Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1152/2003/EÜ, 16. juuni 2003, aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta\nEuroopa Liidu Teataja L 162 , 01/07/2003 Lk 0005 - 0008\neuroopa parlamendi ja nõukogu otsus nr 1152/2003/EÜ,\naktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta\n(1) Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivis 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning jälgimise kohta  sätestatakse, et aktsiisi peatamise korra alusel liikmesriikide territooriumide vahel liikuv kaup peab olema varustatud kaubasaatja täidetud dokumendiga.\n(2) Komisjoni 11. septembri 1992. aasta määruses (EMÜ) 2719/92 aktsiisi peatamise korra alusel liikuva aktsiisiga maksustatava kauba haldus-saatedokumendi kohta  nähakse ette direktiivis 92/12/EMÜ sätestatud saatedokumendi vorm ja sisu.\n(3) Aktsiisiga maksustatava kauba liikumise jälgimiseks on vaja arvutipõhist süsteemi, et liikmesriigid saaksid reaalajas teavet kauba liikumise kohta ja teha nõutavaid kontrollimisi, sealhulgas kauba liikumise ajal tehtav kontroll direktiivi 92/12/EMÜ artikli 15 tähenduses.\n(4) Arvutipõhise süsteemi loomine peaks võimaldama ka aktsiisi peatamise korra alusel liikuva kauba ühendusesisese liikumise lihtsustamist.\n(5) Aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisese liikumise ja jälgimise arvutipõhine süsteem (EMCS) peaks olema kokkusobiv ja, kui see on tehniliselt võimalik, ühendatav uue arvutipõhise transiidisüsteemiga (NCTS), et lihtsustada haldus- ja äritoiminguid.\n(6) Käesoleva otsuse rakendamisel peaks komisjon kooskõlastama liikmesriikide tegevust, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine.\n(7) Nimetatud arvutipõhise süsteemi ulatuse ja keerukuse tõttu vajavad nii ühendus kui ka liikmesriigid sellega seoses märkimisväärseid inimressursse ja rahalisi vahendeid. Seega tuleks ette näha sätted, mille kohaselt komisjon ja liikmesriigid eraldavad süsteemi arendamiseks ja kasutuselevõtmiseks vajalikud vahendid.\n(8) Riiklikul vastutusel olevaid komponente arendades peaksid liikmesriigid kohaldama elektrooniliste haldussüsteemide jaoks ette nähtud põhimõtteid ning kohtlema ettevõtjaid samal viisil nagu muudes valdkondades, kus arvutipõhine süsteem on kasutusele võetud. Eelkõige peaksid liikmesriigid võimaldama selles sektoris tegutsevatel ettevõtjatel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel, kasutada neid riiklikul vastutusel olevaid komponente võimalikult soodsa hinnaga ning edendama kõiki abinõusid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime säilitamiseks.\n(9) Tuleks eristada ka arvutipõhise süsteemi ühenduse ja ühendusevälised komponendid ning määratleda ühenduse ja liikmesriikide vastavad kohustused seoses süsteemi arendamise ja kasutuselevõtmisega. Selles kontekstis on komisjonil, keda abistab vastav komitee, oluline roll süsteemi kooskõlastamisel, organiseerimisel ja juhtimisel.\n(10) Tuleks ette näha kord aktsiisiga maksustatava kauba jälgimise arvutipõhise süsteemi rakendamise hindamiseks.\n(11) Süsteemi rahastamine peaks olema jagatud ühenduse ja liikmesriikide vahel, kusjuures ühenduse osa rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.\n(12) Arvutipõhise süsteemi loomise eesmärk on edendada aktsiisiga maksustatava kauba liikumise siseturu-aspekti. Aktsiisiga maksustatava kauba liikumisega seotud maksualaseid aspekte tuleks käsitleda direktiivi 91/12/EMÜ muutes. Käesolev otsus ei kahjusta direktiivi 92/12/EMÜ mis tahes tulevaste muudatuste õiguslikke aluseid.\n(13) Enne arvutipõhise süsteemi (EMCS) käivitamist uurib komisjon tekkinud probleeme silmas pidades koostöös liikmesriikidega ja arvesse võttes asjaomaste kaubandussektorite seisukohti, võimalusi olemasolevat paberipõhist süsteemi parendada.\n(14) Käesoleva otsusega kehtestatakse süsteemi arendamiseks ja kasutuselevõtmiseks vajalikuks ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta)  punkti 33 tähenduses.\n(15) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, \n1. Käesolevaga luuakse direktiivi 92/12/EMÜ artikli 3 lõikes 1 osutatud aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutipõhine süsteem, edaspidi "arvutipõhine süsteem".\na) võimaldada määruse (EMÜ) nr 2719/92 sätestatud saatedokumendi elektroonilist edastamist ning kontrolli parandamist;\nLiikmesriigid ja komisjon võtavad arvutipõhise süsteemi kasutusele kuue aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.\nArvutipõhise süsteemi kohaldamise alustamisega seotud tegevused algavad hiljemalt 12 kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.\n1. Arvutipõhine süsteem koosneb ühenduse ja ühendusevälistest komponentidest.\n2. Komisjon tagab, et töös arvutipõhise süsteemi ühenduse komponentidega püütakse kõigiti kasutada uut arvutipõhist transiidisüsteemi (NCTS) ning tagada arvutipõhise süsteemi kokkusobivus ja, kui see on tehniliselt võimalik, ühendamine NCTSga, eesmärgiga luua integreeritud arvutisüsteem, et jälgida nii aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisest liikumist kui ka aktsiisi ja muude maksudega maksustatava kauba liikumist nende veol kolmandatest riikidest või kolmandatesse riikidesse.\n3. Süsteemi ühenduse komponendid on üldised spetsifikatsioonid, tehnilised tooted, ühise teabevõrgu/ühise süsteemiliidese teenused ning kõikide liikmesriikide poolt kasutatavad kooskõlastusteenused, välja arvatud nende teenuste variandid või erijooned, mis on välja töötatud vastavalt riiklikele vajadustele.\n4. Süsteemi ühendusevälised komponendid on riiklikud spetsifikatsioonid, süsteemi kuuluvad riiklikud andmebaasid, võrguühendus ühenduse ja ühenduseväliste komponentide vahel ning mis tahes tarkvara või seadmed, mida liikmesriik peab vajalikuks, et tagada süsteemi täielik kasutamine oma halduskorralduses.\n1. Komisjon kooskõlastab artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras arvutipõhise süsteemi ühenduse ja ühenduseväliste komponentide loomist ja toimimist, eelkõige seoses järgmisega:\na) süsteemi sidususe ja üldise koostalitusvõime tagamiseks vajalik infrastruktuur ja vahendid;\nb) võimalikult kõrgetasemelise turvapoliitika arendamine, et vältida volitamata juurdepääsu andmetele ning tagada süsteemi terviklikkus;\nc) andmete kasutamise vahendid pettusevastases võitluses.\n2. Lõike 1 eesmärkide saavutamiseks sõlmib komisjon vajalikud lepingud, et luua arvutipõhise süsteemi ühenduse komponendid, ning koostab artikli 7 lõikes 1 osutatud komitee raames liikmesriikidega koostööd tehes üldplaani ja halduskavad, mis on vajalikud süsteemi loomiseks ja toimimiseks.\nÜldplaanis ja halduskavades määratletakse esmased ja pidevad ülesanded, mida komisjon ja liikmesriigid täidavad. Halduskavades määratletakse tähtajad kõigi üldplaanis määratletud projektide elluviimisel nõutavate ülesannete täitmiseks.\n1. Liikmesriigid tagavad, et nad täidavad artikli 4 lõikes 2 osutatud halduskavades määratletud tähtaegadeks neile antud esmased ja pidevad ülesanded.\n2. Ükski liikmesriik ei tee seoses arvutipõhise süsteemi loomise ja toimimisega midagi, mis võiks mõjutada süsteemi sidusust, üldist koostalitusvõimet või selle üldist tööd.\nKõik meetmed, mida liikmesriik soovib võtta ja mis võivad mõjutada arvutipõhise süsteemi sidusust, üldist koostalitusvõimet või selle üldist tööd, nõuavad komisjoni artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras antud eelnevat luba.\n3. Liikmesriigid teatavad komisjonile korrapäraselt kõigist meetmetest, mida nad võtavad, et võimaldada oma asjaomastel ametitel süsteemi täielikult kasutada. Komisjon teatab sellest omakorda artikli 7 lõikes 1 nimetatud komiteele.\nKäesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud arvutipõhise süsteemi loomise ja toimimisega ning artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõike 2 teises lõigus osutatud küsimustega, võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras. Need rakendusmeetmed ei mõjuta ühenduse sätteid, mis on seotud kaudsete maksude kehtestamisega või kontrollimisega või kaudse maksustamisega seotud koostöö ja vastastikuse haldusabiga.\n1. Komisjoni abistab direktiivi 92/12/EMÜ artikli 24 alusel loodud aktsiisikomitee.\n2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklis 8 sätestatut.\n1. Komisjon teeb kõik vajaliku, et kontrollida, kas Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatud meetmed viiakse ellu nõuetekohaselt ja kooskõlas käesoleva otsusega.\n2. 30 kuu möödumisel käesoleva otsuse jõustumisest esitab komisjon artikli 7 lõikes 1 osutatud komiteele vahearuande järelevalvetoimingutest. Vajaduse korral sätestatakse selles aruandes meetodid ja kriteeriumid, mida kasutada arvutipõhise süsteemi toimimise edasisel hindamisel.\n3. Artikli 2 esimeses lõigus osutatud kuueaastase tähtaja lõpuks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule arvutipõhise süsteemi rakendamise aruande. Selles aruandes sätestatakse muu hulgas meetodid ja kriteeriumid, mida kasutada arvutipõhise süsteemi toimimise edasisel hindamisel.\nKomisjon hoiab Euroopa Liidu liikmestaatust taotlevaid riike kursis arvutipõhise süsteemi arendamise ja kasutuselevõtmisega ning riigid võivad soovi korral osaleda läbiviidavates testides.\n1. Arvutipõhise süsteemi loomisega seotud kulud jaotatakse ühenduse ja liikmesriikide vahel lõigete 2 ja 3 kohaselt.\n2. Ühendus katab arvutipõhise süsteemi ühenduse komponentide arendamise, hankimise, paigaldamise ja hooldamisega seotud kulud ning komisjoni või komisjoni määratud allhankija rajatistesse paigaldatud ühenduse komponentide jooksvad kasutamiskulud.\n3. Liikmesriigid katavad arvutipõhise süsteemi ühenduseväliste komponentide loomise ja toimimisega seotud kulud ning liikmesriigi või liikmesriigi määratud allhankija rajatistesse paigaldatud ühenduse komponentide jooksvad kasutamiskulud.\n1. Arvutipõhise süsteemi rahastamise finantsraamistikuks artikli 2 esimeses lõigus määratletud ajavahemikus määratakse 35 miljonit eurot Euroopa Liidu üldeelarvest.\nIga-aastased assigneeringud, sealhulgas assigneeringud, mis on eraldatud süsteemi kasutamiseks ja toimimiseks pärast eespool nimetatud rakendustähtaega, kinnitab eelarvepädev institutsioon finantsperspektiivi piires.\n2. Liikmesriigid arvestavad ja teevad kättesaadavaks rahalised vahendid ja inimressursid, mis on vajalikud nende artiklis 5 kirjeldatud kohustuste täitmiseks. Komisjon ja liikmesriigid tagavad arvutipõhise süsteemi loomiseks ja toimimiseks vajalikud rahalised vahendid, inim- ja tehnilised ressursid.\n EÜT C 51 E, 26.2.2002, lk 372.\n EÜT C 221, 17.9.2002, lk 1.\n Euroopa Parlamendi 24. septembri 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 21. jaanuari 2003. aasta ühine seisukoht (ELT C 64 E, 18.3.2003, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 8. aprilli 2003. aasta otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 3. juuni 2003. aasta otsus.\n EÜT L 276, 19.9.1992, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EMÜ) nr 2225/93 (EÜT L 198, 7.8.1993, lk 5).


Kuidas saada ärilaenu, kui teie krediit ei ole nii kuum | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 9122\nTänapäeval on rohkem võimalusi ettevõtjatele, kellel võib olla vähem laenu kui laenu saada. Mida teha, kui teie krediit on hädas ja teil on vaja ettevõtte rahastamist.\n1. Tea oma skoori\n2. Mõista oma skoori\n3. Vaadake oma ettevõtte finantsajalugu\n4. Valige teile sobivaim laenuliik\nKaupmehe sularaha ettemaksed\nEnamik väikestest ettevõtetest vajavad rahastamist korraga, et hoida toimingud sujuvalt või laieneda. Kui teie krediidi skoor on siiski ideaalne, võite tunduda, et teil pole teile mingeid rahastamisvõimalusi.\nMitte-panga alternatiivsete laenuandjate arenguga on olemas võimalused inimestele, kellel võib olla vähem kui tähe krediiti. Mida teha, kui teie krediit on hädas ja teil on vaja ettevõtte rahastamist.\nEsimene asi on esimene: peaksite teadma, milline on teie krediidiskoor enne rahastamise otsimist. Ja kui ma ütlen „sinu skoori“, siis ma mõtlen teie enda isiklikku krediidiskoori. Kuigi mõned laenuandjad vaatavad teie ettevõtte hinded, keskendub enamik üksikisiku krediidiskoorile. Saate minna iga-aastaste raportite ja skooride tõmbamiseks iga-aastastest büroodest iga-aastaselt. Krediidi jälgimiseks aastaringselt saate kasutada ka sellist teenust nagu Credit Karma.\nKui olete oma krediidiskoori teadnud, saate teie jaoks parima laenu tüübi nullida. Paljudel inimestel on „halb krediit” erinevad määratlused, et saaksite seda juhendit kasutada.\nKui teie tulemus on üle 700, on teil hea positsioon paljude laenuandjate, sealhulgas pankade jaoks. Kui skoor on üle 650, võite olla ka väikeettevõtete juhtimise (SBA) või pikaajalise online-laenu kandidaat. Kui teie tulemus langeb vahemikus 550 kuni 640, soovite kaaluda mõningaid halbade laenuvõimaluste valikuid allpool käsitletud alternatiivsetest allikatest. Paremini kui 500 alla jäävad hinded raskendavad enamiku laenude saamist.\nKui teie krediidiskoor on piisavalt tugev, et saaksite laenu saada, on ka teisi tegureid, mida laenuandjad kaaluvad, mis võivad teie kasuks töötada. Nad vaatavad teie ettevõtte rahandust - iga-aastaseid tulusid, kasumlikkust, jooksvat võlga, rahavoogusid ja varasemaid maksete ajalugu - kui vahendit, et määrata, kui ohtlik olete laenusaajana. Isegi kui teie isiklik krediidi skoor on möödunud makseküsimuste või makseviivituste tõttu, võib tugev ärilugu mõnikord avada teisi rahastamise uksi.\nKui teie krediit langeb alla 640 margi, siis olete rahastamisvõimaluste osas karmim territoorium. Siiski on teile veel mõned väikeettevõtete laenuvõimalused, millest igaühel on erinevad struktuurid, funktsioonid ja plusse ja miinuseid.\nÜks parimaid viise saada atraktiivsemaks laenuandjaks on pakkuda laenuandjale tagatist. Kui teie ettevõte vajab seadmete ostmist, võite kaaluda seadmelaenu. Sarnaselt auto laenuga annavad laenuandjad teile raha, et osta vajalik toode; maksate laenu osamaksetena ja kui te seda teete, siis olete te seadme otse. Kui teie krediidiskoor on alla 600, on nende laenude tagamine raske.\nArve rahastamine on veel üks kaalutud tagatud laenu tüüp. Kui teie ettevõtte arved muudele ettevõtetele teie toodete või teenuste eest, pakuvad laenuandjad teile tasumata arvetele tavaliselt ettemakseid, tavaliselt umbes 85%. Kui arved on tasutud, saate ülejäänud 15% laenuandjalt, millest on maha arvatud kõik sellega seotud tasud.\nLühiajalistel laenudel on tavaliselt 3–18-kuulised tingimused ning need makstakse kõige sagedamini välja igapäevaste ACH-maksetega. Siin ei ole kaasatud tagatisi, mistõttu nende laenude APR-id on tavaliselt suuremad ja igapäevaste tagasimaksete korral võivad lühiajalised laenud teie rahavoogu vähendada. Laenu lühiajaliste ja igapäevaste tagasimaksete tõttu on laenuandjad valmis võtma riskantsemaid laenuvõtjaid, muutes need laenud heaks, kui teie krediidiskoor on üle 500.\nKaupmehe sularaha ettemaksed (MCA) on võimalus, kui teie äriprotsessis krediitkaardid töötatakse. Sellised rahastamisfirmad annavad teile teatud summa raha ja seejärel kasutavad oma krediitkaardi müüki, võttes protsendi, et katta laenu tagasimaksed pluss tasud. Kuigi see võimaldab teil laenu tagasi maksta, kui äri on tugev ja vähem kui äri, siis tähendab see ka seda, et kaotate osa oma igapäevastest rahavoogudest. Plus, maksud vahemikus 70% kuni 350%, MCAs on kõige kallim laenu toode seal.\nSEOTUD: 3 Üllatav „Gotchas”, kui taotlete väikeettevõtete krediiti


Firmast > Büroo uudised > 26 märtsil lõppes rahvusvaheline konverents GALA 2014 Istanbulis.\nJa tema ootused kandsid vilja! Konverentsil tõesti olid arutatud palju huvitavaid ja aktuaalseid ettekandeid sellistel teemadel, nägu: uute turgude lokaliseerimine, müügid ja töö klientidega, lokaliseerimise ja tõlgete programmiline varustus.\nKonverentsi käigus olid valgustatud sellised aktuaalsed ja tähtsad teemad, nägu:\nHarvate ja arenevate keelte lokaliseerimise riskid ja kasumid;\nKeskaasia riikide lokaliseerimine;\nKuidas meie ei võitnud lepingu 100 000 000 sõnale. Mida meie järgmine kord teeme teisiti;\nInterpriteerimine + tõlge + tehnoloogiad: The New Language Services Paradigm;\nIsegi mitte suured tõlkijate meeskonnad võivad mõelda suures ulatuses.


Töövõtjate võrgustamine | Personal ja HP - 2019\nAvaldatud: Personal ja HP • Vaatamisi: 6893\nPaljud, kes on koondatud, on liiga piinlikud või häbi, et inimesed ja teised oleksid liiga rikutud. Tervendamiseks võib olla vaja üksi aega, mis võib samuti võimaldada teil selgeks saada, mida soovite oma karjääri kõrval järgida. Siiski on olemas punkt, kus üksi aeg pikeneb ja lõpptulemuseks on isoleerimine.\nMa töötan paljude koondatud inimestega. Umbes pooled neist on olnud ühes ja samas ettevõttes kõikjal 10–15 kuni 40 aastat. Enamikel neist ei olnud plaane lahkuda ja paljud on näinud isegi töötajate eelnevat vähendamist, kus endised kolleegid vabastati tööle jäämisest. Kaks suurimat muret, mis neil on, on jätkamine ja võrgustike loomine. Siin on täpselt see, mida ma kuulen:\n"Ma ei ole aastaid uuesti kirjutanud." Või "Ma ei pidanud kunagi kirjutama uuesti - ma sain just selle töö ja mõtlesin, et ma siin pensionile jääksin."\n„Võrgustamine? Mida sa selle all mõtled? Või "Mul ei ole võrku!"\nArvestades, et 75% - 80% töökohtadest leitakse võrgustike loomise kaudu, pühendan järgmised kaks blogi neile, kes on pikka aega olnud ühes ettevõttes, teades esimestest kontodest, mida ma igapäevaselt kuulen, kuidas enamik hirmu ja isoleeritult kuulsin inimesed tunnevad. Pidage siiski meeles, et suur osa sellest, mida ma pean ütlema, võib kehtida ka igaühele, kes oli koondatud, olenemata nende ametikohast ettevõttes.\nSee ülejäänud blogi keskendub töötuse emotsionaalsele aspektile, mis nõuab isiklikku tugivõrgustikku. Järgmine blogi on seotud oma professionaalse võrgustikuga suhtlemisega, pöörates erilist tähelepanu aktiivsusele, mitte aktiivsele reageerimisele ülejäänud karjääri ajal.\nMitu korda on öeldud, kuid see kordub, et töö kaotamine on just see - kahju. Vabastatud inimesed kogevad erinevaid emotsioone, mõnikord kõik samal ajal! Mõned inimesed on põnevil, sest lõpuks jätkavad nad asju, mida nad on aastaid maha lükkanud. See ulatub oma ettevõtte või vabatahtliku töö algusest kuni kooli tagasipöördumiseni. Teised on sügavalt šokeeritud või kurnavad ja võivad vaevalt rääkida. Ikka teised on vihased ja ei saa aru, kuidas oleks võinud olla nende tulemuslikkus nii suurepärane ja veel, samuti on nad vabanenud. Kas peate tööle niipea kui võimalik või mitte, on oluline leida kindel tugi kusagil, et teha seda, mis aeg-ajalt võimatuks osutub - professionaalse näo panemine võrgustike loomiseks ja intervjuudeks.\nAlone Time vs. Isolation\nPaljud, kes on koondatud, on liiga piinlikud või häbi, et inimesed ja teised oleksid liiga rikutud. Tervendamiseks võib olla vaja üksi aega, mis võib samuti võimaldada teil selgeks saada, mida soovite oma karjääri kõrval järgida. Siiski on olemas punkt, kus üksi aeg pikeneb ja lõpptulemuseks on isoleerimine. Isolatsioon on huvitav asi. Inimestelt ennast ära lõigates, tagasiside ja abi jätab teid üksi oma meele pimestava häälega, mis nüüd on vabamalt valitsev kui tavaline, et leiutada asjatundlikke asju. Näiteks võite oma mõtteviisiks muutuda osadeks, kus ajutise amneesia vorm blokeerib teid oma väärtuse, oskuste, eesmärkide ja / või väärtuse mälestamise eest. Intervjuus võib keegi paluda teil oma tugevusi loetleda ja sel hetkel ei saa te sõna otseses mõttes meenutada.\nIsolatsioon on allapoole suunatud spiraal. Selleks, et vältida pikaajalise või püsiva režiimi saamist, on oluline kasutada pereliikmete või sõprade isiklikku võrku. Kui see ei ole võimalik ja teil on oma lahkumistoetuse paketi raames juurdepääs töötajate abiprogrammidele, kaaluge selle kasutamist. Mõned inimesed loovad gruppe teiste tööotsijatega, kes kohtuvad regulaarselt, et kontrollida üksteise otsingu edenemist ja anda vajalikku abi. Mida iganes sa teed, palun vali midagi, sest hirm ja isoleeritus võivad teid soovi ajal tagasi tõmmata, kus paremaks või halvemaks peate kulutama vähemalt mõnda aega, et suhelda teistega.\nJärgmine kord: Abi, et liikuda alates oma karjääri reaktiivsest aktiivsusest.


Nädala lind: valge-toonekurg - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nVaktsineerimise tempo on tõusuteel\nKaitsevägi saadab Leedule kolm lennuvahendite meeskonda\nÜrituste valikud: ära jätta, edasi lükata või kohaneda\nTaimi Parve: “Millal on viimati kõneldud Pandiverest?”\nNädala lind: valge-toonekurg\nJuubelihõngulised Jäneda talupäevad lubavad elamusi\nPalmse mõisas võnguvad Ladina-Ameerika rütmid\nNädala kaja: põhimõtteliselt nüüd on siis nii\nSähvatus: kunsti- ja käsitöömaja saab värvilise kasuka\nKolumn: lase piirajasse!\nVinni spordikompleks tervitas verivärsket olümpiavõitjat\nMaadleja Epp Mäe olümpiatee algab homme. Mida teleriekraanilt jälgida?\nNoortelaager Viru Spekter tõi kohale 111 noort\nClicherik & Mäx: “Maakas ei ole asukohapõhine termin”\nMaitse- ja ravimtaimi noppisid juba esiemad metsast ja heinamaalt\nPeep Veedla hobiornitoloog\n31. juuli 2021, 0:00\nValge-toonekured pesal istumas. FOTO: Peep Veedla\nToonekurepojad on suureks kasvanud. Peagi õpivad lendama. Aga on ka viimane aeg, ligi kaks kuud on pesas kasvamisega vaeva nähtud. Augustipäevi hakatakse kasutama selleks, et harjuda iseseisva eluga ja koguda elutarkust.\nKuu lõpus tuleb juba ette võtta tõsine reis tuhandete kilomeetrite taha, Türgi ja Iisraeli kaudu Egiptusesse, kust edasi piki Niiluse kallast Lõuna-Aafrikasse välja. Teeäärsetel heinamaadel näeme valge-toonekurgi suurte salkadena rännuplaane pidamas.\nKevadel, alates märtsi lõpust, suuremalt jaolt aga aprillis, siginevad isatoonekured märkamatult oma koduradadele ja vaatavad kohe elamised üle. Alati on seal kõpitsemist, ükskõik kui kaua pesa juba kasutuses on olnud. Koos mõned päevad hiljem saabunud toonekureemaga sätitakse pesale uusi oksaraage ning ka kõdunenud siseviimistlus vahetatakse välja. Aastakümneid kasutuses olnud pesad võivad aja jooksul üpris kõrgeks kuhjuda ja kaaluvad lõpuks tublisti üle tonni.


Hingusele läheb Baltimore’i eestlaste ajaleht - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Hingusele läheb Baltimore’i eestlaste ajaleht\n18.06.2008 | Sirje Semm | Rubriik: Kirikuelu\nBaltimore’i ja Washingtoni Markuse koguduse häälekandja Meie Kirik, mis on ilmunud viis aastakäiku kokku 40 numbriga, annab teada, et lõpetab ilmumise.\nKuukirja alates 2004. aastast toimetanud kauaaegne Baltimore’i koguduse juhatuse esimees Fred Ise, tema abikaasa Anne Ise ja head abilised on öelnud lõpetamise põhjuseks uute tegijate puudumise. Tegevuse eesmärk lehe väljaandmisel on olnud «ühendada meie koguduste liikmeid omavahel ja ka kirikuga Eestis, kirjeldades meie siinset kui ka kodumaa kirikuelu, tutvustades meie kiriku ajalugu ja selle suurkujusid ning ergutades mõttevahetust».\nSiinjuures teeb toimetaja Fred Ise kummarduse meie lehele ja soovitab edaspidi tellida kodumaal ilmuvat Eesti Kirikut, sest «see leht ei too üksi teateid Eesti kirikuelust, vaid on mitmete kultuurisündmuste kirjeldusi, arvamusi-arutlusi üldinimlikel teemadel, portreelugusid, reportaaže sündmustest ja arvustusi kirikus ette kantud kontsertidest ja palju muud».\nMeie Kiriku viimases numbris on informatsioon selle kohta, et Baltimore’i koguduse juhatuse uueks esimeheks valiti Agu Ets. Senine esimees Fred Ise tänas koguduse vabatahtlikke töötegijaid tänukirjaga, mille said laekur Heino Born ja organist Juta Vaska Zacharski.\nEt mõlemal kogudusel puudub kohapeal elav õpetaja pärast õpetaja Heino Nurga kodumaale naasmist, on läbi aetud külalisvaimulikega. Kevadel on kogudusi teeninud Ameerikas elav teoloog Tarmo Toom, kes on artiklite kaudu tuttav ka Eesti Kiriku lugejatele. Prof dr Toom on andnud nõusoleku teenida kogudusi ka järgmisel sügisel.\nEelmine: Lugemist hõimuveljedest\nJärgmine: Usuline kogemus läbi palverännaku


O: UAZ radika (või alternatiiv?) - 4x4.ee\nO: UAZ radika (või alternatiiv?)\nLiitunud: R Jaan 29, 2010 5:06 pm\nPostitusPostitas h.v » R Aug 08, 2014 9:19 pm\nOtsin ühele külamehe valmistatud traktorile radiaatorit. Asi näeb välja täpselt selline, peaks olema villise radikas (?).\nKui kellegil on kogemust , millega villise radikat asendada saab, võib ka alternatiive pakkuda. Google kaudu kobades leidsin, et toyota hilux/4runner V6 mootori radikas ligikaudu samade mõõtude ja torude paigutusega\nEelistatud on siiski esimesel pildil näidatud versioon, et ei peaks hakkama ümberehitusi tegema.\nLiitunud: P Jaan 12, 2014 9:23 am\nRe: O: UAZ radika (või alternatiiv?)\nPostitusPostitas seps » P Aug 10, 2014 7:04 am\nmüüa uaz radiaator hind:30€.\nPostitusPostitas h.v » E Juun 04, 2018 1:28 pm\nTere. Kuna pikanäpumehed arvasid, et selle radika õige koht ei ole mitte minu aiatraktori küljes vaid hoopis mõne metallikokkuostu vasesulatusahjus siis on teema uuesti aktuaalne. Otsin toimivat UAZ jahutusradikat, alternatiivina jooniste järgi peaks sobima ka Toyota 4runner bensuka oma, kui kellegil on odavalt ära anda siis prooviksin, ehk ei ole ka metallivarase silmis nii väärtuslik. Või mõni kolmas umbes samade mõõtudega radikas, kui kellegil on ideid.\nPostitusPostitas h.v » P Juun 10, 2018 10:57 pm\nEndiselt otsin ja olen välja googeldanud, et Jeepi 2,5 bensuka radikas on ka suht sarnane ja peaks sobima https://www.ebay.com/itm/JEEP-WRANGLER- ... 0831397542\nPostitusPostitas honkomees » P Juun 10, 2018 11:11 pm\nMul ussitanud uazi radika asemel mosse radikas, oli riiulis uus seismas, vähe väikesemahuline on, kõvasti puseldes tükib keema minema aga tavasõitudes ok.\nPostitusPostitas Uazz » E Juun 11, 2018 6:46 pm\nPakkuda uazi radiaator. Asub jõgevamaal . Hind 25.\nLiitunud: E Okt 23, 2017 7:18 pm\nPostitusPostitas Silf » K Juun 13, 2018 6:15 pm\nPakkuda 52x55 cm radikas augud samad pildi võin saata meilile\nPostitusPostitas marek0988 » K Juun 13, 2018 6:33 pm\nMu 2.5l 89a wrangleri oma nurgas tolmu kogumas.\nKasutajad foorumit lugemas: batman ja 6 külalist


Antiik sisustuses: luksus või vajadus? - Digitaalne frukt -\nKorteri või maja ideaalset sisustust ei ole väga lihtne projekteerida ning ellu viia. Tõeliseks kaunistuseks on antiik, mis ühendab harmooniliselt ruumide põhistiili ja rõhutavad selle ainulaadsust. Lisaks kõrge sotsiaalse staatuse demonstreerimisele on antiikesemed ka väga hea investeering. Aga kuidas vanavara valida ja mis on peamised reeglid selle kasutamisel sisustuses?\nAjalooline väärtus. Ese peab kajastama oma loomise ajastu peamisi tendentse.\nEsteetiline väärtus. Sisustuslik element peab olema ainulaadne (haruldane), ilus ja esinduslik.\nVanus. Antiikseteks loetakse esemeid, mis on vanemad kui 50 aastat.\nMaterjal. Antiik on valmistatud kallitest materjalidest, näiteks väärtuslikest\npuiduliikidest, luust, marmorist, vääris- ja poolvääriskividest, haruldastest metallidest\nTuntud omanikud või otsene seos ajaloosündmustega. Tsvetajeva kirjutuslaud või\npõrandavaasid, mis asusid Min dünastia lossis, on ainulaadsed ja omavad suuremat\nväärtust kui tavaline antiikmööbel.\nEnne, kui minna “jahile” salongi, või enne, kui te proovite integreerida sisustusse esemeid, mis on pärimise teel teile vanavanematelt tulnud, mõelge läbi funktsionaalsus ning ruumide üldine stiil. Tehke kindlaks, kui suur on üldine lubatud ajalooliste kompositsioonide kogus. Kui te just ei kavatse majast muuseumi teha, siis on mõtekas valida üks-kaks eset toa (ruumi) kohta.\nMida väiksem on ruumi pind, seda miniatuursemad ja ilusamad peavad olema esemed, mis seal asuvad. Väikesed peeglid, taburetid, toolid ja tugitoolid, büroo- ja teelauad moodustavad ühtse terviku praktiliselt iga ruumiga, ja kulud nende soetamiseks ei ole nii suured, kui antiikkapi või -büroo puhul.\nVanavara peab mitte ainult kaunistama ruumi. Parem on, kui see ühendub sisustuse gruppidega orgaaniliselt, mis oma disaini ja kompositsiooniga hakkab omakorda rõhutama antiikmööbli ainulaadsust ja väärtust.\nLihtsam on antiikesemeid integreerida klassikalisse sisustusse. Võib aga luua ka high-tech või loft stiilis kompositsiooni, peamine on, et ümbritsev foon oleks maksimaalselt neutraalne.\nVäga huvitavalt mõjuvad sisustuse grupid-retrospektiivid klassikaliste antiik-heliinstrumentidega, näiteks klaveriga.\nRuumi kaunistamiseks ei pea kindlasti soetama massiivseid esemeid. Mõnikord piisab aintiikkujukesest, küünlajalgadest, dekoratiivsetest taldrikutest ja kandelaabritest. Suuremal määral kehtib see köökide ja vannitubade puhul, mis reeglina on kaasaegse tehnikaga sisustatud.\nHooldus ja kasutustingimused\nAntiik nõuab hoolikat ja korralikku suhtumist ja perioodilist hooldust. Sõltuvalt esemete seisundist, võib vajalikuks osutuda temperatuuri ja niiskuse kontroll ruumis. Lisaks ei ole enamikel juhtudel vastuvõetav esemete otsese kokkupuude päikesevalgusega, ning nende paigutamine kütteallikate lähedusse. Kui te soetasite\nantiikpuhveti, peab see kauem vastu, kui asetate riiulitele toidunõud ja dekoratiivsed kaunistused. Hoidiste ja kodukeemia ladustamine võib oluliselt lühendada\nTõelised antiikesemed on alati kaunis sisustuselement ning hea investeering. Neid eeliseid oskuslikult kasutades tõstate te oma sotsiaalset staatust ja naudite oma kodu mugavust.


America Ferrera: Ma kardan shoppamist |\n„Inetu Betty“ staar America Ferrera on iseloomult samasugune poodide ja moe pelgur nagu Bettygi, vahendab WENN. America tunnistas, et tema jaoks on poodides käimine tõeline õudusunenägu. „Ma olen täielik shoppahooliku vastand, ilma naljata. Ma kardan shoppamist. See ei meeldi mulle. Ja mulle ei meeldi poes olla,“ kurtis näitlejanna.\nFerrera sõnul sai tema vastumeelsus alguse juba varajases lapsepõlves ning hirmust poodide eest pole ta siiani suutnud lahti saada. America on ka varasemates intervjuudes rääkinud, et ta sarnaneb paljuski oma telerolliga.\n“Te ei näe mind kunagi uue PlayStationi esitlusel ega kuskil klubis laudadel tantsimas. Minu jaoks on lõbutsemine see, kui saan oma emaga piletid telesaadetesse nagu näiteks “Dancing with the stars”! Minu jaoks on raske aru saada, kuidas inimesed mind kuulsusena näevad. Ma töötan 14 tundi päevas ja pärast seda tahan lihtsalt oma perega rääkida, armastatud inimesi näha, koeraga tegeleda ja magama minna.”


Kasutusjuhend Lucide 12910/10/30 Brackx Lamp\nHome > Kodu ja sisustus > Lambid > Lucide Lambid > Lucide 12910/10/30 Brackx Lamp\nKas vajate oma toote (Lucide 12910/10/30 Brackx Lamp) kasutusjuhendit? Allpool saate tasuta avada ja alla laadida PDF-vormingus kasutusjuhendi. Lisaks leiate korduma kippuvad küsimused, tootehinnangu ja kasutajate tagasiside, et saaksite oma toodet optimaalselt kasutada. Kui see ei ole teie soovitud juhend, võtke meiega ühendust.\nAndke meile teada, mida arvate tootest Lucide 12910/10/30 Brackx Lamp, jättes selle kohta hinnangu. Kas soovite jagada oma kogemusi selle tootega või esitada küsimuse? Jätke kommentaar lehe alumises servas.


Valori tähetarkus: 1996 TL 66\nAstroloogias peetakse Maast kaugemaid planeete ja suuremaid asteroide mõjuvõimsamateks kui Maale lähemaid. Esimesel pilgul üpris paradoksaalne, eks ole! Liiati on mõned kauged planeedid hoopis väikesed võrreldes hiigelplaneetidega. Lähtudes ainult materiaalsetest mõjudest, pole veel kellelgi asja ära seletada õnnestunud. Kasutades vaimse hierarhia mõistet, muutub olukord aga üsna loogiliseks.\nMida kaugemad planeedid ja teised taevakehad, seda kõrgemad ja võimsamad vaimud on. Nad küll sekkuvad inimeste ellu harva. Mõnede madala vaimse tasemega inimest ei huvita neid hoopiski. Kui nad aga juba sekkuvad, siis üsna põhjalikult. Sama võib öelda ka ajaloos toimunud sündmuste kohta. Nad kujundavad tulevasi pikemaid protsesse, annavad algimpulsi.....need mõtteread on kunagi ammu öelnud Villu Põldma. Ja kuna neptuunitagused on mind alati köitnud, siis jätkan nende uurimist ja avaldamist.\nSeekord tutvustan lugejatele ühte väga kauget väikeplaneeti.Ta on seda väärt, et temaga tutvust teha. Usun, et lähitulevikus, siis kui ta omale ka nime saab ja tema olemus uue jõu omandab, hakatakse astroloogias teda rohkem arvestama ja mõjusid jälgima. Olen temast varem mitmel korral artiklites kirjutanud. Ise kasutan teda pea alati, kui kaarti teen, vaatan, kus asub ja mis aspektid on, millistes protsessides osaleb, mis mõjud võiksid olla, kui on. Kui ei leia seoseid või arvan, et pole oluline, siis artiklis ei maini.\nKoondan siia ühte kokku enam vähem kõik, mis mul teada asteroid 1996 TL 66-st. Kasutasin materjali, mis on leida interneti vahendusel ja oma arhiivist näiteid mundaanastroloogiast ja isikute kaartidest. Peamiselt astroloogide Zane Stein, J.A. Revilla ja A. Maslovi arvamusi ja näiteid TL olemusest. Toon ära mõningad varasemad seisunäidud ja lisan uusi juurde. Mugavuse ja lihtsuse mõttes kasutan edaspidi tähist ilma aastaarvuta ja numbrita..\nNeli aastat tagasi astroloog Abhi kirjutas listis: ”Julgen ennustada, et ka veel nimetu asteroid TL 66 mängib taevases filosoofias olulist rolli”. Seda kirjutas ta seoses siis veel nimetu kääbusplaneedi Erise`ga seotud loos.\nSelle kauge väikeplaneedi kohta üldiselt midagi head ei räägita. Temas on üksjagu salakavalust, alatust ja varjatud pingeid. Pea alati on ta osaline kurjades sündmustes, õnnetustes ja katastroofides. Isiku tasandil pole tema osa samuti harmooniline. Püüame siis näidete varal selgust saada tema olemusest, kas ikka nii üdini halb või on ka temas mingeid positiivse energia osakesi edasi anda. Ei saa nii olla, et üks taevakeha on ainult halb, temas peab olema tasakaaluks ka midagi head.\nAsteroid 1996 TL 66 avastati 9.okt. 1996. aastal Mauna Kea observatooriumis kell 03.29. Avastamise ajal liikus ta Sõnni kolmandas kraadis (tehes mu Päikesele opositsiooni, ehk sellepärast ta mulle imponeerib? Ja kes siis veel ei peaks kirjutama skorpionlike omadustega väikeplaneedist, kui mitte päikesemärgilt Skorpion). Üks tema mitteametlikest nimedest oleks Tartar või Tartaros. Costa Rica astroloog Juan Antonio Revilla pakkus tema nimeks Typhon, kuid nüüdseks kannab seda nime üks teine kauge asteroid (2002 CR 46 nr. 42355). Veel on nimeks pakutud Nero, Rooma keiser, kellest algas impeeriumi langus. Kuulub Scattered disk objektide gruppi (SDO). Loetakse Kuiperi vöö kaugemate taevakehade hulka.\nTema tiirlemisperiood on üsna pikk, pikem näiteks kui kääbusplaneedil Eris, kuid lühem Sedna omast. Seda mõõdetakse 779 aasta ja 302 päevaga (teistel andmetel 754 a.). Kataloogis kannab numbrit 15874. TL orbiidi kaugeim punkt (afeel) on 132,87 au ja lähim punkt (perifeel) 35,010 au. Orbiidi ekstsentrilisus on 0,582 ja kalle ekliptika suhtes 24 kraadi (Pluutol 17 kr., Erisel 44 kr.) Orbiit on ellipsi kujuline. TL läbimõõt ei ole suur, kõigest 575 /+ -115 km. Seega väikesm kui näiteks Marsi orbiidi tagusel asteroidide vöö suurimal Ceresel ja väiksem enamikest meile tuntud cubewano gruppi kuuluvatest taevakehadest (Quaoar, Varuna). Kolm korda väiksem kui ülikauge Sednal ja üle kahe korra väiksem kui Erisel.\nTL oli meile kõige lähemal 16.juulil 2001.a.(Sõnni 13-s kraadis). Enne seda oli ta seda 12. aprillil 1240.a.( Sõnni esimeses kraadis). Kaugeim positsioon (afeel) oli TL-il 1.mail 1623.a.(Skorpioni 7-s kraadis). Ja avastati TL samuti siis, kui oli meile kõige lähemal. Seega saab öelda, et kõige kauem viibib ta Skorpionis ja kõige lühema ajaga läbib ta Sõnni märgi.\nAvastamise kaardis torkab silma yang märkide tugev esindatus. TL disposiitor Veenus asub Neitsis täpselt avastuse kaardi atsendendil. Esimeses majas asuvad samuti kaardi valitseja Merkuur ja Kuu. Neli planeeti asuvad maamärkides (TL ise välja arvatud). Esinduslik on XII maja, seal on Marss, mis valitseb maja milles TL ise asub. Marsi lähedale jääb Must Kuu ja TL ise on Musta Kuu ja Neptuuni keskpunktis. TL on VIII maja lõpus, sisuliselt ühenduses IX maja tipuga. Astroloogiline traditsioon seob VIII maja surmaga ja IX võimalust avardada teadvust. Seda siis avastatud väikeplaneet kahe maja piiril peaks endas kandma, vana hävingut ja uue teadvuse ärkamist.\nPaljude aspektide hulgast, mida TL teeb, on harmooniline ainult tema trigoon märgi valitseja Veenusega. Kaart ei jäta hirmutavat või pingete ülekuhjumise muljet. Pigem võib selles näha isiklikku intiimset problemaatikat (viis planeeti atsendendi ümbruses), hõivatud on esimene, teine ja kaheteistkümnes maja. See loob tugeva aktsendi kaardi idapoolses sektoris. Viitab isiku tasandil psühholoogilistele keerukustele, hoolivuse ja usalduse ning arusaamade valdkondadele. Isik vajab tungivalt usaldamist, hoolitsust ja arusaamist (Veenus, Kuu, Merkuur). Kuid just sellist suhtumist on raske saavutada: kaardi tugevaim ja ühtlasi valitseja Merkuur on opositsioonis Saturniga ja asub Päike-Kuu keskpunktis. Väga täpne on Merkuuri trigoon Uraaniga, võimaldab uutmoodi mõtlemist, kui ära kasutada mõlema planeedi positiivne osa.\nPäike asub II majas, isiklikud väärtused, valitseb XII maja. Kuu on I majas ühenduses AC ja Veenusega. II majas asub ka Põhjasõlm, see võib viidata, et praktiliselt on võimalik saavutada kergelt edu.\nVäga huvitavad seosed on TL avastamisega seotud teiste planeetide avastamise ja positsioonide vahel. Mõtlemisainet pakkuvad faktid. TL avastamise kraad on 3 Sõnn, Chiron avastati (1977) samas kraadis asudes. Huvitav oleks nende kahe omavahelist suhet ja seoseid uurida! Chiron oli ka Uraani avastamise ajal selles kraadis! Viimati olid Chiron ja Pluuto konjunktsioonis 1941.aastal 3.46 Lõvis, tehes siis Sõnni kolmandale kraadile täpse kvadratuuri.Chiron on võti mõistmaks seda, mis toimub kaugemal, Neptuuni orbiidi taga.\nTL avastamise ajal oli Päike 16.32 Kaaludes ja Chiron 19.45 Kaaludes. Vahe TL ja Chironi avastamise vahel on umbes üks sõlmede täisring. Chironi avastamise kaardis asub Pluuto 15.04 Kaaludes konjunktsioonis Veenusega (19.30), planeediga, mis valitseb TL ja Chironi nende avastamise positsiooni märki. TL oli meile kõige lähemal (periheelis) 2001.aastal. Kas võib teda lugeda uue aastatuhande alguse signifikaatoriks? Võimalik, et TL avastus toimus just õigel ajal ja on seotud tuumakatsetuste keelustamise lepingu sõlmimisega 24.09.1996.a. ja selle heakskiitmisega 15.11.1996.a.”Tehnoloogiline kontroll ja elektrooniline testimine” võiksid olla tema üheks peaprintsiipideks.\nAstroloogiliselt TL näib olevat seotud: millegi lõpetamisega, ebainimlikkusega, inetusega, kättemaksuhimuga, taevaliku ettekuulutusega, vaimne valgus.Veel oleks tema printsiipideks hävitamine, meeleheide, laastamistöö, kannatused, tagakiusamine, hävitamine, ilmutused, millegi müstilisus, sõnatu teadmine, hegemoonia, imperialism, vallutused. Juurde võiks lisada kõrvalkalded, seksuaalsed hälbed, kättemaksja, pommitamine, veresaun, olematus, puhastustuli, kõrgema sünteesi elu ja surm. TL 66 on tugevalt seotud massihävitus relvadega. Ah et miks näib olevat seotud, aga seepärast, et asteroidi on veel liiga vähe uuritud ja kõiki tema printsiipe veel ei teata. Olemasolevadki vajavad veel kinnitamist. Kuid näited peaksid siiski neid printsiipe kinnitama või ümber lükkama. Väga palju on vaja veel uurida, analüüsida, võrrelda, et saaks kindlamalt väita loetletud printsiipide õigsust.\nKui TL 66 saab nimeks Tartar ( või Tartaros), siis mütoloogias on Tartaros allilma vangla, kuhu näiteks Ixion oma pattude eest vangi pandi. Peajumal Zeus pani sinna ka Sisyphose, salakavala mehe, kes pettuste eest seal oma karistust pidi kandma. Sisyphos on tuntud ka Korintose rajajana.\nNende loetletud printsiipide järgi on tekkinud arvamus, et TL on üdini kuri ja midagi positiivset temas ei ole. Siis kui viimase planeedina oli tuntud Saturn, peeti teda surma sünonüümiks. 20.saj. oli selleks Pluuto. Ja iga uue planeedi avastamisega kandus kurjuse oreool edasi uuele planeedile. Nüüd kui TL ja teiste väga kaugete planeetide avastamine on toimunud, püütakse seda kurjuse mõistet siduda just neile. Et TL ei osale mitte alati negatiivsetes sündmustes, seda näitavad mitmed positiivsed näited ja taevaseisud. Sellest siis allpool lähemalt. Alustame kaugemast ajaloost, ära on toodud erinevad sündmused, et saaks üldise pildi, millistes TL on tugev ja kuri osaline ja millistes mitte.


Laar nõuab Männili kohta USAst andmeid - Äripäev\nLaar nõuab Männili kohta USAst andmeid\n24. märts 2001, 12:13\nInno Tähismaa 24. märts 2001, 12:13\nPeaminister Mart Laari veendumuse kohaselt tuleb Eesti võimudel USA justiitsministeeriumi erijuurdlusbüroolt välja nõuda materjalid, mis kas kinnitavad Harry Männili osalemist sõjakuritegudes või võtavad mehelt kahtluse, kirjutab Postimees.\n«Kui on olemas mingi teine, Harry Männili väidetust erinev tõde, siis tuleb see päevavalgele tuua,» edastas valitsuse pressiesindaja Priit Põiklik Laari sõnad kommentaariks peaministrile kolmapäeval Simon Wiesenthali Keskusest (SWK) saabunud kirjale.\nSelles teatas SWK Iisraeli büroo direktor Efraim Zuroff, et USA justiitsministeeriumi erijuurdlusbüroo (Office of Special Investigations ehk OSI) käsutuses on «väga tähtsad» ning «ülimalt kaalukad» materjalid aastatel 1941-1942 Eesti poliitilises politseis töötanud Männili väidetavate roimade tõestamiseks.\n«Mul on küll ettekujutus, millega võib tegemist olla, kuid ma pole seda ise näinud,» kommenteeris Zuroff USAs natsikurjategijate jälitamisega tegeleva OSI käsutuses olevat väidetavat tõestusmaterjali.\nNõude Männilit puudutava informatsiooni väljastamiseks peab Põikliku sõnul vormistama kaitsepolitseiamet (kapo).\nKapo komissari Hannes Kondi sõnul ei olnud tema ametkond eilse tööpäeva lõpuks SWK poolt läkitatud kirja veel kätte saanud. «Meie edasine tegutsemine sõltub kirja sisust,» nentis Kont.\nPärast Eesti arhiivimaterjalide läbivaatamist saatis kapo peadirektor Jüri Pihl 1995. aastal toonasele siseministrile Edgar Savisaarele kirja, milles vabastas Männili süüdistustest.\nSamale järeldusele jõudsid ka 1990. aastal Männili tausta uurinud ENSV KGB uurijad, kes tegutsesid NSVL peaprokuratuuri vahendatud SWK palvel.\n«Asjaolu, et süüdistusmaterjal ise ei asu Eestis, ei tähenda, nagu poleks Männili vastu tõendeid,» märkis Zuroff. «Ma tean kindlalt, et tema kohta on süüdistusmaterjalid olemas Rootsis ja USAs.»


Kas tähendusel on tähendust? — Sirp\nKas tähendusel on tähendust?\nSõnaeurütmias tehakse nähtavaks vokaalid, konsonandid ja keele grammatika. Liikumisse valatakse luule, muinasjutud, humoreskid või mis tahes muu tekst.\nAjas on põhjuslikkust. Inimhing õigustab ennast, et aeg oli selline, mõne tegevuse jaoks aega ei ole, samal ajal on millekski „aeg küps“. Vana ja uus on ajalised märksõnad, tees ja antitees. „Uut kultuuri nüüd kõikjal on tunda, talle vana ei järgneda või,“ kirjutas Juhan Viiding.1\nTavapäraselt otsib nooremas eas inimene tähendusi, lammutab vana ja ehitab uut. Mõnikord kaotatakse ennast selles uues, olgu siis hipilaagris, (hull)julgusproovis või mis tahes muus. Vanemas eas hoitakse kinni elusõelale jäänud tähendustest ja korratakse neid lootuses, et need jäävad püsima. Kronos sööb endiselt oma lapsi ja kohitseb isa.\nInimene seob end väärtustega. Väärtuslik on see, millel on tähendust, milles „täht“ helendab. Vanas keelepruugis öeldi „tähtjas“ ehk tähesarnane. Tähendus loob väärtuse. Mõttetut tööd on psüühiliselt raske teha, seoseta teksti ei suuda kaua lugeda. Tähendusetus paneb lõpuks vaimse tervise proovile. Inimhing ihkab mõtestatud tegevust, ihkab tähtede poole.\nTähtedel on kahtlemata suur ja mõõtmatu tähendus. Füüsik ja Nobeli laureaat, Richard P. Feynman kirjeldab oma elulooraamatus värvikalt, kuidas mängulistes vaidlustes isaga jõuti nii jalgratta, üleskeeratava mänguasja kui ka paljude muude nähtuste liikuma paneva jõu otsinguil ühiselt alati päikeseni. Nii kujunes temas arusaam päikesest kui tegelikust energiaallikast. Kooliõpikutes seosetut energia mõiste kasutamist on ta nimetanud „õudustäratavaks puuduseks“, mis käivitas tema sisemuses „vulkaanilised protsessid“.2\nVäärtused muutuvad ajas. Arenenud riikide tõelisus on selline, et raha üksi ei motiveeri enam töötajaid. Ajal, mil mis tahes infot on võimalik leida veebist, on faktiteadmiste omandamine justkui mõttetu. Faktiteadmiste, mälumängurite ja entsüklopedistide ajastu on möödas. Aja nõue on leida sügavamad tähendused ja haarata tervikut.\nIlmselt ei põhine tervikutaju teadmiste arvul ega teadmiskuhja suurusel, vaid millelgi teadmisteülesel, mille pärisosa on seotud dematerialiseerunud tunnetusega ja selle kaudu sünteesiva omadusega uue teadmise tekkes.\nPoolikud asjad ei ole enamasti kasutuskõlblikud. Üksikfakt on tänapäeval pooliku tähendusega ning võib viia vigade ja spekulatsioonideni, kui see ei ole asetatud toimivasse tervikusse. Tervishoid, keskkond ja majandus kannatavad tervikust irdumise haiguse käes. Inimkond on seda ikka ja jälle läbi elanud: bakter kui kahjulik mikroorganism vajab hävitamist, väetised kui imerohud, mis kiirendavad taimekasvu, vitamiinid kui tee inimorganismi igavesele terve olemisele jne.\nKeeleteadlased teevad koostööd arheoloogidega, füüsikud-matemaatikud bioloogide ja keemikutega. „Interdistsiplinaarsus“, „integratsioon“, „lõimumine“ – kõik need üleekspluateeritud sõnad märgivad püüdlust terviku ja seoste poole.\nEhk on tänapäeva kunstnike ja teadlaste ande üks tunnusmärk nende sügav huvi teiste distsipliinide vastu, mis ei ole seotud nende erialaga. Feynman sukeldus rõõmuga eri valdkondadesse sipelgate ja kingloomade jälgimisest ning lukkude lahti muukimisest kuni filosoofide ja bioloogide õppetöös osalemiseni. Eesti üks paremaid pianiste Irina Zahharenkova on õppinud ka keemiat, teoloogiat ja eesti-soome filoloogiat. Üldteada on Arvo Pärdi loometöö tihe side sõna ja matemaatiliste struktuuridega, samuti Goethe laiahaardeline tegutsemine nii loodusteadlase, kirjaniku kui ka draamalavastajana. „Ja minu jaoks mängivad tohutut rolli värvid (mitte nende ilu, vaid vastastikused seosed),“ on kirjutanud helilooja Arnold Schönberg.3\nKuidas seostub see eurütmiaga? Eurütmia on liikumiskunst, mis sarnaneb tantsuga, aga ei ole seda. Nähtavaks muudetud sõna (kõne) ja nähtavaks muudetud laul (muusika) on küll kõige õigem määratlus eurütmiale, kuid see jääb paraku abstraktseks inimestele, kes ei ole eurütmiaga tõsisemalt kokku puutunud. Seepärast võiks arusaadavam teeots olla eelkirjeldatud interdistsiplinaarsus.\nEhk on tänapäeva kunstnike ja teadlaste ande üks tunnusmärk nende huvitumine teistest distsipliinidest, mis ei ole seotud nende erialaga. Eesti üks paremaid pianiste Irina Zahharenkova on õppinud ka keemiat, teoloogiat ja eesti-soome filoloogiat.\nEurütmia ühendab endas nii vormiva-plastilise kui ka ajalis-muusikalise omadused. Metamorfoos kuuldavast helist ja häälikust (audio) nähtavaks käežestiks (visuaal), liikumisvormiks on eurütmia peamine kunst. Sõnaeurütmias tehakse nähtavaks vokaalid, konsonandid ja keele grammatika. Liikumisse valatakse luule, muinasjutud, humoreskid või mis tahes muu tekst. Muusikaeurütmias võetakse žestide aluseks helikõrgused, intervallid või akordid. Liikuja õppematerjal on partituur ja eurütmiakoolituse õppekavasse kuulub muusikateooria algteadmiste omandamine.\nGeomeetriliste vormide ja nende kombinatsioonide puhas ilu on eurütmiaõppe oluline osa. Arhitektuurist räägitakse kui tardunud muusikast, aga eurütmias muudetakse geomeetriline muusikaliseks.\nSarnasust võib leida Vassili Kandinsky sünteetilise kunsti põhimõtetega. „Kui niisugune sügavaleulatuv sugulus tõepoolest eksisteerib, siis kinnitab see meie aimdust paljude nähtuste ühistest juurtest, mis tunduvad pealispinnal olevat täiesti erinevad ja üksteisest lahus. Eriti just täna tundub nende ühiste juurte leidmise vajadus olevat möödapääsmatu,“4 on kirjutanud Kandinsky kolmnurga, ringi ja ruudu kui numbrisüsteemi juurte ja vormide juurte kohtumisest.\nMeenub kogemus eurütmiatunnist, kus puberteedieas noormehele selgitati täpse liikumisrütmi (numbrisüsteem) kui puhta vormini jõudmise ainust toimivat teed. Pedagoogilises eurütmias võlubki võimalus arendada laste keeletundlikkust, rütmitunnet, meloodia- ja geomeetriataju, liikumiskunsti kaudu, kujundades ühtlasi ka nende kehalisi oskusi, kunstilis-tunnetuslikke võimeid ja lihvides kunstimaitset. Kui põhikoolipoiss teatab, et Bach on lahe ja parim eurütmiapala on Pärdi „Aliinale“, siis on, mille üle rõõmu tunda.\nEurütmia ülesanne on jõuda värvi ja heli, arvulise ja vormilise „juurühtsuse“ tunnetamiseni, lahkuda aluspinnalt, „dematerialiseerunud pinnalt määratlematusse ruumi“.5 Kas see ongi Kandinsky tähenduses tulevikukunst, jäägu aja otsustada. Aga nagu ütleb Kandinsky, „läheb vaja palju kannatlikke katseid, enne kui tulemusega rahule jääda“.6\nEeltoodust tulenevalt on mõistetav, et eurütmia baasharidus omandatakse nelja-viie aastaga, pärast seda jätkuvad „kannatlikud katsed“ läbi elu. 2021. aastast saab Eestis eurütmiahariduse omandada täiendõppena TÜ Viljandi kultuuriakadeemias koostöös Eesti vabade Waldorfi koolide ja lasteaedade ühendusega. „Pärnu poliitiline kunstipuuendus“ (tuletis sõnadest „puue“ ja „pooma, puua“), kuid ka peaaegu üleilmne „presidendipuberteet“ ja paljud muud ilmingud näikse ütlevat, et aeg on küps.\nKandinsky nimetab aluspinda ja elementide kindlat materiaalset asetsemist seal nn elementide dematerialiseerumise (seda nimetab ta ka hõljumiseks) diametraalselt vastandlikuks protsessiks. „Tuleb eriliselt rõhutada, et hõljumise tajumine ei sõltu mitte üksnes mainitud tingimustest, vaid ka vaataja seesmisest valmisolekust, kelle silm oskab üht- või teistviisi (või mõlemat moodi) näha: kui treenimata silm (see on orgaaniliselt seotud psüühikaga), sügavust tajuda ei suuda, siis ei ole ta ka võimeline end materiaalsest pinnast vabastama, et käsitada määratlemata ruumi. Õigesti õpetatud silmal peab olema oskus näha teose jaoks vajalikus pinnas osalt pinda kui niisugust, osalt aga, kui see võtab ruumilise ilme, näha selles ruumi.“ Kandinsky võtab eespool öeldu kokku: „See on kõige tõsisemas mõttes sünteetiline töö.“7\nHegeli dialektikas baseerub areng sünteesil. Ühiskonna teadlik püüdlus peaks olema koolitada enesest n-ö pinnalisest vabastada suutev „õige silm“. Kuidas muidu vabaneda üksiknähtuste – teeside ja antiteeside – diktaadist. See on kõige tõsisemas mõttes rumalusest vabanemise töö. See on meie aja peamine ülesanne.\n1 Juhan Viiding, Kui lapsena televisioonis. – Ma olin Jüri Üdi. Eesti Raamat, Tallinn 1978.\n2 Richard P. Feynman. „Te ju naljatate, hr. Feynman!“. Uudishimuliku natuuri seiklused. Tlk Eerik Reiter, Liis Vaher. Ilmamaa, Tallinn 2017, lk 340-341.\n3 Vassili Kandinsky. Vaimsusest kunstis, eriti maalikunstis. Punkt ja joon tasapinnal. Saateks K. Simson ja P. Torop, Ilmamaa „Avatud Eesti raamat“, Tallinn 2020, lk 286.\n4 Samas, lk 244.\n5 Samas, lk 247.\n6 Samas, lk 244.\n7 Samas, lk 246-247.


» Eesti epeemeeskond Berni MK-etapil 9\nEesti epeemeeskond Berni MK-etapil 9\nFotol vasakult: peatreener Igor Tšikinjov, Peeter Turnau, Jüri Salm, Sten Priinits. Foto: Augusto Bizzi\nEesti epeemeeskond (Sten Priinits, Jüri Salm, Peeter Turnau) sai Bernis peetud MK-etapil 9. koha. 32 parema seas alistas Eesti torgetega 45:31 Hongkongi, kuid seejärel tuli vastu võtta 36:41 kaotus Rio de Janeiro olümpiahõbedalt Itaalialt.\nKohamatšides alistati esmalt Iisrael 42:41, seejärel 45:40 Saksamaa ja otsustavas kohtumises Ungari 44:38. Kohtumises Iisraeli vastu suutis ankrumees Priinits tuua Eesti välja kuuetorkelisest kaotuseisust ja lisaajal otsustava torke sooritada.\nKokku osales 28 riiki.\nIndividuaalturniiril Eesti meesvehklejatel põhiturniirile murda ei õnnestunud. Peeter Turnau (alagrupis 4 võitu ja 2 kaotust) võitis play-off ringis USA vehklejat James Kaulli 15:13, kuid kaotas siis Venemaa esindajale Alan Fardzinovile 10:11. Jüri Salm (alagrupis 4 võitu ja 2 kaotust) võitis esmalt poolakat Jan Sobieckit 15:10, kuid kaotas siis jaapanlasele Keisuke Sakamotole 9:15. Sten Priinits (alagrupis 5 võitu ja 1 kaotus) kaotas napilt 7:8 Lõuna-Korea vehklejale Sung Ho Anile. Lõppkohad: Turnau 79., Salm 84., Priinits 103. Kokku 252 osalejat.


5. detsembril tähistatakse rahvusvahelist heategevuspäeva. Selle päeva puhul valis meie lasteaia iga rühm organisatsiooni, kellele head teha. Lasteaia seinale ilmus ka heateopuu, mille okstelt sai lugeda, kes ja kellele annetusi kogub.\nRakvere koduloomade varjupaigale kogusid annetusi Mõmmid, Tähekesed, Lepatriinud, Mesimummud, Puhhid, Muumid, Sipsikud, Pokud, Päikesejänkud ja Pipid. MTÜ Virumaa Naiste Tugikeskust toetas Öökullipere rühm. MTÜ Eesti Metsloomaühingut toetasid Krõllid.\nVarjupaigast on pärit armas mõte: varjupaigast looma võttes teeme me kaks heategu - ühe loomale, kellele kodu pakume, ja teise loomale, kellel avaneb seeläbi võimalus varjupaigas koht saada.\nVäikesed Mesimummu rühma lapsed kogusid loomadele kuivtoitu ja konserve, toodi palju tekke ja pesatarbeid. Väga armas oli see, et annetusi tõid ka need lapsed, kellel endal kodus (veel) looma pole.\nLepatriinu rühma lapsed kogusid kassidele ja koertele toitu, mänguasju ja loomadele pehmeid tekke-patju allapanuks.\nLepatriinu rühma lapsed oma kogutud annetustega\nMuumi rühma akendel oli Rakvere koduloomade varjupaiga tutvustamiseks välja pandud fotod kodu ootavatest kassidest ja ühest koerast.\nMuumi rühma kampaania raames leidiski kodu kaks kassi - üks kiisu leidis tee Muumi rühma lapse koju ja teine Lepatriinu rühma õpetaja Marika juurde :)\nAnnetuste kogumise käigus tõid Muumi rühma lapsevanemad varjupaiga elanikele tekke, käterätikuid, saunalinu, patju, loomade sööginõusid, krõbinaid, konserve jm.\nVahvad Tähekese rühma lapsed viisid koos õpetajatega oma kogutud annetused ise varjupaika kohale. Tähekesed olid kogunud kassidele krõbinaid (5,9 kg) ja pehmet toitu (7,55 kg), koertele krõbinaid (12,8 kg) ja pehmet toitu (1,65 kg). Lisaks hulga tekke, patju ja linu loomadele allapanuks.\nTähekesed said ka varjupaiga elanikega lähemalt tutvust teha. Seal oli 6 koera, kellest üks oli pime, ning ühel koeral oli neli 1 kuu vanust kutsikat. Lapsed nägid ka palju kasse, kellest osad olid väga sõbralikud, kellele sai pai teha.\nTähekesed jõudsid järeldusele, et kuigi varjupaigas oli väga puhas ja oli näha, et loomade eest hoolitsetakse, oleks siiski kõige parem, kui loomad saaksid endale päris oma kodu.\nSamuti viisid armastusega kogutud annetused ise loomadele kohale Päikesejänku rühma lapsed.\nÕppealajuhataja Terje ja loomasõber Janne Vaigurand viisid kõikide teiste rühmade poolt kogutud toidud, tekid-pesad, mänguasjad jm varjupaika kohale 6. detsembril. Kogus oli muljetavaldav, mille lapsed, lapsevanemad ja õpetajad üheskoos kokku kogusid! Suur-suur tänu!\nKrõlli rühma lapsed soovisid aga head teha hoopis metsloomadele. Ikka ja jälle on kuulda olnud viga saanud metsloomadest ja nii oli Krõllide otsus kindel – sel aastal kogutakse annetusi hoopis Eesti Metsloomaühingule. Kui organisatsioonilt uuriti, mida oleks vaja, saadi ka imearmsad pildid väikestest kootud pesamütsikest, mis pakuvad varju linnupoegadele.\nKrõllid saatsid vanematele abipalve edasi ja jäädi ootama. Vahepeal vaadati koos lastega filme metsloomadest, arutati, mida keegi sööb. Tasapisi koguneski kanakonserve siilikestele, pähkleid oravapoistele ja ka kolm kootud pesamütsikest linnupoegadele. Kui kõik koos, siis loendati lastega kõik üle, võrreldi purke, laoti torni – kõik tuleb ju õppetegevuseks ära kasutada! Lõpuks pakiti kõik annetused kenaks kingituseks ning lisati juurde ka šokolaad tublidele metsloomahaldjatele, kes seda keerulist, ent vajalikku tööd teevad.\n2021/2022 globaalne kodakondsus heategevus lemmikloomad\nLabels: 2021/2022 globaalne kodakondsus heategevus lemmikloomad


Tiit Reisid, Reisikorraldajad 0 / Puhkus maal « Maaturism\nTatari 6, 10116, Tallinn, Harjumaa\nTel: (+372) 463 2077\nTel: (+372) 662 3762\nGSM: (+372) 501 4266\nhiiumaa@tiitreisid.ee; tallinn@tiitreisid.ee; tiit@tiitreisid.ee\nTiit Reisid on reisihuvilisi teenindanud juba alates 1991 aastast. Aja jooksul oleme endale varunud üsna suure kogemustepagasi, paranenud on transpordi- ja majutustingimused, mitmed marsruudid on täienenud huvitavate paikadega või hoopiski muutunud, nii et - vaata meie kodulehte!\nPakume varasemast rohkem lühireise nädalalõppudeks (Leedu, Läti, Peterburi, Pariis....). Kui aga olete harjunud reisima oma kindlakskujunenud seltskonnaga ja Teil on tekkinud huvi mõne hoopis uudse kandi vastu, võta meiega ühendust - ehk leiame koos soodsa lahenduse!\nMeie reisikalendriga saab tutvuda SIIN!\nMerereiside pakette vaadake SIIT!\nMeie reisibürood asuvad Sadama 13, Kärdla ja Tatari 6, Tallinn.


Kui teate mõnda Austraalia lauljat või bändi, keda pole siin loetletud, kellel on olnud hitte 40 parima USA pop-, roki-, country-, alternatiiv- või muu tähtsama USA Billboardi edetabelis, siis jätke ettepanek allpool olevasse kommentaaride sektsiooni.\nSilte: tervis religioon-filosoofia meelelahutus\nAussie lauljad ja ansamblid, mis tegid selle Ameerikas suureks Kiire. Mida arvate, kui ütlen: "Austraalia"? Võib-olla kujutlete koalasid, kängurusid või mürgiseid maod. Teie mõistus võib julgustada kliimamuutuste, varingu ja laastavate põõsastulekahjude tagajärgede pärast. Või selle asemel, võib-olla peate Aussie slängi termineid, nende ainulaadset aktsenti või isegi Vegemite'i - seda uudishimulikku Austraalia toitu, mis on valmistatud järelejäänud õllepärmist. Allapoole jääv maa\nCopyright 2022 https://jimgoodinmusic.com 27 Austraalia lauljat ja bändi, kes tegid selle Ameerikas suureks


Eesti: valimisvõitluse imitatsioon\n05:34 26. September 2018\n15:49 04.10.2016 (Uuendatud 16:15 04.10.2016) lühendatud link\nPresidendivalimised tõid Eesti provintsiaalsesse igavusse ereda sähvatuse. Tekkis võimalus lõksutada, kes see Kersti Kaljulaid selline on, kust ta välja ilmus ja mille eest talle äkki sellist lugupidamist osutatakse.\nKümnendal oktoobril asub Kersti Kaljulaid Eesti Vabariigi presidendi ülesandeid täitma. Sõltumata sellest, kas tema ametiaeg presidendina kestab viis aastat või õnnestub tal ametisse jääda ka teiseks ametiajaks, vaevalt et see tegevus saab talle raskem olema, kui senine kaheksa-aastane töötamine Eesti esindajana Euroopa Kontrollikojas (aastatel 2004 kuni 2016).\nEesti presidendi ametiülesanded on suures osas formaalsed ja tseremoniaalsed. President kirjutab alla sellele, millele peab alla kirjutama, teeb seda, mida ei saa tegemata jätta. Nimetab ametisse peaministri poolt ette antud ministrid, kooskõlastab valitsusega välispoliitilisi toiminguid, esitab parlamendile läbivaatamiseks mõnede kõrgete ametnike kandidatuurid, olles need eelnevalt läbi arutanud parlamendiparteidega. Isegi parlamendi laiali saatma on ta põhiseaduses sätestatud neljast juhust kolmel suisa kohustatud. Ja kõigest ühel juhul on tal valikuvõimalus valitsuse errusaatmise ja parlamendi laialisaatmise vahel.\nNagu kõikides parlamentaarsetes vabariikides võib president mõningaid otsuseid vastu võtta iseseisvalt kriisiolukordades, kui riigi poliitiline süsteem mingil põhjusel tavarežiimis toimida ei saa. Kuid ka siin kirjutab põhiseadus püüdlikult ette kontrollimehhanismi ja nende riigipea otsuste kinnitamise täidesaatva ja seadusandliku võimu poolt.\nSisuliselt on Eesti presidendi ametikoht sinekuur poliitilistele pensionäridele.\nSeepärast ei olegi presidendivalimine Eestis üldrahvalik, vaid toimub parlamendis (2/3 häälteenamusega 3 valimisvoorus) või, kui parlamendis ei õnnestu üksmeelele jõuda, erilises valijameeste kogus (kahes voorus).\nVaid liig suur soovijate hulk lõpetada oma poliitiline karjäär presidendi ametikohal seletab tõsiasja, et seekord õnnestus eestlastel president ära valida alles kuuendal katsel. Luhta läksid kolm esimest valimisvooru parlamendis, kaks vooru valijameeste kogus ja vastavalt põhiseadusele algas protseduur teisel ringil uuesti Riigikogus. Ja alles pärast seda, kui peamised pretendendid ära pudenesid, sest neid ei saanud uuesti esitada, valiti kompromisskandidaadina Kersti Kaljulaid.\nMuide, enne Kaljulaidi valimist algas Eesti ajakirjanduses midagi, mis meenutas kaugelt tormi veeklaasis. Ajakirjanikud, eksperdid ja mõned poliitikud hakkasid äkki muretsema selle pärast, et presidendiks valitakse kõigile tundmatu daam, kelle poliitilistest eelistustest "ei ole rahvale midagi teada". Mõned "erutusid" niivõrd, et nimetasid protsessi "mitte valimisteks, vaid määramiseks".\nMul on selline mulje, et eestlastel hakkas lihtsalt igav. Kogu suve valmistusid nad tõrjuma "Venemaa agressiooni". Kauplesid isegi USA-lt ja NATO-lt välja lubaduse paigutada nende territooriumile terve pataljoni jagu alliansi lisavägesid.\nSügise algus oli pühendatud "transponderisõjale" Moskvaga. Eestit koos naabritega pani muretsema Venemaa relvajõudude aktiivsus regioonis, mis nende endi palvel oli muutunud NATO permanentsete õppuste areeniks. Baltlased viitasid närviliselt sellele, et see aktiivsus toimub nende piiride ääres, unustades, et see on ka Venemaa piir ja et mitte Venemaa ei kutsunud siia välismaiseid vägesid.\nSeejärel said eestlased teada, et Venemaa veoste transiit läbi nende territooriumi, nii nagu ka läbi teiste Balti riikide hakkab edaspidi järjekindlalt vähenema kuni nullpunktini. Katse veenda Moskvat kaubandus-majanduslikku koostööd ilmselgelt vaenulike riikidega jätkama osutus edutuks.\n2016. aasta oktoobriks õnnestuski Eestil koos teiste Balti riikidega edukalt teostada oma ammune unistus — muutuda vaikseks Euroopa taluks, kus midagi ei toimu, kus elu kulgeb kogu aeg mõõdukalt, ühes ja sama rütmis. Midagi sellest talust kaasaegses maailmas ei sõltu. Keegi tema arvamuse vastu huvi ei tunne. Ja isegi kaitsevad teda jumal teab kelle eest tont teab mis riigist pärit (rotatsioonikorras) välismaalased.\nKes on kordki käinud mõne riigi kolkas, kas USA-s või Prantsusmaal või Venemaal või Hiinas, see teab, et inimeste kõrgendatud tähelepanu pälvib seal iga, olgu või kõige väiksemgi sündmus.\nKui naabritele tulevad külalised, sõidab mööda seninägemata automudel, isegi teivasjaamast peatumata läbi sõitev kiirrong — kõik, mis vähegi tavarutiinist erineb, saab pikaks ajaks jutuaineks, seda meenutakse aasta-paari või vaat et kümnegi aasta pärast, seda räägitakse edasi suust suhu ja põlvest põlve legendide ja muistenditena.\nNii nagu on tuhandete aastate pärast kaasaegsetele tsivilisatsioonidele tuntuks saanud sumeri rahva eepos Gilgameš Mesopotaamia väikese Uruki linnakese juhist. Muide, oma elu lõpuks tõstis Gilgameš oma linnakese keskuseks territooriumile, mis tänapäeva mõistes vastab väikesele rajoonile.\nNiimoodi tõid presidendivalimised ka Eesti provintsiaalsesse igavusse ereda sähvatuse. Tekkis võimalus lõksutada, kes see Kersti Kaljulaid selline on, kust ta välja ilmus ja mille eest talle äkki sellist lugupidamist osutatakse.\nJuba täna võib absoluutse kindlusega väita, et kui Eesti värskeltvalitud presidendil ei saa olema selliseid aktiivseid sugulasi nagu Arnold Rüütli lapselaps, kes presidendi residentsis orgia korraldas, siis istub ta igavalt ja tähelepandamatult oma ametis kaks tähtaega ära ja siirdub siis teenitud puhkusele.\nKui ta peaks aga oskama mõne skandaali epitsentrisse sattuda, siis kaunistab eestlaste üksluist elu veel mõni pisike pidupäev.\npresident, Kersti Kaljulaid, Eesti


2005 - MTÜ Läänerannik\nAjaleht Vormsi Sõnumid\nKaardid ja voldikud\nTegevused > Keskkonnateadlikkus > \n2005. aasta I voor\nKIK maakondlikule keskkonnateadlikkuse programmi I vooru laekus 16 projektitaotlust\n2005. aasta II voor\nProjektitaotluste esitamise tähtaeg on 15. märts.\nTaotluste esitamise vormi saab KIK kodulehelt http://www.kik.ee/rahvuslik_programm_taotlemine_vorm.html\nProjektitaotlused palume saata aadressil\nTelefon 47 29 430 või 5174811\nÜldine ülevaade keskkonnateadlikkuse olukorrast maakonnas 2004. aastal\nKeskkonnateadlikkuse arendamiseks Läänemaal on olemas suhteliselt hea eeldus. Lisaks kaitsealadele ja Läänemaa Keskkonnateenistusele tegelevad keskkonnateadlikkuse edendamisega mitmed mittetulundusühingud, kelle otsene eesmärk või üks eesmärkidest on keskkonnaharidus: Läänemaa Linnuklubi (tuntud linnuretked), Kullamaa Arboreetum (looduse vahendamise retked), MTÜ Läänerannik, Silma Märgala jt. ; aktiivsed on mitmed koolid ja lasteaiad.\n2004. aastal toetati maakondliku töörühma ettepanekul maakondliku keskkonnateadlikkuse programmi raames KIK nõukogu poolt kokku 28 projekti läbiviimist kogusummas 222 500 krooni. Sihtfinantseerimise lepingud sõlmiti 26 projekti osas, kogusummas 188 600 krooni. Maakondlikku programmi on laekunud kõigis kolmes voorus tunduvalt rohkem rahataotlusi, kui on võimalik rahuldada.\n- arendati läbi ümbritseva keskkonna parema tundmaõppimise ja praktilise tegevuse laste ja noorte oskust loodust vaadata ja tunnetada ning see aitab kaasa keskkonnaalase vastutustunde ning keskkonda säästva mõttelaadi ja eluviisi kujundamisele (Kullamaa Arboreetumi õppekäigud ja looduse vahendamise kursus , Lihula Gümnaasiumi õppereisid ja õpimapid, Uuemõisa Algkooli kodupargi korrastamine, Metsküla Kultuuriühingu ja Metsküla Algkooli looduses õppimise tunnid, FIE Helen Koppa korraldatud talgulaager jt)\n- laienes õpetatud looduse vahendajate ring maakonnas (Lihula Rahvaülikooli ja Silma LKA loodusgiidide koolitused) ,\n- anti välja keskkonnatemaatilisi õppematerjale ja trükiseid (Matsalu RP, Silma LKA, Peraküla kompass ).\nKIK poolt toetatud Peraküla teatri projekt Noortelaager “Looduslapsed” esitati 2004. aasta Keskkonnateokese nominendiks ja sai preemia 5000 krooni.\nNimetatud organisatsioonid ja koolid olidki 2004. aastal aktiivsemad ja tulemuslikumad KIK-i projektide kirjutajad ja elluviijad .\nEraldi viidi läbi õppepäevi keskkonnateadlikkuse temaatikaga tegelejatele. 25. augustil toimus KIK keskkonnateadlikkuse maakondliku programmi teabepäev neile, kes on meie programmist toetust saanud kui ka neile, kes kavatsevad seda taotleda. Projektidele rahade taotlemisest ja aruandlusest rääkisid KIK-i programmi spetsialist Angelika Versh ja siseaudiitor Mai Palm. 25. oktoobril toimus õppepäev, milles osalesid Läänemaa õpetajad ja loodusharidusega tegelevate organisatsioonide esindajad. Eesmärgiks oli vahetada kogemusi ja selgitada välja vajalikud sammud ühises tegevuses ning pakkuda projektitaotlejatele võimalust partnerite leidmiseks.\nArutelu tulemusena tõdeti, et tähtis on, et kujuneks koostöövõrgustik koolide ja loodushariduslike tugikeskuste vahel (asutused, mittetulundusühingud ja ettevõtjad, kes pakuvad õppekäike loodusesse; kohad, kus on võimalik saada keskkonnaalast teavet), mis toetaks laste õpitegevust ja noorte igakülgset arengut. Sellisteks tugikeskusteks on Läänemaal Matsalu Rahvuspargi Penijõe keskus, Silma Looduskaitseala keskused Saare mõisas Noarootsis ja Rumpos Vormsil, Kullamaa Arboreetum, Riigimetsa Majandamise Keskuse Nõva Looduskool, ettevõte Kumari Reisid jt. Rakendamisel on ühtne maakondlik keskkonnaürituste ja ühiste keskkonnaalaste koolituste kalender. Koolidele on vaja soovitusi läbiva teema Keskkond ja säästev areng avamiseks kooli õppekavas ning õpetajatele õues õppimise kursus.\nInformatsiooni KIK keskkonnateadlikkus programmi ja rahastamise kohta ning ülevaateid tublide tegijate paremate kogemuste kohta on ilmunud maakonnalehes Lääne Elu.


Arheoloog: Saaremaal võib tegemist olla paatmatusega - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n11. oktoober 2008, 14:02\nLeiud viitavad kohaliku ja Skandinaavia matmiskombestiku segamisele.\nSalmelt leitud säilmed. FOTO: Kanal 2\nAastaid Saaremaad ja nn viikingiaega uurinud arheoloog Marika Mägi hinnangul võib Salmes leitu põhjal arvata, et tegemist on paatmatusega ning ilmselt leidub sarnaseid leide lähikonnas veelgi.\n«Tegemist on väga huvitava leiuga, mille suurim väärtus peitub matuses eneses - tegu on 7.-8. sajandi paatmatusega, mis sisaldab aga tüüpiliselt Saaremaa-päraseid segatud luudega põletamata matuseid,» kommenteeris Tallinna Ülikooli õppejõud Marika Mägi Salmest pärit leide pärast vestlus väljakaevamisi tegeva arheoloogi Külli Rikasega.\nMägi sõnul on tegemist just paadi, mitte laevaga. «Arheoloogide andmeil oli selle pikkus 8 meetri ringis ja laius maksimaalselt 1,3 meetrit. Paadist puitosi säilinud polnud, kuid selgelt oli jälgitav kinnituseks kasutatud rauast paadineetide vöönd piki kõdunenud puidust jäänud tumedamat viirgu,» kirjeldas ta.\nSeni polnud sadamakohta õnnestunud leida\nArheoloogi sõnul viitab leiu asukohta kunagise olulise sadamakoha lähedusele. Salme jõgi oli viikingiajal veel laevatatav väin, mis eraldas Sõrvet Kuressaarest ehk praeguse Saaremaa nö suurest saarest.\nMägi sõnul on ta ka ise käinud otsimas sadamakohta Salme koolimaja lähikonnas, kuid kuna see on hooneid täis ehitatud, siis on koht jäänud senimaani leidmata.\nPaatmatused olid eelviikingiaegses Rootsis ja Norras, osalt ka Taanis küllaltki laialdaselt levinud. 7.-9. sajandini oligi enamasti tegu väiksemate paatmatustega, hiljem maeti olulisi surnuid ka päris laevadesse.\n«Viikingiajast tuntud Osebergi laevmatuse laeva pikkuseks oli 22 meetrit,» tõi Mägi näite. Tema sõnul maeti paatidesse-laevadesse nii mehi kui ka naisi, enamasti üks-kaks inimest ühte paati.\nArheoloogi sõnul on Eestis paatmatuseid seni oletatud Proosa kalmistul Tallinna külje all, kust tuli samuti välja ovaalse joonena asetsevaid paadineete, ning Lõuna-Saaremaal Viltinas.\n«Viimases joonistusid seal kaevanud arheoloogide andmeil selgelt välja paatide piirjooned, konkreetseid matuseid aga nendega seostada polnud võimalik,» rääkis Mägi.\nSkandinaavia paatmatustest eristab Salme matmiskohta see, et tegu on mitme, minimaalselt viie, aga ilmselt isegi rohkemate inimeste tugevasti segatud luudega.\nArheoloogi kinnitusel meenutab paadi matmiskombestik teisi umbes samaaegseid matmiskohti Saaremaal, millest viimasena on kaevatud näiteks surnumaja Lepnas.\n«Skandinaaviast oli seega võetud üle vaid vorm, kuid maetud siiski kohalikul moel,» selgitas ta. Kaasaantud panustest on arheoloogid seni leidnud peamiselt relvi ja raudesemeid, sealhulgas näiteks kaks mõõka, odaotsi jne.\nMägi sõnul on paljude Skandinaavia paadi- ja laevamatuste puhul teada, et laev koos sinna asetatud surnu ja panustega jäeti lihtsalt seisma ning kokkukukkunud ning kõdunenud jäänused kaeti mullaga alles sajandeid hiljem.\n«Ehk seisis ka Salmest leitud paat aeglaselt kõdunedes rannal, märkides nii merelt kui ka maalt saabujaile lahkunud pealike kunagist mõjuvõimu,» pakkus ta välja Arheoloogi sõnul võib taolisi paate, aga ka teistlaadi matusekohti ähikonnas olla rohkemgi.\n«Nagu antud paadimatuse lugu näitab, sõltub taoliste, ilma maapealsete jälgedeta kalmekohtade leidmine eelkõige kohalike inimeste tähelepanelikkusest,» lisas ta.


„Tugevdasime järelevalvet lõhejõgedel juba enne kuderahu algust, meile tulid appi vabatahtlikud kalavalvurid, kaitseliit, politsei ja abipolitseinikud. Tänu tihedamale kontrollile õnnestus kindlasti mitmeid rikkumisi ära hoida,“ ütles Keskkonnainspektsiooni kalakaitse osakonna peainspektor Aare Pai.\nLisaks tabati kolm spinningumeest kohtades, kus kalapüük on aastaringselt keelatud ning kolm ilma kalastuskaartideta püüdjat. Kõigi nimetatud juhtumite puhul alustati väärteomenetlust.\nKeskkonnainspektsioon tänab Eesti Kalastajate Seltsi vabatahtlikke kalavalvureid ja kõiki koostööpartnereid, samuti neid tähelepanelikke inimesi, kes kahtlastest tegevustest teada andsid.\nEhkki lõheliste kaitseks kehtestatud kuuajaline täielik püügirahu (15. oktoobrist - 15. novembrini) on lõppenud, jätkub järelevalve lõhejõgedel. Kui keegi soovib kalastama minna, peab ta endale selgeks tegema, kus, millal ja millistel tingimustel tohib kala püüda. On jõgesid, kus püük on aasta läbi keelatud.