.\nKui vajate täiendavaid selgitusi, võite helistada meile numbril 981 38 21 44. Tervitused.\nTere! Olen päästnud vähem kui kaheaastase metssiga, kes oli umbes viie isase taga ajamas. Järgmisel päeval (soojuse käes) tehti mulle operatsioon. Mul on ta toas juba toibunud, üritades teda taltsutada, kuna ma arvan, et tal pole varem olnud inimlikku füüsilist kontakti, palju kannatust, kuna ta kardab väga ega lase end puutuda. Päeval magab ta ja öösel kahe nädala pärast jätkab karjumist ja niitmist. Ma ei tea enam, kas neid jätkatakse revolutsiooniga innukuse püsimise või seetõttu, et ta tunneb meeste kutset. Kui kaua kulub tavaliselt kasside hormoonide taseme alandamiseks? Aitäh!\nPeate kuu aega ootama, et olla kindel, et veres pole suguhormoone. Igatahes hoiatan teid, et sellises vanuses ja looduses kasvanud kassil on siseruumides väga raske kohaneda.\nTere, minu in-law'ide majas oli pooleteiseaastane kassipoeg, kes oli juba kaks korda sünnitanud, hakkasime detsembris tähele panema, et kõht hakkas kasvama, kuupäevad olid imelikud, sest nad sünnitavad põhjas talvel Itaaliast on väljakutse. Tegelikult on ta maakoer, teda ei kodustatud, ametlikku järelkontrolli ei viidud ta kunagi loomaarsti juurde. Lugu seisneb selles, et viimastel päevadel sain vaevalt kõndida ja eile leidsid nad ta surnuna. Mis oleks võinud juhtuda?\nMul pole vähimatki aimu, mulle ei meeldi arvata.\nMul on kaks kassi, isane ja emane. Isane on tema sünnikuupäev, nii et olen kindel, et ta on 4-kuune, emane, arvasin alati, et ta on oma suuruse tõttu väiksem, kuid juba kihutab (kassipoeg liigutab hambaid ette).\nAsi on selles, et kassipoeg on kuumuses, ma arvan, et kass pole ... Kontrollige, kas teie peenis ja "selg" pole väljas ... Kas ma peaksin neid eraldama? Kas tema armukadedus stimuleerib mäge nii, et see on alles noor? Aidake palun. Proovige neid eraldada, kuid nad on väga lähedal ja Chillán kogu aeg!\nKui peate need eraldama\nMinu kassil on kaks kuud järjest olnud kuumus ja ta vaevalt sööb, ta viibib luudes. Minu loomaarst on mulle öelnud, et kuumuses olemist ei saa ravida. Mida ma saan teha?\nKassi opereerimine kuumuse käes pole nii problemaatiline, et kastreerime teda probleemideta, operatsioon veritseb palju vähem kui koera puhul. Ma kastreeriksin teda.\nMinu kass oli oma noor kolm nädalat tagasi ja on jälle kuumuses, kas see on normaalne?\nKui kassid võivad imetamise ajal kuumusse minna.\nMillal ilmneb kassidel esimene kuumus ja kui sageli?\nMe kutsume innukust periood, mil kass on viljakas ja seetõttu võib rasestuda. Erinevusi võib olla, kuid üldiselt algavad kassid oma esimene kuumus 6 kuu poole vanusest, ehkki see sõltub aastaajast, kuna seda mõjutab päikesevalgus, mis tähendab, et enam kui räägitakse kui sageli kass satub kuumaPeame olema teadlikud, et innukus kestab mitu kuud, tavaliselt talve lõpust, kevadest, suvest ja varasügisest. See võib jätkuda aastaringselt kassidel, kes elavad siseruumides ja on kunstliku valguse käes, ning ka troopilises kliimas, kus päevas on rohkem kui 12 tundi valgust. See ei tähenda, et kass veedaks kogu selle aja armukadeduse sümptomeid ilmutades, vaid et neil kuudel võib ta igal ajal kuumusse minna.\nKui kaua kuumus kassidel kestab?\nÖeldakse, et kass on polüestrilinehooajaline, see tähendab, et ta on oma reproduktsiooniperioodil mitu armukadedust. Samamoodi pole vastus sellele, kui kaua kassi kuumus kestab, ainulaadne, kuna sellel võivad olla sümptomid pidevalt päevade või isegi nädalate jooksul, ehkki norm on innukus umbes 7 päeva jooksul, mis kordub iga 10. Kui isasel on sellele juurdepääs ja kui vahekord toimub, eemaldab kass pärast spikulatega kaetud peenist, mis põhjustab emasele valu ja kutsub esile ovulatsiooni. Seda protsessi nimetatakse indutseeritud ovulatsioon. Kui väetamist ei toimu, siis soojus ei peatu.\nKassi sümptomid kuumuses\nKassi kuumuse kestuse asemel tuleb selle tsükli iseärasuste tõttu keskenduda selle sümptomite tuvastamisele, mis muutuvad eksitamatuks, ehkki peame teadma, et neid ei hindata kõigis kassides. Üldiselt läheb kuumuses kass ole närviline, väga rahutu, nõudes meie tähelepanu ja väljastades väga terav mjäu, püsiv ja pidev, mis võib intensiivsemalt ilmneda öösel. Samuti on võimalik, et see on suunatud akende või uste poole ja proovib õue minna.\nNendele ilmingutele võivad naabruskonna kassid reageerida, kui neid on, ja nende lähenedes võib nende vahel tekkida vahejuhtumeid. Feromoonid, mis toodavad kasse ka kuumuse ajal nad võivad läheduses asuvatel kassidel soojust esile kutsuda. Muidugi, kui kassil on juurdepääs väljastpoolt, naaseb ta tõenäoliselt oma olekusse. Samuti võime jälgida, et meie kass hõõrub vastu meie keha või objektide vastu, ta on hell (kuigi mõned kassid näitavad üles agressiivsust), tõstavad saba ja näitavad suguelundeid. Võite kuumuse alguses oma isu suurendada ja lõpus väheneda. Mõned kassid urineerivad sagedamini ja võivad märgistada uriiniga.\nKuidas kassi kuumuses rahustada?\nAinus viis kassi kuumuses rahustamiseks on takista tal kannatusi, vastasel juhul peame elama sümptomitega, mis ilmnevad kogu kuumuse vältel. Kuumuse kõrvaldamiseks on olemas ravimeid, mida meie veterinaararst saab manustada, kuid peame teadma, et kuigi need võivad olla lahendus konkreetsele hetkele, on neil pikas perspektiivis tõsiseid kõrvaltoimeid, näiteks rinnakasvajad või emakainfektsioon. Selle kõige kõrval saame lisaks saadavale tervisega seotud eelistele ka ainult soovitada steriliseerimine, mis tavaliselt koosneb emaka ja munasarjade eemaldamisest. Sellega ei saa kass uuesti armukade olla ega saa seetõttu paljuneda.\nSteriliseerimine kasside kuumuse vältimiseks\nSelleks, et mitte muretseda, kui kaua kassi kuumus kestab, milliseid sümptomeid see tekitab või kui ta on rasestunud või mitte, soovitame ovariohüsterektoomia, alati usaldusväärsete loomaarstide juures. Soovitatav on see operatsioon läbi viia enne esimest kuumutamist, sest selle abil saame ära kõik selle tervisega seotud eelised, näiteks rinnakasvajate ilmnemise ärahoidmise.\nZeal on seksuaaltsükli periood, mille jooksul kass või sel juhul kass võib paarituda teisega. See ilmneb siis, kui ta saabub puberteedieas, enam-vähem kuue kuu pärast. Kuid kahjuks on väga raske täpselt teada, millal ta seda saab, kuna erinevalt emastest kassid ei plekita. Mida me võime teile öelda, see on tavaliselt on see sagedamini kevadel, kuigi kui elate piirkonnas, kus on kerge ilm, võib see olla ka sügisel.\nKasside innukus jaguneb neljaks etapiks:\nProester: kass meelitab isase tähelepanu, kuid ei lase kinnitust.\nEstro: selles faasis siseneb kass innukusse ja laseb kassil selle kinnitada. Innukuse käitumine nagu vagu> Kui kaua see kestab?\nSee sõltub kassi vanusest, tõust ja muudest teguritest, näiteks isase kohalolekust või päevavalgustundide arvust, kuid tavaliselt on see estrus, mida me kommenteerime - mida me kõik peame innukuseks , kestab tavaliselt alates 3 kuni 10 päeva.\nSeega, kui te ei soovi teda üles tõsta, on kõige parem võtta ta enda juurde steriliseerida, kuna iga rasedus võib jätta 1 kuni 12 kassipoega. Ja uskuge mind, kõigile on väga raske head kodu saada.\nMa saan aru, et kassid võiksid oma noori lõpuks süüa ähvardamise tõttu või seetõttu, et nad on haiged ja jätaksid ainult tugevaimad, mulle jääb Valeria kassipoja puhul mulje, et see oli tema kaitseinstinkt, kuid ei tunne end halvasti Kui te ei teadnud, siis kujutan ette, mis mõju teile põhjustas ...\nKõigi kassisõprade kallistuseks on hämmastavad olendid, kes ..\nJa meie (minu pere), kes arvasid, et meie kass on kerge, kerge või lits.\nSest tema beebid surevad vaevalt sünnitusel ja ta on juba teise kassi juures.\nMinu kassil on alati rasked sünnitused ja tema kassipojad on surnud (surnud tulevad välja)\nMa ei tea, miks see nii on, selle atmosfäär on rahulik, välja arvatud siis, kui see põgeneb ... see on kaasasündinud jahimees.\nSee toob meile alati surnud kingituse.\nLõppkokkuvõttes ja pidi Buffarit teistele kassidele ulguma, on My Buffido identne ja suure jõuga.\nnii et kui ma lükkan nad tagasi või vajun ... aga mul on ikkagi oma kass lukustatud toas.\nKuna siin minu linnas on stereliseerimine väga kallis ... Üle 110 dollari.\nMeil on jalutusrihm ja toit, vesi, piim ja sardiinid, kuid ei söö ...\nMa kardan, et kui see kunagi ei lõpe, võin surra.\nArvan, et peaksin laskma tal rasestuda ja eeldada, et ta sünnitab tervisliku sünnituse.\nPärast seda, kui me ta tänavakasvatusest vastu võtsime, on tal olnud 5 sünnitust aborti tegemas….\ntema Noores laval.\nLigi 1-aastase tsükli jooksul. Ta on 7 kuud.\nMulle on Florentina väga meeldinud ... Ja ma olen mures selle pärast, kui õhuke ta juba on ... Ma säästan\nselle stereliseerimiseks ...\nMa ei tea, mida teha, teie keeles on sõnadest üsna vähe ja ma näen, et nad ei tea, kuidas asju nimetada\ntema ümber ... Ma arvan, et lasen tal olla.\nSee kiirgab mingeid helisid, mida minu pere nahas ei tunne ... Ma ei tea, mida see devalveerib ... need on nagu ümberpööramised või vibratsioonid, need on mõnevõrra tüütud ... iga 10 või 15 minuti tagant.\nja veel enam, kui seal on Macalando serca kass ... mõlemad hakkavad neid helisid eraldama.\nNeed ei näe välja nagu Ronroñeo, need vibratsioonid on vaiksemad ja ma arvan, et te teate.\nNeed on kriimustatud tüüpi.\nÜtleb Jose Flores\nKui huvitav on teada loomade, eriti nii ilusate kasside uurimise kohta.\nVideo: Küberünnak & Karmo - Sulan (Mai 2020).\nCopyright 2020 \_ Veebiajakiri loomade kohta \_ Kui pikk on kassi kuumus?


IPhone pakub rohkem lõbu ja meelelahutuse kui nutikas telefon. Aga telefoni aku eluiga on midagi, mida kasutajad ei ole kindlasti õnnelik. Siin on kolmekümne nõuanded, mis võivad parandada oma iPhone aku kasutusaega.\n1. iOS värskendusi installida, kui nad on vabastatud\nApple vabaneb energia säästmise uuendused ja need võivad drastiliselt parandada aku tööiga. Seega, veenduge, et teie iPhone on kõik uusimaid värskendusi vabaneva Apple.\n2. muuta seaded apps ei kasutata\nKahtlemata selle 3G ja 4G LTE võrgu pakub suurepäraseid internetiühendusele. Kuid lukustusfunktsiooniga telefonitorul kiirraudteevõrgu ka kanalisatsiooni aku kiiresti. Nii, lülitage kiire andmesidevõrk (LTE), kui aku tase on väga madal või isegi siis, kui te ei kasuta apps.\n3. peatus auto uploading fotosid ja videoid iCloud\nVajuta seaded, siis minge Fotod & kaamera ja lülitage auto-salvestused. See funktsioon tarbib Interneti andmeid, vaid ka kanalisatsiooni iPhone aku kiiresti.\n4. Hoidke Bluetoothi välja lülitada, kui pole kasutusel\nIPhone kasutajad eelistavad oma telefon ühendada välised kõlarid, traadita kõrvatropid, Sport käepaelaga, ja isegi Apple watch Bluetoothi kaudu. Kõiki neid väliseid seadmeid on suur, kuid need võib äravoolu oma aku Bluetooth kasutamise kiiresti tõttu. Niisiis, on soovitatav mitte kasutada neid seadmeid, kui aku hakkab tühjaks saama.\n5. Hoidke isiklik hotspot välja lülitada, kui pole kasutusel\nSee funktsioon võimaldab seadmetega ühiskasutada Interneti-ühendust. On soovitav see hotspot kohe pärast seda, kui olete lõpetanud kasutades seda välja lülitada. Isegi selle funktsiooni kanalisatsiooni aku kiiresti.\n6. Kontrollige aku kasutamine jaotist leida aku tapja apps\nApple tutvustas oma iOS 9 update seda funktsiooni. Aku kasutuse osas näidatakse top aku tarbivad apps koos oma suure võimsusega tarbimise põhjuseks. Kõik, mida sa pead tegema on vaadata nimekirja ja lülitada asjaomase rakendusi.\n7. Veenduge kindlasti, et asukohateenuste lülitatakse välja, kui pole kasutusel\nIPhone lovers hindame teenuste asukohafunktsiooni kui see jälitab telefoni ja annab soovitusi lähedal kohad. Aga Jällegi, See kiirendab aku väga kiiresti. Niisiis, lülitage see funktsioon välja lülitada, kui pole kasutusel.\n8. Ärge kasutage dünaamilised taustad\nSee võib tunduda kummaline, kuid dünaamiline tausta või animeeritud taustapilte ka tarbida palju aku. Niisiis, kui te soovite parandada oma telefoni aku eluiga, on soovitatav Vältige taustapildid ja teemad.\n9. hoida automaatne heledus režiimi\nIPhone'i valgussensor on üks seadme parimaid omadusi; see reguleerib ekraani heledust vastavalt ümbritsevale valgust. Kuid selle funktsiooni sööb akut, ekraan muutub heledamaks, samas kohtades. Seega, on soovitav seda funktsiooni väljalülitamiseks aku saavutab suutlikkuse parandamiseks.\n10. vältida oma iPhone kõrgematel temperatuuridel\nApple soovitab kasutajatel kasutada iPhone alad, mis on kõrgel temperatuuril. Kuumas keskkonnas võib kahjustada akut ja lühendab selle kasutusaega veelgi kaugemale. Seade on loodud töötama täiesti temperatuuri kuni 35 C soojust.\n11. Hoidke seadet välja juhtumi laadimise ajal\nSeade saab sooja laadimise ajal ja see võib luua rohkem soojust, kui see jääb juhul laadimise ajal. See võib kaudselt vähendada aku kasutusaega.\n12. laadige oma telefoni aku kuni 50 protsenti mark salvestamisel seda\nKui te plaanite kasutada oma iPhone paar päeva, on soovitatav laadima pliiatsi aku kuni 50 protsenti mark parem aku kasutusaega.\n13. ühendage lahti oma iPhone samas arvuti väljalülitamist\nIPhone aku võib äravoolu on ühendatud LAUA-või sülearvuti, mis on stand-by režiimil, puhkeolekus või on välja lülitatud.\n14. hoida tausta app värskendamise funktsiooni\nTausta apps värskendamise funktsiooni abil saavad andmeid värskendada ka siis, kui te ei kasuta neid applications. Hoides selle funktsiooni välja lülitada aitab parandada aku eluiga.\n15. Hoidke seadet lennuk režiimis madala näitaja lõikes\nKui sa mõistad, et olete madala võrgu levialas tsoonis, tuleks aktiveerida oma iPhone lennuki režiim säästa akut.\n16. Aktiveerige WiFi-WiFi-ala ja\nWi-Fi režiimi tarbib vähem võrreldes LTE või 3G akut. Niisiis, kui oled WiFi-leviala, lülitage LTE Andmerežiim ja WiFi sisse lülitada.\n17. hoida uuendus mode maha apps\nMõned app tegijad edasi hoida ajakohastamine midagi nende apps iga päev, ja mõned need uuendused ei ole isegi tähtis. Nii, on parem välja lülitada automaatse värskendamise režiim apps.\n18. soovitatud apps funktsiooni välja lülitada\nApple tutvustas selle funktsiooni iOS 9. See funktsioon näitab apps vastavalt oma asukohale. On parem selle funktsiooni väljalülitamiseks parem aku kasutusaega.\n19. hoida push andmete välja lülitatud\nPush andmeid funktsioon teavitab teid, kui te saate vääriti. See funktsioon tarbib aku palju, nagu ta alati hoiab edasi ajakohastada ise. Nii, tuleks kaaluda pidamine ja kontrollige e-posti abil käsitsi apps.\n20. Lülita tarbetuid teated\nKontrollige teate center ja hoida asjatut teatised aku säästmiseks.\n21. ekvalaiser on välja lülitatud\nSelles muusikapleieri funktsioon võtab ka moodustavad märkimisväärse osa aku kui hoida.\n22. hoia silmad WiFi installimine\nPärast kasutades WiFi, veenduge, et sama välja lülitada. WiFi funktsioon hoiab tühjendamata ajalõpuks Wi-Fi võrk. Niisiis, selle funktsiooni tuleks lülitada, kui pole kasutusel.\n23. seatud automaatne lukustus ühe või kahe minuti\nAutomaatne lukustus funktsioon muudab teie iPhone sleep mode. Seadke automaatne lukustus aega ühe või kahe minuti. See vähendab oluliselt koormust akut.\n24. hoida fitness tracker\nRaja kasutamise aktiivsus ja saaksite andmeid kasutada sama kasutab fitness tracker andurid. See funktsioon peaks olema välja lülitatud, kui te ei Treeni.\n25. vältida teiste seadmete kaudu on arvutiga\nJuhtmeta kõrvaklapid, Lisaks on veel mitu seadet, mis vastaks kasutamist. See nõuab WiFi- või Bluetooth-ühenduvust ja lõppkokkuvõttes tühjendab telefoni akut.\n26. Ära saada seadme info seotud Apple\nVajuta seaded, seejärel eraelu, seejärel diagnostika ja kasutamine, valige "Ära saada" soovi korral loobuda Apple seadme info saatmist. See sööb andmeid nagu ka aku tõhusust.\n27. vibraator režiimi sööb ka aku\nVältige vibraator koos ring; seda võib kasutada ainult siis, kui hoiad rõngastaja.\n28. alavääristama akut ükskord aastal kuus\nAnda maksustamise see aku alla 20 protsendi. See parandab teie telefoni aku kasutusaega.\n29. Hoia dimmer heledus\nOma iPhone ekraani heledust reguleerida ja hoida dimmer parem aku kasutusaega.\n30. kontrolli aku intensiivset tegevust\nParandada aku elu, te püüdma vähendada mängimine, video vaatamisel, Interneti sirvimine, jne.\n> Ressursi > iPhone > 30 vihjeid Bettery iPhone aku eluiga


Naomi Wolf – Vikipeedia\nNaomi Wolf (sündinud 12. novembril 1962 San Franciscos) on ameerika kirjanik ja kolmanda laine feminist.\nTema isa on kirjanik Leonard Wolf.\nTa sai kuulsaks juba oma esimese raamatuga "Ilu müüt" ("The Beauty Myth", 1991), millest sai rahvusvaheline bestseller. Raamatus kirjeldab ta, kuidas moe- ja ilutööstus ründab naist. Wolf kirjutab: "Naisel peab olema õigus valida, mida ta teeb oma näo ja kehaga, ilma et teda hukka mõistaks ideoloogia, mis rõhutab vaid välimuse osatähtsust ja seeläbi õõnestab meid nii psühholoogiliselt kui poliitiliselt." Naomi Wolf deklareeris raamatus "Beauty Myth", et ilu on pooleldi varjamatu, pooleldi salajane kriteerium, mille alusel naisi läänemaailmas tööle võetakse, sellega diskrimineerides neid võrreldes meeskonkurentidega. Sugupool meediatekstides on konstrueeritud keha ja seksuaalsust kirjeldavate keelenditega. Ilu on muutunud poolavatud, poolvarjatud kriteeriumiks naiste töölevõtmisel läänemaailmas.\nWolfi raamatud "Tulega tuli" ("Fire with Fire", 1993) räägib poliitikast ja naisõiguslusest. "Lodev seksuaalelu" ("Promiscuities", 1997) on noorukieast ja naiste seksuaalsusest, kus ta soovitab tugevat flirti ja pettingut varase suguühte alternatiiviks. Raamat "Väärarvamused" ("Misconceptions", 2001) on sünnitusest.\nWolf oli seotud Bill Clintoni tagasivalimise kampaaniaga 1996. aastal. Ta nimetas ühes vestluses Gore’ile alfa- ja beetameeste erinevusi ja soovitas Al Gore’il saada beetamehest alfameheks. Nii kirjutas meedia, Wolf eitas, et ta oleks Gore’ile riietumise soovitusi ja muud selleteemalist õpetust andnud. Wolf koostas asepresidendile memosid küsimuste kohta, mis puudutasid naisi, ja aitas Gore’i poolele võita noori valijaid.\nWolf oli abielus Clintoni endise kõnede kirjutaja David Shipleyga, kuid lahutas 2005. aastal.\n2005. aastal avaldas ta raamatu "Puumaja: Ekstsentriline tarkus minu isalt, kuidas elada, armastada ja näha" ("The Tree House: Eccentric Wisdom from my Father on How to Live, Love, and See"). See on kroonika tema keskea kriisist. Ta hindab seal ümber oma armastuse isa vastu ja isa mõjuvõimu kunstniku ja õpetajana. Raamat sai peamiselt positiivseid arvustusi, kuid ka kriitikat, näiteks Germaine Greer kritiseeris ta leppimist patriarhaalsusega. Wolf ütles, et ta tahtis feminismist ja poleemikast välja areneda.\n2006. aasta intervjuus ajalehele üllatas ta paljusid oma südamesse Jeesus Kristuse võtmisega.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Naomi_Wolf&oldid=4569492"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:23, 26. jaanuar 2017.


Kas kohtuniku selline teguviis oli põhjendatud?\nSeaduse järgi on kohtul tõepoolest õigus peatada kas teatud tegevus või siis teatud õigusakti toime, millele on esitatud kaebus. Formaalselt oli kohtuniku käitumine antud juhul seaduslik.\nTegemist on kohtu määrusega, kus ei toimu mingit tõendite analüüsi, mille järgi kohus otsustab. Kohus lihtsalt peatab kaebuse saanud toimingu või seaduakti. Kui ta seda ei teeks, siis oleks pärast palju raskem taastada endist olukorda. Kui kohus näeb, et ilmselgelt ei ole põhjust mingisuguseid toiminguid peatada, siis ta ka ei tee seda. On ka selliseid juhuseid, kus kaebus on ilmselgelt põhjendamatu. Kui aga kohtunik näeb, et küsimus on vaieldav, siis üldreeglina kohtud teevad peatamisotsuse. Ja õigesti teevad, sest vaidlus on vaja läbi vaadata.\nJuhul kui taolise peatamisega, mida on taotlenud kohtusse pöördunud isik või isikud, tekitatakse kellelegi materiaalset kahju ning esitatud kaebus jääb rahuldamata, siis materiaalse kahju saajal on õigus nõuda see kahju hagejalt sisse. Õnnetus on aga selles, et meil kestavad kohtulikud vaidlused ebanormaalselt kaua. Selle aja jooksul, mis kohtuasi aega võtab, võivad kahjud tekkida. Kui kohus oleks suuteline määrama pooltele nädalaajalise tähtaja tõendite esitamiseks ja järgmise nädala jooksul arutamaks asja lõpuni, ei oleks seda probleemi.\nTallinna-taoliste suurte omavalitsuste poolt välja kuulutatud projektide põhjal tekivad kohtuvaidlused väga tihti. Sageli ei järgita nende konkursside läbiviimisel täpselt seadustega kehtestatud korda. Tüüpiline viga on ka see, et ei tagata konkursside läbiviimise konfidentsiaalsust. Väga tihti tilgub konkursside info läbi. See võimaldab teha viimasel hetkel ületavaid pakkumisi. Nii on tekkinud olukord, kus iga kaaluka konkursi puhul tuleb arvestada kohtumenetlusega.\nMeile on arusaamatu kohtuniku käitumine Tallinna kui ühe omavalitsuse protokollilise otsuse suhtes. Me ei kavatse mitte üksnes teha vastukaebust, vaid ka vaidlustada selle, et kohtul on õigus meie toiminguid peatada. Selleks pole õiguslikku alust. Kohtunik ei viita ühelegi paragrahvile, kui kirjutab meile, et Kodumajagrupi taotlus projekti elluviimine peatatud on põhjendatud ja kuulub täitmisele. Varasemast ajast on meil loomulikult praktika selle kohta olemas, et taolised projektid jõuavad kohtusse. Minu kolme ja poole aastase tegevuse alusel, et nii juhtub viie kuni kümne protsendi puhul kõikidest ehituskonkurssidest. Ma aga ei mäleta, et oleksime pärast eriti nende konkursside tulemusi tühistanud.\nKui me seda konkreetset konkurssi hakkasime läbi viima, siis olime kolleegidega entusiasmi täis ja ei arvanud, et asi kohtusse läheb. Pärast pooleaastast vaidlust saime sadamapiirkonna munitsipaalomandisse. Nii raske oli tõestada ja seletada, milliste grantiidega seal midagi sündima hakkab.\nUurisime Skandinaavia kogemust. Leidsime, et kõige pealt on vaja ideed ja siis seda, kes selle realiseerib.\nSenini on Tallinnas korraldatud arhidektuurikonkursse. Kui aga ärimeestelt garantiisid ei ole, et see idee ka ellu saab viidud, jääb kõik jooniste järel toppama.\nKohtul on õigus muidugi konkursile esitatud töid hinnata ja kaaluda. Ta võib igasuguseid materjale välja nõuda.\nKuid Eesti kohtutes on tekkinud tohutud järjekorrad. Selles kohtuasjas võivad vaidlused tõlgenduste ümber väga pikaks venida. Samas tahaks, et järgmise aasta juunis töö lahti läheks. Ka Tallinna Sadam on sellest väga huvitatud.


Börs: Fedi protokoll rahustas turge\nUSA aktsiaturud rahunesid täna ning olid valdavalt rohelises. Täna avaldatud Föderaalreservi septembrikuise kohtumise protokoll kinnitas varasemaid ootuseid võimaliku intressimäärade tõusu osas detsembris.\n“Me oleme seal, kus me olime: turud panustavad jätkuvalt sellele, et Fedi juht Janet Yellen tahab detsembris tõsta intressimäärasid,” sõnas Prudential Financiali turustrateeg Quincy Krosby.\nFöderaalreservi ametnikud, kes pooldavad intressimäärade tõusu, muretsevad, et liiga pikk ootamine võib riigi saata majanduslanguse kuristikku, selgub protokollist.\nEbatavaliselt suurte lahkarvamustega Fedi septembrikuisel kohtumisel märkisid mõned keskpanga ametnikud, et ajalugu peidab endas murettekitavat õppetundi keskpanga jaoks, mis on viimased kaheksa aastat rakendanud ajalooliselt pehmet rahanduspoliitikat.\nS&P 500 suurimateks edenejateks olid täna kinnisvarasektor 1,4% ning kommunaalsektor 1%-ga. Finantssektor kasvas ligi 0,15%.\nFort Pitt Capitali analüütik Kim Forrest märkis, et finantssektori aktsiahindade muutus võib tuleneda sellest, et inimesed on oma aktsiad enne reedel avaldatavaid pankade kasumiraporteid ümber mängimas. Oma tulemused avaldavad siis Wells Fargo, JPMorgan Chase ning Citigroup.\nDow Jones’i edukaimad ettevõtted olid Travelers Cos, Apple ning McDonald's. Nasdaq oli aga täna languses, mida põhjustasid peamiselt Cisco ja Biogeni langused.\nNaftaturgudel kukkus USA toornafta 1,2% ning naftabarreli maksumuseks kujunes 50,8 dollarit. Hind kukkus seoses OPECi ja teiste naftaimportijate vahel käivate toodangumahtude kärpekõnelustega.\nMajandusuudiste poole pealt aga kukkus laenutaotluse maht eelmisel nädalal seoses intressimäärade oodatava tõusuga 6%. Augustis kukkus vabade töökohtade arv 5,4 miljonile.\nDetsembri kullafutuurid kukkusid 2,10 dollarit ning untsi hinnaks kujunes 1253,80 dollarit.\nDow Jones tegi 0,09% tõusu ja sulgus 18144,20 punktil. S&P 500 lõpetas päeva 0,11% tõusuga 2139,18 punktil. Nasdaq kukkus 0,15% ning lõpetas päeva 5239,02 punktil.


Algajate videokursus – Teadlik Hingamine\nTEADLIKU HINGAMISE ALGAJATE VIDEOKURSUS „Füüsiline ja vaimne tervis.“\nHingamise treenimine levib praegu professionaalsesse- ja meditsiinimaailma, sest see parandab füüsilist-, emotsionaalset- ja vaimset tervist, mis tähendab paremaid sooritusi, kõrgemat produktiivsust ja suuremat edu. Miks mitte tuua sama tõhusust sinu isiklikku ja tööalasesse ellu?\nPaljusid niinimetatud keha ja meele tahtmatuid, automaatseid või alateadlikke tegevusi saab tegelikult teha teadlikult ja tuua meie kontrolli alla. Kui me kombineerime harjumusteadust ja hingamise füsioloogiat, saame häkkida meie närvi- ja immuunsüsteemi. Läbi teadliku hingamise saame jälgida enda teadlikkust ja energiat ning kui me neid kontrollime ja suuname, saame ühenduda vooseisundisse, mida sportlased ja artistid nimetavad „getting into the zone.”\nLäbi Sulle sobival ajal\nIseseisvalt omas tempos\nKursusel osaleja tagasiside\nNendel kuuel videotunnil me avame ja kohtume oma keha-meelesüsteemiga. Me teeme seda läbi teadliku hingamise sinule sobivalt ja turvaliselt. Me vaatleme küsimust – mis oleks, kui me kasutaks hingamist kui portaali elujõu ja inspiratsiooni kasvuks. Me ei suru maha hirmusid, mida me oma elus tunneme. Me astume turvaliselt sammu edasi jõudes sügavama äratundmiseni, et läbides selle nihke saame teadlikult väljakutsetes hakata kogema sügavamat enesekindlust ja entusiasmi.\nSee kursus võib tuua sulle sügava tervenemise ja taipamise. Kursusel jagatakse selgitusi oma praktikate tegemiseks. Sulle antakse kodutöö, mida saad nädala jooksul iseseisvalt praktiseerida ja enne järgmise tunni materjalide saamiseks on vaja saata juhendajale oma praktika tagasisideraport. Kursuse lõpus saad näpunäited personaalse praktika jätkamiseks.\nProgramm on salvestatud 2020 aasta novembris Eestis toimunud 6 nädalasel algajate on-line kursusel. Sellesse programmi on koondatud õppematerjal, mis sobib praktiseerimiseks nii algajatele, kui ka varem hingamisparaktikatega kokku puutuvatele inimestele (jooga ja meditatsiooni praktikud, füsioterapeudid, tervendajad, arstid, sporditreenerid, lauljad, näitlejad, koolitajad jne).\nSee kursus on mõeldud teadliku hingamise baasaluste ning põhitehnikate mõistmiseks ning nende praktiseerimiseks ja rakendamiseks oma igapäeva ellu.\nKursusega kaasas olev kasutusjuhend annab sulle soovitusliku kursuse läbimise metoodika. Kuna sinu varasem enese arenduse praktikate kogemus ning praktiseerimise harjumused on samavõrd tähtsad, jääb sinu otsustada, kas jälgid kasutusjuhendit sõnasõnaliselt või sobitad selle vastavalt oma õppeharjumustele ning –võimalustele.\nKingitusena (väärtus 40€) tuleb kaasa tasuta võimalus juhendaja 30 minutiliseks privaatseks konsultatsiooniks. Saad seda kasutada kas kohe peale 1. tunni läbimist või sulle mõnel muul sobival ajal Zoomi kohtumisena või füüsilisele konsultatsioonile tulles.\nKui olete juba terapeut või treener, siis saate kursusel õpitut integreerida oma igapäevatööga.\nTeadliku hingamise transformatsiooni aspektid\nKohalolev teadlik hingamine ja kohalolev juhitud teadlik hingamine\nImmuunsüsteemi tugevamine ja enegriataseme tõstmine\nKõige tähtsam oskus tänapäeval: lõdvestumine läbi intensiivsuse\nAvanemise, laienemise, lõdvestuse ja minnalaskmise kunst\nKuidas luua läbi hingamise lähedasem kontakt oma kehaga\nSügavam teadlikkus – loobuda või minna edasi?\nKuidas on omavahes seotud hirm ja saavutus-suutlikus?\nKeha-, südame- ja meeleteadvuse aktiveerimine\nKuidas vabastada end peavaludest, unehäiretest, liigesevaludest, mäluprobleemidest, emotsionaalsest ülekuumenemisest\nKuidas tulla raamidest välja ja mõelda loovalt?\nTänapäeva immuunsüsteemi tugevdamine pole jõuga pingutamine vaid oskus ennast psühhiliselt kaitsta, võime hoida fookust ja lõdvestuda ning meeleseisundite regulatsioon. Teadlik hingamine on võti sellise eneseregulatsiooni saavutamiseks.\nTule koge teadliku hingamist, et juhtida enda keha-meelesüsteemi ja vabastada oma täielik potentsiaal.\nTõeline maagia juhtub siis, kui sa integreerid selle kogemuse oma ellu, ja see kursus näitab sulle, kuidas seda teha.\nHOIATUS: Teadliku hingamise praktikaid ei soovitata neile kellel on haige süda, epilepsia, maohaavandid, seljaaju kahjustused või song.\nHEIKI TOMSON on hingamise treener ja –terapeut. Praktiseerinud teadliku hingamist 2014 aastast. Läbinud Dan Brulé teadliku hingamise meisterlikkuse 7 astmelise koolituse ning õppinud Sami Mälkiä ja Sudir Tiwari juures pranayama hingamist. Saanud Body Awareness Institute´s Biodünaamilise Hingamise ja Trauma Vabastamise rahvusvahelise praktiku sertifikaadi. Heiki on läbi viinud teadliku hingamise workshope ja kursuseid nii eraisikutele, kui firmadele Eestis, Saksamaal ja Türgis. Heiki eesmärk on ühendada inimesed oma kõrgema potensiaaliga läbi teadliku hingamise praktikate ja kehatöö. Loe Heiki kohta rohkem www.teadlikhingamine.ee\nSulle sobival ajal Kursuse esimese tunni video koos kursuse juhendi ja tagasiside raporti põhjaga saadetakse sulle ühe tööpäeva jooksul peale kursuse eest tasumist e-maili peale.\nSinu poolt valitud kohas arvuti vahendusel\nKursuse tasu on 160 € ja kaasa saad kingitusena juhendaja Heiki Tomsoni 30 minutilise privaatse konsultatsiooni (väärtus 40€). Personaalne konsultatsioon toimub Zoomi vahendusel või füüsilisel kohtumisel Tallinnas Pärnu mnt 102 asuvas Taiji klubi teraapiaruumis).\n1. Vali endale sobiv pilet\n2. Kliki “Maksa” nupule, mis viib sind ostukorvi\n3. Ostukorvi lehel saad valida piletite arvu ja minna kassasse\n4. Ostu vormistamiseks sisesta oma kontaktandmed ja vali makseviis\n5. Tellimus on kinnitatud, kui oled tasunud kursuse broneerimistasu või täissumma\nTeadliku hingamise algajate videokursus\nSoodushind 15. aprillini!\nVõimalik tasuda ka SportID-ga 50€ või 100€ ulatuses\nVabastava hingamise või BBTRS metoodika eraseansside 9 korra sooduskaart\nVIIMASED PÄEVAD! 250€ soodsam!\nKINGITUS: personaalsed soovitused isiklikuks hingamispraktikaks\nSoovi korral võimalik teha enne otsust prooviseanss (75€)\nProoviseansil osalemine ei kohusta osalejat sooduskaarti ostma\n9 seansist koosnev teraapiapakett, mis puhastab kõiki keha energia keskuseid ning avardab eluenergia voolamist keha-meelesüsteemis\nBroneeri aeg seansile


20/07/2016 - Saarte Hääl\nÄrevad olukorrad ja rünnakud mitmetes maailma paikades panevad reisijaid tegema järjest turvalisemaid ja kaalutletumaid valikuid, mida kinnitab populaarsemate reisisihtkoha eelistuste muutumine. Wris Reisibüroo juhatuse liikme Krista Esta sõnul on reisijate […]\nHuvilised sõtkuvad kanepis\nPähkla viljakasvatajad ja Karmeli ettevõtte asutanud Aivar Lember ja tema poeg Karel Lember on pahased õlitootmiseks kasvatatava kanepi uudistajate peale, kes tallavad põldu ja vigastavad taimi. Aivar ja Karel Lember […]\nMustjala festival pühendatakse Saagpakule ja Tormisele\n1995. aastal alguse saanud Mustjala festival on sel aastal tähelepanu keskpunkti tõstnud kaks eesti kultuuri suurkuju – Paul Saagpaku ja Veljo Tormise. 1910. aastal Mustjala vallas sündinud Saagpakk oli rahvusvahelise mainega […]\nKunagine armeepood saab lõpuks elu sisse (6)\nKuressaares Kauba 7 asuva kunagise kauplusehoone omanikul, saarlasest ettevõtja Toomas Tooli Brem Kinnisvarahaldus OÜ-l on lähiajal kavas läbi viia maja põhjalik renoveerimine. “Praegu tegeleme alles projekteerimistöödega, tööde arhitekt on Mihkel […]\nKuressaare gümnaasiumi sel aastal lõpetanud Maria Pihlas jätkab septembris õpinguid Hiinas Shanghai rahandus- ja majandusülikoolis. Möödunud aasta detsembris kirjutas Saarte Hääl, et Kuressaare gümnaasiumi abiturient Maria Pihlas pälvis eduka esinemise […]\nKadi raadio eilses “Keskpäevas” külaliseks olnud ettevõtja Vjatšeslav Leedo tuli välja uudisega, et peagi avab Tallinnas uksed veel üks saaremaine söögikoht. “Saaremaa lihatööstusel läheb väga hästi,” kinnitas Leedo. “Kuu-kahe pärast […]\nRuhnu saar saab tankla\nRuhnu vallavalitsus avab augusti alguses väiketankla, mille maksumus oli ligi 17 000 eurot ja mis mahutab korraga 5000 liitrit kütust. “Hanked on korraldatud ja lepingud sõlmitud, augusti alguses tuuakse tankla […]\nPrügihankel kaks pakkujat (6)\nLääne-Saare valla korraldatud jäätmeveo teenuste hankele laekus kaks pakkumist. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid soovivad valla haldusterritooriumil koguda ja vedada OÜ Prügimees ja AS Ragn Sells. Valla infotöötaja Merike Lipu lisas, […]\nNoortekeskust tahab ehitada neli firmat\nRiigihankele “Kuressaare Avatud Noortekeskuse ehitustööd” laekus tähtajaks neli pakkumist. Pakkumiste hindamisel on kriteeriumiks madalaim hind. Kuressaare bussijaama hoonesse noortekeskuse rajamine on tingitud linna huvihariduse ümberkorraldamisest, mille käigus jätkab senine noorte […]\nKuressaare linn kulutab avalike mänguplatside remondiks 18 108,73 eurot. Remondi teeb OÜ Tiptiptap ja see peab olema lõpetatud hiljemalt 12. augustiks. Linnavalitsuse teatel teeb firma mänguväljakutel hooldus- ja väiksemaid remonttöid.\nSelle aasta esimeses kvartalis arutati Väikese väina olukorda Väikese väina töörühmas keskkonnaministeeriumis. Arutelu tulemused esitati riigikogu keskkonnakomisjonile, üldine seisukoht oli, et Väikese väina teetammi avade rajamine võib parandada kalamajanduslikku olukorda […]\nKuna Kesselaiu kogukonna hingeks peetud saarevaht Urmas Vatter on lahkunud igaviku teele, kutsuti kokku üldkoosolek, et valida uus saarevaht. Ühehäälselt otsustati see tiitel edasi anda Urmase abikaasale Elsa Vatterile. Koosolekul […]\nSuhkrutrahvi mõjud kestavad\nÜle kümne aasta tagasi lahvatanud suhkrupaanikas kogutud varud hakkavad mõnel magusa kraami kokkuostjal alles nüüd ammenduma. Kuressaares elaval pensionäril Boriss Rüpil on siiani alles suhkur, mida ta varus suhkru hinnatõusu […]\nTaritu 55. laulupeol leelotasid setod\nTaritu laulupeol sai tänavu traditsioonilisemate koorilaulude vahele kuulata ka ehtsat seto leelot ja legendaarset Terminaatori lugu “Ütle, miks” Tiit Pauluse seades. Taritu rahvamaja juhataja Aili Salongi hinnangul võis laulupidu külastada […]\nUusma & Co lõid ehitusplatsil hubase miljöö\nReede õhtul toimus Triigi sadamas selle aasta esimene Triigi Filharmoonia kontsert, mis hoolimata vihmasest ilmast tõi sadamasse hulganisti rahvast üle terve Saaremaa. Nii ürituse korraldus, improvisatsiooniline programm kui ka koht […]