Silvia Rannamaa – Vikitsitaadid\n"Kui lapsed mõtlema hakkavad"[muuda]\nTsitaadid väljaandest: Silvia Rannamaa, "Kui lapsed mõtlema hakkavad", 1971.\n"Laps, kuhu sa lähed?"\nKüllap sellele küsimusele võiks ju vastatagi, ainult et siis peaks seisma jääma ja järele mõtlema. Aga selleks pole praegu aega. Sugugi mitte. Väike jalg on oma esimesel iseseisval teekonnal suurde maailma. See on ikka hirmus tõsine asi. Just praegu on käsil trepp, lai ja lõputu. Trepp, mille iga aste on probleem. Kui tahad ühelt teisele jõuda, pead kogu kehaga kaasa tüürima ja jalg tuleb nii kõrgele tõsta, et põlv peaaegu vastu ninaotsa puutub.\nAga siis veel tulevad igasugused täiesti võõrad tädid ligi ja muudkui hakkavad pärima:\n"Kuhu sa minna tahad?"\nNiisuguse küsimuse võib lihtsalt tähele panemata jätta.\n"Kuule, väike, kas sa oled tõesti päris üksinda tänaval?"\nSellest asjast peaks nii suur tädi küll juba isegi aru saama. Ja väike maailmarändur alustab nohisedes uue astmega. (lk 5)\n"Kus su ema siis on?"\nNojaa, kui lugu juba niikaugele läheb, et sulle keset linna päise päeva ajal käed külge pannakse, siis tuleb vist küll korraks seisma jääda ja need asjad ära klaarida.\n"Ema on kodus."\n"Ja kus su kodu on?"\n"Kas kodu on sealpool?»\n"Kuidas siis nii? Aga võib-olla on hoopis seal?"\n"No kuule, lapsukene, su kodu ei saa ometi igas ilmakaares olla. Näita ise käega, kuspool su kodu on?"\n"Kaugele, kaugele, kaugele ..." Ei tea, kas tädi ka kuuleb, kuidas see laulab? (lk 6)\n"Aga nüüd ütle, kas sa tead, mis su nimi on?"\n"On su nimi Mimi?"\n"Aga kuidas sind siis hüütakse?"\n"Tikul? Kummaline, nimi. Väga kummaline. On see su pärisnimi?"\n"Kumma-line... kumma-line..." Oota, tädi, natukene! Pea kinni, ka see sõna hakkab lapse käes kohe laulma: Kumma-line!\nKuid tädil pole sugugi aega, tal on vaja nii palju asju teada saada:\n"Kas sul teine nimi ka on?"\nMiks siis ei ole. Lapsel on veel mitu-mitu teist nime.\nKulla-kallis, Kukulind, Silmatera, Musirott, Hea-laps-memme-tütar, Tubli-tüdruk-taadi-oma, Jonnijulk-kiusupulk-vahetatud-võõraslaps! Siis on veel kaks nime lasteaia ja arstitädi jaoks.\nAga Tikuliks hüüab teda poiss õuelt. Tikul on poisi keeles tüdruk. Loomulikult ei saa seda kõike siin igasugu võõraste tädidega arutama hakata. Lapsel pole ju ka aega. Üldsegi mitte. On ometi kord ette võetud see teekond. (lk 6)\nAga üldse pole see õige. . . Mitte tuvisid vaatama, vaid võhivõõra onu juurde suures igavas majas tuleb väikesel tüdrukul minna. Õigus küll, et onul on ilus punase randiga müts, aga... oh jaa, nüüd siis tulevad jälle need tüütud küsimused.\nOn kohe näha, et pole õigust suures maailmas.\nVõib-olla teisel pool treppe oleks olnud, aga sinna ju ei lastud. Isegi tuvidest toodi niisama mööda. Ja siis tuleb veel uskuda ka, mis nad räägivad! Aga seda, et ema tuleb lapsele kohe järele, seda teadis laps isegi. Ema ju nii ütleski. Ütles, et ta tuleb kohe, ainult ärgu laps kaugele mingu.\nJa laps ei saanudki teada, kui kaugel on kaugele.\n"Kaugele...", lk 5-7\nEmadel on juba niigi nõrkus unustada ennast eluks ajaks hällilaulu laulma ja nad ei taha, kui haudumisajajärk möödub, rääkimata neist, kelle pojal viga küljes. (lk 8)\nEma kujutlusse vilksab nende ennemineviku õnnelik pilt.\nNemad suure Andresega istuvad raamatute taga. Väike Andres on ehitanud keset põrandat toolidest kindluse ja mängib revolutsiooni. Punane lipp on tingimata vaja viia torni tippu. Poiss ukerdab toole pidi, väike siidlipuke hammaste vahel. Ta on juba peaaegu eesmärgil, aga siis langeb kindlus koos torniga kokku ja väike revolutsionäär lamab tasakesi tihkudes rusude keskel. Suur Andres jõuab jaole ja noomib poissi:\n"Kes siis tohib nii viletsaid maju ehitada, mis meest välja ei kannata ja kokku varisevad."\nMehiselt pisaratega võideldes õiendab poiss:\n"See polnud üldse harilik maja. See oli hoopis loss, ja orjad vaevlesid keldris."\n"Ahaa," taipab isa, "tähendab — pidigi varisema. Noh, siis on ju kõik korras."\n"Ei ole," vaidleb poiss edasi. "Enne oleks pidanud lipu panema, ja orjad oli vaja päästa."\n"Jälle halvasti," muutub isa tõsiseks. "Kui oled revolutsionäär ja orjade vabastaja, siis juba ei kõlba kukkuda."\nValu on ununenud. Ühel nõul koristavad Andresed langenud lossi jäänuseid. Noor ema aga tajub hetke puhast kõla. Ta tunneb, et naisele polegi suuremat õnnevõimalust kui hea isa tõttu kahekordne rõõm lapsest. (lk 9-10)\nNeil päevil tõusis ema ahastus selle määrani, kus inimese moraalses kasvus tekivad suured nihked — ühtede omaduste kängumine ja teiste tavatu õitselepuhkemine.\nKohusetunne õpetas teda võitlema tummalt, kuid mitte pimesi. Tal tuli võidelda oma isikliku hädaga keset üldist häda, sõja lämmatavas haardes. Täisväärtuslikud toiduained oli sõda käeulatusest ära pühkinud. Rääkimata sellest, et neid piisavalt ei jätkunud haigele lapsele, tuli nendega pahatihti tasuda arstide visiite ja halastajaõe halastust. (lk 10)\nNälg on ka tugevate vaenlane. (lk 11)\nSõja lõppemine ei toonud emale tagasi kord juba jumalaga jäetud noorust. Suure Andrese kohta sai ta ametliku paberi kahe olulise sõnaga, kus esimese paratamatu julmus kustutas olematuks teise suuruse: "... langes kangelasena". (lk 11)\nMida teab terve noor haigerežiimist, mis oma vastutusega lasub ema elu kõikidel hetkedel. Kus aastate viisi kõik tunnid on jaotatud, kus isegi suhe päikese ja õhuga on aja jooksul saanud k o h u s t u s e k s. (lk 12)\nSõna "armastus" kohtas ema väga harva nende lugematute aktikaante vahel, mis tema kätest on läbi käinud, kuid ometi on see olnud ilmne nii paljudes juhtumites, isegi siis, kui see on olnud hukutajaks, või just nimelt siis. Tuleb nii välja, et ka tema aruka poisi süda võib kord arutult eksida. (lk 13)\n"Jah, muidugi," nõustub poeg. "Ilu on siiski peaaegu alati kõige tähtsam. Seda peab kaitsma igal juhul," ja nagu selleks, et emale rõhutada oma mõtte teist, olulisemat suunda, lisab ta viimased sõnad väikese pausi järel, kerge iroonilise naeratusega — "looduses muidugi." (lk 13)\nIlusaid olendeid ei panda kahjuks kaitse alla nagu loodust. Vastupidi, neid rünnatakse lakkamatult imetlevate pilkude kahjutulega, kuni nende mõnigi ilus omadus tuhastub ja nad mingi ebardliku tasakaaluseaduse tõttu kaotavad palju tõelisest näilise arvel. (lk 14)\nKas ma su nii nõrgukeseks olen kasvatanud, mõtleb ema kibedusega. Olen sinult alati nõudnud ise-hakkamasaamist just sellepärast, et sa võimalikult üle oleksid oma defektist, et sa seestpoolt võimalikult vähem küüru vajuksid, et sa võiksid ennast pidada selleks, kes sa tegelikult oled — harilik inimene, hinnaalanduseta. Aga sina vaatad teist inimeselast nagu ussike õit. Aed on õisi täis, mu poeg. (lk 14)\nTütarlaps aknanurgas pöörab lehte, pilku üles tõstmata. Noh, üks eriliselt ülbe eksemplar, mõtleb ema teda jälgides. Pole üldse võimalik nii väikeses ruumis mitte tunda ümberolijate pilke. Ja kas siis mõni tõeliselt meeldiv noor inimene seab ennast nii väljakutsuvalt, peaaegu seljaga vastu teisi inimesi!\nKõrk! Lihtsalt kõrk, teeb ema pahase otsuse. Kuna ta oli enne meid kohal, siis märkas ta loomulikult esimesest pilgust, kuidas lood poisiga on, ega vaevu nüüd enam kuidagi teiseks pilguks. Kõrk ja julm, täiendab ta oma mõtet üsna põhjendamatult.\nMilleks sellisele küll nii palju ilu! Ema kehitab ennast. Tabab aga otsekohe oma pahameele mõttetuse ja annab järele. Aus olles — ta isegi annaks palju, et saada just sellise neiu laste vanaemaks! (lk 15)\nLõbusa kolinaga varisevad ema lühiajalised teooriad kokku. Ja noorusliku trotsi ning rõõmsa ettenägelikkusega mõtleb ta: aga lapselapsed saan siiski ilusad terved, ning lisab samas vanadusele omase ettevaatlikkusega — kui sõda ennast jälle vahele ei sega. (lk 18)\n"Ühes kupees", lk 8-18\nTühiasjad? — jah! Aga kummatigi tundsin ennast nende tiheda kokkusattumise tõttu kiirele hommikutunnile nagu mistahes kõrgemaastmelise hingelise trauma puhul. Võrdlema hakates mitte sugugi teistmoodi kui näiteks sel mälestusväärsel päeval kaks aastat tagasi, kui meile tuli kosja tundmatu blond kaunitar, paludes minult mu mehe vabadust ja nime, kuna tolle süda pidavat nagunii pikemat aega temale kuuluma (kuigi selle kingitava organi looduslik valdaja ise paar tundi hiljem seda jumalakeeli eitas). See tähendab, nii siis kui nüüd tundsin ennast põlglikuna, tigedana ja isiklikult solvatuna! (lk 23)\nValusad kohad ei anna vaikida. Ükskõik kui kaugelt või kaudselt, kuid sõnade teravik pöördub lõpuks alati otsaga sinna, kus istub pahameele pärispõhjus. (lk 24)\nKuigi memm on vaikiv ja isegi alandlik, paneb ta vastu oma imelikul passiivsel viisil ja sellise jõuga, mis mind iga kord uuesti rabab. Ma ei suuda leppida mõttega, et tal on õigus elada nii, kuidas talle meeldib, ja et ta seda õigust isegi kasutab, vaid ma apelleerin mingi vihase enesestmõistetavusega emaarmastuse ohvrite lõpmatusele. (lk 24)\nKuigi memme sõnades polnud midagi rahustavat — ta ei rääkinud üldse peaasjast — , rahustas ta jutt mind ometi. See on alati nii olnud. Juba kauges lapsepõlves sisendas see hääl rohkem oma madala pehme kõlaga kui sõnade sisuga. Pisarad lakkasid. Võtsin ta käe ja surusin oma põse selle vastu. Tegelikult ei tahtnud ma midagi muud kui olla jälle laps, kes võib ja saab vähemasti osagi oma kohustuste ja vastutuse koormast lükata endast tugevama inimese õlgadele.\nTundsin ennast äkki sellena, kes ma olen — väsinud, juba kõvasti kulunud, keskeas naisena, ja samal ajal lapselikku vajadust seda mitte tunda. (lk 25)\nKui ma ooteruumi jõudsin, leidsin selle sõna tõsises mõttes täiskiilutuna ja mul tuli seista. Ajaviiteks arendasin kriitikat, mida — kui arvesse võtta, et on olemas alt- ja ülalttulev — võiks nimetada kõrvaltkriitikaks. Ei meeldinud mulle see seismine, ei teiste haigete tusased ja tuimad näod, ei hoopiski mitte seinte inetu potisinine värv. Ma ei tea, kas roheline või roosa oleks parem, kuid see sinine tundus lubamatult sünge ja meeleolu häiriv. (lk 26)\nIsegi arsti nimega oli mul tegu. Lemmesoo? — muidugi on see omal ajal eestistatud. Kuidas on arukas inimene võinud endale võtta nii maitsetu nime? Tõenäoliselt pretendeerib selle nime kandja koos oma kutsega mingile üldisele inimsoo heategevusele. Olin juba niikaugel, et hakkasin kahtlema sellise nimereklaamiga arsti meditsiinilistes võimetes. (lk 26)\nMured, mured, mured! Et neist ajutisekski vabaneda, lõin lahti kaasavõetud raamatu. Balzac pole tõesti midagi murelikele ega pahuraile. Liiga palju on temas seda, mis mindki mürgitab — üleolekut ja põlgust. Kibe on sealjuures see, et tema geenius seda kõige üle naermist täielikult õigustab, minu küündimatus aga ainult naeruvääristab ning sellisena mind ennast koormab. Mis tema, juures aga mu kukla eriti kangeks ajab, on tema vaimukad teravused kõige provintsliku arvel.\nMind ei kasvatatud minu päritolule ega ümbrusele vastavalt. Olin oma läbini tervete ja tublide vanemate kahjuks ainus ning sageli haige laps. Mu vanemad püüdsid teha kõik, et ma midagi ei kuuleks, näeks ega omandaks oma ümbrusest, ja nad pingutasid ennast väga, et mul oleks võimalik — edasijõudmise pühal eesmärgil — unustada ning maha salata oma päritolu. See tähendab, neid endid ja nende elu! (lk 28)\nLapsena oli mulle suurem jagu ahvatlevaid asju keelatud ja ebameeldivaid peale sunnitud. Sel ajal kui teised minuealised majalapsed kitsal koduõuel või otsekohe elamusohtral tänaval mängisid igasuguste keeldude ning käskude unustuseni, pidin mina tikkima mingisuguseid totraid, tarbetuid linakesi, linikuid, katteid ja kaitselindikesi või harjutama igavesti viletsal, alati häälest ära oleval klaveril.\nSäärane kasvatuskorsett andis ennast suhteliselt vähe tunda noore nõtke olendi juures, küll aga tunnen ma selle moonutuse jälgi nüüd, ja on täiesti ime, et minust pole kõigele lisaks saanud veel täielik tikandite ning muusika põlgur. (lk 28-29)\nInimlik omandusmeel ja mina-maania on arenenud nii kaugele, et meie kõige juhuslikum tuttav, kui ta oma isikliku väärikuse või teenetega võib pisutki kas või kõige kaudsemat helki heita meie enda isikule, muutub otsekohe "minu omaks", uhkustusesemeks ja isegi hetke meeleolu eest vastutavaks. (lk 30)\nPeremehe Järta, suur varaküpsenud tüdruk, üks väheseid, kellega mul oli lubatud läbi käia, kutsus mind ühel õhtul koridorinurka ja sosistas: "Tead, Kuradi-Nete on preili," Minu juhm vaikimine sundis teda edasi seletama: "Noh, kas sa ei saa aru. Preilidel ei tohi lapsi olla." Oskasin ainult küsida: "Kust sa seda tead?" Tema vastus "Majaraamatust nägin" jättis mulle kauaks ajaks kujutluse, et majaraamatusse on kirja pandud kõik, mida inimene tohib või ei tohi. (lk 31)\nTigedust jätkus igal naisel ümbruskonnas priipärast, ilu aga juba mitte. Ja meie, lapsed, seisime oma ahnete silmade-kõrvadega seal juures ning lasksime oma vastuvõtlikku lapsemeelde sadestuda kõiki elu juhuslikke poripritsmeid, mida nii ohtrasti kleepub täiskasvanute sõnades, mõnikord ka parimatel nende seas. (lk 32)\nTähelepanuvääriv on seejuures veel, et nii kuidas naistele ei meeldinud ema, neile enamikus meeldis poeg ja teda toodi tihti teistele jõnglastele eeskujuks, kes teda selle eest sugugi paitama ei tikkunud. Ja poleks ta ise niisama osav olnud kaklustes, kui ta oli tubli oma ema igasugustes töödes aitama, oleks ta ehk pidanud tooma mõnegi kannatuseohvri naiste tühise kiituse vähetänuväärsele altarile. (lk 32-33)\nKuid tüdruk, kes saavutab täisealisuse alammäära tunduvalt varem kui poiss, on sellele nii uhke ja suhtub omaealistesse poistesse sellise üleolekuga, millest tal mõistliku kasutamise juures jätkuks eluks ajaks ning mis aitaks tal reguleerida mõnegi puudujäägi igavesti ebavõrdses sõjas meeste ja naiste vahel, enamasti viimaste kahjuks. Igatahes nelja-viieteistaastaste tüdrukute ja poiste kohta seda ütelda ei saa. Ses eas teeb tüdrukute sisemine põlgus tihti tasa nende välise saamatuse. (lk 33)\nHarjusin aja jooksul teda nägema nagu mistahes muud oma muutumatus naabruses: maju, aedu, poste ja — vastutulevaid inimesi. Mõnikord viirastus mulle selle aastatega väga tõsiseks muutunud poisi silmades midagi Kuradi-Nete sädemetest. Kuid minu jaoks tollal mitte kõne alla tulev lihtne, tulevikuta tööpoiss, oma nii tuhandeksi tuntud ja ebaromantilise naabrusega, oleks võinud üleni särada nagu jõulupuu, mina poleks seda nagunii tähele pannud. (lk 34)\n[Dr. Olaf Lemmesoo:] "Mina, näete, pole poeet. Aga noorusest rääkimiseks peaks alati poeet olema. Ei oska minusugune nii, nagu peaks." (lk 35)\n[Dr. Olaf Lemmesoo:] "Jah, kui imelik see on, mida kõik üks noor inimene on valmis teise heaks tegema, isegi siis, kui sel teisel sellest aimugi pole." (lk 36)\nKuulan teda ja püüan algul kombekalt endas summutada neid arglikke rõõmutulukesi, mis minus üksteise järel süttivad, kuuldes võõra mehe jutustust tema elu haaravast, kirglikust unenäost, mille lätteks olen olnud õieti mina ise. Ma suudan veel kuidagi vastu panna selle unenäo enda hullutavale veetlusele, kuid ma ei oska ega suuda pidurdada enda avastamise meelitavat rõõmu mehe — suurepärase, tugeva inimese — südames. Südames, milles noorusarmastuse jäljed pole mitte kergelt lenduvas kriidikirjas, vaid valusa, armutu sulega sisse graveeritud. (lk 37)\nKuidas mitte tunda unustatud nooruse võlu, kui see, kelle meelest ma olin kunagi kõikidest kaunim ja ihaldusväärsem, oma ümbrusest alati puhtam ja parem tütarlaps, mulle seda veel kakskümmend aastat hiljem söandab ütelda! Kuigi ma ise näen ennast selles kauguses ja sellises perspektiivis pimeda ning juhmi plikaeputisena, kes oleks siiski palju rohkem elu vitsa väärinud.\nMina, kes ma teda ega ta armastust ei osanud näha siis, kui see mulle päev päeva kõrval vastu tuli, mind eemalt truu varjuna jälgis, näen seda nüüd nii liigutava selgusega tema mälestuste avaral ekraanil. (lk 37)\nSee tagurpidisõudmine mälestuste rahutule merele, mis oli alanud peaaegu kerges seltskondliku vestluse toonis, on nendesamade mälestuste sugereeriva toime tõttu nii elavnenud, et vähehaaval on sellest kadunud konventsionaalne distants ja järele on jäänud ainult siiras pihtimus. (lk 38)\nMa pole iialgi osanud õieti koketeerida ja olen isegi pisut põlastanud selle võime omajaid nagu kunagi andetud andekaid. Sel hetkel ma siiski, ei tea kas naiselikust uhkusest või nõrkusest, sooviksin osata allutada oma ilme teadlikule mängule, et raasukenegi varjata seda rõõmupuhangut, mis võiks liiga selgesti reeta heale inimesetundjale-arstile mu põuda, mu naiseõnne kuhtumist. (lk 38)\nMa ei tea, kaua me niimoodi vaikides kõneleme. Tunnen ainult, kuidas nende hetkede jooksul noorus on tulnud ja tagantjärele oma tulised jäljed minusse põletanud. (lk 39)\nMitte passiivne vaatlejatarkus ei anna meile kurjal päeval hea päeva õnne, vaid tõeliselt tugevate võitlus inimõnne puhtuse eest, tema ideaalide kustumatu õiguse eest olla nõudlik teiste ja iseenese vastu! On ju neid, kes on selleks sündinud, ja teisi, kes selleks ajapikku kujunevad, kuid teadlikkude kohus on sünnitada ja luua ainult omataolisi, — uue päeva inimesi! (lk 41)\n"...Mina arvan, Karin, et see on tal juba veres, ja nii kuidas ta sind omamoodi väga hoiab, nii võib-olla kannatab ta ise selle all ka. Isa oli tal veel palju hullem. Sealt talust läksid teenijatüdrukud alati nutuga..." Millal ükskord ometi suudame tõkestada seda igavest salajast mustusevoolu eelmistest põlvkondadest?!\nMulle meenuvad mu emarõõmu esimesed päevad ja mu tookord nii õnnelikuna näiv mees.\nKui ometi need elu naljad nii valusalt ei hammustaks! (lk 41)\n"Pahema jala päev", lk 23-42\n"Nokturn", lk 43-46\n"Miks kuningatütrel pole tädi", lk 47-49\nTädi Elma tuleb sööma melanhoolse näoga. Mina annan ju alati solvumiseks põhjust. See rikutud tänapäeva noorus! Olen laste mängudeks liiga vana. Saan tuleval kuul seitseteist. (lk 51)\nEi tea, miks need vanad kohe peaaegu kõik sihukest tsirkust armastavad. Ise teavad küll, mis neil üksteisest vastastikku loota on, aga ikka teevad näo, et kohe kole suured tunded ja õilsameelsus ja jõle kirgedemöll. (lk 51)\nKokkuvõttes on minu mutt siiski ainukene täiskasvanud inimene, kellest lugu saab pidada. Kindla peale.\nJuba see üksi teeb ta teistest inimestest pea jagu kõrgemaks, et ta vanamehe õigel ajal ära ajas või vähemasti vabalt minna laskis ega veeretanud süüd kellegi kaela. Ei hakanud märtrit mängima — "ühine majapidamine" pole aga tema juures kunagi mingit rolli mänginud. (lk 55)\nVäike-vanaema mäletan ma ise väga vähe. Matustest on mul meeles ainult kellalöömine. See oli jube võimas ja talumatult ängistav. Tahan, et ka minu matustel kella lüüakse. Jessas, ka mind maetakse kunagi. Täitsa tobe!... (lk 55)\nLoomulikult ei saanud ma alguses kõigest aru. Kuid ma pole juba põnnist peale armastanud asjadest mitte aru saada. Küsisin meie maja kõige suuremalt tüdrukult järele. See tegi mulle asjad täiesti klaariks. Tal tuli see küll natuke liiga "loomulikult" välja, kuid ma pole iialgi pirtsakas olnud. Ja kui mõned mõisted maailmas olemas on, siis nad on, ja mul ei kuku kõrvad sellepärast veel sugugi pea küljest ära, kui ma asjadest nende õige nimega kuulen kõneldavat.\nPealegi huvitab mind see kõik. Olen nende küsimuste üle hiigla palju mõtelnud ja lugenud kah igasugust meditsiinilist kraami, niipalju kui olen kätte saanud ja pea jagab.\nJah. ja kus Kristast hoitakse eemale! Oh, jessas, nad on ju nii pestud ja kammitud!\nIlged roomajad niisugused.\nÜldiselt ma ei kannata, kui inimesed teevad ennast nii tohutu tähtsaks, aga ise on nagu rapitud kalad. Ilma peata ja seest õõnsad. Ja seljataga susimist ei kannata ma ka silmaotsaski. Olen meie tüdrukuid sellepärast koosoleku ees mitu korda liistule tõmmanud. Ega nad siis midagi mõistlikku vastu ka ütelda ei oska. Muudkui jahvatavad viimases hädas oma kommunistlikku moraali, aga ise ei taipa absoluutselt, millega seda süüakse. Vastikud pugejad!\nKui küsid mõne sihukese printsipiaalse puujumala käest, et mis asi see kommunistlik moraal sinu meelest siis õige on, teeb ta näo, nagu oleks teda hingepõhjani solvatud. Tegelikult ei oska sihuke kitsekene lihtsalt tuhkagi vastata.\nÜldse aga saan ma poistega poole paremini läbi. Algusest peale. Peamiselt sellepärast, et nad nii hirmsasti ei latra ega iga asja peale ei ihiita. Ja siis ei seedi ma hästi ka jõuetuid. Niisuguseid pooltooreid klimpe nagu meie tüdrukud. Juba on neil kehalises vabandus, juba puuduvad koosolekultki "tervislikel põhjustel" ja harilikust mensisepäevast tehakse mõnikord sihuke number, et kutsu kiirabi kohale ja anna hapnikupatja. Ausõna. (lk 58)\nNoh, Peeter ei ole näost üldse ilus. Hiiglama kõvasti neegri moodi. Nina, silmad ja suu. Üldse ikka täitsa neeger kohe. Aga minule just see meeldib. Jubedalt. Ma värviksin ta veel mustaks ka. (lk 59)\nKuigi mõnikord ma tahaksin päris heameelega teada, kuidas seda tehakse. Noh, romantikat või nii. Filmides kukub see mõnikord hiigla põnevalt välja. Aga nojah, need seal teevad enne, kui asi korda läheb, mitu proovi. Ja üldse olen ma ise tegelikult ikka jõle pupu. Kuigi koolis peetakse mind kõige kibedamaks tüdrukuks. Aga Peeter vist taipab, missugune ma tegelikult olen. Peeter ise pole mingi munajooja muidugi. Kuid teda võib usaldada. Kindla peale. (lk 59)\nPoisiga kahekesi! Tobe! Niisugustel õhtutel pole tegelikult üldse mingit üksi- või kaksiolemisi. See on lihtsalt mingi tohutu olemine. Nagu... nagu oleks üks võimas ainsus selles muidu nii ärritavas mitmuses! Jessas, kui põnevalt see mul välja kukkus! Oi, pean selle meeles pidama. Kui ma järgmine kord Peetrile kirjutan, pistan sisse. Peetri kirjad kubisevad niisugustest asjadest. Jube marudalt tuli välja — üks võimas ainsus selles hullumeelses mitmuses. (lk 60)\nJa meie peaksime veel vanadest lugu pidama?!\nKui saaks kõik ometi kord endast välja oksendada. Nii et mitte ühtegi mõtteribakest sellest järele ei jääks. Nagu poleks olnudki. (lk 60)\nKedagi aidata tema füüsilises abituses on ometi miljon korda loomulikum ja mõistlikum kui kaitsta ennast igasuguste jõledate tüüpide eest, nagu... nagu näiteks isegi mu enda lihane onu tegelikult on. (lk 60)\n"Kui lapsed mõtlema hakkavad", lk 50-61\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Silvia_Rannamaa&oldid=68666"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:43, 15. september 2021.


Lapse isaks saab võõras mees (15)\nEesti perekonnaseaduse järgi on lapse isa mees, kes on lapse emaga abielus. "Kui naised on mingil ajal välismaal raha eest näilikke abielusid sõlminud, siis arvatakse, et need ei kehti üle piiri ega tule välja. Enamasti tuleb neile kunagi raha eest antud allkiri meelde alles siis, kui luuakse uus perekond ja saadakse laps, kelle sündi registreerima minnes selgub, et rahvastikuregistrisse märgitakse lapse isaks hoopis võõras mees," ütleb regionaalminister Siim Valmar Kiisler.\n"Abielu lahutamine võib tulevikus minna palju kallimaks, kui tehingu eest esialgu saadud tulu," kinnitab Kiisler fiktiivabielude pahupoolest rääkides. Välismaal sõlmitud fiktiivne abielu ei jää pelgalt paberilehele arhiivis ning võib tuua ootamatuid ja raskeid tagajärgi veel aastaid hiljem.\nKiisler rõhutab, et enne Eestis uue abielu sõlmimist tuleks tühistada või lahutada kõik eelnevad abielud. Vastasel juhul kannatavad vanemate rumalate tegude tõttu kõige enam lapsed.\n"Näiteks võib tulevikus tekkida olukord, kus abielumees, kes pole lapse isa, võib nõuda lapselt enese ülalpidamist, lapse surma korral pärida tema vara või ka lihtsalt viia ta Eestist ära," ütleb minister.\nNaisel kolm kehtivat abielu\nRegionaalministri valitsemisala nõunik Heidi Ojamaa teab juhtumit, kus naine läks koos lapse lihase isaga sündi registreerima, aga perekonnaseisuasutuses selgus, et lapse emal on kolm kehtivat abielu välisriikides – muu hulgas Iirimaal ja Küprosel.\n"Nii Eesti kui ka enamiku Euroopas kehtivate seaduste järgi peetakse lapse isaks eelkõige lapse emaga abielus olevat meest. Sellest üldreeglist saab vaid teatud tingimuste olemasolul teha erandeid," ütleb Ojamaa.\nAlles lapse registreerimise ajal kuulis ema, et midagi muuta võib ainult kohus. Selleks tal aga raha ei olnud. Lapse isaks kanti registrisse seega ema esimene abikaasa. Lapse lihasel isal on võimalus õiguslikus mõttes oma lapse isaks saada juhul, kui ta lapse isa andmed kohtus vaidlustab.\n"Kui ema ei lahuta oma abielusid ja sünnib järgmine laps, saab ka tema isaks ema seaduslik abikaasa ning lihane isa isaks alles kohtumenetluse kaudu," möönab Ojamaa. Hull on ka see, et selle juhtumi puhul võib tekkida ülepiiriline vaidlus ja kui vanemad oma lapse põlvnemise andmeid korda ei tee, võib hiljem tõsiseid probleeme tekkida: "Isik, kes on sünnikandesse kantud lapse isana, võib viia lapse oma elukohariiki ja ema ei pruugi sealt enam last kätte saada.\nLaps elamisõiguse saamiseks\nTeine juhtum, mida Ojamaa kirjeldab, puudutab emaks saanud narkomaani.\nLapse huvides eraldas kohus lapse emalt juba sünnitusmajas. Pärast võõrutusravi saadeti laps lastekodusse ja alustati menetlust, et võtta emalt lapse hooldusõigus. Ema ise lapse vastu huvi ei tundnud ning ka lihane isa oli narkomaan.\n"Selgus, et viis aastat varem oli ema välismaal abiellunud kolmanda riigi kodanikuga. Kui temaga ühendust võeti, kinnitas ta, et ei ole lapse isa ning pole temast huvitatud. Siis aga hakkas mehel lõppema abielu kaudu saadud Euroopa Liidu elamisluba ja ta muutis oma sõnu, öeldes, et on ikkagi tegelikult lapse isa," selgitab Ojamaa mehe ilmselget soovi last endale elamisõiguse saamiseks kasutada.\nOjamaa sõnul ei ole teada, mis saatus last ootaks, kui mees tõesti saaks endale lapse hooldusõiguse. Teda saab sellise juhtumi puhul kaitsta, kui kohus võtaks hooldusõiguse ära nii emalt kui ka kolmanda riigi kodanikult.\n"Samuti võiks lapse lihane isa vaidlustada lapse sünnikande lisatud andmed, kuid narkomaanist isa pole sellest ilmselt huvitatud. Kuna tegemist on ülepiirilise juhtumiga, võib ka kohtumenetlus olla tavapärasest tunduvalt keerulisem ja võtta märkimisväärselt kauem aega," selgitab Ojamaa.\nSeega, kui abieluline suhe välismaalasega lõpeb – pole vahet, kas tegu on fiktiivse või reaalse abieluga –, tuleb kindlasti vormistada ka lahutus.


Hülged armastavad klassikat - Eesti Ekspress\nKuum 28. oktoober 2013\nHülged armastavad klassikat\nSaarerahvast on hülged üllatanud juba aastasadu.\nMerekoer: Uudishimulikult jälgis hüljes, kuidas seltskond teda paadist uudistab. Muuseas, juba vanarahvas pani tähele, et veest välja vaatav hallhüljes meenutab kõrvadeta koera. Foto: Tiit Blaat\nPõlise saarlase Helmut Aksbergi mälestusteraamatus “Aksi saar” seisab: “Aleksander oli koos vanema venna Gustaviga 1894. aastal purjealusega kaubareisil Oulust tõrva ja muud vajalikku kraami ostmas ... Paat liikus aeglaselt ja vennad lõbustasid end pillimänguga. Gustav mängis tüüri juures viiulit. Aleksander oli oma harmooniumi laevale kaasa võtnud ja mängis vennale saadet. Äkki oli kuulda imelikke nohisevaid ja vilistavaid häälitsusi. Asja lähemalt uurides nägid poisid, et umbes kümmekond hüljest ujusid paadi järel ja ulgusid muusikale kaasa. Pillimängu vaikides sukeldunud laulukoor kiiresti merre.”\nRaamatust inspiratsiooni saanud loodusgiid Annika Prangli korraldab nüüd hülgevaatlusretki. Tallinnale lähim hüljeste pesitsuspaik on Malusi saarestik, kuhu poegimisajal minna ei tohi. Juulist veebruarini aga küll.\nKohata on siin lootust enamasti hallhüljest, aga ka viigrit, kes mõlemad on sisuliselt Läänemere vangid. Nende esivanemad on uudishimu ajel või hõlpsama elu otsingul sellesse kunagisse ookeanisoppi tulnud ja merelõksu jäänudki.\nLäänemere ainus tugev viigerhüljeste populatsioon on praegu Põhjalahe põhjaosas, kus elab vähemalt neli tuhat looma. Soome lahe viigrite arv on aga kahanenud mõnesajani. Viiger sünnitab oma poja jääle lumekoopasse. Kliima soojenemine on aga muutnud talved pehmemaks ning Soome lahelt võib poegimisjää sootuks kaduda.\nHallhüljes seevastu on rännumees. Tema retked ulatuvad Taani ja kaugemalegi, kuid poegimiseks eelistab ikka meie rannikut.\n“Varem väärtuslikust hülgerasvast ei olnud naftaajastu alguseks enam kaupa, kala muutus aga nii oluliseks, et hüljes enam inimestele kuuluvasse Läänemerre ei sobinud. Mürgitamise ja tapatöö tulemusena on praeguseks merre jäänud vaid riismed kunagisest hüljeste populatsioonist,” räägib Prangli. Ta pakub hallhüljeste arvuks Soome lahes umbes tuhat looma. Kui viimane hülgeküttimise luba anti välja 1980, siis nüüd mõjutab populatsiooni reostus. Toiduahela lõpplülina koguneb mürk hülge organismi ja hülgepoeg mürgitab end juba emapiimaga.\nPõhja-Eesti kõige kuulsamad hülgekütid elasid saartel. Kütiti ikka rasva, naha ja liha pärast. Hülgeliha keedeti 3–4 tundi, vahetades paaril korral keeduvett. Retseptid olid saareti erinevad, Prangli saarel näiteks kasutati maitsestamiseks kadakamarju.\nPärast pooletunnist laevasõitu jääme ankrusse ja jälgime, et tuul ei kannaks inimeste lõhna hüljeste suunas. Sätime muusikakeskuse ahtrisse ja peaaegu kohe, kui Vivaldi “Aastaajad” merele kostavad, on publik kohal. Vähemalt viis hüljest on uudishimust ligi ujunud. Hülgelaulu me siiski ei kuule. Vahetame repertuaari, kuid poole tunni pärast on minema ujunud viimanegi melomaan.\nHüljeste hingeelust võib lähemalt lugeda Eesti tuntuima hülgeuurija Mart Jüssi raamatutest.


Vabakooli noored leiutasid mikroplastikoguri ja kaasaskantava elustaja - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nVeiko Kommusaar: Vägivald ei puuduta ainult ohvrit, vaid ka teda ümbritsevaid\nMargo Orupõld: Vägivaldses suhtes naine ootab abi naabrilt, sõbralt ja arstilt\nPaikusel ja Kilingi-Nõmmes algas riigi sünnipäevahommik pidulikult\nGalerii: Iseseisvuse väljakul heisati päikesetõusul pidulikult riigilipp\nTihemetsas tegutsesid vabariigi aastapäeval kiirabi, päästjad ja politsei\nGalerii: Ares avati mälestuskivi Pärivere sovhoosile\nMesilased jäävad sarapuu õietolmuta\nMuusikaklubi viib popmuusika juurteni\nJõgeva lajatab tordiga näkku\nValju käraga korda pidav seltsinguline suleline Meelelahutus\nVabakooli noored leiutasid mikroplastikoguri ja kaasaskantava elustaja\nIlona Must Pärnu vabakooli direktor\n21. detsember 2019, 17:04 1 min lugemist\nVabakooli viiendatel innovatsioonipäevadel jagati põnevaid ideid. FOTO: Pärnu vabakool\nKolmandat aastat koondas Pärnu vabakool innovatsioonipäevadeks huvipakkuvaid ideid ja tegemisi, et tutvuda eri sorti tehnoloogia ja uute mõtteviisidega.\nHommikukogunemistel tutvustasid õpilased koolikaaslastele leiutisi kogu maailmast. Esimene ja teine klass uudistasid Tallinna Lennusadamas laeva- ja lennupargiki.\nRobootikaring ja viiendikud-kuuendikud tegid samuti pealinnatiiru ja külastasid Robotexi festivali. Seejärel tasakaalustas tehnikakogemust kunstinäitus, kus nägemismeelele mõjusid kaunid värvid digikunsti väljapanekul "Monet2Klimt".\nSeitsmendikud-kaheksandikud uudistasid Pärnu valgusfestivali telgitaguseid õppekäigul selle korraldajate juurde.\nTeemanädalale pani punkti Tartu Psühhobuss hoogsa teadusteatriga.\nInnovatsioonipäevade keskseks sündmuseks kujunesid kaks leiutamispäeva, kus õpilased üksi või meeskonniti leiutajarolli astusid. Leiutisi esitleti kaaslastele ja valiti publikupreemia pälvijad.\nVabakooli innovatsioonipäevadest said osa kõikide vanuseastmete õpilased. FOTO: Pärnu Vabakool\nSeekord võitsid publiku südame neljanda klassi töö "Paberistend", kuuendike "Lehekorjaja" ja "Kaasaskantav elustaja", seitsmenda klassi "Targad tallad" ja "Kompaktne pikendusjuhe" ning kaheksandike "Mikroplastikogur".\nVabakool leiutab kogu kooliga juba viis aastat. Tore on näha leiutades õpilaste enesekindluse kasvu ning kuidas leiutised järjest nutikamaks ja hoolivamaks muutuvad.\nInnovatsioonipäevad on vabakooli loovussuuna osa, mis paneb nii õpilased kui õpetajad ühise eesmärgi nimel tegutsema. Koolimaja muutub justkui leiutamislaboriks: otsitakse, kuidas inimeste elu põnevamaks, tervislikumaks, ohutumaks ja mugavamaks muuta.


Kui priske dividendi pistsid britid taskusse nende 20 aastaga, mis nad Tallinna Vee osanikud olid? - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nKui priske dividendi pistsid britid taskusse nende 20 aastaga, mis nad Tallinna Vee osanikud olid?\nUtilitas ja Tallinna linn ostsid britid AS-ist Tallinna Vesi välja.\nAS-is Tallinna Vesi sel nädalal oma 35,3%-lise osaluse Tallinna linnale ja Utilitasele 100,3 miljoniga müünud Briti investorid teenisid juba ligi 20 aastaga kogutud dividendituluga oma algse investeeringu ettevõttesse tasa.\nTallinna Vesi on juba rohkem kui kümme aastat olnud tuntud kui Balti börsi üks parimaid dividendimaksjaid. Mis firma on United Utilities, kes siin aastaid kopsakaid dividende tasku pistis ning kui palju nad täpselt enda Tallinna Vee investeeringuga teenisid?\nUnited Utilities ise tegeleb veeäriga Põhja-Inglismaal. Muuhulgas kuuluvad nende klientide hulka ka pea kõik Manchesteri ning Liverpooli elanikud. Kokku pakuvad nad Põhja-Inglismaal veeteenust rohkem kui seitsmele miljonile elanikule.\nUnited Utilities omandas 50,4% osaluse Tallinna Vees juba 2001. aastal, makstes selle eest umbkaudu 85 miljonit eurot. 2002. aastal börsile minnes vähenes brittide osalus 35,3 protsendini. Britid saidki enda investeeringult iga-aastaselt dividende. Kui palju nad 18 aastaga vaid dividendidest teenisid?\nParimal aastal teeniti koguni üle 10 miljoni euro dividende. Kusjuures kõrgeima dividendimaksega aastal – keset majanduskriisi – maksis Tallinna Vesi aktsionäridele dividende pea poolteist korda rohkem, kui oli nende kasum! 18 aastaga kokku õnnestus brittidel tasku pista veidi üle 93 miljoni euro. See tähendab, et esialgne investeering teeniti tagasi juba vaid dividendimaksetest.\nKuna eilsest müügileppest teenib United Utilities veel 100,3 miljonit eurot, siis võib öelda, et 18-aastane investeering teenis neile umbkaudu 108 miljonit eurot. Muidugi ei arvesta see number investeeringuperioodi jooksul toimunud inflatsiooni, kuid siiski, tsiteerides ühte endist ministrit: “Pole paha!”.


Sindrinahk ja väikesed preilid • Leht 2 • Meie liivahiired • www.pisi.ee\n89 postitust • Lehekülg 2/3 • 1, 2, 3\nPostitas Pinto » 18. juuni 2010, 13:14\nJuba peaaegu 10 päeva pole tibidest sõnakestki siia potsatanud\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 18. juuni 2010, 17:13\nSinder on koomas. Kui õhtal koju jõuan siis näpin tibisid ja suht varsti pärast seda magama. Homme parandan end ja teen tibidest uusi pilte, sest ma võtan lihtsalt homse päeva vabaks .\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 19. juuni 2010, 16:04\nSindrinahk parandab oma vea ja kribab kuis hiirtel läinud on\nHiired on kasvanud päris korralikult. Mulle tundub, et ka Liisu on teistele kasvus järele jõudnud. Siiski on ta mul kärbeskaalus. Luise on tumedamaks läinud. Tal on karvastikku rohkem mustasid karvasid ilmunud ja saba on minu meelest ka kuidagi tumedamaks pealt läinud. Kõige suurem inimesesõber on Luise. Ta on alati esimesena kohal kui käsi terrasse panna. Natukese aja pärast ilmuvad ka teised kusagilt hunniku alt välja. Siis kui mul midagi nämmi käes ei ole vaadatakse mulle äärmiselt ette heitva näoga otsa, et kuis sa siis niimoodi tulid. Külakosti tuleb ka tuua, kui kellegi elamisse trügid. Kui nad kätte võtta, siis on nad ka veidi rahulikumaks muutunud. Või olen mina lihstalt kiiremaks läinud . Pärast terrasse tagasi panekut vaadatakse otsa, et oligi nüüd kõik või. Käe puuri panemisel tullakse käe juurde ja sirutatakse ennast ülesse, et ehk õnnestub veel välja saada. Ma olen neid ka diivanile lasknud. Luise ja Liise on ka maha patseerima läinud. Ma pole neid seal kohe ülesse võtnud ja lasknud neil niikaua maas olla kui teised diivanil. Pärast aga ei taheta ennast enam kätte anda. Diivanialune on mul varsti vast tolmust puhas . Liisukene eksis ka ükskord maha ära, aga ta ullike tuli otsejoones minu suunas ja ma sain ta kätte ja seega ei saanudki magusat vabadust nautida. Eile õhtal kui ma riidesse hämaras toas panin, et Sulleriga veel viimasele tretile minna, vaatasin ma järksu, et joogpudeli tila külge on miskine salfaka tuust jäänud. Tahtsin hakata ära võtma ja lähemalt kaedes vaatasin, et Liisu joob hoopis. Hämaras toas ei olnd musta nähagi, vaid ainult natuke valget. Ma oleks vist infarkti saanud, kui käe oleks hämaras terrasse pand ja siis keegi oleks järsku liigutama hakanud. Viisakamaks on nad ka muutunud ja öösel nii palju enam ei kolistata. Vb on asi ka selles, et ma olen lihtsalt nii väsinud ja ei kuule neid enam läbi une. Liivavanne saavad nad ainult 2 korda nädalas nüüd. Teisipäev/kolmapäev ja siis pühapäeval. No selle peale minnakse alati pöördesse. Neil karv nii ilusti seljas läigib (piltide pealt on seda ka näha tiba). Kui neile uus munakarp panna, siis algul näritakse seda ja pärast kolitakse sinna magama. Kuid paraku on nad oma sisekujundamisega nii agarad, et natukese aja pärast kujundavad nad oma karbi täiesti auklikuks kuni ainult kaas alles jääb. Kuna ma neile koguaeg igast närimist üritan terrasse panna ja nad ka oma puidust tunnelit saavad närida, siis oma joogipudelit nad veel avastanud pole (ptüi ptüi ptüi), kuigi mõni üksik hambakriips on seal peal. Sellega on nad ka harjunud, et ma neid musitama kipun. Algul seda kardeti, sest arvati, et ma panen nad nahka. Nüüd lepitakse asjaoluga . SullerTV pole kusagile kadunud ja alati kusagil üks silmapaar jälgib nende tegemist. Stiilinäide ka siis:\nPildile on neid ikka ja jätkuvalt mul raske saada, aga mõni klõps tuleb ka ikka välja. Mõned pildid siis hiirtest ka. Kõigepealt Liisu:\nLiisu ja Luise koos:\nLuise ja Liise:\nNüüd on vist mugavam, et ei pea linkide klõpsima piltide nägemiseks .\nPostitas Pinto » 19. juuni 2010, 17:01\nPlikad täitsa usinalt kosunud. Kohe näha, et sa ikka raatsid neile külakosti aeg ajalt viia, kui elamisse trügid\nSulleril on küll selline nägu peas, et no palun, palun, las ta jookseb minu peal ka\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 19. juuni 2010, 17:09\nSee aegajalt on iga päev, aint et mitte kõik korrad päevas kui ma neid kollitan . Muide ükskord üks hiir läks minu pealt Sulleri selja peale üle, aga ma ei suuda meenutada kes neist. Suller jäid kivistununa paigale, et oo õnnis hetk kesta rohkem\nPostitas samton » 22. juuni 2010, 22:16\nKui samtonil on kehv tuju, siis ta tuleb pisisse pilte vaatama. Näiteks siia teemasse.\nJa kui nüüd ette kujutada iga pildi taustale anuva näoga Sullerit, läheb tuju kohe eriti heaks.\nTeksti lugedes tulevad muidugi mornimad mõtted pähe. Noh et sindrinahk kasutab hiirekesi tolmuharjana ja...\nJa üleüldse ei maksa ikka sõbrakesi liiga vara puuri toppida, et nad jahmunult otsa jäävad vaatama. Tuleb ikka nii kaua lasta neil joosta, kuni on õnnelikud, et lõpuks koju pääsevad.\nAh et sindrinahk on väsinud ja tahab magama minna? No keda see õige huvitab, ah?\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 23. juuni 2010, 12:53\nEgas jah, see kedagi väga ei huvita, et sinder magada tahab. Teist ööd järjest tuuseldatakse terras kookosega ringi. Täna öösel kasutati seda ralliautona vist lausa. Suller tuleb varsti hiirevõõrutusravile saata. Tal on hiirtest tekkinud tõsine sõltuvus, mida sinder enam välja juurida ei suuda. Ja mul on kuri kahtlus, et enne väsib sindrinahk ära ning kukub kops jalapealt kokku kui hiired ära väsivad. Aga noh... kui kass magab siis on ju hiirtel pidu !\nMõnusat jaanikut sabalistele ja kahejalgsetele !\nsindrinahk & Co\nPostitas samton » 23. juuni 2010, 13:01\nMul on alust kahtlustada, et hiiresõltuvus on sarnane säändse tõvega nagu rotisõltuvus. Tosina aasta pikkune kogemus on tolle viimati nimetatu puhul näidanud, et mingeid tervenemise märke pole mõtet lootagi. Vastupidi - sümptomid süvenevad. Minu teada selle vastu ravi ei olegi.\nPostitas Meloofia11 » 23. juuni 2010, 14:20\nKenad pildid ja kenad hiired, Sulleril paistab nüüd päris põnev olevat.\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 30. juuni 2010, 15:51\nHiirtel on pidu... ja seda kõike tänu Kissule , kes mulle eile hunniku papirulle ja munakarpe andis. Eile andsin ma neile kohe 3 rulli närida ja täna 2 rulli ja uue munakarbi. Egas hää kraamiga saa priisata ju. Hiirtel nii hea meel igast närimiskraami üle, et kohe lüüakse hambad külge. Liisu ning eriti just Luise on tõelised rullinärimise fanatid. Liisele meeldib munakarpi rohkem järada. Kui munakarp on piisavalt auguliseks näritud (et siis loomulik õhutus ) kolitakse sinna sisse magama . Praeguse kuumaga muidu palav magada ju. Aga kuumus mõjutab ka hiiri. Kuigi ma tõmban koheselt rulood alla, kui päike hakkab aknast sisse tikkuma, on hiirtel samuti palav. Nende liigutused on aeglasemad ja kuidagi uimasemad. Eile panin neile maasikat ja nektariini. Maasikal sõi Liise selle rohelise tuti tagant ära ja ülejäänust ei arvanud väga miskit. Teised käisid ikka ka maasikat mekkimas. Nemad pidid marja närima, sest Liise pani ju parema kraami nahka . Tervet marja nad ikkagi ära ei söönud ja hommikul võtsin ma poolkuivanud krimpsus olluse terrast välja ja viskasin minema. Nektariiniga maiustas minu silme all ainult Liisu. Ei tea kas teised ka maiustasid, kuid igatahes hommikuks oli see kadunud (kuigi vb maeti kuhugile mustadeks päevadeks maha). Ma sõnusin eelmine kord pikemalt kribades joogipudeli mittenärimise ära. Nüüd seda musta osa, mille küljes tila, on päris usinalt näritud. No õnneks on mul tagavarapudel koheselt ka võtta kui see praegune peaks pensile minema...\nMõni klõps ka jälle...\nLuise kaemas, mis põnev värk pandi\nOo rull... ja kohe hambad külge\nKüll on ikka mõnus järada\nKa Liisu peab rullist lugu\nLiisu teeb kärbest\nJa niisama uudistamas\nLiisest ka paar klõpsi... Seekord ei tulnud temast väga head pildid, aga siiski.\nVäike tuhnik tuhnis just enne kätte võtmist\nKarv ikka ja jätkuvalt läigib vähemalt\nPostitas Anete12 » 30. juuni 2010, 17:56\nPäris aktiivsed sellid sul siis.\nPostitas Pinto » 30. juuni 2010, 20:30\nJoogipudel Üks hommik ärkad ja avastad, et pudel on su juurest ära kolinud. Ja kui nad juba maitse suhu on saanud, siis ... Vähemalt on Luuna siiani hästi kasvatatud olnud ja meie peres pudelit ei puututa. Äkki Suller õpetas ?\nKas Liisu hakkab varsti lendama ka? (Kui ta juba kärbest teeb ).\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 30. juuni 2010, 20:44\nTont seda Liisut teab... ehk ükskord kui neid kollitama lähen lendab Liisuke mulle hoopis vastu. Seda ma ausalt ei tea, mis trikke nad Sulleriga öösel teevad, sest ma magan. Suller on plastpudeli korgi lammutamises suht osav, seega mine sa tea... Aktivistid on nad ka muidugi .\nLuunat on hästi kasvatet säänsel juhul\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 22. august 2010, 19:32\nMa jõudsin täna tagasi koju ja pidin persili sadama kui hiiri ja Sullerit nägin. Mõlemad on nõnna paksuks lännu. Luisel ja Liisel on lausa volt kui nad küürus istuvad. Võeh... peab dieedile panema nad.\nPostitas samton » 22. august 2010, 19:41\nTuleb koju -ja kohe iiri kiusama. Dieedile ja... mis kõik veel.\nPostitas Pinto » 23. august 2010, 18:41\nVähemalt ei koonerdatud nende söötja toiduga\nPostitas samton » 23. august 2010, 19:08\nJust. Sindrinahk kahtlemata oleks eelistanud koju tulles eest leida vaesed näljutatud loomad, keda siis kibekähku poputama hakata. Nende asemel aga tuvastas hoopis hea elu peal end ümmarguseks söönud elukad, kes ei kiirustanud üldse teda kui päästjat tervitama.\nPostitas riinu559 » 01. september 2010, 14:16\nAhh? Sindrinahal on hiired? Ja mina sain sellest alles 3 kuud hiljem teada, kus ma küll elanud olen!\nIgatahes väga vahvad preilid on!\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 02. september 2010, 14:57\nSindrinahk annab aru hiirte käekäigu või siis pigem käpakäigu üle nüüd...\nVahepeal on üks pudel, nagu Pinto ennustas, ära krõhveldatud. Seda küll juba üle kuu aja vist tagasi, aga siiski. Hea, et mul varupudel ikka olemas oli. Peale varupudeli käiku laskmist ostsin jälle 2 pudelit tagavaraks... nii igaks juhuks . Kuulen mina kella poole kahe aeg öösel, et kuidagi väga kahtlane närimise heli on. Tõusen ülesse panen tule põlema ja näen, et Liise va kurinahk on isuga pudeli kallal. Endale tilgub (khõm pigem juba nirises) vett pähe, aga ta sunnik ei tee väljagi, vaid maiustaab pudeliga edasi. Liivahiirtele ei tohiks nagu meeldida kui nad märjaks saavad, aga sel hetkel polnud Liisel sellest sooja ega külma, vaid pudel oli vaja lõplikult ikka alistada. Siis võttis aga kuri sindrinahk pudeli terrast ära. Pool uimase peaga otsisin uue tagavara pudeli ülesse ja riputasin terrasse ülesse. Aga sedapuhku kõrgemale nii et ainult tila nendeni ulatus. Aga egas hiired lollid pole ma ütlen. Nädal tagasi umbes kuulen mina öösel jälle kahtlast heli. Sedapuhku oli pudeli närimisega ametis Liisu. Egas siis õde õele ometigi alla saa ju jääda. Nad kavalad olid zorbi pudeli alla kuhja ajanud ja siis ulatus ilusti pudeli musta aluseni. Seega on nüüd sellel tagavarapudelil ka juba hunnik hambajälgi küljes. Eks näis millal see pensile läheb... Esimesest suurest ehmatusest, et hiired on ümaramaks läinud, olen ma üle saanud. Enam ei tundugi nii trullakad . Nektariin ja kultuurmustikad istuvad preilidele väga hästi. Eriti joostakse tormi kultuurmustika peale. Üks mustika mari on hiirtele pea sama suur nagu inimene sööks korvpalli. Ei tea mina kuhu nad selle kraami endal kõhus kõik mahutavad... Hiired on ülijulged. Isegi arem Liise on kohe platsis kui kaas terralt ära võetakse. Mul nii hea meel ikka selle üle . Mõned pildid ka ikka... Mis ma niisama kriban.\nLuise nakitses sõrmi\nSalajutud Väike külakost\n"Leedi" ja "Lontu" söövad "spagetti"\nPostitas Mercar » 02. september 2010, 15:03\nVäga vahva ülevaade ja pildiseeria Eriti meeldivad pildid kus Suller ka otsapidi peal. Talle ikka nii meeldivad need loomad.\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 02. september 2010, 15:23\nJah Sulleri süda (vähemalt osa sellest (teine osa mulle )) kuulub hiirtele.\nPostitas Pinto » 02. september 2010, 16:38\nLuisel on nii vahva karvavahetus tagumikul\nSuller ei kujuta enam vist ette, kuidas ta varem ilma hiirteta elada sai\nPostitas samton » 03. september 2010, 17:57\nSindrinahk ise kah ilmselt ei oskaks enam ilma iirteta elada.\nAga Liise-Liisu-Luise on muidugi väärt iired kah! Sulleri ära taltsutanud ja puha.\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 03. september 2010, 19:35\nEgas ei kujutaks jah end ette enam ilma hiirteta. Suller on väga tubli poiss hiirtega. Ta pole ühtegi mu pisipudulojust tahtnud kunaski nahka panna ja talle on kõik nad meeldinud. Ma julgen täitsa südamerahuga teda hiirte juurde üksi jätta. Näiteks kui terral on kaas pealt ja ma teise tuppa või vannituppa pudelit pesema lähen siis Suller jääb hiiri kaema ja valvama. Kui hiired diivanil jooksid siis Suller oli teises diivaniotsas ja hiirevalves. Siis kui ma vigisema hakkasin, et hiir üle ääre putku tahab panna siis Suller ajas ka end jalgele ja hakkas kohe hiiri karjatama . Ainus asi on see, et ta vahel võib liiga tormakas olla ja oma kiirete liigutustega loomad ära ehmatada. Aga hiired on mul tublid ja Sullerit ei karda. Pigem tuntakse ise huvi, et mis karvane suur tegelane see kaeb neid koguaeg.\nPostitas samton » 03. september 2010, 20:10\nSuller - karjakoer!\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 27. september 2010, 09:48\nMu kullakesest sai väike ingel...\nPostitas sindrinahk (Teema autor) » 31. oktoober 2010, 14:24\nPostitas riinu559 » 31. oktoober 2010, 14:58\nOii kui armsad! Halloweenihiired.\nPostitas ILovLittles » 31. oktoober 2010, 15:53\nOi kui tore on pisikesi õekesi jälle näha. Väga lahe halloweeni pilt.\nPostitas Anete12 » 31. oktoober 2010, 17:04\nVäga lahe halloweeni pilt!


EL ja Hiina – kuidas teineteist mõista? | Avatud Vabariik\nEL ja Hiina – kuidas teineteist mõista?\n30. aprillil Euroopa Liidu Majas toimus järekordne üritus projekti Noorte Diplomaatiakool raames, mis oli pühendatud Hiina ja Euroopa Liidu vahelistele suhetele ja erinevustele. Esinejateks olid kutstud tuntud Hiina eksperdid Hannes Hanso Rahvusvahelisest Kaitseuuringute Keskusest ning Jekaterina Koort Tallinna Ülikooli Konfutsiuse instituudist.\nÜrituse alguses Jekaterina Koorti abiga vaatlesime sajandite jooksul välja kujunenud erinevusi lääneliku ja asiaatliku (Hiina) mõttelaadi vahel, mis on äratuntavad ka tänapäeval. Lääne tsivilisatsioon arenes Kreekas, mis oli meremeeste ja kauplejate maa. Arenenud kaubandusvõrgustik, merevägi ja tohutu kiire filosoofilise mõtlemise areng viis sisuselt avatuma mõttelaadini ning üksiksiku väärtustamiseni. Hiinas olukord oli hoopis vastupidine, kuna kultuur ja majandus arenesid sisemaal ning mereteid kasutati väga vähe.\nHiinat mõnikord kutsutakse ka taevaaluseks, mis tegelikult on osa hiinlaste usundisüstemist, mis ütles, et Hiina on taeva projektsioon maale ning sel maal elavad väljavalitud inimesed, väljavalitud rahvas. See kinnistas hiinlastes ideed endast, kui valguse rahvast ning ümbritsevatest rahvatest kui pimedusest. Lisaks hiinlaste jaoks alati oli väga tähtis kollektiivne mõtlemine ja tegemine. Seetõttu tugev initsiatiiv, mille allikaks on indiviid ei olnud kunagi eriti tervitatav.\nVõib olla paljuski tänu sellisele teravalt vastupidisele arengule Euroopa on jõudnud liberaalse demokraatiani ning Hiina on jõudnud hoopis autoritaarse partokraatiani. Ka praegused Hiina ja Euroopa Liidu suhted on tegelikult väga komplitseeritud seoses erinevate arvamustega demokraatia, inimõiguste ja muude vaba maailma väärtuste suhtes.\nHiina ekspert Hanso ütles, et tegelikult rahvusvahelistes suhetes hiinlased on pigem pragmaatilised. Neid ei huvita väärtused vaid hoopis konkreetse kokkuleppe järgimine. Kuna Hiina on saavutanud märkimisväärset edu majanduses siis igasugused püüded seostada majanduskokkuleppeid inimõigustega tõrjutakse koheselt eemale ja Hiina reeglina ei kaota midagi, Euroopa aga kaotab. Väga paljud mittedemokraatlikud riigid on juba loobunud koostööst lääneriikidega, kuna viimaste jaoks väärtused on just nimelt tähtsad ja valinud peamiseks partneriks Hiinat. Niimodi Hiinast on saanud autoritaarsete režiimide toetaja. Seda on näha ka ÜROs, kus Hiina aktiivselt kaitseb erinevaid režiime, näiteks blokeerib sanktsioone Süüria suhtes jne. Seda tegema ajendab ka teatud hirm, kuna Hiina poliitiline süsteem on väga kinnine ning otsutajate ring äärmiselt kitsas. Valimisi sisuliselt ei toimu ning sõnavabadus on pärsitud.\nPärast diskussiooni osalejatele näidati dokumentaalfilmi „China from the Inside“, mis räägib Hiina elust poliitilisest, sotsiaalsest ja majanduslikust vaatenurgast. Toetudes diskussioonile ekspertidega ning filmile noored arutasid gruppides, kuidas EL ja Hiina peaks suhtlema ning mis võiksid olla tuleviku väljavaated.\nNoored väljendasid arvamust, et eurooplased peavad kindlasti mõistma kultuuridevahelist erinevust ja sellest tulenevaid ühiskonnamudeli erinevusi. Kuna Hiina on äärmiselt mõjukas ning Euroopale vajalik, siis me ei saa kasutada rusikaretoorikat seoses inimõigustega ja vabadustega, vaid tegutsema ettevaatlikumalt ja targemalt. See aga ei tähenda, et peab loobuma vabaduse austamisest ja inimõiguste prioriteedist. Noored kinnitasid, et suhted Hiinaga on väga tähtsad ning tulevikus, kui õnnestub konfliktivabalt tegutseda, EL ja Hiinas saavad mitmeid küsimusi üheskoos lahendada.


Audi Eesti lõpetas ametlike testisõitude pakkumise ajakirjanikele - Autogeenius\n"Audi vaates on tegemist strateegilise küsimusega – millisel viisil soovime enda tooteid presenteerida ning kui täpselt ning millisele vaatajaskonnale."\nAudi Eesti esindus andis teada, et ajakirjanikele sõltumatute proovisõitude tegemiseks enam autosid ei anta. Juhul, kui on soov Audi uute mudelite kohta saada sõidumuljeid, siis selleks on neil välja valitud koostööpartnerid, kellelt neid tellida saab.\n23. nov. 2021 kell&nbsp12:01\nTavapäraselt toimub sõltumatute sõiduproovide tegemine nii, et uue mudeli saabudes lepitakse kokku proovisõidu aeg ja tingimused. Viimaste all peetakse enamjaolt silmas läbisõidupiirangut ja muid üldtingimusi, mis pigem tulenevad kindlustuslepingutest (omavastutuse suurus, ringrajale ei tohi minna jmt). See on enamjaolt ka kõik. Autogeenius ja Autoleht oma arvustusi ja testitulemusi enne avaldamist autofirmale ülevaatamiseks ei saada.\nMeediamaastikult suhteliselt pretsedenditut käiku selgitab Audi Eesti esindaja sellega, et tarbemeedia kasutamine on viimaste aastatega pöördeliselt muutunud. Väljundid telest, paberlehest, veebist, sotsiaalmeediast ja igapäevaselt lisanduvatest online kanalitest on muutnud seda, kuidas toodetega tutvutakse.\n“Antud juhul räägime siis autodest, mille puhul on samasugune dissonants olnud ehk isegi enam laiaulatuslikum. Siinkohal ei peaks ennast tundma väljaanded eriliselt, vaid Audi vaates on tegemist strateegilise küsimusega – millisel viisil soovime enda tooteid presenteerida ning kui täpselt ning millisele vaatajaskonnale,” ütles Audi Eesti müügijuht Tomas Tibbing Autogeeniusele.\nAudi soovib sõnumit kontrollida\nTibbing lisab, et nad soovivad olla oma klientidele mobiilsuspartnerid, mitte ainult traditsiooniline ostan-müün-ja-vahetan tarbija ja tarnija suhtes. Selleks aga peavad nad kontrollima kanaleid, kus ja mida nad presenteerivad, millised neist annavad meile täpseima andmestiku tagasisideks ning kuidas need töötavad, silmas pidades just Audi partnereid ehk kliente.\n“Et parimat kvaliteeti pakkuda, valisime partneriteks just need, kelle sisu, kirjastiil, lähenemine, visuaalne presenteerimine, video ja pildi kvaliteet ning muud taolised faktorid on meile subjektiivselt enim meeldivad ning parimal tasemel,” lisas Tibbing.


Kinkekaardid - Kingikontor\nAvaleht » Tähtpäevaks » Kinkekaardid\nE-poe hobikaubad.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulmadeks, sõbrapäevaks, jõulukingiks, koolilõpuks või ükskõik milliseks eriliseks sündmuseks. Kinkekaart teeb kingi tegemise lihtsaks ning võimaldab kinkekaardi saajal vastavalt oma m..\nE-poe hobikaubad.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks,..\nE-poe mma24.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulmadeks, sõbrapäevaks, jõulukingiks, koolilõpuks või ükskõik milliseks eriliseks sündmuseks. Kinkekaart teeb kingi tegemise lihtsaks ning võimaldab kinkekaardi saajal vastavalt oma maitse..\nE-poe mma24.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulm..\nE-poe playground.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulmadeks, sõbrapäevaks, jõulukingiks, koolilõpuks või ükskõik milliseks eriliseks sündmuseks. Kinkekaart teeb kingi tegemise lihtsaks ning võimaldab kinkekaardi saajal vastavalt oma m..\nE-poe playground.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks,..\nE-poe funland.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulmadeks, sõbrapäevaks, jõulukingiks, koolilõpuks või ükskõik milliseks eriliseks sündmuseks. Kinkekaart teeb kingi tegemise lihtsaks ning võimaldab kinkekaardi saajal vastavalt oma mait..\nE-poe funland.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pu..\nE-poe autovoodid.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulmadeks, sõbrapäevaks, jõulukingiks, koolilõpuks või ükskõik milliseks eriliseks sündmuseks. Kinkekaart teeb kingi tegemise lihtsaks ning võimaldab kinkekaardi saajal vastavalt oma m..\nE-poe autovoodid.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks,..\nE-poe koerakuudid.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulmadeks, sõbrapäevaks, jõulukingiks, koolilõpuks või ükskõik milliseks eriliseks sündmuseks. Kinkekaart teeb kingi tegemise lihtsaks ning võimaldab kinkekaardi saajal vastavalt oma ..\nE-poe koerakuudid.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks..\nE-poe kodumasinapood.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäevaks, pulmadeks, sõbrapäevaks, jõulukingiks, koolilõpuks või ükskõik milliseks eriliseks sündmuseks. Kinkekaart teeb kingi tegemise lihtsaks ning võimaldab kinkekaardi saajal vastavalt o..\nE-poe kodumasinapood.ee kinkekaart on ideaalne kingitus sünnipäev..\nKirjed 1 - 20, kirjeid kokku 132, lehekülgi 7\nQUTAA Stiilsed naiste saapad


Eesti sõduritel uus marsisamm - DELFI\nPärnus toimuval vabariigi aastapäeva paraadil saab näha Eesti kaitseväelaste uut marsisammu — tegu on sama sammuga, mis oli kaitseväes kasutusel enne Teist maailmasõda.\n„See on esmapilgul vähetähtis, aga sellel on oluline ideoloogiline tähendus. Nimelt selle muudatusega kaotati rividrill, kus pidi jalga nii kõvasti vastu maad lööma, et kindralil nägu naerule läks. See samm asendatakse enne sõda Eesti kaitseväes olnud marsisammuga,” selgitas kaitseminister Jaak Aaviksoo neljapäeval valitsuse pressikonverentsil.\nVanal valvelsammul käis käsi vöörihmani ja jalg tõusis 25 sentimeetrit maast üles, päkk oli sirutatud. Uue sammu puhul liiguvad käed auastmetunnuse alla, vöörihmast kõrgemale. Rõhutatud, täistallaga tehase ainult marsi esimene samm, seejärel muutub marssimine vabamaks.\nAastapäeva paraad tuleb kõigi aegade uhkeim\nSoome pakub suurtükke võileivahinnaga\nKosovost naasnud kaitseliitlased said kingiks noad\nLuurerühm ESTRIF-2 saabub tagasi Eestisse\nAaviksoo: uus marsisamm läheb õiges suunas\nValitsus arutab kaitseväe korralduse seaduseelnõu


Kommentaarid: AMET: skandaalne Sepakõrtsi talu on andnud vastuolulisi ütlusi, eiranud seadusi ja nende maasikapõld on rohtunud\nAMET: skandaalne Sepakõrtsi talu on andnud vastuolulisi ütlusi, eiranud seadusi ja nende maasikapõld on rohtunud\nToimetas Hindrek Pärg, 16. juuli 2019 18:19\nWww/ 17. juuli 2019 13:38\nKui põld on rohtunud kas siis neid maasikaid ei tohi müüa v naljamehed\nviide/ 17. juuli 2019 13:47\nHea linnalaps. Rohtunud ja hoolitsemata põld nüüd reaalset saaki just ei tähenda.\npõld/ 17. juuli 2019 11:59\nongi rohtunud, kui mürke ei kasuta. Maasikas kasvab umbrohust hoolimata.\nsõna sekka/ 17. juuli 2019 11:59\nPole ju kokkuost kuidagi keelatud ning samuti selle edasimüük. Probleem on kvaliteedis (mürkide jäägid ). Valetamine pole ilus , kuid see on siin loos kõige väiksema tähtsusega.Kurb on selle Sepakõrtsi talu saatus , aga omad vitsad peksavad !\nole tugev/ 17. juuli 2019 11:09\nsepakõrts,uuri edasi ma küll nii ei jätaks kas see on mesõbralikriikk\nmida seal uurida/ 17. juuli 2019 11:46\nsee talu ei kasvata ei kartulit, ei tomatit-kurki, maasikaid õige vähe. Aga müüb kahel letil, letid lookas, lisaks kõik muu kaup šampinjonidest roheliseni. Müügu, aga mitte talu kauba nime all ja hingehinnaga.\nütlen varasematest kogemustest/ 17. juuli 2019 11:08\nsepakõrtsile tahetakse millegi eest kättemaksta ja see proovide võtmine turul see on nii kahtlane,maaleht võis uhe marja siit ja teise teiselt võtta ja nii ongi,healjuhul tuleb tõde välja 10 a pärast\nElle/ 17. juuli 2019 10:55\nRohi puutubh siia otseseselt: rohtunud põllul ei ole kasutatud taimekaitse- või umbrohutörje vahendeid.\n???/ 17. juuli 2019 09:53\n...et mis see rohi siia puutub?\nTerra/ 17. juuli 2019 10:28\nArvatavsti on eeldus, et suures umbrohus kasvanud taimed ei suuda anda saaki 3 nädalaks, vms.\nRein/ 17. juuli 2019 09:52\nArvatavalt on selles kõiges süüdi umbrohi.\n.Vana mammi./ 17. juuli 2019 09:30\nVaadake suurde kasvatajate maasikate peenravahesi.Rohi on kõik punane.Seal on kõva mürk.Pole vaja udu ajada.Kõik on selge. Ainult linnainimene on juhm, ei saa aru, mis see on. Rohi kasvab punasena.Head isu\nmaasikas/ 17. juuli 2019 09:25\nmeie ametnikud liigutavad end ainult siis, kui ora tagant torgib, muul juhul nokivad nina ja ootavad palka.\näkki peaks/ 17. juuli 2019 09:12\nPeipsi kurgid ja küüslaugud ka luubi alla võtma?\nmiks/ 17. juuli 2019 08:21\nikkagi meil muudavat toidukaupa ei uurita.Ametnikke peaks nagu olema...\nkahjuks/ 17. juuli 2019 12:17\nProovide tegemine on nii kallis, et raha jätkub ainult palkadeks.\nmarjasõber/ 17. juuli 2019 08:13\nEi teagi, et maasikat peaks mürgitama, samas praegu vaarikamüük täies hoos. Et tõesti mahedat ussivaba marja saada tuli neli korda mürgitada.\n17. juuli 2019 09:10\nRaputa vaarikapõõsaste alla kasutatud kohvipuru\n17. juuli 2019 08:01\nLoomulikult väidb talunik, et kõik on aus (see skeem ju tagab talle sissetuleku), kuid varem või hiljem jäävad kõik valevorstd vahele. Usun ametiisikuid, sest juba siinses artiklis toodu näitab, et talunik valetab mitme üliolulise punkti kohta.\n17. juuli 2019 07:33\npetiste kari need maasika kasvatajad ja müüjad\nSass/ 17. juuli 2019 07:12\nEi tasu tähelepanuta jätta, et tegu on padupunase sotsiga. Sellest ka vale ja vassimine.\n16. juuli 2019 23:59\nsee / 17. juuli 2019 15:52\n16. juuli 2019 22:45\npole ju mõeldav, et korraga on turg täis eesti maasikaid, kõik on kas polkad või malviinad. hinnad on kõigil samad, maasikad näevad ka sarnased välja. ja kõik müüvad eesti maasikaid. kuidas see võimalik on? panin just ükspäev tähele, kui kaks müüsid pisikesi maasikaid, 2.80 kg. kaks sellist müüjat oli turu peal. selge, et müüsid ühe ja sama tarnija kaupa. ei kahtlegi. aga üldiselt, miks peab petma? miks?\nKuuuurija/ 16. juuli 2019 23:31\nNo turul konkurndid tulevad kallale, kui püüad üksi teistest oluliselt odavamalt müüa. Turuhind on turuhind! :)\nväga magusad/ 17. juuli 2019 15:52\nEesti mahemaasikad otse poolast.\ne l e k t r i t s a a b t a s u ta b l o g s p o t c o m/ 16. juuli 2019 22:26\n!/ 17. juuli 2019 17:24\ntasuta elektrit kahe kõrva vahele! mässib häste!\nadvokaat-agronoom/ 16. juuli 2019 21:42\nEndil oli väga varajane sort ja hiljem aitasid teistel müüa!\nmiks/ 16. juuli 2019 21:24\nvõib nt selver või rimi või coop panna hinnale euro juurde ja talunik ei tohi?\nrrr/ 16. juuli 2019 21:55\nVõid juurde panna ka 10€, või 20€, anna minna. AGA ära pane silti välja, et EESTI maasikas, kui oled selle marja lätist toonud\nloobusin ostmast ... / 16. juuli 2019 20:57\nReedel vaatasin keegi naine müüs Ülenurmes Coopi vastas parklas ime ilusaid suuuri maasikaid , inimesed küsisid ,kas Eesti maasikad , vaatas korra ja köhmis edasi marjade karpidesse kühveldamist ja mokaotsast ütles selle peale ,et 6 eur-i karp :-) !??\nei ostnud ka/ 16. juuli 2019 21:12\nSee oli üx ven ku ,ta ei saanud millegist aru , mingi väikebussiga oli tulnud sinna, isegi Kreeka maasikad ei olnud niii ilusad alguses, aga ta ei vastanud ,kuna ei saanud aru mida küsiti , või hoidis kiivalt päritolumaad , siin ju ei kontrolli ka keegi kedagi- midagi ???\nMuutmälu/ 16. juuli 2019 20:51\n"Ametniku küsimusele, miks ta algselt kinnitas, et maasikate müügiga ei tegele, vastas isik, et ei mäleta".. Eestis elab nii palju inimesi, kellel on tõsised mäluhäired. Tavaliselt tuleb see kurb tõsiasi välja poliitikute puhul, kes mõne skandaaliga seotud on, aga tundub, et see on kasvav trend ka maainimeste hulgas. Isegi värskem õhk, maatööd ja päike ei aita.. Peaks uurima, miks see nii on. Võib olla mürgitatud maasikatest?\n16. juuli 2019 21:15\nTaluperenaine ongi poliitik. Sots nimekirja järgi.\n16. juuli 2019 21:34\nSelge, EKRE on järjekordselt süüdi. Täitsa hämmastav, kuidas nad jõuavad ikka igale poole.. mõni ei jõua isegi värisedes õigeks ajaks Brüsselisse..🇪🇪😎\njust/ 17. juuli 2019 00:03\nmäluaugud tekivad alati siis, kui on vaja oma tegude kohta aru anda.\non/ 17. juuli 2019 00:34\nvõimalus, et tõesti müügiga ei tegele vaid turustamisega ja müüjad on teised, kui ikka hektareid marja täis, siis pole aega endal müügiga tegeledagi, jõuaks vaid ära turustada ja kindlasti on müüjaid rohkem kui viis...ma ka ei mäleta mida ma naisele kaks päeva tagasi ütlesin, kas väetasin või väetan, pole meeles näe ja polegi tähtis, peaasi on töö ära teha...\n16. juuli 2019 20:49\nTegite terve Eestile paraja sssi.... tublid?!?/ 16. juuli 2019 21:16\nSalliv Sall/ 16. juuli 2019 20:27\nEestis võis seni igast asju, milles probleem?\nKui/ 16. juuli 2019 20:26\nseda juttu nüüd uskuda,siis tuleks nende susserdajate tegevus lõpetada ja vaadata üle ka see,kas nad on mingeid toetusi saanud!Kui nii,siis las maksavad tagasi!\nIRW/ 16. juuli 2019 20:10\npõllud pria toetuse all ja kõik oma tarbeks\nõige/ 17. juuli 2019 09:21\nIsegi tulumaks saadakse uue aasta alul tagasi. Kuhu siis PRIA toetused lähevad? Milleks traktor jne. Kas keegi seda ka uurib?\nOras Hein/ 16. juuli 2019 19:58\nUmbrohtunud põld viitab mahedale tootmisele!!!\nKas/ 16. juuli 2019 20:41\nmõni Brüsseli direktiiv, seadus, määrus jne sätestab maasikapõllu rohtumuse määrad? Mitu rohtu 1 ruutmeetril siis määruste jne järgi olla võib?\nKuuuurija/ 16. juuli 2019 23:38\nUmbrohu hulk maasikapõllul suvalisel ajahetkel ei ole direktiividega reguleeritud. Seda võib olla ükskõik kui palju. Toetuse saamiseks peab sõltuvalt kultuurist olema midagi ette näidata, nt et on ikka maasikataimed kasvamas.\nJaan/ 16. juuli 2019 19:44\nJa ometi oli siin üks daame elvi tennosaar kes sõimas kõik põhjalikult läbi , kes julgesid selle Keemia talu vastu sõnavõtta. Nüüd on kuidagi vaikseks jäänud , muidu sõimas igas grupis .\n16. juuli 2019 20:03\ntargad panid jah kuidas tehakse liiga ja nüüd tahetakse eesti maasikas välja suretada. siin põhjas kasvavad ikka paremad kui päikeselises lõunas.\nmaakas/ 16. juuli 2019 19:37\nkui neid Maalehe tegijaid ei oleks olnud, siis igasugu ametnikujunnid seni ajani nokiks nina, sügaks priguvahet ja ajaviiteks puhuks kõhutuult...?\npedäjane punn/ 16. juuli 2019 19:50\nKohvitaks ka ilmlõputult ja pärast seda kulutaksid wc-uksi.\neesti maasikas/ 16. juuli 2019 21:28\nPussu haisu kõik kohad täis.\nTädi Rutt/ 16. juuli 2019 19:29\nSepakõrtsi inimeste asemel ma otsiks selle Maalehe tegelase üles. Teeks nii, et sel kaoks igaveseks igasugune isu teistele käru keerata.\nTyuiop/ 16. juuli 2019 19:48\nEga sa ei karda, et kliendid kellele sina ( Sepakõrtsi ) käru keerasid, müües neile petukaupa, otsivad su üles ja teevad seda sama mida sina siin lubad teha ? Mis sinust järgi jääb, ah ?\nA/ 16. juuli 2019 19:53\nSind peaks üles otsitama ja vastutusele võtma kurjategijate ässitamise eest !\n16. juuli 2019 20:00\nsa tädi rutt ära müü inimestele s1tta,siis ei keera sulle keegi ka käru.\nKaristusseadustik/ 16. juuli 2019 22:53\nKas Sa Rutt ei karda, et Sind võetakse vastutusele?- Kuriteole kihutaja on isik, kes tahtlikult kallutab teise isiku tahtlikule õigusvastasele teole...\n16. juuli 2019 19:09\nkas see on siis teada kuskohast mürgised marjad tulid, või doseeris tema.\nIRW/ 16. juuli 2019 20:09\nEks riia turu hulgist tulid , edasine teekond tedmata . Nagu ka muudel juurikatel mid rhvale omakasvatatu pähe müüdi , ometigi seal talus neid ei kasvatatud\nOstke Eesti mahedat, ta on nii mahe, et ei ole isegi Eesti saastunud mullaga kokku puutunud\nnn leedu kaup turul / 16. juuli 2019 19:08\nhernetondile kõlbavad selga\nMitte ainult maasikad./ 16. juuli 2019 19:07\nKogu turu kaup on kahtlane. Aga nii palju ametnikke ja ei saa selgusele. Müüs ju mürgitatud maasikaid. Järelikult süüdi. Ametnikud, va lohed, et tee oma tööd efektiivselt.\nmida te virisete/ 16. juuli 2019 19:06\nenamus kaup on võlts alates nööpnõelast kuni alvee laevani\nEnn/ 16. juuli 2019 18:53\nRohtunud põld näitab otseselt et Talu on ainult paberil ja kogu see KODUMAINE sõnnik tuuakse Lätist. Siin pannakse labaselt euro kilole otsa ja müüakse kui enda talu kaupa. Kurke pole ma seal kunagi näinud kasvamas aga turul kurat müüvad.\nTomatit , kurki ja kartult + maitserohelist seal aga üldse ei kasvatatud - müüdi aga nagu oma talu t/ 16. juuli 2019 18:59\nKuuuurija/ 16. juuli 2019 23:49\n2014. aasta "Aasta talu" konkursil noortalunike kategoorias tuli kolmandale kohale Valgamaal Helme vallas Holdre külas asuva Sepakõrtsi talu (ametlikult Sepakõrtsi Agro OÜ), mida peab Kristjan Jaanikesing. Žürii tunnustas Sepakõrtsi peremeest heade tulemuste eest teraviljatootmise arendamisel.\n16. juuli 2019 18:50\noh heldus. vahendustalu siis. kunagi ehk püüti äri ajada, aga läks ilmselt lörri. leiti lihtsam viis... masendav\n16. juuli 2019 18:48\nJaan/ 17. juuli 2019 09:24\nKõige hullem, et nende hõlplejate tegevuse maksame meie oma maksudega kinni+PRIA teeb ka kingitusi. See kontor vajaks põhjalikku kontrolli.\n16. juuli 2019 18:44\nkkk/ 16. juuli 2019 23:53\noooiooii järjekordne oravapättide valija või muu pettur. saa aru pettus pole aktsepteeritav. tee ausalt tööd, äri jne. aga ära peta


icequeen112 profiil | Live Erotic Chat\nViimase sisselogimise aeg: 19.01.14 19:29:47\nKlõpsates nupul, tõstad icequeen112 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. icequeen112 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja icequeen112 kohta\nKasutaja icequeen112 tööaeg


Time Well Spent | Everyone wants the truth…until they find it\nPosted by littlewildcat ⋅ 11. nov. 2010 ⋅ Lisa kommentaar\nWeek well spent. Kolmapäevast algas nädalavahetus, mis lõppes pühapäeva õhtul. No drama, no tears- pure fun i must say:)!\nHuh, olen ma ikka õnnelik! Kolmapäeval sadas tegelikult vihma nii umbes terve päev. Aga kui tuju on hea, siis tundub vihm ääretult mõnus!\nMis siis eile ikkagi toimus: hommikul käisin kolmes loengus. Tegelikult keskmise loengu ajal istusime Anniga Werneris ja tegime grupitööd. Mis parata, kui tuleb teha ja tähtaeg läheneb. Mõnus kakao ligi ja tehtud ta sai!\nPeale kooli jalutasin Gruusia Saatkonda( ahjaa, sellele eelnevalt rääkisin Kohvipausist tuttavaks saanud neiuga mõnusalt juttu). Tegelikult oli üsna kiire, kuna õhtu lähenes ja Liisi oli juba Kairiti juures. Aga ega see poleks esimene kord, mil ma Risko heaks midagi teen( kohe meenus üks pöörane seik kus ma öösel. .ei tegelikult ei räägi ka, las jääb ikka minu teada see). Igatahes ajasin asju nii, et sain põhimõtteliliselt “jah” sõna. Eks näis, mis edasi saama hakkab.\nKuna Risko tahtis teada, mis sai olime kokku leppinud väikese koertega jalutamise. Vihma sadas ja mul oli kiire- kiire siis otsustasin ma kiirelt jutu ära rääkida ja otse Kairiti juurde minna. Muidugi ei ole ma nii tark tütarlaps, et vihmavarju kaasa võtta. Aga õnneks piisas kahepeale ühest ja nagu ma juba mainisin on hea tujuga isegi vihm meeldiv. Risko võttis Robi kaasa ja jalutasime natuke vihmases Tammelinnas. Ta saatis mu Kairiti juurde ja oligi aeg pidu käima tõmmata.\nKairiti juurde jõudes olin ma nagu märg õnnelik kiisupoeg.\nKairit+Liisi+ Janika. Tegime caipiroskasid- baaritöö toimis ka kokteilid tulid imehead. Retro oli lõbus- sai tantsida ja niisama ringi tuulata. Teisest Kohast võtsime väiksed burgsid ja seejärel juba taksoga koju. Üldse oli üdini tore õhtu.\nJA NÄDAL JÄTKUB\nNeljapäeval käisin Kairiti, Liisi ja Kaspariga Suudlevates ja Treppis istumas. Jõin jõhvikamahla ja jäätisekokteili kuna reedel pidi veel korraks kooli külastama.\nReedel olin kaine autojuht. Käisin Elise juures, kus olid veel: Liina, Krista, Maiki ja Elise uus sõber Kaspar.\nPärast väike linnatiir Kairiti ja Janikaga. Koju tuttu.\nJälle tegus ja rõõmus. Hommikul käisin Riskoga Saatkonnas. Läks hästi. Igausgu mõtteid juba tekkis. Eks näis, mis meil sellest plaanist saama hakkab AGA me loodame parimat!\nLiinaga väike kiirvisiit Kairiti juures, kus kohtusime üle saja aasta ka Kersti ja Jannoga. Rääkisime tunnikese juttu ja sammusime Jaani sünnipäevale. Igati šikk sünnipäevalaps oli kokku kutsunud palju toredaid inimesi. Ilus viis nädal kokku võtta. Väike tants ja jutt( taaskord tuli teemaks meie päeval arutatud plaan. Nii põnevil mõlemad lihtsalt!)\nKõnnin jälle samas labürindis tupiku suunas. Hetkel mulle veel meeldib see aga varsti võib juhtuda, et vajan kedagi, kes mind sealt taas välja aitaks.\nAga hetkel veel ma naudin seda.\n« Yours is not to wonder why, yours is to do or die(GG)\nValusad õppetunnid »


Alljärgnevalt 10 inspireerivat ideed magamistoa sisustamiseks.\nJulged geomeetrilised mustrid valge ja pruuniga toovad sellesse magamistuppa samaaegselt nii põnevust kui ühtsust. Säravvalge voodipesu, heledad kardinad ja mööblitekstiil viivad tumepruuni seinavärvi tahaplaanile, andes ruumile kerguse ja õhulisuse. Aktsendina on sisse toodud oranži, sama hästi sobiks selle asemele ka kas türkiis, helesinine või laimiroheline.\nEduka valge sisekujunduse trikk peitub erinevate valgete toonide koostööl (teisisõnu säravvalgete, naturaalvalgete, kreemikate ja beežikate toonide kooskasutamisel). Tulemuseks on tunduvalt huvitavam ruum, millele eripära toovad esile põnevad tekstuurid kangaste, põrandakatete ja seinakattematerjalide näol. Valge tundub eriliselt glamuurne läikivate ja metalsete pindadega sobitades. Julgelt võib kasutada ka peegelpinnaga mööblit.\nFotod: Doninique Vorillow; Costal Living Foto: Channel4\nSelle toa võtmesõnaks on lihtsus. Ära on jäetud rohked ja kirevad detailid ning sellega kaasnev segadus. Selle asemel loovad luksuse valge kvaliteetne voodipesu ja külluslik drapeering voodi otstes. Punutud kummut varjab endas õhtust lugemismaterjali ja voodi jalutsis pakub silmailu antiikne aiatool.\nMustriline tapeet heledal põhjal ei muutu pealetükkivaks, kui viia fookuskese millelegi muule. Selles magamistoas on tähelepanu hoopiski kahvatul türkiisil, mis muudab hariliku magamistoa hetkega luksuslikuks. Täispuitpõrand, peegelpinnaga mööbel, valik erinevaid dekoratiivpatju, kohev päevatekk, vanad raamatud ja retrostiilis aksessuaarid loovad üheskoos huvitava ja ühtse terviku. Peatsi taha ehitatud sein varjab läbikäidavat garderoobi.\nFotod: John Coolidge, Cottage Living; Laura Ashley\nOmavahel sobimatud esemed võivad oma organiseeritud segadusega siiski elegantse lõpptulemuse anda. Kuigi enamus selle toa esemeid on leiud kirbuturult ja erinevad üksteisest täielikult, on leitud asjade vahel see õhk-õrn tasakaal, mille tulemuseks on boheemlasliku alatooniga naiselik magamistuba. Hea viis kokkusobimatute esemete ühendamiseks on need valgeks värvida. Nii kummut, öökapid kui ka jalutsis olev pink tunduvad koheselt kui samast kollektsioonist. Selleks, et voodi oleks vastupandamatult kutsuv, võib sinna kuhjata erinevaid tekke, katteid, pleede ja dekoratiivpatju.\nÜhe kindla värvi juurde jäämine sisekujunduses (nt heleroheline) annab võimaluse sisse tuua erinevaid tekstuure ja mustreid. Erinevate mustrite kihiti asetamine valgega tekitab rohkelt huvitavaid ja vaheldusrikkaid nüansse.\nFoto: IPC Images, All You; Costal Living\nMugava magamistoa loomine pole sugugi keeruline, kui järgida kindlaid reegleid: öökapid olgu sama kõrgusega, mis madrats; lihtne ühevärviline voodipesu annab paindliku välimuse; põnev peegel loob fookuskeskme ja peegeldab valgust; rahustav seinavärv ja pehme vaip aitavad õdusust luua.\nVähesed mustad laigud selles heledas magamistoas annavad äärmiselt väljapeetud ja efektse tulemuse. Lillelise mustriga dekoratiivpadjad toovad ruumi naiselikkust, samas kui triibulised ja ühevärvilised aksessuaarid looksid maskuliinsema keskkonna.\nFotod: Laurey W. Glenn, My Home Ideas; Ikea\nRetro on popp\n1950-st inspireeritud mustriline kangas on saanud aluseks sellele rikkalikule magamistoale. Suuremustriline kangas ühendab endas baklažaani karva seinavärvi, metalse voodiraami ja triibulise tugitooli kanga toonid.\nLase päike tuppa\nErksad toonid, nagu näiteks kollane, sobivad suurepäraselt tumeda puidust mööbliga. Hotelliliku luksuse loob mööbli ja aksessuaaride sümmeetriline paigutamine. Aseta padjad voodile suuruse järjekorras, pannes suuremad tahapoole ja pisemad mustrilisemad ette. Selleks, et lõpptulemus liigselt kandiline ja elutu ei jääks, tasub alati sümmeetrilisse skeemi ka ümaramaid kujundeid sisse tuua, kas või siis ainult tekstiilimustrite näol.\nFotod: My Home Ideas; Ideal Home\nA: Cherie, 2010


Siim Kallas: välisraha vastu võtmine on raske viga - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n18. detsember 2010, 0:16\nKeerulistel hetkedel saab linnapea Edgar Savisaar toetuda oma ustavatele nõunikele Moonika Batrakovale (vasakul) ja Liina Ojale (taamal). Nii ka eile linnapea jõuluvastuvõtule minnes.\nPaar nädalat enne riigikogu valimisi toimub risti õnnistamine Lasnamäe vene kirikus, mille ehitamiseks on Edgar Savisaar küsinud ja saanud Venemaalt 1,5 miljonit eurot. Valimiskampaanias välisriigi raha kasutamist peab eurovolinik Siim Kallas veaks.\n«Suhted on kahepoolsed ja ma ei kujuta ette, et Eesti riik saaks keelata Venemaa toetust õigeusu kiriku ehitamisele Eestis,» leidis Savisaar. «Keskerakond on huvitatud nii Jaani kiriku valmimisest Peterburis kui ka õigeusu kiriku ehitamisest Lasnamäele. Selles linnaosas elab 115 000 inimest, suur osa neist õigeusklikud, ja neile on tähtis saada valimiste eel positiivne impulss selle kiriku valmimisest.»\nSavisaar kandideerib märtsikuistel riigikogu valimistel Lasnamäe-Kesklinna-Pirita ringkonnas.\nKas, kes ja kuhu?\nEuroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas tõdes eile, et üleüldine euroopalik tava ütleb, et välisriigi raha ei tohi ühe riigi sisepoliitilises valimisvõitluses kasutada.\n«Valimised on demokraatlikes Euroopa riikides siseriiklik asi ning selleks ei tohi välisriigi raha küsida,» ütles ta. «Raha küsimine on raske eksimus.»\nKa luureekspert Eerik-Niiles Kross leidis, et fookuses tuleb hoida fakti, mida Savisaar on ka ise tunnistanud – ta küsis Venemaa Raudtee juhilt Vladimir Jakuninilt 1,5 miljonit eurot (23,5 miljonit krooni) Lasnamäe kiriku ehitamiseks.\n«Põhiküsimus on see, et Savisaar on küsinud ja saanud Venemaalt raha,» märkis Kross.\nLuureekspert lisas, et siiani on selgusetu, kas, kes ja kuhu raha maksis. Vastustest neile küsimustele sõltub vastus ka sellele, kas Savisaar on mõjuagent või mitte.\n«Kui tõepoolest on tõendatud, et Savisaar on saanud Keskerakonna valimiskampaania jaoks raha, siis tuleb küsida, mida selle raha eest vastu on lubatud,» rääkis Kross.\nSotsiaaldemokraatide juht, NATO parlamentaarse assamblee asepresident Sven Mikser leidis, et seos kiriku ja valimiskampaania vahel on küll kaudne, kuid seda ei saa kindlasti positiivseks märgiks pidada.\n«Vene riigil on kindlasti oma huvid ja meie suhtes vähem sõbralikud huvid meid aidata kui näiteks Euroopa Liidu maksumaksjal,» leidis ta ning selgitas, et eurotoetuste jagamine valimiste eel mõne populaarse infrastruktuuri ehitamiseks mõjub kindlasti ka võimuerakondade valimistulemusele hästi.\n«Aga Eestis kindlasti venemaise säärase raha kasutamine on hoopis teise maiguga,» lisas Mikser.\nKa president Toomas Hendrik Ilves teatas oma avalduses, et riigis peab au sees olema põhimõte – erakondade rahastamine peab olema selge.\n«Ebaseaduslikud annetused ohustavad poliitika läbipaistvust ja sealtkaudu Eesti demokraatiat,» ütles riigipea. «Kes neid reegleid rikub, peaks minu hinnangul poliitikast lahkuma. Nii lihtne see ongi.»\nValimiste lähenemine on seoses selle juhtumiga kihama löönud kolm riigikogu suuremat erakonda. Keskerakonna «isemõtlejaile» Ain Seppikule ja Jüri Ratasele on omamoodi survet avaldamas Reformierakonna üks peamõtleja Rain Rosimannus.\nKeskerakond on väsinud opositsioonis istumisest, Reformierakond välistab koostöö Savisaarega, aga seis oleks hoopis teine, kui Keskerakonda juhiks näiteks Ratas.\nIsamaa ja Res Publica Liit on praegu hoidnud äärmiselt tagasihoidlikku joont. Nende huviks on, et Savisaare parteijuhi positsiooni ei kõigutaks praegu miski, sest nad aimavad-kardavad, et Reformierakond eelistaks võimupartnerina just Keskerakonda.


A3 formaadi multifunktsionaalsed kontoriseadmed\nA3 FORMAADI MUSTVALGED MULTIFUNKTSIONAALSED KOOPIAMASINAD\n1270.- + km. = 1524.- €\nA4 / A3 formaadi koopiamasin, automaatsed kahepoolsed funktsioonid, võrguprinter, "Print from USB/SD" värviline võrguskanner, "scan to e-mail", "Scan to USB/SD", külgsöödualuselt kuni A3 formaadi printimine ja kopeerimine, originaalide sööturist kuni A3 formaadi skaneerimine ja kopeerimine.\nKiirus 30 lk./min., lehtipöörav automaatne originaalide söötur, eriti vaikse printimise funktsioon, 10,1 tolline nutidisplei, nutiseadmeist printimine ja nendesse skaneerimine, Gigabit Ethernet ja USB 2.0 port, mälu 2 GB ja 320 GB HDD, zoom 25-400%, resolutsioon 600 dpi, PCL5e/PCL6/PS3, skaneeritud failide formaadid PDF/TIFF/JPEG, elektrooniline sorteerimine, paberikassett 250 lehele ja 10 lehe külgsöödualus. Väikesed mõõtmed L x S x K 350 X 460 X 505 mm,\nVõimalik lisada: 500 lehte mahutav paberi lisakassett, ratastega aluskapp, OCR.\n1365.- + km. = 1638.- €\nA4 / A3 formaadi koopiamasin, automaatsed kahepoolsed funktsioonid, võrguprinter, "Print from USB/SD" värviline võrguskanner, "scan to e-mail", "Scan to USB/SD", faksifunktsioon, külgsöödualuselt kuni A3 formaadi printimine ja kopeerimine, originaalide sööturist kuni A3 formaadi skaneerimine ja kopeerimine.\nRicoh MP2014D / 2014AD\nA3 formaadi koopiamasin, laserprinter, värviline TWAIN skanner . "Network TWAIN" skaneerimine "scan to e-mail", "scan to folder" ja võrguprinter lisana võrguliidese olemasolul.\nMudel MP2014AD (pildil) on komplekteeritud dupleksisõlme- ja lehtipöörava automaatse originaalide sööturiga: automaatne kahepoolne kopeerimine, printimine, skaneerimine.\nMudel MP2014D on komplekteeritud dupleksisõlme- ja originaaliklaasi kaanega: automaatne kahepoolne printimine, manuaalne kahepoolne kopeerimine ja skaneerimine.\nKiirus 20 lk./min., zoom 50-200%, resolutsioon 600x600 dpi, USB 2.0 port, mälu 256 MB, värviskanner, skaneeritud failide formaadid TIFF / JPEG / PDF, GDI printer, paberikassett 250 lehele A5-A3 ja külgsöödualus 100 lehele A6-A3formaadile, elektrooniline sorteerimine.\nVõrguliidese olemasolul võrguprinter, võrguskanner ja "scan to e-mail".\nVõimalik lisada: võrguliides 10/100Base-TX, kuni kaks 500 lehte mahutavat lisapaberikassetti formaadile A5-A3, külgsöödualuse kattekaas, ratastega aluskapp.\nA3 formaadi koopiamasin, võrguprinter, HDD olemasolul "Print from USB/SD Card", värviline võrguskanner: "scan to: e-mail, Folder, USB, SD card, SMB, FTP, NCP, (HDD olemasolul ka scan to ULR)", "Network TWAIN" skaneerimine, faks (lisana).\nVõimalik lisada: lehtepöörav originaalide automaatne söötur, kuni kaks 500 lehte mahutavat lisapaberikassetti formaadile A5-A3, faksimoodul, erineva kõrgusega aluskapid, faksimoodul, 250 GB HDD, PostScript3, erinevate kõrgustega ratastega aluskapid.\nA3 formaadi koopiamasin, võrguprinter, võrgu värviskanner, "scan to e-mail", "Scan to USB".\nKiirus 27 lk./min, automaatne kahepoolne printimine, universaalne paberisahtel 500 lehele A5 kuni A3 formaadis ja külgsöödualus 100 lehele, paber 52-216 g/m2, resolutsioon skaneerimisel, printimisel ja kopeerimisel 600x600 dpi, 4-realine LCD displei, mälu 512 MB, Gigabit Ethernet, USB 2.0, printerikeel GDI, skaneeritud failide formaadid PDF/TIFF/JPEG.\nVõimalik lisada: 500 lehte paberikassett või 2x500 lehte paberikassetid, WiFi liides.\nA3 formaadi koopiamasin, võrguprinter, "Print from USB/SD", võrguskanner, "scan to e-mail", "Scan to USB/SD", dokumendiserver, faks (lisana).\nKiirus 27 lk./min, automaatsed kahepoolsed operatsioonid, lehtipöörav originaalide automaatne söötja (ARDF), universaalne paberisahtel 500 lehele A5 kuni A3 formaadis ja külgsöödualus 100 lehele, paber 52-216 g/m2, resolutsioon skaneerimisel, printimisel ja kopeerimisel 600x600 dpi, 4-realine LCD displei, mälu 512 MB, printerikeel GDI, Gigabit Ethernet, USB 2.0, skaneeritud failide formaadid PDF/TIFF/JPEG.\nRicoh IM 2702 WiFi\nA3 formaadi koopiamasin, võrguprinter, värviline võrguskanner "Print from USB", "Scan to USB", "scan to e-mail", nutiseadmetele skaneerimine ja nutiseadmetelt printimine, "pilve skaneerimine" .\nKiirus 27 lk./min, automaatsed kahepoolsed funktsioonid, juhtpaneeliks 7" nutidisplei, universaalne paberisahtel 500 lehele A5 kuni A3 formaadis ja külgsöödualus 100 lehele, paber 52-216 g/m2, resolutsioon skaneerimisel, printimisel ja kopeerimisel 600x600 dpi, mälu 2 GB, printerikeeled PCL5e / 6, PostSkript 3, Wifi ja Gigabit Ethernet, USB 2.0, skaneeritud failide formaadid PDF/TIFF/JPEG.\nVõimalik lisada: 500 lehte paberikassett või 2x500 lehte paberikassetid, lisa väljastusteriiul, "NFC Card Reader".\nRicoh MP-2555SP / 3055SP / 3555SP\nA3 formaadi koopiamasin, võrguprinter, värviline võrguskanner, "scan to e-mail", dokumendiserver, USB ja SD mäludele skaneerimine ja mäludelt printimine, faks (lisana).\nKiirus vastavalt mudelile 25 / 30 / 35 lk./min., automaatne kahepoolne kopeerimine / printimine / skaneerimine, automaatne originaalide söötur, elektrooniline ja pöörav sorteerimine, juhtpaneeliks 10,1" värviline nutidisplei, zoom 25-400%, resolutsioon printimisel kuni 1200x1200 dpi, mälu 2 GB ja kõvaketas 320 GB, Gigabit Ethernet 1000/100/10 Base-T ja USB 2.0 port, printerikeeled PCL5e/PCL6/PDF Direct emulatsioon, PS3 emulatsioon, skaneeritud failide formaadid PDF / High Compression PDF / TIFF / JPEG, baasmasinas 2 paberikassetti 550 + 550 lehte A5-A3 formaadile, 100 lehele otsesöödualus. Maksimaalne võimalik paberivaru 4700 lehte. Paber 52 kuni 300 g/m2.\nVõimalik lisada paberikassette mahuga 1x550 / 2x550 / 2000 lehte ja külgpaberisalv 1500 lehte, erineva klammerdava viimistleja mudelid, WiFi liides, faksimoodul.\nRicoh MP-4055SP / 5055SP / 6055SP\nKiirus vastavalt mudelile 40 / 50 / 60 lk./min., automaatne kahepoolne kopeerimine / printimine / skaneerimine, automaatne originaalide söötur, elektrooniline ja pöörav sorteerimine, juhtpaneeliks 10,1" värviline nutidisplei, zoom 25-400%, resolutsioon printimisel kuni 1200x1200 dpi, mälu 2 GB ja kõvaketas 320 GB, Gigabit Ethernet 1000/100/10 Base-T ja USB 2.0 port, printerikeeled PCL5e/PCL6/PDF Direct emulatsioon, PS3 emulatsioon, skaneeritud failide formaadid PDF / High Compression PDF / TIFF / JPEG, baasmasinas 2 paberikassetti 550 + 550 lehte A5-A3 formaadile, 100 lehele otsesöödualus. Maksimaalne võimalik paberivaru 4700 lehte. Paber 52 kuni 300 g/m2.\nRicoh MP-6503SP / 7503SP / 9003SP\nKiirus vastavalt 65 / 75 / 90 lk./min, automaatsed kahepoolsed funktsioonid, automaatne originaalide söötur loeb originaali mõlemalt küljelt korraga, suur paberivaru - kassettide kogumaht 8300 lehte, paber 52-300 g/m2, resolutsioon skaneerimisel 600 dpi printimisel 1200 dpi, juhtpaneeliks suur värviline nutidisplei, mälu 2 GB ja kõvaketas 320 GB, printerikeeled PCL5e/PCL6/PDF Direct, skaneeritud failide formaadid PDF/High Compression PDF/TIFF/JPEGi.\nVõimalik lisada internetiliides, faksimoodul, mitmesugused erinevad viimistlejad, 9 riiuliga "mailbox", PostScript 3 moodul.


Butterfly Trailblazer: intervjuu Cerro Peloni esimese naisjuhendiga 2019 | lifeforaforest\nButterfly Trailblazer: intervjuu Cerro Peloni esimese naisjuhendiga\nPole tavaline, et naised tegutsevad giididena El Rosario ja Sierra Chincua monarhide liblikate pühapaikades. Nendel saitidel saavad tööõiguse osta kõik, kes on seotud ejiditarioga (nende kogukonna liikmed, kelle maadel on nende nimi). Cerro Pelónis on töökorraldus samaaegselt kaasavam ja diskrimineerivam. Liblikaturismis saab töötada iga mees, kes täidab üldkasuliku töö ülesandeid; nad ei pea seda õigust oma vanematelt ostma. Kuid kuna naiste ühiskondlikku tööd sellisena ei tunnustata, on seal harva näha naisi töötamas. St kuni mu õde Anayeli Moreno hakkas meie ökoturismiäri ekskursioone juhendama. Sel hooajal viis ta inimesi peaaegu iga päev Cerro Pelónis asuvat monarhi kolooniat vaatama. Hiljuti sattusin tema juurde ja küsisin temalt elu kohta kui Cerro Pelóni esimene tüdrukutejuht.\nMiks otsustasite ülikooli õppima asudes turismi õppima minna?\nOlen terve elu armastanud liblikaid. Mu isa oli metsavaht, nii et ta hoolitses nende eest alati seal. Meie pere käiks neid mitu korda hooajal vaatamas. Ma ütlen inimestele, et nägin neid esimest korda, kui mul oli ikka ema kõht.\nKui ma suureks kasvasin, nägin neid suuri ekskursioonibusse päevaks Macherosse tulemas ja nad tõid giidid kaasa Mehhikosse või Moreliasse. Ma nägin, kuidas need giidid rääkisid turistidele inglise keelt ja ma ei teadnud, mida nad räägivad. Ja siis tuleksid need turismigrupid mu ema restorani sööma ja meil oli tõesti vaja tõlki. Arvasin, et kui õpiksin turismi, siis saaksin õppida inglise keelt.\nAsusin kolm aastat tagasi oma pereettevõttes JM Butterfly B&B giidina tööle osalise tööajaga ja seejärel kaks aastat tagasi pärast täiskoormust täiskohaga. Armastan olla giid, sest see tähendab, et iga päev võin liblikaid vaadata. Ma ei väsi neid nähes kunagi. Mulle meeldib ka minu töö, sest kohtun alati uute inimestega ja õppin neilt uusi asju. Mõnikord on see siiski suur vastutus, näiteks hoolitsedes selle eest, et inimesed ei kukuks, või hoolitsedes nende eest, kui nad saavad kõrgusehaiguse.\nMis on teie lemmik pühakoda?\nOlen juhatanud inimesi kõigisse liblikate pühapaikadesse, kuid tunnen end seal külastajana palju rohkem. Ja seal on nii palju külastajaid - ma tunnen tõelist survet olla nii paljude inimeste ümber. Mulle tundub, et Cerro Pelón on minu kodu. See on uhkem ja rahulikum, inimesi on vähem ja liblikate juures saate kauem viibida. Liblikate nägemine teeb mind alati õnnelikuks. Kuidas sa ütled mulle da alegria?\nSee pakub teile rõõmu.\nÕige - kui olen liblikatega üleval, pole probleeme, seal on ainult liblikad.\nMeie elu on viimase viie aasta jooksul palju muutunud, meie ökoturismiäri on kiiresti kasvanud. Minu jaoks on viimase kahe aasta jooksul asjad rohkem muutunud, sest nüüd saan ma inglise keeles rohkem aru ja räägin seda. Ja ma saan reisida väljaspool hooaega ja rääkida inimestele liblikatest.\nKus teile on meeldinud külastada?\nMulle meeldis Pittsburghis käia, ma arvan, et kuna mulle meeldisid sealsed mäed, tundus see pigem koduna. Kuigi mulle ei meeldi suured linnad, oli New Yorgi ja Washingtoni nägemine DC-s huvitav.\nMillised teile meeldisid, kui esitlesite ettekandeid?\nMulle väga meeldis Darlene'iga (Burgess) Kanadas Point Pelee's ettekannet teha, sest me tegime koostööd ja ma teadsin, et kui ma unustan midagi olulist, mainib ta seda. Mulle meeldis ka see, kui sain Virginias koolinoortele ettekande hispaania keeles esitada, ehkki olin pisut närvis, et räägime teist hispaania keelt, sest enamik neist olid pärit Salvadorist, mitte Mehhikost. Ja väga tore oli ka Iowas ettekandeid pidada, sest kohtasin nii palju inimesi, kes olid sealse monarhi kaitse kirglikud.\nMillest sa oma ettekannetes räägid?\nMis tunne on suurest perest üles kasvada [Ana on kaheksas laps kümnest]. Kuidas inimesed arvasid, et monarhid on surnute hinged, sest nad tulid surnute päeval alati meie juurde tagasi. Ja ma räägin ka siin Mehhikos metsade kaitse tähtsusest ning tööst, mida mu isa ja nüüd mu vend Pato metsamehena teeb. Tänu metsikutele on meie mets palju paremas korras kui teised pühapaigad. Ja kui ma peaksin seda nüüd tegema, siis räägiksin meie uuest projektist, mittetulundusühingust Butterflies & heidän People, kus me oleme suutnud Cerro Pelóni hooldamiseks palgata veelgi rohkem kohalikke inimesi.\nKuidas olete näinud siin Macheros turismi muutust?\nTegelikult oli meil kombeks saada rohkem külastajaid, neid tõeliselt suuri gruppe bussidesse, kuid nad tulid kohale alles veebruari kuus. Toona olid söögi- ja suveniirikioskid, mille inimesed pühakoja sissepääsu juurde üles sättisid. Kuid 2010. aasta paiku hakkasid inimesed muretsema turvalisuse pärast ja rühmad ei tulnud siia enam. Pärast seda, kui mu vend ja tema naine oma ettevõtte asutasid, ei saa me endiselt suuri rühmi nagu vanasti, vaid nüüd saame rohkem liblikas külastajaid kogu liblikahooajal, mitte ainult veebruaris. Ja nüüd on Cerro Pelóni ingliskeelsed giidid tegelikult meie kogukonnast, nagu mina ja (mu vend) Joel.\nKuidas oleks olla esimene naissoost giid?\nTunnen end selles suhtes hästi, sest arvan, et olen eeskuju. Nüüd on nad teised Macherose liblikaturismis töötavad naised. Mu nõod Jenny ja Valeria hakkasid oma pere hobuseid Cerro Pelónist üles vedama. Ja ma arvan, et meid on tulevikus veelgi.\nAinulaadne juhend taskukohase ja ebatavalise reisimise jaoksReisijuht: BelizeChatboti kasutamise oma reisibüroos peamised eelisedKõrgmäestiku trekk Kedarkanthasse: programmi Esimene taimer juhend esimesest taimeristHilltop Hamlets mägitornide all: Annapurna baaslaagri radade tundmine


Tutvustus . Meie põhitegevusalaks on köögi-, esiku- (lükandustega kapid) ja vannitoamööbli projekteerimine, müük ja paigaldus. Oleme klientidele olnud abiks juba aastast 1994.\nIntegreeritav köögitehnika - ON24 Sisustuskaubamaja\nVäiksem köögimööbel, mis tagab pere igapäeva vajadused. Mööblisse on paigutatud kõik köögis vajaminev integreeritav köögitehnika. Kõrgsurve laminaadist tööpind jätab sarnase välimuse puidust põrandaga. Kapiuksed, mis on värvitud kõrgläikevärviga on käepidemevabad ja hea kasutada.\nImages of Integreeritav Köögimööbel\nAvaleht - E-Lux\nGaleriist leiad meie tehtud köögid. Oma lemmikuid valides pööra tähelepanu materjali valikule ustel, töötasapindadel ja tagaseinal. Uuri, kas tehnika on integreeritud kappidese ja milline on …\nIntegreeritav ahi Hansa SJ-190911 Integreeritav elektriahi • energiaklass A • tarbitav võimsus: 2900 W • grilli võimsus: 2000 W • ahju maht 65 L • 8 programmi • kergesti puhastatav ahju sisemus • retseptid ukse siseküljel • auruga puhastus • kolmekordse klaasiga ahjuuks • LED-ekraan • Loe edasi Hind 230,98 Püsikliendile hind kuni 219,43 Soodushind kehtib\nmustlaik apollo hiiumaa


Graanul Investi pelletid uurimise all - Äripäev\nGraanul Investi pelletid uurimise all\n22. juuni 2009, 12:06\nViktoria Lummo 22. juuni 2009, 12:06\nBaltimaade suurima saepurugraanuli tootja\nAS Graanul Investi Leedu tütarettevõtte pelletite osas on\nItaalias algatatud uurimine, kuna kahtlustatakse, et imporditud pelletid\nületasid lubatud radioktiivsed näitajad.\nEestimaisel kapitalil põhineva Graanul Investi juhatuse esimees ja üks omanik Raul Kirjanen ütles, et saadud info Itaaliast on paraku veel väga segane. "Teada on see, et Graanul Investi 100%-ne tütarettevõtte UAB Graanul Investi pelletite Itaalia maaletooja kohta on algatatud Itaalias uurimine, mis puudutab väidetavat pelletite lubatud radioaktiivusnäitajate ületamist," lisas Kirjanen. Tema sõnul aga samas esimesed ametlikud testid ei ole neid väiteid kinnitanud ja on kinnitatud, et Leedus toodetud pelletid on tervisele ja keskkonnale ohutud.\nRaul Kirjanen kinnitas, et kõikides ettevõttele kuuluvates tehastes toodetud puidugraanulid ehk pelletid on ohutud ja ei sisalda ohtliku radioaktiivsust, mis ületaks tavalist looduses esinevat fooni. "Pelleteid toodame ainult kõrge kvaliteediga ja kontrollitud toorainest: põhiliselt kohalikust puidust ja saeveskite jäätmetest," märkis Kirjanen. "Kinnitame, et meie poolt toodetud pelletid on vastavuses kõrgeimate kvaliteedinõuetega ning teiste tervise- ja ohutusnõuetega."\nUAB Graanul Invest jälgib pidevalt kasutatavat toorainet ning saastunud tooraine kasutamine on välistatud, märkis Kirjanen ja lisas, et UAB Graanul Investis toodetud pelletitele ja kasutavatele tehnoloogilistele protsessidele ja seadmetele on omistatud Euroopa kõrgeim kvaliteedistandard.\nUAB Graanul Invest on tellinud peale kahtlustuste ilmsiks tulekut Leedu radiatsioonikaitse keskuselt sertifitseeritud analüüsi, mis on tänaseks kinnitanud, et UAB Graanul Investis toodetud pelletitel puudub ohtlik radioaktiivsus. "Samuti puudub radioaktiivsus ettevõtte tehase hoonestes, tooraines, toodangus ja puuduvad ka jäljed, et tehase territooriumil oleks kunagi olnud midagi, mis võiks olla saastatud." mainis Kirjanen. "Samuti on meile teada olevalt kõik kontrolltestid, mis on tänaseks Itaalias tehtud kinnitanud, et pelletitega on kõik korras ja nad vastavad normidele."\nKirjaneni sõnul teeb UAB Graanul Invest koostööd Itaalia ametivõimudega, et lahendada segadus, mis on tekkinud ning leida võimalik süüdlane, kes on ebaõige informatsiooniga tekitanud paanikat ja kahjustanud ettevõtte mainet.\nAS Graanul Invest toodab aastas 450 000 tonni pelleteid ning on üks maailma suuremaid pelletitootjaid.\n16. oktoober 2009, 15:32\n16. October 2009, 15:47