Efektivn_preparaadid aju sulgemiseks - Arütmia 2020\nTserebraalsete anumate aneurüsm on väga ohtlik haigus, mis ei jää ilma jälgi.\nSelline haigus on surma ja puude osas üks esimesi.\nSeepärast on oluline teada, millised on ajuveresoonte laienemise sümptomid, kuidas see põhjustab sellist haigust ja millised peaksid olema sellised meetmed.\nAneurüsm on paisumisega seotud nähtus konkreetses laeva punktis, millel on patoloogiline iseloom. See on omamoodi paisuv sein. Selline probleem võib olla kaasasündinud või omandatud.\nTuleb mõista, et laienemine viib laeva hõrenemiseni selles kohas, mis suurendab rebenemise ohtu. Ja intrakraniaalne hemorraagia on eluks väga ohtlik.\nSõltumata põhjusest tekib aneurüsm alati vaskulaarse seinte struktuuri rikkumise tõttu. Kahjulike tegurite mõju vähendab elastsust järk-järgult. Laienemise ilmnemiseks tuleb kombineerida järgmisi tegureid:\nkeskmise korpuse lihaskiudude struktuuri muutus\nsisekihi elastsuse hävitamine\nväliskesta vastupidavuse vähendamine\nKõik see viib sisemise surve tõusuni, mida süvendab veelgi verevoolu kohalike keerdude mõju.\nAneurüsm võib absoluutselt esineda aju mis tahes osas. Kui selline nähtus on tekkinud elundi kaugemates piirkondades, siis on see sageli mõnevõrra väiksem kui need, mis lähevad lähedale. Kuid samal ajal on purunemise sagedus suurem.\nKaasaegses meditsiinis ei ole nad jõudnud ühisele arvamusele ajuveresoonte laienemise ilmnemise põhjuste kohta. Sageli on see keha mõjutanud mitmeid tegureid. On kaks rühma:\nKaasasündinud tegurid. Isegi embrüonaalse arengu staadiumis on aju moodustumise ajal lootele häiritud sidekiudude struktuur. Seega tekivad arteriovenoossete anastomoosid suurte arterite ja veenide vahel. Kuigi selle patoloogia ultraheli ei ole kunagi olnud võimalik avastada. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka muud vereringesüsteemi haigused, mis mõjutavad seina elastsust negatiivselt.\nOmandatud tegurid. Seda tüüpi aneurüsm tekib sise- või välise kokkupuute tõttu. Sellised hetked hõlmavad veresoonte haigusi, mis põhjustavad koe degeneratsiooni ja sidekoe struktuuri, hüpertooniat ja nakkust.\nTserebraalsete anumatega seotud probleeme võib põhjustada järgmised konkreetsed põhjused:\nGeneetiline anomaalia. Aneurüsmi välimus on tingitud kahjustatud kollageenide tootmisest ja ebanormaalne struktuur suurendab defekti tekkimise ohtu. See tähendab, et kõik mehaanilised pinged mõjutavad rohkem kui tavalises olukorras.\nAordi koartatsioon. Selline haigus on geneetiline ja on arterite vineerimine. Sellel haigusel on sageli kaasasündinud keskmised defektid. On teatud haiguste kategooria, mis suurendab ekspansiooni tekkimise ohtu:\nneurofibromatoos ja tuberkuloosne skleroos\nkollageeni tüüpi 3 sünteesi probleemid\nautosoomne domineeriv kaasasündinud polütsüstiline neeruhaigus\nArteriaalne hüpertensioon. Sellisel juhul on patsiendi vererõhk küllalt kõrge (süstoolse tüübist 140 mm ja diastoolsele 90 mm). Kui inimene ei võta ravimeid, võib see põhjustada mitte ainult vaskulaarsüsteemi probleeme, vaid ka siseorganeid. Sageli esineb seda haigust kombinatsioonis ateroskleroosiga. Sellises olukorras on vereringeelundite seintel ladestunud lipiidsete ainete kogunemine ja see pole mitte ainult ohtlik aneurüsmi purunemise, vaid ka südameataktsiooni, isheemilise või hemorraagilise insuldi potentsiaalse ohu tõttu. Ateroskleroosi iseloomustab naastude moodustumine ja need võivad omakorda ummistada vaskulaarseid lünki. Seega avaldab verevool suurenenud koormust, mille tõttu seinad peavad tahtmatult venitada.\nInfektsioonid. See probleem on kaasasündinud (kui mikroorganismid on jõudnud lapse juurde ema platsenta kaudu) või esinevad elu jooksul. Selline olukord tuleneb asjaolust, et põletik tekib alati infektsioonihetkel. Siin hakkab keha tootma spetsiaalseid kehasid, mis peavad võitlema põletikku. Kuid tõsiasi, et see viib teatud muutused veresoonte seinte struktuuris. Lõppenud bakterid põhjustavad jäätmete vabanemise tõttu seinte hajutatut perkolatsiooni. Sellised "jäätmed" on laevadele väga kahjulikud. Selle tõttu on pind väga hõre.\nNakkushaigused võivad põhjustada aneurüsmi:\nbakteriaalne endokardiit - aneurüsm mõjutab kaugemaid okske, mille tõttu ventiili südame seade on järk-järgult kahjustatud\nseened - infektsioon mõjutab kõiki veresoonte ahelaid, kuid lõpuks jõuab ajule\nmeningiit - haigus algab meninges, kust ained lähevad veresoonde\nPeaaegu vigastatud. Mis tahes mehaaniline toime viib tserebraalsete anumate kokkupuutesse poolkuu dendriidi otsa.\nGM-laevade aneurüsmi diagnoosimine\nTrauma provotseerib kihistatud aneurüsmi.\nKuid ei ole väljaulatuvat otsa, selle asemel vere lekib läbi koreiidmembraanide.\nSelle tulemuseks olev õõnsus viib järk-järgult kleepumiseni ja selle tulemuseks olevad "tühjad" avaldavad survet lähedalasuvatele närvidele ja kudedele.\nSõltumata veresoonte laienemise põhjustest peab patsient kiiresti reageerima nende seisundile.\nVarasem arstiabi osutatakse, seda vähem tagajärjed haigus toob.\nKahjuks hakkab ajulabade laienemise ilmingu algust, kui sein on juba purustunud. Loomulikult on sellist riiki mõningaid märke, kuid neid on nii vähe väljendatud, et enamik inimesi lihtsalt ei pööra neile tähelepanu. Ja see on peamine viga, mis viib kuritegudele.\nKui aneurüsm on piisavalt suur, siis "tunne" on mõnevõrra lihtsam. Ja manifestatsioonid võivad olla:\nnägemishäired - osaline või täielik kadu, sõltuvalt nägemisnärvi lähedusest\npatsient hakkab nägemist nägema\nkrambid - tekitatud aneurüsmidega läbimõõduga 25 mm\npeavalud - peavalu peal on pigistustunne ja see on lokaliseeritud silmade taga, on pulseeriv tegelane\npearinglus, iiveldus, oksendamine ja teadvusekaotus\nprobleemid mälu, tundlikkus, kõne - selged sümptomid\nilmnevad igasugused halvatus\npõletav juhtivus kaela, pea ja teiste ülemiste kehaosade juures\non ülemise silmalau tahtmatu väljajätmine\nkuulmist saab vähendada või tinnitus võib tekkida, kuni kuulmis hallutsinatsioonideni\nSõltuvalt eendu tüübist ja selle skaalast võivad märgid mõnevõrra erineda.\nEnne pisarate laiendamist on sümptomeid:\nvalu tekib silmade taga\non keha liikumise ja koordineerimisega raskusi\näkiline tinnitus ilmub\nüks silma langeb\npeavalu on erinevates osades peavalu\nKui tekib häiriv tunne, on parem kvalifitseeritud abi kindlustada ja otsida.\nVaskulaarne laienemine lastel\nKahjuks on aju vaskulaarse dilatatsiooni sümptomid lastel nii tavalised kui täiskasvanutel. See on sageli geneetiline hetk.\nkaasasündinud pahaloomuline kasvu ajus\nmis on tingitud nakkushaigusest, mis põhjustas veresoonkonna süsteemi patoloogia arengut\nsüdame-veresoonkonna kaasasündinud haigustes\nAjuveresoonte paisumise kindlakstegemiseks lapsel tuleb pöörata tähelepanu sellistele näitajatele:\npeavalu, millega sageli kaasneb peapööritus;\nei ole teie vanuselt arenguga kooskõlas\nKui beebil on nägemishäired, peatub see teiste seas sidumiseks, peavalu kaebab, siis on need otsesed sümptomid aneurüsmi varane rebend. Selline olukord võib isegi viia koma.\nÕigeaegne reageerimine võimaldab teil verejooksu kiiresti kõrvaldada ja seega vähendada komplikatsioonide riski.\nKui ilmnevad märgid on sarnased aneurüsmi sümptomitega, siis on vaja diagnoosi selgitada. Sellisel juhul viib spetsialist (neuroloog) uuringu ja suunab patsiendi läbivaatamiseks.\nRiistvara diagnostika hõlmab järgmisi punkte:\nRöntgenograafia ja tomograafia - kuigi selline kontroll ei anna alati 100% teavet\nRöntgenkiirgus - konstrueeritud, et tuvastada põletatud pikendusi\nArvutatav ja magnetresonantstomograafia on kõige täpsem diagnoos, mis võimaldab mitte ainult laienemise esinemist, vaid ka verevoolu analüüsimist\nelektroentsefalograafia - tüüp 1 ja 2 võimaldavad töötamist, tüüp 3 - operatsioon ei ole soovitatav, tüüp 4 - käitumine on vastuvõetav, kui patsiendi elu on otseselt ohustatud\nAngiograafiline diagnostika - ekraanil kuvatakse 2D ja 3D-kujutis, mille tõttu spetsialist saab usaldusväärselt määrata pikenduse punkti, selle suuruse ja tüübi\nVajadusel võib patsiendile ette anda lumbaoksiline punktsioon. Selline menetlus on riistvara kontrollimise alternatiiv. See määrab hemorraagia olemasolu ajus.\nPõhjalik diagnoos võimaldab teil tervet pilti tervikuna vaadelda ja valida sobiva ravi.\nVaatamata farmakoloogia arengule on kõige tõhusam meetod veresoonte laienemisega tegelemiseks operatsioon. Ravimid aitavad stabiliseerida protsessi nii, et see ei parane ja kõrvaldab sümptomid. Kahjuks pole ravimeid laienemist. Nad ainult aitavad vältida selle purunemist.\nSeina kumeruse asemel on alati moodustatud teatud õõnsus, mistõttu on kirurgiline sekkumine suunatud selle eraldamisele. Sellised meetmed aitavad kaasa laevade normaalse verevoolu taastamisele. Sõltuvalt olukorrast võib kasutada järgmisi toimingutüüpe:\nCraniotoomia ja lõikamine. Siin teostab kirurg lõpus kolju ja paigaldab selle spetsiaalse metallklambri kohale, kus laienemine algab. Seega tekib õõnsuse nekroos loomulikult ja selle asemel läheb hiljem sidekoe. BUT! Selline käitamine toimub ainult nende laevade puhul, mis ei asu tähtsate eluliste keskuste läheduses. Vigastuste tõenäosus on liiga suur.\nEndovaskulaarne kirurgia. Selleks, et pääseda vereringesse, sisestatakse keha suure laeva kaudu spetsiaalne kateeter. Kui see laieneb, ulatub metallist spiraal oma otsast välja, mis viib aneurüsmi täieliku täitmisega õõnsuse blokeerimise ja surma. Erinevalt esimesest operatsioonitüübist võib see kirurg saavutada peaaegu igas ajuosas, isegi kui see vahe on juba toimunud. Sellepärast on endovaskulaarne operatsioon kirurgide hulgas nii populaarne.\nArengu esmastel etappidel võib arst kasutada konservatiivset ravi:\nvaluvaigistajad, antikonvulsandid ja antiemeetikumid\nKaltsiumikanali blokaatorid on ette nähtud vereringesüsteemi veresoonte stabiliseerimiseks ja spasmide vältimiseks.\nSeoses traditsiooniliste ajuveresoonte laienemise sümptomite ravimisega on kõik arsti otsustada.\nAneurüsm ei kao kunagi ilma jälgi - patsiendil võib olla füüsiline ebamugavustunne (peavalu, kontsentratsiooni langus, teadvusekaotus jne) või psühholoogilised häired (ärrituvus, meeleolu kõikumine jne).\nSeepärast aitavad retseptid ainult inimese tugevuse toetamiseks ja mõningate ilmingute leevendamiseks (peavalu, pearinglus jne) ning kui te neid esialgses etapis kasutate, siis vähendavad nad rebenemise ohtu. Kuid nad ei suuda teraapia laienemist ravida. Seejärel aitab kirurgiliselt aneurüsmi lõikamine.\nIgasugust haigust on lihtsam vältida kui arstide ringi ja abi otsida. Sama kehtib ka aneurüsmi kohta. Selle haiguse vältimiseks tuleb silmas pidada järgmisi asju:\närge jätke tähelepanuta aktiivset elustiili, sest sellisel juhul vaskulaarsüsteem on alati heas vormis\nIga kuue kuu tagant kontrollige ennast vaskulaarhaiguste eest ja võta asjakohaseid meetmeid nende kõrvaldamiseks õigeaegselt.\nkui on vajadus võtta hormonaalseid ravimeid, järgige täpselt annust ja ravi kestust (eriti naiste puhul)\nproovige minna stressi oma elus\nloobuma sigarettidest ja alkoholist\nSellised meetmed vähendavad märkimisväärselt ajuveresuse riski.\nKui diagnoos on veel tehtud, siis on oluline järgida järgmisi meetmeid:\nregulaarselt mõõta oma survet\nkontrollida veres kolesterooli\narendada endale dieeti, kus rasvhapete ja praetud toidud jäetakse välja\nvahelduv tööülesanne koos puhkusega, et vältida ülemäärast tööd\nkonsulteerige oma arstiga vitamiinide komplekside võtmise arvelt\nelus kahjulikud tegurid - stress, alkohol, suitsetamine.\nEnesehooldamine pole veel kellelegi kasu saanud. Seega, kui on kahtlusi, on parem minna haiglasse ja seal läbida täielik kontroll. Ainult arst saab saadud tulemuste põhjal diagnoosida ja määrata sobivat ravi.\nLisainfo tserebraalse aneurüsmuse kohta leiate video "Kõige tähtsamast" programmist:\nKuidas aju laene laiendada? Seda küsimust küsivad inimesed, kes seisavad silmitsi vasokonstriktsiooni ebameeldivate sümptomitega. Nende hulka kuuluvad peapööritus, peavalu, tugevus kadu, silmade tumedus, tinnitus ja vähenenud jõudlus. Sellised tingimused raskendavad patsiendi elu, nii et peate nendega toime tulema, täpsemalt nende põhjusega.\nVere veresoonte laiendamine võib olla erinev. Loomulikult ei saa te seda üksinda teha. Kindlasti minema arsti juurde ja diagnoosida. Ta määrab ravi. Ka temaga saate arutada populaarseid ravimeetodeid.\nOluline on mõista, miks võib tekkida aju veresoonte ahenemine. Verearterid muutuvad rabedaks, rabemaks, kaotavad elastsuse ja kitsendavad mitte ainult. See võib olla vastus sagedasele stressile, kohutavale elutempole, haigusele ja kvaliteetsetele jalutuskünnistele värskes õhus.\nOlulist rolli mängivad kolesterooli laigud. Nad ilmuvad veresoonte seintesse halva harjumuse, kehalise tegevuse puudumise ja ebaõige toitumise tõttu. Selleks, et vähendada aju veresoonte, näiteks insuldi, vähenemise ohtu, on vaja teie elus olulisi muudatusi teha.\nDeep nina hingamine. Selline lihtne meetod võib algselt parandada hapniku varustamist ajusse.\nTehke spetsiaalset võimlemist. Selle eesmärk peaks olema veresoonte tugevdamine ja laiendamine. Järgmised harjutused suurendavad veresoole aju: kallutades pea alla, näiteks seisab õla labad, pea ja küünarnukid, tõsta jalad lamamisasendisse täisnurga all. Kui vastunäidustusi ei ole, saate teha harjutusi, mis nõuavad pea peaasendit järsult, võib torso pöördeid ja kallutada edasi-tagasi. Flip-flops ja pöördetel on laevadel head mõju. Kasulik on tantsida. Kasutades vereteenuseid, peate füüsilist tegevust järk-järgult suurendama.\nMadala kalorsusega toitumine. On vaja piirata loomsete rasvade, kondiitritoodete ja alkoholi tarbimist. Peale selle peate lõpetama dosalivat'i toidu lisamise. Kasulik on võtta vitamiinide kompleksid, mis sisaldavad vitamiine B6, PP ja askorbiinhapet.\nSagedased jalutuskäigud värskes õhus. Võite ühendada jalutuskäikud spordiga.\nKaalu normaliseerimine. See aitab nii dieeti kui kehalist aktiivsust.\nNeed lihtsad meetmed aitavad parandada veresoonte seisundit.\nMuidugi, kui kitsendus on suur ja seda saab diagnoosimise tagajärjel kindlaks teha, ei ole elustiili muutus piisav meede, kuid see on igal juhul vajalik. Muudel viisidel ei ole soovitud mõju, kui elustiil on sama.\nPaljudel juhtudel pöörduvad patsiendid arsti poole, kui aju anumad muutuvad liiga kitsaks. Sellisel juhul peate nõustuma teatud ravimite kasutamisega. Neid on võimatu endale kirjutada, vastasel korral võivad tekkida tüsistused. Mõtle mitu rühma ravimeid, mis on ette nähtud aju laevade kitsendamiseks.\nKaltsiumi antagonistid. Selle grupi ravimid on lõõgastav toime arteritele. Veenide toon peaaegu ei muutu. Verejooks muutub tugevamaks ja hapnikuga rikkalik vere siseneb ajju. Kaltsiumi antagonistide rühmas on ravimeid, mis toimivad spetsiifiliselt aju veresoonte vastu ja millel ei ole peaaegu mingit mõju teistele veresoontele. Nende seas võib eristada tsinnariisi ja nimodipiini.\nTaimealkaloidide baasil valmistatud preparaadid. Selliseid ravimeid on kaht tüüpi.\nVinca-põhised ravimid. See aias asuv taim avaldab väga head kasu aju ringlusse. See on spasmolüütikum, mis lõõgastab veresooni. Lisaks sellele mõjutab periwinkle alkaloid hästi ainevahetust ajukudedes.\nRavimid ginkgo biloba. Kasutades ginkgo preparaate, saate leevendada veresoonte spasme, muutusi vereringes ja parandada mikrotsirkulatsiooni. Ravimil on antioksüdantsed omadused, nii vabad radikaalid hävitatakse ja veresoonte seinad tugevdatakse.\nNikotiinhappe derivaadid. Nende ravimite kasutamise kaudu võib veri vähendada halva kolesterooli taset, mis on hoitud veresoonte seintel. Samuti tugevdavad need ravimid veresoonte seinu.\nNarkootikumid, mis tugevdavad vaskulaarset seina. Selliste ravimite kasutamisel võite säilitada nende elastsuse, aktiveerida ainevahetusprotsesse ja mõjutada kapillaaride läbilaskvust. Nii on ka vitamiinid. Samuti on vaja võtta mikroelemente. Hea kapillaarse funktsiooni jaoks on vajalik element P, mis toimib tugevamalt koos antioksüdantsete omadustega C-vitamiiniga. Väga kasulik seleeni, räni ja kaltsiumi laevadel.\nHomöopaatilised ravimid. Nendes sisalduvate raviainete madala kontsentratsiooni tõttu viiakse energiainformatsiooni omadused inimese kehasse.\nRahvaparandusvahendite kasutamine on õigustatud ainult siis, kui läbi viia põhjalik uurimine ja vastunäidustusi pole. Anname näiteid mõnest viisist ja traditsioonilisest meditsiinist.\nKüüslauk. Ühe pead tuleb jahvatada puhastatud kujul ja sõtkuda, seejärel valada ühe klaasi taimeõli ja panna see üheks ööks külmas kohas. Hommikul segage segu uuesti, eraldage tl eraldi plaat ja lisage nii palju sidrunimahla. Võtke see kompositsioon 30 minutit enne sööki kolm korda päevas. Ravi kestus on 3 kuud.\nKartuli viljad. Kakskümmend grammi tuleb valada klaasi keeva veega ja küpseta vähese kuumusega viis minutit. Kui puljong omandab toatemperatuuri, võib seda tarbida 20 minutit enne sööki supilusikatäit mitu korda päevas. Puuviljade asemel võite kasutada vilksapuu lilli, vaid peaksite neid hakkima ja võtma ühe supilusikatäis klaasi keedetud veest.\nKummel, niiskus, kasepungad, naistepuna, immortal. Kõik need koostisosad tuleb võtta võrdsetes osades, nii et kogu maht oleks üks supilusikatäis. Segu tuleks valada keeva veega pool liitrit. Seejärel tuleb suletud anumas sellist segu infundeerida 30 minutit. Selle asemel võite selle küpsetada veevanni umbes kümme minutit. Siis tuleb kompositsioonist jahtuda, pingutada ja lisada supilusikatäis meest. Üks osa juua kohe ja teine enne hommikusööki.\nHea tuju, tähelepanelikkus ja korrektsus aitab kiiresti veresooni laiendada ja vältida tõsiseid tüsistusi!\nTänapäeva meditsiinis peetakse ajuveresoonte laienemist (aneurüsm) väga ohtlikuks haiguseks. Haiguse peamine omadus on see, et see ei saa läbida ilma jälgi. Praegu peetakse seda probleemi arvukate surmajuhtumite ja puude peamiseks põhjuseks.\nSeega vähimatki kahtluse korral on parem otsida kvalifitseeritud abi spetsialistilt, kes ei saa mitte ainult kindlaks teha sümptomite põhjal diagnoosi, vaid ka välja selgitada selle patoloogia arengu põhjused.\nAjuümbruse laienemine seisneb nende seinte väljaulatamises. Patoloogia võib olla nii kaasasündinud kui omandatud. Aneurüsmi esinemine toob kaasa asjaolu, et anum muutub õhemaks, mille tulemusena võib see purustada väikseima koormusega.\nSelle lõhega kaasneb tõsine koljusisene hemorraagia, mis on patsiendi elu jaoks äärmiselt ohtlik.\nPeamine põhjus, miks pea artereid saab laiendada, on veresoonte seinte häiritud struktuur.\nElastsuse järkjärguline vähenemine tuleneb järgmiste tegurite olemasolust:\nlihaskiudude modifitseeritud struktuur keskele;\nhävinud anuma seina sisemine kiht;\nseina välimise kere vähenenud resistentsus.\nLisaks põhjustab verevoolu kohalik turbulentsus selle negatiivset mõju, põhjustades sisemise rõhu tugevat tõusu.\nPöörake tähelepanu asjaolule, et aneurüsmid võivad tekkida igas piirkonnas.\nSuuremad lokaliseeritud pikendused on väiksemad kui need, mis ilmuvad lähemale. Sellest hoolimata tekib aneurüsm sagedamini ajukoe kaugemates osades.\nPraegu kaalub meditsiin mitmesuguseid tegureid, mis mõjutavad laienenud veresoonte aju arengut.\nseostunud kiudude struktuuri kahjustamine (esineb embrüos, kui aju on moodustunud ja ilmnevad arteriovenoossed anastomoosid);\nvereringehaigused, millel on seinte elastsusmõju negatiivne mõju.\nvaskulaarsed haigused, millega kaasneb kudede ja sidumiskiu degeneratsioon;\nLisaks ülaltoodud teguritele võib geneetiline ebanormaalne areng põhjustada arterite probleeme. Praeguseks on kõige tavalisemaks põhjuseks aordi koarktatsioon, mis on seotud kollageenide kahjustusega ja veresoonte anomaalse struktuuriga.\nSarnase päritoluga südamepuudulikkus on võrdselt haruldane.\nSeega, kui peanõu laiendid laienevad, võib see näidata järgmiste näitajate olemasolu:\nkollageeni sünteesi kahjustus;\nfibromuskulaarse tüübi süsteemne alaareng;\nautosoomne domineeriv kaasasündinud polütsüstiline neeruhaigus;\nTuleb pöörata tähelepanu asjaolule, et tserebraalse vaskulaarse dilatatsiooni erksad sümptomid ilmnevad juba pärast seina purunemist.\nEnamikul juhtudel on esimesed märgid praktiliselt ekspresseerimata, nii et see patoloogia võib viia negatiivsete tagajärgedeni. Samas on aneurüsmi suur suurus silmapaistvam sümptomatoloogia.\nSellisel juhul võib probleemi näidata järgmised patsiendi tervisehäired:\nnägemiskaotuse osaline või täielik kadumine (see sõltub sellest, kui lähedane aneurüsm on nägemisnärvile);\nvalu, peavalude ja krampide ilmnemine;\npigistuse tunne ühes peaosas (enamikul juhtudel toimub see silmapiiril silma taga ja on pulseeriva iseloomuga);\nLisaks on laienenud ajuannide sümptomiteks erinevad paralüüsi teke (probleemid pea, kaela ja teiste patsiendi kehaosade juhtimisel), ülemise silmalau tahtmatu langemine, kuulmislangus või vastupidi, tinnitus ja isegi hallutsinatsioonid.\nTuleb rõhutada, et sümptomaatiliste ilmingute tunnused sõltuvad otseselt laeva väljaulatuse tüübist ja selle suurusest. Enne lahjendatud arteri rebenemist pearingluses võib patsient kaebada oma keha haldamise, koordinatsiooni, raskete krampide, tinnituse ja iivelduse probleemidega.\nJust seetõttu, et sümptomid on üsna ebamäärased ja võivad viidata mitmele haigusele, on kõige parem otsida kvalifitseeritud abi ja diagnostilist uurimist, mille teostab arst.\nPeaksite tähelepanu pöörama asjaolule, et lapse pea pea laienevatel anumatel ei kaasne ka liiga erksaid või väljendunud sümptomaatilisi ilminguid. Patoloogia esineb praegu nii võrdselt kui täiskasvanud patsiendil ja vastsündinutel. Sellest hoolimata on selle probleemi kõige sagedasem põhjus geneetiline.\nSeega on vastsündinu ajuarterite laienemine seotud kõrge vererõhuga või pahaloomulise massiga, mis võib tekkida nakkusliku päritoluga haiguse tagajärjel.\nMärgid, mida juhis määrab, on järgmised:\nerinevus vanuse ja arengu taseme vahel.\nLisaks võib ajulaela laiendamine vastsündinutel kaasneda visuaalsete probleemidega. Peamine sümptom on see, et vastsündinud seos välismaailmaga ja inimestega on kadunud, mis näitab, et aneurüsm hakkab purunema.\nSelles olukorras on koma täiesti võimalik. Sellepärast peetakse kõige tõhusamaks võitlusviisiks õigeaegset reaktsiooni, milleks on verejooksu kõrvaldamine ja võimalike komplikatsioonide riski vähendamine.\nSelles artiklis esitatud video annab ülevaate spetsialisti läbiviidud uuringust (selle patoloogia puhul kõik protseduurid viivad läbi neuroloog) ja kõik diagnostilised uuringud. Riistvara diagnostika maksumus sõltub peamiselt aneurüsmi asukohast ja teostatud protseduuride arvust. Kohustuslik diagnoos koosneb röntgenikiirest ja tomograafiast, mis võimaldavad tuvastada kivistunud laiendusi.\nMagneetilise resonantsi kujutist, mis võimaldab aneurüsmi ja vereringehäirete diagnoosimist, peetakse tänapäeva meditsiinis mitte vähem informatiivseks ja kõige täpsemaks.\nSeega analüüsitakse verevoolu ja laienemise olemasolu. Vajadusel võib spetsialist määrata elektroentsefalograafia, angiograafia diagnoosi ja nimmepunktsiooni.\nHoolimata erinevate võimaluste olemasolust peetakse kõige tõhusamaks raviks aju vaskulaarseks laienemist kirurgilise sekkumisega. Tänu meditsiinilistele preparaatidele on võimalik saavutada protsessi stabiliseerumist ja peatada selle progresseerumist, kõrvaldada sümptomid.\nLaienemise kaotamine on võimalik ainult kirurgilise sekkumise abil, mis võimaldab vältida purustatud struktuuriga arteri purunemist. Vastasel juhul on patsiendil huvi, mida võtta ajuveresoonte laienemiseks, soovitatav konsulteerida spetsialistiga.\nSuur hulk inimesi, eriti pärast 40 aastat, on sümptomid jäsemete sõrmede tujutuses. Enamasti on sõrmed paremal käel füüsilise koormuse tõttu tuimaks.Kuigi terve inimese normaalne paresteesia ei tohiks olla, tähendab see, et sõrmede tujuvust peetakse ühegi haiguse sümptomiks.\n02Aju aju vaskuliit, sümptomid\n03Lapsel on vere kõrgenenud monotsüüt.\n07Hüpertensioon 1 kraadine\n09Miks silmades ilmnevad verevalumid ilma võitu, diagnoosi, prognoosi


Arutelu:Eestikeelne Vikipeedia – Vikipeedia\nArtiklite jaoks erikeelsetest Vikipeediatest oleks tarvis kategooriat. Kas sobib näiteks: Kategooria:Vikipeediad eri keeltes? iffcool 10. mai 2008, kell 17:51 (UTC)\nPakun nimeks Vikipeediad keeleti. See sobituks paremini seniste kategoorianimetuste põhimõtetega.--Metsavend 10. mai 2008, kell 17:55 (UTC)\nMinu poolest sobib. iffcool 10. mai 2008, kell 18:03 (UTC)\nArvan, et 55 000 sai täis 20. oktoobril. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:05 (UTC)\nKas see nädal on kõik eemal olnud peale minu? Ma jälgisin alati seda arvu juba kuu aega ja ootasid 55 000-det, aga kui see arv kätte tuli, siis mind polnud. Teised ka ei ole seda ära märkinud(või tähele pannud) nädala aja jooksul juba ja me ei teagi kuupäeva enam :( Kasutaja:Rim555 26. oktoober 2008, kell 14:10 (UTC)\nMinu mäletamist mööda tegi Metsavend 55 000. artikli ja mainis seda resümees. Ei olnud meeles siia märkida. Katsun selle üles otsida. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:14 (UTC)\nJah, see oli Amritsar, 18. oktoobril. --Epp 26. oktoober 2008, kell 14:17 (UTC)\nEi, see oli pärast südaööd, 19. oktoobril. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:37 (UTC)\n19. oktoobril kell 00.41. Arvan, et Sul ei ole kellaaeg õigesti seadistatud. Mul on millegipärast mulje, et mul on ta õige. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:39 (UTC)\nMa seadistasin täna kella ümber tõepoolest. Mul millegipärast ise ei läinud. Sinu oma on siis õige. --Epp 26. oktoober 2008, kell 14:41 (UTC)\nKui portaalide nimeruum tehakse, siis kõik portaali lehed kaovad sellest nimeruumist. Selles mõttes on artiklite statistika vale. --Tiuks 26. oktoober 2008, kell 14:29 (UTC)\nSeda muidugi, aga kokkuleppeliselt arvestame praegust süsteemi. Mõni artikkel ju ka lihtsalt kustutatakse ja mõnda olevasolevat ei arvestata, sest seal pole ühtegi linki. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:37 (UTC)\nmiks see statistika "Vaata ka"-s on?--Hendrix 26. oktoober 2008, kell 14:51 (UTC)\nVaata ka all ei pea olema tabelid, vaid link Fransvannese arutelulehele. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:57 (UTC)\nArvatavasti tabeli viga. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:59 (UTC)\n2 Artikli sisu\n3 viki sünnipäeva arutelu\n5 Eestikeelse Vikipeedia väärtus\n7 Tänati Vikipeediat\n8 ilus emakeel\n10 Mõned numbrid\n11 Piinlik artikkel\n13 5 000 000 muudatust\nArtiklite arv[muuda lähteteksti]\nKas neid neid kuupäevi ja pealkirju ei võiks koguda kuskil asjakohasel lehel? Näiteks Vikipeedia:Statistika? Sellesse artiklisse need otseselt ei puutu. Pikne 21. juuni 2015, kell 00:16 (EEST)\nVõiks küll. --Metsavend 30. juuni 2015, kell 19:43 (EEST)\nSelle artiklite arvu loetlemise võiks viia eraldi lehekülje alla, nt Vikipeedia:Artiklite arv. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. veebruar 2018, kell 13:29 (EET)[vasta]\nOn muide selline leht Vikipeedia:Statistika. --Pelmeen10 28. veebruar 2018, kell 14:50 (EET)\nPean kordama. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. mai 2018, kell 09:34 (EEST)[vasta]\nMinu arust on igati ok seda siin teha. Ivo (arutelu) 29. mai 2018, kell 11:20 (EEST)[vasta]\nNeptuuniumi ideega võiks ju päri olla, kui suudaksin mõnda põhjust lugeda. Seni jään nõusse Ivoga. --kanakukk (arutelu) 31. mai 2018, kell 09:42 (EEST).[vasta]\nToetan N. ideed sajaprotsendiliselt. Milleks koormata siinset nii mahukat arutelu? Kui annab hakkida, alati poolt.--Hirvelaid (arutelu) 31. mai 2018, kell 11:04 (EEST)[vasta]\nSee ei koorma siinset lehte grammigi rohkem, kui see koormaks mõnda teist lehekülge. Ning koos igasugu lisamärkustega on see niigi pigem arutelulehekülje materjal (nt kuna artikliloendur annab erinevatele inimestele sageli erinevaid artikleid selleks ümmarguseks numbriks). Ning üldse oleme harjunud, et see on siin. Miks muuta? Ma ei näe ühtegi mõistlikku põhjust? Ivo (arutelu) 31. mai 2018, kell 14:15 (EEST)[vasta]\nArtikli arutelu ei ole mõeldud Vikipeediat puudutva üldstatistika kuvamiseks, vaid konkreetse artikli sisu üle arutlemiseks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. oktoober 2018, kell 17:02 (EEST)[vasta]\nNõus eelkõnelejaga. Andres (arutelu) 5. aprill 2019, kell 11:23 (EEST)[vasta]\nTõstsin artiklite loetelu ja sellega seotud kommentaarid lehele Vikipeedia arutelu:Statistika. --Pikne 7. aprill 2019, kell 13:31 (EEST)[vasta]\nMinu meelest ei paku kõik siin sisalduv entsüklopeedilist huvi. Puudub ka selge struktuur. Andres 21. august 2010, kell 17:59 (EEST)[vasta]\nTahaks seda jälle öelda. Andres 26. detsember 2010, kell 11:23 (EET)[vasta]\nVähemasti struktuur on minu arvates küll vägagi selge. Selle üle, kas kõik siin just entsüklopeedilist huvi pakub, annab alati vaielda, kuid kuskil tuleks see info siiski ära mainida. Ivo 26. detsember 2010, kell 12:06 (EET)[vasta]\nSelleks on Vikipeedia nimeruum. Andres 26. detsember 2010, kell 17:40 (EET)[vasta]\nKa minu meelest on siin asju, mis sellesse artiklisse ei sobi. --Epp 26. detsember 2010, kell 18:44 (EET)[vasta]\nMinu meelest me teeme siin sama, mida me teistele sageli ette heidame. Andres (arutelu) 17. mai 2012, kell 07:10 (EEST)[vasta]\nSee on endiselt aktuaalne. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 13:52 (EEST)[vasta]\nOlgu see pealegi aktuaalne. Kui aga kommentaarid on nii umbmäärased, et pole võimalik aru saada, millest täpselt jutt käib, siis ei ole võimalik sel teemal isegi aru pidada. Rääkimata artikli muutmisest. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 14:34 (EEST)[vasta]\nKuidas nii? Allpool on mitmes kohas sellest konkreetsemalt juttu. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 17:28 (EEST)[vasta]\nMinu meelest pole siin kuskil olnud korralikku kirjeldust selles kohta, mis täpselt on ülearune. On ainult ülimalt umbmäärane jutt, millega sellisel tasandil võib väga lihtsalt mitte nõustuda. Vaata ka nt minu kommentaari 21. juuni 2015, kell 13:01.\nKui siia arutelulehele on tülikas mingeid konkreetseid kommentaare tekitada, siis võta see lehekülg, logi sisse ja kirjuta kommentaarid otse artikli peale. Näide\nLisaks häirib mind sügavalt Epu jutt selle kohta, kuidas siin on mingi kantseliit ja halb stiil. Kasutaja Kuriuss vaatas artikli üle ja tema sõnul pole sellel keeleliselt kohe kindlasti neid vigu küljes, mida Epp väidab siin olevat. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 17:40 (EEST)[vasta]\nKeele kohta ma ei taha midagi öelda, aga Pikne võtab asja hästi kokku: "Siin on juttu, mille kohta puuduvad sõltumatud allikad. Siin on blogilaadset ülevaadet oma tegemistest. Siin on originaaluurimust. Siin on juttu, mis eestikeelse Vikipeedia tegeliku kajastuse ja tegelike käsitluste taustal on ebaoluline. Siin on rohkelt linke artikliruumist välja." Olgu, see, mis on oluline ja mis mitte, on võib-olla subjektiivne, aga igal väitel peavad olema sõltumatud, mitte Vikipeedia-sisesed allikad (muidu on see originaaluurimus, ja ka siis, kui allikaid üldse pole). See ongi kõige olulisem, täiesti objektiivne punkt. See on alati niigi näha, seda ei pea näpuga näitama. Selliseid asju ei tohi artiklis olla, küll aga võivad need olla kuskil teises nimeruumis, ja välislinkide alla võib lingi neile panna. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 17:55 (EEST)[vasta]\nTsiteerin kasutajat Kyng: "Vikipeediast endast kirjutamisel on lubatud viidata vikipeediale endale." See, et siin on juttu, mille kohta pole väidetavalt sõltumatud allikaid, ei puutu mitte kuidagi artikli sisusse. Ja ma tahaks väga näha, mis on need "tegelikud käsitlused" eestikeelse Vikipeedia kohta. Mulle tundub, et miskipärast pole neid Vikipeedia pressiülevaate lehel loetletud. Ning artiklinimeruumist välja viivaid linke on vaid käputäis ja sellisel kujul pean vähemalt mina neid kohaseks (st need saab alati paigutada viideta alla, aga see oleks lugeja seisukohast ebamugav). Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 18:31 (EEST)[vasta]\nEi ole nõus, et artiklis Vikipeediast võib viidata Vikipeediale. Nõus Andresega, et on vaja sõltumatuid allikaid ja muu materjal sobiks paremini teise nimeruumi. Siselingid, mida tõesti vaja on, võiksid olla "Vaata ka", mitte välislinkide ega viidete jaotises. Adeliine 5. august 2016, kell 18:38 (EEST)[vasta]\nVikipeedia ei ole Vikipeedia tegijate jaoks sõltumatu allikas. Vikipeediast enesest võib minu arvates võtta ainult väga olulisi andmeid, mida ka teised ei saa kuskilt mujalt, näiteks käsilolevate artiklite arv. Kuigi igasuguseid üksikasju on palju, tuleb nendega piiri pidada, sest muidu me näitame Vikipeediad olulisemana, kui ta on. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 19:01 (EEST)[vasta]\nKuidas täpselt on nt see või see lehekülg sobimatu? Olete te üldse vaadanud, mille ja kuidas me siin vikis tavaliselt viitame? Need lehed on ikka väga asjalikud võrreldes paljude esitatud viidetega (rääkimata üldse sagedasest viitamata jätmisest) ning kuna meil puudub võimalus mõjutada seal esitatud statistikat eestikeelse Vikipeedia kohta, siis on need nii sõltumatud allikad kui üldse võimalik (misiganes väline allikas saab võtta ikka ainult neid aluseks ja ei midagi muud). Ja olete üldse pilgu peale visanud, mis allikatele siin artiklis viidatakse? Siin ongi viidatud ainult statistikalehekülgedele ja välistele allikatele. Sisuliselt püüate siin väita, et me tohime kirjutada nt TEA entsüklopeediast, aga ei tohi kajastada eestikeelset Vikipeediat. See on jaburus.\nNäitame vikit liiga olulisena? wikipedia.org on külastatavuselt 6. veebilehekülg maailmas (seega ikka kuradi oluline) ja Eestis viimase seisuga () 9. kohal aga on olnud ka hulga kõrgemal (samas... praegu on suvi ning (üli)õpilased moodustavad lugejate põhiosa). Üle kolmandiku neist Eestist lähtuvatest päringutest tuleb eestikeelse Vikipeedia peale ja seega on nimetatud sait enimkülastatud veebilehtede seas Eestis (ning kaugelt loetuim entsüklopeedilise sisuga asi tänases Eestis). Oleks eestikeelse Vikipeedia kasutamise kohta kunagi mõnda uuringut tehtud, saaks seda artiklid oluliselt laiendada. Tähtsus on olemas. Allikaid on puudu. Ja mis puutub topeltstandarditesse, siis siin on kirjutatud bussipeatustest, tundmatute koduloolaste välja antud brošüüridest, jms – erinevalt neist on valdav osa Eesti elanikke kuulnud eestikeelsest Vikipeediast ja seda isegi kasutanud. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 19:28 (EEST)[vasta]\n┌────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────┘"...ikka kuradi oluline...", "Olete te üldse vaadanud, mille ja kuidas me siin vikis tavaliselt viitame?", "...kaugelt loetuim...", "...esinevalt neist..." —???—Pietadè (arutelu) 5. august 2016, kell 20:00 (EEST)[vasta]\nJa see oli vajalik misjaoks? Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 20:13 (EEST)[vasta]\nJah, nendelt lehtedelt, millele Sa viitasid, võib olulisi andmeid võtta, kuid nähtavasti ka mitte nii, et võtame kõik, mis seal on. Seda ma ju räägingi, et selliseid olulisi asju nagu artiklite arv saabki tõendada ainult Vikipeedia enda andmetega ja teised võtavad ka sealt. Probleemid on ikka Vikipeedia siseasjadega, mis laiemat huvi ei paku. Neid ei tohiks siin minu meelest olla. See, et teised kajastavad, ongi selle huvi näitaja. Ainult erandjuhtudel tohiks pildi täielikkuse huvides mainida midagi olulist, mida mujal ei kajastata. Meil ei oleks võimalik mitte midagi kirjutada TEA entsüklopeedia siseelust, nende suvepäevadest, infokogumisretkedest jne. Kui nad ise ei avalda ja ajakirjanikud ka välja ei nuhi, siis me seda ei tea ega peagi teadma. Ja ka sel juhul, kui me paneksime kõik kirja, mis nende kodulehel on, näitaksime toda entsüklopeediat olulisemana, kui ta on. Kui oleks sõltumatuid allikaid, siis võiks muidugi rohkem infot esitada.\nProbleemid selle artikliga siin on teistsugused kui teiste artiklitega. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 20:14 (EEST)[vasta]\nNeedsamad "siseasjad" on just need, mille juures on kasutatud välisallikate viiteid. Kui jätta kõrvale möödaminnes tehtud mainimised, siis ongi Eesti ajakirjanduses Vikipeediat kajastatud just seoses erinevate võistluste jms (ning mõni võistlus, nagu Wiki Loves Monuments, on tegelikult ka eraldiseisvalt oma artikliks piisavalt tähelepanuväärne). Kui Eesti meedia on pidanud vajalikuks nende kohta artikleid avaldada, siis võime ka siin artiklis neid mainida. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 20:23 (EEST)[vasta]\nviki sünnipäeva arutelu[muuda lähteteksti]\nKui siin on alguse kuupäevaks 24. august 2002, siis miks on ingliskeelses Vikipeedias nimetatud 24. juuli 2002? Ivo 25. august 2010, kell 20:00 (EEST)[vasta]\nEi tea. Arvan, et seal on viga. Andres 25. august 2010, kell 20:51 (EEST)[vasta]\nVõib ka õige kuupäev olla, sest uue viki tekitamine on ajaliselt varem kui esime kirjutis\nsellesamatses loodud asjanduses ning veel varem on taotlus uus viki tekitada. suwa 27. oktoober 2010, kell 08:59 (EEST)[vasta]\nKas artikli pealkiri peaks olema Eestikeelne vikipeedia (vikipeedia kui üldnimi, mitte pärisnimi)? Taivo 22. märts 2011, kell 14:28 (EET)[vasta]\nMinu meelest ei ole sellist üldnime nagu vikipeedia. Adeliine 22. märts 2011, kell 14:37 (EET)[vasta]\nSõltub põhjendusest. Minu meelest pigem ongi üks pärisnimeline Vikipeedia, mis on välja antud erinevates keeltes. Kui on olemas üldnimetus vikipeedia, siis võiks see tähendada pigem igasugust vikitarkvara kasutavat võrguentsüklopeediat. 193.40.10.180 22. märts 2011, kell 14:38 (EET)[vasta]\nIga vikitarkvara kasutav entsüklopeedia ei saa olla vikipeedia, sest Vikipeedia on kaubamärk. Adeliine 22. märts 2011, kell 14:57 (EET)[vasta]\nKuidas kaubamärgiks olemine takistab samakõlalise üldnimetuse kasutamist (nt minu pakutud tähenduses)? 193.40.10.180 22. märts 2011, kell 15:19 (EET)[vasta]\nEestikeelse Vikipeedia väärtus[muuda lähteteksti]\nAlajaotus "Eestikeelse Vikipeedia väärtus" ei sobi sellisel kujul siia, sest tegu on kirjutaja seisukohaga. Vikipeedia saab ainult seisukohti refereerida. See jutt võiks olla näiteks Ivo Vahuri kasutajalehel. Andres 10. aprill 2011, kell 08:50 (EEST)[vasta]\nMis osas on tegemist seisukohaga? Argumenteeri. Eesti elatustaset ja sellega seonduvat peegeldavad vastavad ÜRO näitajad. Sellest tulenevad ka asjatundjatega seonduv ja nende elulised võimalused (vaba aeg ja sissetulek). Head artiklid on välja valitud ja nende arv on teada. Nendega tutvumisel selgus, et neist vaid heal juhul viiendik on enam-vähem korralikult viidatud. Rääkimata sellest et neist ükski ei käsitlenud üldmõistet (artikkel Hulk oli välja arvatud) ja vaid vist üks kaugemat ajalugu. Kolm neist olid seotud Paide piiramistega. Kus on siis kõrgetasemelised tegijad, kui isegi tulemusi pole? Sellised tulemused, konkreetse eelistamine abstraktsele ja anonüümsus on ju omased asjaarmastajatele. Välja on toodud et reeglina ei saa oodata. See tähendab et on ka erandeid. Kas iga andmetele tuginev kokkuvõte on seisukoht? Siis on ju enamik artikleid seisukohad. Või peab täpsustama, et tegemist on peamise (oluliseim, tähtsaima vmt) väärtusega. Kuidas ei ole tegemist väärtusega, kui see juhib kergemini juba tõesti väärtuslike andmete juurde? On see seisukoht või nending või tõsiasi? --Ivo Vahur 10. aprill 2011, kell 11:12 (EEST)[vasta]\nKui rääkida sisuliselt, siis nii nagu Eestil peab jätkuma niipalju asjatundjaid, et vähemalt aru saada, mida mujal räägitakse, on meil võimalik heade artiklite loomisel toetuda teistes Vikipeediates juba tehtud tööle, tarvitsemata neid otsast lõpuni ise koostada. Andres 10. aprill 2011, kell 08:53 (EEST)[vasta]\nMida tähendab peab jätkuma ja on meil võimalik? Hoopis sellised tinglikkused on seisukoht ja ei sobi ka artikli aruteluleheküljele. --Ivo Vahur 10. aprill 2011, kell 11:12 (EEST)[vasta]\nMa ei pretendeerigi ju muule kui seisukohale. Püüan selgitada, mida ma silmas pean. Kuigi Eestis ei saa olla igal kitsamal alal tipptasemel tegijaid, sest meil ei jätku inimesi, püütakse teha vähemalt nii, et meil oleksid inimesed, kes saaksid aru, mida tipptasemel tehakse. Analoogselt ei pea me kõiki häid artikleid ise koostama, vaid võime kasutada teistes keeltes juba tehtud tööd. See on lihtsam ülesanne. Andres 10. aprill 2011, kell 13:03 (EEST)[vasta]\nAruteluleheküljele sobivad (peaaegu) igasugused seisukohad – selleks arutelulehekülg ongi.\nSiin olen ma täielikult Andrusega nõus ja soovitaksin selle alajaotuse ümberpaigutamist kasutaja alamlehele. Ivo 10. aprill 2011, kell 11:16 (EEST)[vasta]\nSellised seisukohad sobivad üldise arutelu leheküljele. Siin pole need töised, sest sellist asjasse mittepuutuvat juttu võib kirjutada lõputult. Nõusolek pole argument. Ootaks argumente, viiteid, tõendeid, jmt. See tähendab asjakohast. Või tuleb see lõik täiendada viidetega. ÜRO andmetele, haritlaste arvule ja proportsioonile elanikonnast, viitega headele artiklite lehele jmt? Eesti Vikipeediat ma ülaltoodud sihil töövahendina kasutangi. Kuidas pole tegemist väärtusega, kui see juhib juba tõesti väärtuslike andmete juurde? Või pole vaja seda teadvustada? Või on vaja täpsustada millise väärtusega on tegu ja lisada sellele teisi väärtusi. Ülesehitada ja kaastööd teha on raskem, kui lihtsalt mahakiskuda. --Ivo Vahur 10. aprill 2011, kell 11:29 (EEST)[vasta]\nKuidas ei ole töised? Tegu on sisulise vastuväitega sellele, mida Sa artiklis kirjutasid.\nVaevalt keegi eriti vaidleks sellega, et need väärtused on olemas. Sina aga kirjutad sellest, milliseid väärtusi Vikipeedialt tuleks (reeglina) oodata, milliseid mitte. (Nii saan mina Su jutust aru.) See aga on vaieldav. Andres 10. aprill 2011, kell 13:08 (EEST)[vasta]\nSee on sinu uurimus, sinu arvamus ju järeldused. Arvustuse või hinnangute alaosa annaks adekvaatse pildi, kui seal viidatakse kokkuvõtvalt võimalikult paljudele autoriteetsetele seisukohtadele. 90.190.114.172 10. aprill 2011, kell 11:59 (EEST)[vasta]\nVikipeedia saab esitada ainult fakte, mitte hinnanguid. Hinnanguid saab ainult kirjeldada, kui nad on märkimisväärsed. Me ei saa rääkida väärtustest kui faktidest, ja faktidest ei saa vaieldamatult järeldada väärtusi ja norme.\nArutluse faktiline osa enam-vähem vaieldamatu. Asi pole üldse selles. Andres 10. aprill 2011, kell 12:55 (EEST)[vasta]\nLihtsalt pakkusin välja, mida analoogset siin võiks olla. Kuidas see pole fakt, et arvustajad üht või teist arvavad (millised on hinnangud)? Muidugi peaks hinnangud olema märkimisväärseda ja nende põhjal ei tohiks ise järeldusi teha. 90.190.114.172 10. aprill 2011, kell 13:48 (EEST)[vasta]\nEelnev ei olnud vastus Sinu repliigile. Sinuga ma ei tahtnud vaielda. Seepärast alustasin päris uuelt realt. Andres 10. aprill 2011, kell 14:07 (EEST)[vasta]\nSeega ei saagi eestikeelselt Vikipeedialt reeglina oodatagi ei kõrgetasemelisi erialalisi tegijaid ega artikleid.\nSee on minu meelest esiteks non sequitur. Jutt on ju sellest, et kõrgetasemelisi erialalisi tegijaid, kes eesti keeles kirjutaksid või eestikeelseid artikleid toimetaksid, on vähem kui näiteks inglise keele puhuks. Aga see ei tähenda, et neid ei võiks oodata. Samuti ei pea kõrgematasemelised Vikipeedia artiklid olema koostatud kõrgetasemeliste tegijate poolt, sest on võimalik eeskujuks võtta teistes keeltes kirjutatud kõrgetasemelised artiklid. Teiseks on öeldu nii ebamäärane ("reeglina", "ei saa oodata"), et see on peaaegu sisutu.\nAjaviitmise asemel korralikult viidatud väheste heade artiklite kirjutamise asemel, mida asjaarmastajatelt ei saa eeldadagi,\nSiin tundub olevat süntaksiviga, mistõttu öeldu pole hästi arusaadav. See aga, et asjaarmastajad ei võiks kirjutada korralikult viidatud häid artikleid, saab vaevalt faktidega põhjendada.\nJust see – korralikele artiklitele ja nende andmetele juurdepääsu võimaluse teostamine – on ka järgnevate põlvkondade teadmiste ja maailmapildi tekke oluliseks aluseks ja eelduseks. Ning väärtustab nii Vikipeediat kui ka selle tegijaid.\nSee on ilmselgelt kirjutaja isiklik arvamus.\nTeine väärtus, mida eestikeelne Vikipeedia saaks ja peaks teostama ning mida teised ta eest ära teha ei saa, on Eesti-ainelised artiklid.\nVaevalt keegi sellele eriti vastu vaidleb, kuid seegi pole fakt. Andres 10. aprill 2011, kell 12:55 (EEST)[vasta]\nYkskõik, kui tipptasemel keegi Vikipeedia tegijaist on, praktikas peab ta raiskama oma aega säherdusele sogale nagu see siin, millel puudub igasugune sisuline väärtus, rääkimata sellest, et "kaasautor", kes kipub kirjutama "väärtustest", valdaks isegi eesti keele õigekirja. Mis tulemusi me saame oodata, kui yks grafomaan solgib päevas rohkem artikleid kui keegi parandada jõuab? Ma olen igati selle poolt, et Vikipeedias tervitataks uusi kaastöölisi ja oldaks nende suhtes tolerantsed. Aga sel tolerantsusel on piir ja minu arvates on see ammu yletatud. Vikipeedia ei ole hooldekodu ning kui kellelgi puudub vähimgi arusaam sellest, mis on entsyklopeedia ja mis nõuetele peaks vastama entsyklopeediline tekst, ei tuleks minu meelest ta lõputut loba taluda. --Oop 10. aprill 2011, kell 16:29 (EEST)[vasta]\nTa võttis oma teksti ise välja. Andres 10. aprill 2011, kell 16:50 (EEST)[vasta]\nMiskipärast näitab graafiku vana versiooni, kuigi sama nime all on uuem, mida näeb, kui graafikul klikata.--Kk 10. juuni 2011, kell 07:41 (EEST) Artiklis esitatud graafik "VikiArtiklitearv.jpg" ei uuene, kui kasutaja ei rakenda "full refreshi" (ctrl+F5). --kanakukk 10. juuni 2011, kell 13:28 (EEST).[vasta]\nTänati Vikipeediat[muuda lähteteksti]\nTäna, 20. juunil 2012 toimunud Otepää Gümnaasiumi lõpuaktusel tänasid lõpetajad oma vanemaid, õpetajaid, aga ka Google'it ja Vikipeediat. Palusin kõne teksti. Lubati saata. Valju (arutelu) 20. juuni 2012, kell 18:49 (EEST)[vasta]\nilus emakeel[muuda lähteteksti]\nHetkel on kirjutise alguses „... See sai alguse 24. augustil ... ” Ma pole säherduse keelekasutusega päri, kirjatükid ei algata end iseeneslikult, seda kas hakati kirjutama või alustati teose loomist jne... suwa 25. jaanuar 2013, kell 09:23 (EET)[vasta]\nSõnastame siis ymber. --Oop (arutelu) 25. jaanuar 2013, kell 12:19 (EET)[vasta]\nTühistasin muudatuse, kuna eestikeelne Vikipeedia ei ole Eesti veebisait • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 4. september 2013, kell 19:09 (EEST)[vasta]\nArtikkel 121000 oli tegelikult Lühike tänav (Tallinn), mille ma kirjutasin 16. veebruaril kell 00:04. Seejärel kustutati ajavahemikus 00:25-00:30 artikli Gerli Nõmm sisu, mille tulemusel artiklite arv langes ajutiselt 120999-ni (artikkel taastati kell 08:12). Artikkel Maximilian Schell kirjutati alles 01:03. 90.191.119.98 16. veebruar 2014, kell 09:24 (EET)[vasta]\nSee märkus tuleb viia ülespoole, muidu seda ei panda tähele. Andres (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 11:21 (EET)[vasta]\nLeian, et osa selle artikli sisust ei vasta Vikipeedia artikli nõuetele ning tuleks üle kanda Vikipeedia nimeruumi. Andres (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 11:21 (EET)[vasta]\nMinu meelest siin praegu peaaegu polegi midagi kohast. Kui enesetutvustus, pooleldi originaaluurimuslik ja (mittevikipedistide jaoks) pooleldi ebaoluline statistika ning oma pressiteadetel põhinev välja jätta, siis ehk annaks kirjutada midagi kriitikast. 90.190.114.172 16. veebruar 2014, kell 11:54 (EET)[vasta]\nVikipeediast endast kirjutamisel on lubatud viidata vikipeediale endale. AINUS erand.--Kyng (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 13:46 (EET)[vasta]\nArusaadav, et kui ehk on oluline mainida mitu märksõna Vikipeedias on, siis Vikipeedia on ise selle kohta algallikas. Aga muus osas, misjaoks selline erand peaks olema? See, et need asjad, mis siin praegu kirjas on, saab viidata, ei tee neid ju iseenesest tähelepanuväärsemaks ega olulisemaks. 90.190.114.172 16. veebruar 2014, kell 13:55 (EET)[vasta]\nMa ei leia, et siin midagi ebaolulist oleks. Kyng (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 17:39 (EET)[vasta]\nIsegi kui püüaksid vaadata Vikipeediale kõrvalseisja rollist? Redaktsioone ja kasutajaid puudutav statistika on üsna spetsiifiline ja mõnele Vikipeedia kirjutajale huvi pakkuv asi, laiemalt sellele minu meelest tähelepanu ei pöörata, kui midagi sellist just jällegi mõnes pressiteates esile pole tõstetud. Ja neid vikipedistide pilte vaatavad võib-olla vikipedistid ise härdustundega, ehk nagu oma perepilte, aga laiemat tähelepanu ka need ja seonduv jutt minu meelest ei pälvi. 90.190.114.172 21. veebruar 2014, kell 19:26 (EET)[vasta]\nMinu arvates pole siin samuti midagi ebaolulist.\nMa ei mõista statistikat puudutavat kommentaari. Sama hästi võiks väita, et tuleks TEA entsüklopeedia artiklist välja võtta tellijate arv või Eesti Entsüklopeedia artiklist kaastööliste ja artiklite kohta käivad numbrid.\nKui meil oleks mõne trükientsüklopeedia toimetajakolleegiumist pilte, siis need sobituksid suurepäraselt vastavatesse artiklitesse. Ivo (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 20:19 (EET)[vasta]\nArvad, et peaks kirjutama ka Tea kirjastuse suvepäevadest? --Epp 21. veebruar 2014, kell 20:23 (EET)[vasta]\nNeed arvud ei ole ju võrreldavad, TEA tellijate arv on leidnud suuremat kajastust kui ükskõik milline Vikipeedia statistiline näitaja. Ehk vaid artiklite arv on see, mida ka Vikipeedia puhul sagedamini mainitakse. TEA entsüklopeedia kohta pole püütud konstrueerida suvalist lihtstatistikat näiteks selle kohta, millised toimetajad kamba peale mitut artiklit on kirjutanud. Ja trükientsüklopeedia konkreetsed vastutavad toimetajad ei ole Vikipeedia abstraktne kaastööliskond. Sellise võrdlusega püütakse lihtsalt ennast kõrgemale tõsta. 90.190.114.172 22. veebruar 2014, kell 10:58 (EET)[vasta]\nMe peaksime iseendast kirjutamisega eriti ettevaatlikud olema. Mulle tundub küll, et see artikkel jätab meist mulje kui enesepromojatest. Andres (arutelu) 22. veebruar 2014, kell 09:37 (EET)[vasta]\nVõtsin välja ajajoone artiklite arvu muutumisest ja lisasin selle siiasamasse arutellu alajaotusesse "Artiklite arv". Sisuliselt dubleerib see artiklisolevat graafikut ja suurt midagi juurde ei anna. Ivo (arutelu) 2. mai 2014, kell 20:33 (EEST)[vasta]\nMõned numbrid[muuda lähteteksti]\n10 kõige pikemat lehekülge: \n10 kõige kauem muutmata lehekülge: \n10 (esimest) lehekülge, millele ei viita mitte ükski teine lehekülg: \n10 (esimest) lehekülge, millel pole ühtegi vikilinki:  (osadel siiski on mõni vikilink miskipärast)\n10 kõige enama kategooriate arvuga lehekülge: \n10 kõige enam lingitud lehekülge: \n10 kõige suurema muudatuste arvuga lehekülge: \n10 kõige rohkem kasutatud malli: \n10 kõige lühemat lehekülge: \nTundub, et päringute tulemused pole alati päris samad, vaid üldjoontes samad. Siin on veel mõned näitajad, mille järgi saab päringuid esitada. Taavi (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 00:38 (EEST)[vasta]\nSeda API-värki saab vist väliste rakenduste jaoks kuidagi kasutada. Aga meil on ju erilehed nende nimekirjade jaoks. Adeliine 24. oktoober 2014, kell 01:05 (EEST)[vasta]\nJah, see on välistele rakendustele. Kõik need asjad minu meelest erilehtedel ei kajastu, kuigi võin eksida. Taavi (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 01:18 (EEST)[vasta]\n10... lingid ei toimi. --.Toon (arutelu) 29. oktoober 2016, kell 14:10 (EEST)[vasta]\nOn olemas sügavuse näitaja, mis meil ei ole kuigi suur. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 22:07 (EET)[vasta]\nSellesama sügavuse näitaja järgi oleme 100 000+ artikliga vikide seas 30. kohal ehk isegi kõrgemal kui artiklite arvu järgi (43) ning samal pulgal katalaanidega, kes on oma viki kallal väga head tööd teinud (+ nad on kõik olulisemad põhimõisted katnud väga põhjalike artiklitega).\nSeesama sügavuse näitaja on minu arvates aga väheinformatiivne. Põhjused:\nseda kergitab kõrge mitteartiklite arv, mis meil ei ole niiväga üles aetud (näiteks ei täida me artiklite arutelulehekülgi hinnangutega ja ei kirjuta kasutajate aruteludesse automaatsõnumeid);\nseda kergitab samuti kõrge muudatuste arv (nt veab seda üles vandalism, kuid meil on see ikka võrdlemisi väike; samuti tundub mulle (mis võib aga olla ekslik), et meil on keskmise muudatuse maht suurem, kui paljudes teistes vikides);\nlisaks pole ma päris kindel, et kuidas see "Stub-ratio" leitakse. Meil on palju lühikesi artikleid teemadel, millest polegi palju rohkem kirjutada. Seega ütleksin, et need on põhjalikud, aga mahult võivad kergelt sinna pisiartiklite klassi jääda.\nKui eelnevalt kah arvesse võtta, siis selle näitaja järgi oleme ikka väga tublid.\nArenguruumi on aga muidugi kõvasti ning meil on probleemiks ikkagi probleemse sisu kõrge %.\nIvo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 02:40 (EET)[vasta]\nJah, ma lihtsalt mõtlesin, kust Pietade selle võis võtta.\nKusagil oli naabrite enesekirjeldus ja võrdlus, Vikide suhtes (V meediakajastuse artikkel) —Pietadè (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:46 (EET)[vasta]\nArtiklite arv on ka väheinformatiivne, eks sellepärast see sügavuse näitaja ongi kasutusele võetud. Aga selle olemust on raske haarata. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 09:28 (EET)[vasta]\nMa olen nõus sellega, et puhtalt artiklite arvu vaatamine pole piisav ja peaks olema ka mingi hinnang sisukusele. Lihtsalt see praegune metoodika on minu arvates selle leidmisel väga-väga sügavate puudustega. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:13 (EET)[vasta]\nMilline täpselt? Seal on loetletud pea kõik vähe olulisemad Vikipeedia mainimised.\nKui pead silmas lätlaste eneseõigustust, siis mida tarka neil öelda oli. Seda, et "oleme jah eestlastest ja leedukatest kehvemad"? Neil on poole vähem aktiivseid kaastöölisi kui meil. Olgu neil kui kõva tahtmine tahes, selle pealt lihtsalt ei ehita meiega võrreldavat asja valmis. Meil on isegi osa Lätiga seotud teemasid paremini kaetud kui neil. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 14:13 (EET)[vasta]\nKas 2004. aasta rekord oli 24 artiklit kuus? Päevas ehk? Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 09:33 (EET)[vasta]\nÕige märkus. Päevas on õige. Parandasin. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:13 (EET)[vasta]\nMinu meelest 1000 artiklile lähenemine ei kasvatanud aktiivsust. Aktiivsus hakkas kasvama siis, kui mina hakkasin tegutsema. Aprilli alguses oli üle 300 artikli, ja kuni 1000-ni ma tegin ise valdava osa artiklitest. 1000 juures ma olin üksi, kolm uut regulaarset tegijat tekkis pisut hiljem, kohe pärast kolmepäevast Vikipeedia maasolekut ja uuele programmile üleminekut. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 09:39 (EET)[vasta]\nSeda ei ole võimalik neist numbritest välja lugeda, kes neid artikleid kirjutas. Kui teisi polnud, siis järelikult oli just sinu aktiivsem tegutsemine see, mis artiklinumbrit paisutas. Näha on vaid seda, et kuskil pooletuhande juures hakkas uute artiklite tekkekiirus võrreldes varasemaga oluliselt kasvama ning teine oluline tõus oli jaanuaris 2004. Kuna ainult sina tead sellest ajast lähemalt, siis oleks väga tervitatav, kui sa sel teemal kuskile mõned ülestõhendused teeksid, et jäädvustada eestikeelse Vikipeedia varast ajalugu. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:13 (EET)[vasta]\nTõepoolest, aeg on käes. Andres, Ahsoous ja Oop võiksid ühiselt kirjutada raamatu "Vikipeedia esimesed kümme aastat". See aitaks ka populaarsust tõsta. Hirvelaid (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 14:45 (EET)[vasta]\nTahtsin ainult öelda, et "1000 artikli piirile lähenemine kasvatas aktiivsust" ei ole õige, sest põhjuslik seos puudub. Või siiski, võib-olla mingi mõju oli. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 16:41 (EET)[vasta]\nVõib ka lihtsalt piirduda ühe postitusega WMEE blogisse eestikeelse Vikipeedia algusaegadest. :) Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 19:19 (EET)[vasta]\nPiinlik artikkel[muuda lähteteksti]\nMinul on häbi sellise artikli pärast. Aga paistab, et see kuulub isiklikult kasutajale Kruusamägi. Siis peaks selle mingisse teise nimeruumi teisaldama. Sellest ma ka aru ei saa, et sõnade "ning" ja "aasta" kasutamine on halb stiil, aga selline jube kantseliit või ei teagi, kuidas seda nimetada, tunnistatakse kõlblikuks. --Epp 20. juuni 2015, kell 13:20 (EEST)[vasta]\nMind häirib jälle see, kuidas Sina pidevalt iga artikli päisesse toimetamise märkusi laiatad. Nagu need muudaksid mõnda artiklit kuidagi paremaks. Ainuke asi, mida sellega saavutada, on kasutajate minemapeletamine artiklite loomise juurest, sest mitte miski ei näi olevat piisavalt hea ja selle nn headuse saavutamine ei näi olevat ka kellelgi eesmärgiks.\nSeda artiklit siin on keeleliselt üle vaadanud õige mitu kasutajat. Muuhulgas ka näiteks Kuriuss, kelle heades keeletoimetamise oskustes ma ei kahtle. Kui tahad selle artikli arengule kaasa aidata, siis muuda neid lauseid, mille sõnastusega sa rahul ei ole. Muuda kasvõi ainult mõnda. Praegu pole aga kellelegi aru saada, mida täpselt sa artiklile ette heidad. Mida täpselt peaks parandama. Ivo (arutelu) 20. juuni 2015, kell 15:40 (EEST)[vasta]\nEks ette heidetakse eelkõige seda sama, millest eespool detailsemalt juttu on olnud. Siin on juttu, mille kohta puuduvad sõltumatud allikad. Siin on blogilaadset ülevaadet oma tegemistest. Siin on originaaluurimust. Siin on juttu, mis eestikeelse Vikipeedia tegeliku kajastuse ja tegelike käsitluste taustal on ebaoluline. Siin on rohkelt linke artikliruumist välja.\nSiin on ka asju, mida saaks artiklis kasutada, aga esialgu oleks küll jah parem ta kuskile mujale tõsta. Ivo võta äkki enda alamleheks? Pikne 21. juuni 2015, kell 00:16 (EEST)\nEpp on antud juhul rõhutanud peaasjalikult ikka keelelise toimetamise vajadusest ning sellele vaidlen küll selgelt vastu.\nArtiklis olevale on kerge ette heita originaaluurimuslikku lähenemist, kuid see ei ole ülearu originaaluurimuslikum, kui mõni lihtsalt põhjalikult koostatud artikkel. Samuti ei aita grammigi sellised umbmäärased kommentaarid, mis viitavad, siin on kuskil midagi sobimatut, aga ei too välja konkreetseid näiteid. Nii ei saa mõistlikku arutelu pidada.\nEestikeelne Vikipeedia on suurim eestikeelne entsüklopeedia, mis kunagi loodud ja sellisena annaks sellest pikalt rääkida. Kui seda nüüd kuskile kirja ei pane, siis kümnekonna aasta pärast oleks juba hilja. See jutt siin põhineb avalikel materjalidel ning sellisena sobitub hästi ka artiklis olema. Kellegi subjektiivseid arvamusi pole siin mainitud, kuigi nt Vikipeedia mainimiste põhjal meedias oleks võimalik midagi kokku panna ka selleteemaliste kommentaaride kohta (kuigi vikipedistide endi hinnangud oleks nähtavasti oluliselt täpsemad). Ivo (arutelu) 21. juuni 2015, kell 01:26 (EEST)[vasta]\nNo kuidas nii, ma panin kaks märkust ja viitasin arutelule. Siia võiks panna vist ka reklaami ja allikate puudumise märkuse. Eks loe läbi ja kujuta ette, et selline jutt oleks nt Tea entsüklopeedia artiklis või mis tahes ettevõtte artiklis. Kas me laseksime sellel jääda? Kuskile peabki kirja panema muidugi, aga see ei pea siin olema ja see ei pea olema ühe inimese tõlgendus asjadest. Aga jah, arvan ikka, et siin on halba sõnastust ka. Arutelu mõttekusse ma ka tõesti ei usu ega ei viitsi seda siin jätkata. Eks peab siis hakkama oma kasutajalehele asjade kohta arvamusi panema, saab vähemalt kuidagi ennast neist lahti öelda. --Epp 21. juuni 2015, kell 02:16 (EEST)[vasta]\nMuudatust tehes viitasid arutelule ja tõid välja endale mittemeeldiva stiili. Arutelulehele räägid taas stiilist ja mingist jubedast kantseliidist (kust sa seda leiad, ma ei tea, aga väidetavalt on see olemas).\nOlen seda varem välja öelnud ja ütlen nüüd taas: mulle väga meeldiks, kui nt TEA entsüklopeedia artiklis oleks sellised asjad välja toodud. Oleks täpsem statistika, oleks enam teada autorite kohta, oleks rohkem pildimaterjali ja ajaloolist ülevaadet arenguprotsessist. Mina loeks selle kohta suure huviga ja peaksin seda väga väärt lisanduseks.\nVõib ju jutustada, et siin on ebaolulist, aga samas on meil siin vikis (kümneid) tuhandeid artikleid palju vähemolulistel teemadel, mis sisaldavad kaugelt vähemolulisi detaile. No tõesti, meil on põhjalikke artikleid isegi bussipeatustest (Epp, sulle tuleb see ju tuttav ette). Kui lubada selliseid artikleid säärasel kujul, ei saa vastu olla ka siinsele ja vastupidi.\nKellele pildimaterjal jalgu jäi, siis see mõelgu näiteks jalgpalliklubide artiklitele (või mõnele muule teemale, kui sport huvi ei paku). Kas me peame normaalseks, et klubi mängijate kohta on klubiartiklis hulk pilte eri situatsioonidest (grupipildid eri aastatest, mängusituatsioonid jms). Jah, me peame seda normaalseks ja artikli seisukohalt isegi vajalikuks. Kuidas see siin erineb? Mina sisulist erinevust ei näe ja olen kindel, et sellised pildid lisavad artiklile väärtust.\nMa ei ole kohe kindlasti nõus, et asi on esitatud nt läbi minu vaatepunkti ja ei esinda sellisena objektiivset reaalsust. Kuiväga on täielikku objektiisust üldse saavutada võimalik, jätaks juba eraldi aruteluteemaks, kuid siin on püütud seda esitada nii üldiselt kui võimalik ja toetudes välistele allikatele. Kui sa Epp ei ole rahul, siis pane palun kuhugi kirja enda nägemus asjast. Siis saab ka edukalt sisulist arutelu pidada, kui on selge, millised variandid laual on. Ivo (arutelu) 21. juuni 2015, kell 13:01 (EEST)[vasta]\nMa olen Pikse ja Epuga nõus. Siseajalugu saab jäädvustada Vikipeedia nimeruumis. Siin on topeltstandard. Andres (arutelu) 2. november 2015, kell 09:31 (EET)[vasta]\nProbleemid on endiselt lahendamata. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 13:00 (EET)[vasta]\nProbleemid on lahendamata. Andres (arutelu) 28. veebruar 2016, kell 01:35 (EET)[vasta]\nSuhteliselt kõrvalseisjana ütleks küll, et artikkel on huvitav. "Isegi kui püüaksid vaadata Vikipeediale kõrvalseisja rollist? Redaktsioone ja kasutajaid puudutav statistika on üsna spetsiifiline ja mõnele Vikipeedia kirjutajale huvi pakkuv asi, laiemalt sellele minu meelest tähelepanu ei pöörata,..." Vikipeedias on palju vägagi spetsiifilist, mis laiemalt huvi ei paku, see ei ole kriteerium. --.Toon (arutelu) 29. oktoober 2016, kell 14:15 (EEST)[vasta]\nSoome-ugri seminarid ja vikipedistide konverents ei puuduta eestikeelset Vikipeediat, vaid MTÜ-d Wikimedia Eesti. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 12:55 (EET)[vasta]\n"pärast 2010. aastat liitunud kasutajatest on administraatoriks valitud ainult kolm" - kas see on endiselt nii? --Pelmeen10 17. juuli 2017, kell 18:11 (EEST)\nEelmisel aastal valiti Ulrikaekm, kes liitus 2010, nii et see seisu ei muutnud. Andres (arutelu) 17. juuli 2017, kell 22:34 (EEST)[vasta]\nMinu meelest Wikimedia ei ole liikumine. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 08:32 (EET)[vasta]\nMaailmas on tuhandeid inimesi, kes arvavad, et nad kuuluvad Wikimedia liikumisse, sh suurem osa WMFi töötajaist. Kas sul on südant minna ja öelda neile kõigile, et ei, sihukest asja pole olemas, minge ära koju? Minul küll ei ole. Vt ka:\nKui sa nii jõhker oled, siis ma võin sulle Katherine Maheri meiliaadressi anda, selgita talle, milles ta eksib. --194.204.33.9 5. detsember 2017, kell 09:42 (EET)[vasta]\nVabandust, ma ei olnud sellist väljendit kunagi kuulnud ja väljendasin ainult oma arvamust. Pole tähtis, mida mina sellest väljendist arvan, aga selline sõnastus tundub mulle kui lugejale selles kontekstis arusaamatu ja minu väheste teadmiste juures Wikimedia harude kohta tundub see mulle eksitav, sest haru on minu teada organisatsioon, mitte liikumine. Ja veel, miks ei võiks Vikipeedias rahulikult ja viisakalt asju arutada? Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:31 (EET)[vasta]\nLingitud artiklis öeldakse, et Wikimedia on fond, ja liikumisest pole sõnagi juttu. Artikkel on pooleli, haruorganisatsioonideni pole veel jõutud. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:34 (EET)[vasta]\nMina saan artiklist en:Wikimedia movement, nii aru, et see on Wikimedia projektidesse kaastööd tegevate inimeste kogukond, mitte organisatsioon. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:39 (EET)[vasta]\nLiikumine ei pruugigi olla organisatsioon (vrdl roheline liikumine v naisliikumine). WMF jt orgid on liikumise osad, aga see hõlmab kõiki, kel projektidega otse v kaude pistmist. Rahulik tuleb su vestluskaaslastel paremini välja, kui silmade kinni pigistamise ja "Pole olemas!" karjumise asemel vaevud kas või guugeldamagi - kohe on kõik palju rahulikumad, aitäh ja olged lahked. Ja mis viisakasse puutub, siis kas ma ütlesin mõne roppuse nagu "m...n" või "H...me"? Omast arust es öeld. Aga kui sõnastus ei meeldi, on seal ülal Muuda-nupp. --146.255.183.106 5. detsember 2017, kell 11:48 (EET)[vasta]\nSelline ründav toon ei ole aksepteeritav ega konstruktiivne. - 37.157.103.132 5. detsember 2017, kell 12:17 (EET)[vasta]\nSõnastuse muutsin. Edaspidi ei aruta midagi, ainult muudan. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:55 (EET)[vasta]\nMõni sõnaseletus eesti keeles. Adeliine 5. detsember 2017, kell 18:53 (EET)[vasta]\n5 000 000 muudatust[muuda lähteteksti]\nEile täitus eestikeelses Vikipeedias 5 000 000 muudatust. See on 45. keeleversioon, mis selle piiri ületas. --Metsavend 10. jaanuar 2018, kell 19:01 (EET)\nIgaks juhuks märgin ära, et varem (käesoleva aasta algul) oli meil juba 5 miljonit muudatust ületatud, aga mingil meile teadmata põhjusel vähenes 15. veebruaril muudatuste koguarv u 130 tuhande võrra. Näiteks võeti statistikast välja kustutatud muudatused (kui need varem sees olid?) vms. Ivo (arutelu) 29. mai 2018, kell 11:20 (EEST)[vasta]\nSeda muudatuste loenduri tulemit on vahepeal vist taas kohendatud. Hetkel näitab Eri:Arvandmestik koguarvuks 5,030 miljonit, aga alates aasta algusest on siin vikis tehtud kindlasti märgatavalt rohkem kui tühised 30 tuhat muudatust (sest meil lisandub u 1000 muudatust päevas). Statistikasait wikiscan näitab üldse kokku 3,79 miljonit muudatust artiklites ja 4,87 miljonit üle kõigi lehekülgede, aga kuna sealne artiklite arv (167551) on justnagu see, mis meil oli vist 1. jaanuaril 2018, siis need koondnumbrid käivad vast ka aasta alguse momendi kohta. Ivo (arutelu) 30. juuni 2018, kell 01:39 (EEST)[vasta]\n2018. a. 15. veebruari hommikul oli 4905599 muudatust, kui arvuti lahti tegin. Hiljem seda arvu kohandatud ei ole, on toimunud pidev kasv. Velirand (arutelu) 30. juuni 2018, kell 14:21 (EEST)[vasta]\nÕige jah. See nelja kuu muudatuste arvu jagu kahanemist veebruri keskel oli ju pärast seda 5 miljoni muudatuse täitumist. Mõtlesin eelmist kommentaari kirjutades, et see üleval kirjeldatud 5 miljoni täitumine oli teistkordne sinna numbrini jõudmine. Aga ju siis see teistkordne ümmarguse numbri täitumine oli hoopis maikuus. Siis pole praeguses numbris jah midagi erakordset. Ivo (arutelu) 30. juuni 2018, kell 23:04 (EEST)[vasta]\n"See Vikipeedia versioon on Eestis ingliskeelse Vikipeedia järel külastatavuselt teisel kohal." Sel aastal on eesti keel esimesel kohal olnud. Veebruaris vaadati Eestis eestikeelse vikipeedia artikleid 7,77 miljonit korda ja ingliskeelese vikipeedia artikleid 6,12 miljonit korda. Velirand (arutelu) 1. märts 2019, kell 14:18 (EET)[vasta]\nSee ilmselt enam paika ei pea: Seejuures oli 2006. aasta teises pooles kasv kõige aktiivsem. Augustis loodi keskmiselt 71 uut artiklit päevas, mis on senini eestikeelse Vikipeedia rekord. 4. aprillist 11. juunini loodi 5000 uutt artiklit ehk keskmiselt 73,5 artiklit päevas. --Metsavend 19. juuni 2019, kell 23:49 (EEST)\n2006 sai massiliselt tekitatud Eesti külade artikleid jms lühiartiklitest sisu. Nii oli keskmine uute artiklite teke mitme kuu vältel üle 50 artikli päevas. Pärast seda vajus see paljudeks aastateks 30 artikli peale (või natuke üle selle). Pärast 100 tuhande artiklini jõudmist oli küll vahepeal ka artikliloome natuke aktiivsem.\nEsimene kord, kui varasem rekord ületatud sai, oli aga jaanuaris 2016, kui sai loodud keskmiselt 76 uut artiklit päevas. Iseäranis pärast Miljon+ käivitumist on aga näha selgemat suundumist suuremate numbrite poole ja päevane artikliloome on 30 asemel pigem 40 artiklit. Aprillis 2018 oli aga päevas lausa 79 artiklit. allikas\nIvo (arutelu) 20. juuni 2019, kell 00:20 (EEST)[vasta]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Eestikeelne_Vikipeedia&oldid=5359185"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:21, 20. juuni 2019.


eesnäärme ravim | Ravimid | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\neesnäärme ravim 14.04.14 / Ravimid\nMinul on juba aastaid eesnäärme healoomuline suurenemine. Käin üle kahe aasta uroloogi juures kontrollimas. Viimasel aastal on urineerimine sagenenud. Kui jalutan päevas 4 km. , siis juba kahe kilomeetri läbimisel on vajadus urineerida. Pean seda kohe tegema, sest pidamist suurt ei ole. Öösel ei urineeri. Joon vett päevas 1,5 liitrit.\nOlen tarvitanud kuu aega Kamiren-2mg ööseks 1 tbl., kuid see tekitab suurt vererõhu langust, sest suurendab perifeerseid veresooni\nEelmisel kuu kirjutas uroloog minule Omasal- 0,4mg 1tbl peale hommikusööki. Hommikul võtan juba aastaid vererõhurohtu Lacipil-4mg., 1 tbl. Minu küsimus: ,,Kas sellest viimasest ravimist on minule kasu ja milline toime on sellel ravimil vererõhule?\nKui teised ravimid tekitavad teil samuti vererõhu langust, on põhjust arstil paluda kogu raviskeem üle vaadata.\nAlati kui pöördute arstile kes määrab teile ravimit, teavitage teda teistest samal ajal tarvitatavatest ravimitest, näib et siin on see info jagamata.\nLp Kalle Kurvits\nOlen meesterahvas(40). Viibisin uroloogi juures eesnäärme muredega.\nArsti sõnutsi oli tegemist (kerge) põletikuga. Määras mulle ravimküünlad,mis\nDiclofenac on põletikuvastane, valuvaigistav ja palavikkualandav ravim. Toime põhineb prostaglandiinide sünteesi pärssimisel. Prostaglandiine toodab eesnääre, ilmselt sobib ...


Kust saab osta Tartus valmiskardinaid 140x 260 - Perekooli Foorum\nEsileht › Kodunurk › Kust saab osta Tartus valmiskardinaid 140x 260\nTeema: Kust saab osta Tartus valmiskardinaid 140x 260\nTere.Mul selline mure,et kuna mul on kardinasiinid ,ei sobi mulle standartsed kardinad 140×245. Aga hetkel finansid ei luba osta 1000 euro eest kardinaid. Et oleks siis nö ajutisi vaja.Oskate öelda poode kust saab neid osta?Internetpoode ei usalda. 🙁\nOleneb kodu kujundusest, aga mina ostsin kunagi akna ette (ajutiselt) 2 heledat linast voodilina. Lõpuks jätsingi nii, sest sobisid toaga väga hästi.\nMis mõttes “ei usalda” internetipoode? Kui ei sobi, saadad tagasi.\nMa ise sain vuaalid Jyskist, kõrgus oli 270cm, laiust oli mitut varianti (ise võtsin 500cm). Vaata nende kodulehelt, ehk hakkab midagi sobivat silma.\nPaksemaid kardinaid on Decoras ja midagi on ka K-rautas, kodulehelt saab ka vaadata.\nMa ise sain vuaalid Jyskist, kõrgus oli 270cm, laiust oli mitut varianti (ise võtsin 500cm). Vaata nende kodulehelt, ehk hakkab midagi sobivat silma\nEelnevalt kontrollida õmblusi. Mina sain nii kõverad kui kõverad. Aga see ju Jysk pole ime.\nAliexpressist sain väga soodsad ja kenad\nKusjuures – kulu ei pruugi olla üldse 1000euri. Mina sain enda jaoks väga väga ilusad palju väiksema raha eest. Aga see sõltub muidugi mis materjalist tahad. Minul on vuaalid ja need sain tõesti hea hinnaga. Tellisin endale neti teel Tallinn salongist ja ei käinud ise üldse kohapealgi 🙂


VAHELDUVVOOL - FÜÜSIKA - 2021\nPõhiline - Füüsika - Vahelduvvool\nSelgitame, mis on vahelduvvool ja kuidas see töötab. Lisaks näited ja erinevus vahelduv- ja alalisvoolu vahel.\nVahelduvvool on teatud tüüpi elektrienergia, mille käitumine on kõikuv.\nKõige sagedamini kasutatavat elektrivoolu tüüpi, mida iseloomustab korrapärane ja tsükliline võnkumine selle suurusjärgus ja suunas, nimetatakse vahelduvvooluks (AC). See on teatud tüüpi elektrienergia, mille käitumine on kõikuv ja mis on esitatud graafikul (x / y-teljel) ja moodustab sinusoidaalseid laineid.\nTuleks selgitada, et kogu elektrivool ei ole suurem kui elektronide voog mööda juhtiva materjali molekulistruktuuri, alati materjali positiivsest poolusest negatiivse pooluseni (muide, nimetatud poolused), määratakse täiesti tavapärasel viisil).\nSee inimkonna antiikajast tuntud nähtus on tingitud vabade elektronide olemasolust nende materjalide aatomite viimases kihis, mis pole n -ga väga tugevalt seotud Aatomikleo, nad võivad rännata järgmisesse aatomisse, tekitades seega voolu. Nii juhtub näiteks teatud materjalide hõõrumisel.\nSerbia füüsik ja leiutaja "Nikola" Tesla avastas vahelduvvoolu vahelduvvoolu 1882. aastal, mil ta kavandas ja ehitas esimese mootori, et seda kasutada selle toimimine\nSelle inseneri geniaalsus on tingitud ka selle voolu muundamiseks ja jaotamiseks kasutatavast süsteemist, mille esimene emissioon toimus 1891. aastal USA-s Colorados, seega Ta nimetas voolude sõda Tesla ja Thomas Edisoni enda vahel, kes vaatamata vahelduvvoolu ilmsetele eelistele kaitses alalisvoolu kasutamist, kuna tal oli enamus viimaste tööstuslikest patentidest.\nAutod kasutavad vahelduvvoolugeneraatoreid, kasutades ära akude alalisvoolu.\nMeie elus kasutatakse kõige sagedamini vahelduvvoolu. Seda toodetakse erinevatel viisidel elektrijaamades (hüdroelektri-, tuule-, tuumaenergia jne) ja vahelduvvoolu genereerimiseks generaatorite abil (näiteks autod), mis kasutavad patareide ja muude akude alalisvoolu ära magnetilise induktsiooni abil (pideva polaarsuse muutused juhtiva materjali elektriväljas).\nVahelduvvoolu ja alalisvoolu erinevus\nAlalisvoolu elektrivool on stabiilne, ühesuunaline ja muutumatu.\nPeamine erinevus vahelduvvoolu ja alalisvoolu vahel, nagu juba öeldud, on seotud elektrivoolu omadustega: alalisvoolu korral on see stabiilne, ühesuunaline ja muutumatu (see on kujutatud x / y-teljel) sirgjoonena); samal ajal kui vahelduvvool võngub tsükliliselt selle suuruses ja polaarsuses (seda tähistatakse siinuslainetena x / y-teljel).\nSee tähendab aga mitmeid erinevaid omadusi. Vahelduvvoolu on alalisvoolu abil palju lihtsam teisendada, kuna viimase pinge tõstmiseks on vaja järjestikku ühendatud dünamosid, mis pole kuigi praktiline, samas kui vahelduvvoolu korral saab seda teha lihtsalt trafo abil.\nVt ka: Pidev vool.


Aed: Begonias Kui Mitmeaastane - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Begonias Kui Mitmeaastane\nBegonias on erksavärvilised, heledad aastased või mitmeaastased lilled. Rohkem kui 1500 tuntud begonia liigi puhul elavad mõni kultivar ja hübriidne taimeliik ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevuspiirkondades 8-10. Mitmeaastased begooniad võivad arendada kõva kiulisi juurussüsteeme, kuid nende mugulad on pehmed ja habras...\nBegonia mitmeaastased taimed surevad tavaliselt temperatuuril alla 32 kraadi Fahrenheiti.\nBegonias on erksavärvilised, heledad aastased või mitmeaastased lilled. Rohkem kui 1500 tuntud Begonia liigi puhul kasvavad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 8 kuni 10 mõned harilikud ja hübriidsed taimed. Mitmeaastased begooniad võivad areneda kangetest kiulistest juurtest, kuid nende mugulad on pehmed ja habras. Vaatamata külmumisperioodidele võivad külmud tappa mitmeaastasi begooniaid. Kasvavad pikaealised begooniad siseruumides, et kaitsta neid võimalikult külmast, külmast nööbist ja pikaajalisest temperatuurist alla 32 F\nBegonias on troopilises kliimas, mis vajavad mõõdukat niiskust, filtreeritud varjundit ja niisket, kiiresti kuivatavat mulda. Enamik begonia lilled õitsevad kõige paremini särav päikesevalgus. Taimed eelistavad temperatuuril umbes 70-75° F päeva jooksul ja 65 F ööl, märgib Cornelli ülikooli laiendust, kuid üldiselt võivad nad taluda väga kuumust, kui neid hoitakse osaliselt varjutatud ja joota. Temperatuurid alla 55 F võivad põhjustada probleeme, kui taimed on liiga niisked.\nKuumade, kuiva suve ja vihmaste talvedega Vahemere kliimavööndites kasvavaid Begonias ei pruugi olla vaja välja kaevama; aga ootamatud külmad nööbid tapavad tõenäoliselt taimi. Parim kaitse enneaegsete ilmastikutingimuste eest on mugulte kasvatamine ja säilitamine kuni järgmise kevade või kasvavate pikaealiste begooniatega siseruumides.\nMitmeaastased begooniad kasvavad mugulatest - taimedest, mis säilitavad toitaineid. Mitmeaastaste viljade mitmekesised viljad hõlmavad püstiset begooniat (B. evansiana syn. B. grandis), mis kasvab kuni 3 meetri kõrgune ja tuberous begoonia (B. x tuberhybrida), millel on püsti või jäigad varred ja erinevad värvitud lilled. Need mitmeaastased seemned jäävad pärast esimest külma puhkemist seisma, kuid võivad surema, kui temperatuur langeb allapoole külmumist.\nMitmeaastased begooniad kasvavad roosade, valgete, oranžide, kollaste ja punaste varjunditena - neil võib olla ka üks või enam värvi ühe õitsenguga. Mõnedest taimedest, nagu risoomist kasvatatav rex begoonia (B. rex), ei ole mingeid õitsenguid, kuid neil on roosa, rohelise, valge, halli, punase, hõbedase, lavendli ja punase värvusega lehed. Alusta istutamist märtsis, pannes mugulad või risoomid madalasse korteritesse ja asetades need filtreeritud päikesevalgustesse. Pärast juurte kindlakstegemist - võrsed peaksid olema 1 kuni 3 tolli kõrgused - seada taimed umbes 6 tolli kaugusel pottides. Paigaldage potid väljas pärast külmaohu möödumist.\nAasta pärast sügisel esineva külma sügisel, kui taimed on läinud rahulikuks, üles kaevama mitmeaastased tuberoosseid begooniaid. Eemaldage lehed ja kahjustatud varred. Vermont'i ülikooli pikendamine ütleb, et mugulad kuivavad tavaliselt umbes nädalas. Trimida juured tagasi ja asetada begoonia mugulad turbasambliga, puitlaastudesse või vermikuliidiga täidetud eraldi paberkotti. Hoidke neid talve jooksul kohas, kus temperatuur ei langeta allapoole 50° F. Keelake alusplaanid aias, kui temperatuur on pidevalt üle 32 F.\nSiseruumides kasvatatavad mitmeaastased begooniad vajavad head valgustust, kas päikesest või kunstlikest allikatest. Ameerika Begonia Selts eelistab luminofoorlampe, sest nad annavad aednikule kontrolli, kuid looduslik valgustus on kõige parem taimede jaoks. Asetage begooniad soillasse koosseisu, mis sisaldab turbasamblit, vermikuliiti ja perliiti. Vesi taimi vajadusel, kuid ärge laske neil istuda märgade salvedega. Begonias vajab niiskust; udu neid iga päev või seadistage niisutaja. Vajadusel eemaldage võileivad lilled. Siseruumbeononid on peamiselt vastuvõtlikud iibuprobleemidele, kuid ka ämblikuloendite, kaalude, jahukaste ja räbu võivad samuti olla probleemid. Tüve mädanemine ja Botrytis'i purustamine võivad mõjutada sise- ja välistingimustes töid.


Leia Vanemuine - Äripäev\nVanemuise teater sõidutas esmaspäeval oma liidrid ja märkimisväärse osa trupist pealinna, et siinsele pressile läinud ja saabuvast uuest hooajast selge pilt anda.\nTeatrijuht Paavo Nõgene ütles, et lõppeval hooajal oli Vanemuisel teatritest kõige suurem külastatavus Eestis - 182 000. Sellest ligi kolmandiku, 52 000 võib kanda külalisetenduste arvele. Kuid Lõuna-Eesti pealinna teatrirahvas lubab end veelgi rohkem kokku võtta, et nende lavastused jõuaks igasse Eestimaa nurka.\nLubadustele tõestust ei olnud vaja kaua oodata - kolmapäeval kirjutasid Võru maavalitsus ja Vanemuise teater Suurel Munamäel alla omavahelisele hea tahte lepingule. Suvel võib aga vanemuislaste mängu nautida Pädaste mõisas.\nEsmaspäeval oli Tallinnas kaasas kaks lavastust, millest ühe publiku hulka õnnestus mul pääseda.\nNorra kirjaniku Ingvar Ambjørseni "Elling" kuluks vaatamiseks kõigile, aga eriti neile, kel igapäeva rutus meeles vaid hüüdlasuse "kiiremini, kõrgemale, kaugemale ja rohkem". Kaks ja veerand tundi koos Ellinguga tuletas taas meelde põhitõde, et tegelikult võib koosneda õnn hoopis teistsugustest ja ainukordsematest asjadest kui viimasel ajal kombeks mõelda. Edukust ei pea alati mõõtma rahas ja positsioonis ning enesega võib rahul olla ka näiliselt pisikesi takistusi ületades ja väikseid asju soovides.\nIgal juhul tõotab Vanemuise tulevane hooaegki tulla tugev. Ühe lausega öeldes on see uuenduslik, terav, atraktiivne ning rahvusvaheline. Jälgige reklaami, piletid juba levis.


5 programmi GIF-ide kiireks ja hõlpsaks loomiseks | Vidinauudised\n5 programmi GIF-ide loomiseks kiiresti ja lihtsalt\nPaco L Gutierrez | 16/03/2021 18:20 | Värskendatud versioonile 16/03/2021 22:27 | Üldine, tarkvara\nGIF-failid on eksisteerinud juba iidsetest aegadest, me kasutame neid igal võimalusel, nüüd on neid rohkem kui peaaegu kõigi nutitelefonide opsüsteemid oma klaviatuurivalikute hulgas. GIF on sõna, mis tähendab Graafika vahetusvorming või Hispaania graafika vahetusvorming. Selle vormingu lõi Põhja-Ameerika telekommunikatsiooniettevõte, see toetab maksimaalselt 256 värvi ja taasesitab 5–10 sekundi pikkust pildiseeriat. Neil pole heli ja nende suurus on palju väiksem kui JPG- või PNG-failid.\nTavaline on, et tüüpiliste MeMeside asemel leitakse GIF-faile, kuna need on liikumises ja räägivad meile rohkem kui staatiline pilt. Tavaline on nende nägemine veebifoorumites või Twitteris, kuigi nüüd on neid WhatsAppis lihtne näha. Aga, Miks kasutada teiste GIF-e, kui saame ise luua? On mõned programmid, mis muudavad selle ülesande meie jaoks palju lihtsamaks. Selles artiklis näitame 5 parimat programmi GIF-ide kiireks ja hõlpsaks loomiseks.\n5 Giphy GIF tegija\nPeaaegu professionaalne fototöötlusprogramm, mida kasutatakse laialdaselt PhotoShopi alternatiivina ja mida saab kasutada ka parimate GIF-ide loomiseks. Selle paljude funktsioonide hulgas on ka GIF-ide loomine, kuid selleks Kujutised, mida soovime muuta, peavad olema PNG-vormingus. Kuigi see programm on üsna täielik, võib see vähem kogenud inimeste jaoks olla väga segane, kuna selle võimalused on nii suured, et see käib üle jõu.\nKui tahame seda proovida ja luua lisaks GIF-idele ka oma fotode redigeerimise nagu tõelised professionaalid, saame selle selle lehelt tasuta alla laadida ja installida ametlikul kodulehel. Programm on saadaval mõlemale Windows nagu MacOS-is.\nKui otsime animeeritud GIF-ide loomisel lihtsat, kuid tõhusat programmi, on see kahtlemata see, mida me otsime. Failid, mille sellest programmist loome, ühilduvad kõigi praeguste veebibrauseritega ja saame neid probleemideta jagada ja vaadata. Selleks piisab animatsioonide õigeks loomiseks piltide lisamisest, mida soovime õigesti redigeerida. Saame konfigureerida kõik parameetrid, alates säriajast kuni selle kiiruseni.\nRedaktor toetab JPG, PNG, BMP ja GIF formaate. Parim on programmi juures see, et see on äärmiselt kerge, tühise kaaluga 5 MB ja ei vaja eelnevat installimist. Saame selle teie lehelt täiesti tasuta alla laadida ametlik veeb.\nRakendus, mis on mõeldud ainult animeeritud GIF-ide loomiseks. See rakendus ei nõua fototöötlustega palju kogemusi, kuna seda on üsna lihtne kasutada ja see võimaldab meil luua oma GIF-failid lihtsate sammudega, lihtsalt asetades pildid õiges järjekorras ja kohandades säriaega oma maitse järgi. See on avatud lähtekoodiga rakendus, nii et see on täiesti tasuta ja ei vaja eelnevat installimist.\nRakendust saab kasutada mälupulgalt või väliselt kõvakettalt, kuna see ei vaja opsüsteemi installimist. See toetab paljusid vorminguid, sealhulgas PNG, JPG, BMP ja GIF. Kuigi see ei vaja installimist, peab meil olema Java värskendatud meie meeskonnas. Selle liides on mõnevõrra ülevaatlik, kuid lihtne ja laadimisaeg mõnevõrra kõrge, kuid tulemus on ootuspärane. Kui soovite seda rakendust proovida, saate selle alla laadida saidilt looja veebisait.\nÜks parimatest fototöötluse komplektidest. Rakendus on koormatud fototöötluse võimalustega, aga ka võimalustega meie GIF-ide loomiseks. Leiame hulgaliselt rühmitatud võimalusi, mis võimaldavad meil fotosid hõlpsalt parandada ja täiustada. GIF-ide loomiseks peame animeeritud pildi loomiseks lihtsalt kasutama mitut fotot. Programm on väga intuitiivne ja hõlpsasti kasutatav, kuid nagu ka GIFtedMotioni puhul, on see töötlemisel aeglane ja raske, ehkki lõpptulemus on seda väärt, on ka kiiremaid.\nSee programm on täiesti tasuta nagu eelmiste puhul ja saame selle ilma eelneva registreerimiseta selle oma lehelt alla laadida ametlik veeb.\nGiphy GIF tegija\nLõpuks programm, mis paistab silma kasutusmugavuse ja sõbraliku liidese poolest. Selle abil saame vaid mõne minutiga luua animeeritud GIF-faile tasuta. Neid saab arendada saidilt võetud piltide jadast või isiklikust galeriist. Kuigi meil on ka võimalus videotest GIF-e luua kas meie galeriist või YouTube'ist või muudest videorakendustest. Kahtlemata rakendus, mis annab meie animeeritud piltide loomisel palju mängu, et neid kõikjal kasutada.\nParim asi selle rakenduse juures on see, et see on veebirakendus, nii et me ei vaja eelnevat installimist, lihtsalt sisestage oma ametlikul kodulehel ja kasutage ühte oma pakutavatest funktsioonidest.\nTäielik tee artiklini: Vidinauudised » Üldine » 5 programmi GIF-ide loomiseks kiiresti ja lihtsalt\nFreeBuds 4i: Huawei naaseb kvaliteedi / hinna võtme juurde


Peenis suureks – kuidas? - Kuidas suurendada peenise suurusi kodus\nKuidas suurendada peenise suurusi kodus, Kuidas kodus kasvada?\nPump suurendada chelena uued arengud; Kuidas suurendada chelen Ukraina; Kupumassaaž peenise laienemist; Laiendada perspektiivis Drohobych; Kui te ei saa oodata, et suurendada oma peenise suurus kuni 2 tolli. Esiteks peate peenisele kandma baasi või oliiviõli, seejärel sooda ja massaaž pehme käsnaga 5 minutit. Järgnevas artiklis peatume erinevatel peenise suurendamise tehnikatel, küsimusel kas üleüldse peenise suurendamine on võimalik ja muid alternatiivseid võimalusi, kuidas suurendada või korvata peenise suurendamist väga lihtsate vahenditega, täiesti tasuta ja kodus.\nMeetod Suurimate kui suurendada jaotatavaid kohti. Kuidas suurendada perspektiivis kodus Aga proovida kodus meetodeid peenise laienemist ja turvaline psühholoogiline meetod seda suurendada. Kuidas suurendada peenise suurus.\nNeed ravimtaimed sisaldavad fotokeemilised sahhariidid ja makaeenid, mis väidetavalt suurendab energiat ja aitab meestel erektsiooni säilitada. Kuna selle aine kohta pole lõplikke teaduslikke uuringuid, peaksite seda proovima ettevaatusega. Enne selle toidulisandi lisamist oma igapäevarutiini arutage kindlasti oma arstiga. Kaaluge L-arginiini võtmist. Need ravimtaimed on aminohapete kujul, mis on kasulikud verevoolu suurendamiseks, aidates seeläbi peenisel erektsiooni ajal suuremaks muutuda.\nTel Avivi ülikoolis läbi viidud uuring näitas, et mõned mehed kogesid paranemist pärast selle toidulisandi kasutamist 6 nädala jooksul. Neid toidulisandeid on saadaval looduslike toiduainete kauplustes ja soovitatav annus on 1 gramm kolm korda päevas. Seda toidulisandit ei tohiks võtta, kui te võtate nitroglütseriini südamehaiguste raviks, sest see võib põhjustada vererõhu langust.\nRääkige oma arstiga, kas saate L-arginiini võtta. Sööge arbuusi. See ei ole taimne, kuid sellel on omadusi, mis aitavad suurendada erektsiooni suurust ja pikkust sarnaselt arginiiniga.\nAsjaolu, et arbuus sisaldab tsitrulliini, on suhteliselt hiljutine avastus, mistõttu pole tehtud teaduslikke uuringuid, et teada saada, kui hästi see toimib või kui palju peate arbuusi selle omaduste saamiseks sööma. Kuna aga arbuusit peetakse meeste tervise seisukohalt supertoiduks, pole hooaja saabudes keelatud palju puuvilju süüa.\nTeie peenise suurus, olenemata sellest, kas see on kokku tõmbunud või püsti, sõltub sellest, kui palju verd see sisaldab. Tubakatoodete kasutamine põhjustab arterite kitsendamist, mis omakorda vähendab peenise verevoolu. Suitsetades blokeerite oma peenise, et seda ei saaks täielikult suurendada. Harjutage regulaarselt.\nKeha liigutamine võib soodustada tervislikumat vereringet, tugevdades veresooni, mis kannavad verd peenisesse. Kas peenise suurendamine on võimalik? Kindlasti tekib küsimus, et millised eelmainitutest peenise suurendamise tehnikatest ja protseduuridest töötavad ja kas üleüldse peenise suurendamine on nad võimalik?\nLisaks aja — ja rahakulu. Seal on paar tüüpi meie läbi peenise laienemise meetodeid. Peenise laienemise esimesse kategooriasse saab nimeks "Peenis seadmed".\nPenomet on sisuliselt peenise pump mis kasutatuna, viib kasvu peenise suurus ja erektsioon kõvadus. Erinevalt eelnevatest Selliste seadmete Penomet on vees abistab pump vahetatavate säärekate süsteem, mis võimaldab üksikute suurendada järkjärgult vaakumiga sugutile. Penomet pakub paindliku suurendamise meetod peenise suurus abil seade ainult 15 min päevas. Seade on vaadata. SizeGenetics on peenise veoseadisest. Kuna oma debüüdi turule aastaltuhanded mehed üle kogu maailma näinud dramaatilisi tulemusi, jättes neile parema usaldust ja seksuaalelu.


Naturado Karikakra õli külmpress 50ml\nNaturado Karikakra õli külmpress 50ml\nNaturado karikakra õli hooldab rasust ja plekilist nahka.Mõjub sügavates nahakihtides, pinguldades ja toniseerides. Parim erihooldusvahend rinna- ja dekolteepiirkonnale- pinguldab, taastab, tihendab. Kuna mõjub sügavuti, on tulemus näha peale 3-4 nädalast regulaarset kasutamist.\nKASUTAMINE: Kanna hommikul ja õhtul dekoltee-piirkonnale või näole, masseeri õrnalt imendumiseni.\nOMADUSED: Karikakar sisaldab looduslikku vaiku, parkaineid, viinhapet, liimaineid ja saponiine. See looduslik toode on nahahoolduses kasutusel renessansiajast. Karikakra õli saadakse karikakra purustamisel orgaanilises päevalilleõlis.\n- tugevalt toniseerivate omadustega\n- suurepärane rasuse naha hooldamiseks\n- toniseerib ja pinguldab rinnapiirkonda, garanteerides naiseliku ja elastse rinnapartii\n- sobib verevalumite ja reumaatiliste valude korral\nKoostis: Organic Helianthus annuus seed oil, organic bellis perennis extract


Nädala horoskoop – 7.-13. veebruar 2022 — Horoskoop24\nPereliikmete ja sugulastega on olnud viimastel nädalatel raske hakkama saada, aga ainult sellepärast, et sa pole neile õigesti lähenenud. Nüüd kui nende hirme pisut paremini mõistad, leiad viise, kuidas neile lähemale jõuda.\nSu mõistus võib kiiresti töötada ja sa võid olla jõudnud järeldusteni, mis sind rahuldavad, aga kas saad olla kindel, et need on õiged? Mine oma mõistusest sügavamale. Kuula oma sisehäält ja tee seda, mida ta sulle ütleb, isegi kui sa sellest aru ei saa.


Guinot Depilatsioon | Guinot.ee\nGuinot revolutsioon depilatsioonis!\nGuinot on välja töötanud uue lähenemise depilatsioonile, mis muudab selle ebamugava ja tihti valuliku tegevuse kliendile valutumaks ja kosmeetikule kuluefektiivsemaks ning ohutumaks. Lisaks annab õigesti teostatud Guinot depilatsioon kliendile võimaluse depilatsiooni aega nädala võrra edasi lükata tänu kavakasvu pärssivatele, hooldavatele toodetele. Klient on rahul ja kosmeetik saab seeläbi endale rahuloleva püsikliendi, kes usaldab oma kosmeetikut.\nGuinot Depilatsioonimeetod jaguneb kaheks: EPIL SMART ja STICK´HAIR\nEPIL SMART – eksklusiivne, professionaalne depilatsioonimeetod, mis kasutab madalamal kuumusel sulavat vaha. Kasutatav paberribadega.\nEpil smart on:\nEfektiivne ja mugav\nÖkonoomne ja hügieeniline\nSTICK´HAIR – on kahe patendiga eksklusiivne professionaalne depilatsioonimeetod tundlikematele piirkondadele.\nPatenteeritud nailonkiude sisaldav vaha ei vaja eraldi vahapaberite kasutamist ning on mugav kasutada. Vaha peale kandmiseks ja eemaldamiseks kasutatakse patenteeritud kujuga väikeste nagadega spaatlit, mis võimaldab vaha kanda nahale märgatavalt õhemalt ning seob vahas olevaid nailonkiude, samas tõstes karva ja kattes selle ühtlaselt vahaga.\nTänu karva mitte lõhkuvale tehnoloogiale väheeb sisse kasvavate karvade hulk.\nGuinot depilatsioonimeetodid on mugavad nii kliendile kui ka kosmeetikule. Depilatsiooni ajal kantakse vaha õhukese kihina ja see jahtub kiirelt. Lisaks on vaha madalama sulamistemperatuuriga ning ei põleta nahka. Nahk ei jää peale depilatsiooni kleepuvaks.\nGuinot vahad ei sisalda kampolit.


Miks ja kuidas kontrollida enne ostmist kasutatud auto ajalugu | Cachet\nCity Rider kindlustus\nBlogi Mis Cachet on? Abi\nCachetis on kahjust teatamine mugav ja kiire. Loe, meie paberivaba kahjuteate vorm toimib.\nLiikluskindustus Kaskokindlustus City Rider kindlustus Õnnetusjuhtumi kindlustus VARSTI\nÄpitakso liikluskindlustus Äpitakso kasko Kulleri kindlustus\nSõidukipargi kindlustus Kergliikuri kindlustus\nKuidas alustada Korduma kippuvad küsimused Privaatsuspoliitika Kontakt\nMiks ja kuidas kontrollida enne ostmist kasutatud auto ajalugu\nKasutatud autode müüginumbrid ja hinnad on Euroopas tõusuteel. Inimesed otsivad pandeemia ajal ühistranspordile alternatiivi ja nõudlus sõidujagamisteenuste järele aina kasvab.\nKui sa oled üks paljudest, kes kaalub kasutatud auto ostmist, tasub eeltööks varuda paari aasta taguse ajaga võrreldes veidi rohkem aega. Oluline on veenduda, et sa ei raiskaks raha kahjustatud sõidukile.\nKasutatud autot ostes tuleb kindlasti teostada põhjalik visuaalne ülevaatus ja uurida müüjalt auto ajaloo ning seisukorra kohta. Ühtlasi on ülioluline kontrollida sõiduki eelnevaid liikluskahjusid.\nVaatame üle, miks ja kuidas seda teha.\nMiks on auto liikluskahjude ajalugu oluline\nOluline on teada, kas auto on varem kahjustada saanud, sest õnnetused mõjutavad sõiduki turvalisust ja vastupidavust. Õnnetused võivad põhjustada sõidukile konstruktsioonikahjustusi, mis pole kohe märgatavad – isegi hea remonditöö käigus võib midagi olulist kahe silma vahele jääda. Näiteks näiliselt väike kokkupõrge, mis nõuab vaid kaitseraua mõlgi parandamist, võib tegelikult kahjustada auto vedrustust.\nPealtnäha võib kõik ilus olla, aga õnnetuses osalenud kasutatud auto võib tihedamini remonti vajada. Muidugi pole kõik õnnetused ühtemoodi tõsised. Näiteks väike müks parklas pole nii tõsiste tagajärgedega kui suurel kiirusel kokkupõrge. Seega, kui saad teada, et auto, mida kaalud osta, on varem kahjustada saanud, on oluline teha kindlaks, mis tüüpi ja kui raske õnnetus oli.\nKui müüja väidab, et on tõsised kahjustused täielikult ära parandanud, on mõistlik lasta auto enne ostmist mehaanikul üle vaadata, et petta saamine välistada. Lisaks mõjutavad eelnevad liikluskahjud auto väärtust, nii et see võib olla hea alus hinnaläbirääkimisteks.\nAga kuidas veenduda, et müüja räägib ausat juttu, ja kontrollida, kas sõidukiga on õnnetusi juhtunud?\nVaata sõidukite registrist auto liikluskahjude ajalugu.\nKuidas kontrollida kasutatud auto liikluskahjude ajalugu\nEestis on kõik registreeritud sõidukid leitavad Transpordiameti avalikust registrist.\nKui tead auto registreerimismärki või VIN-koodi, saad täiesti tasuta otsida auto kohta teavet avalikust andmebaasist. Sealt leiab andmeid sõiduki enda, tehniliste detailide, liikluskindlustuse, tehnoülevaatuste ja sõidukiga tehtud tehingute kohta.\nTähelepanu! Veendu, et kontrolliksid õige auto andmeid! Veebileht ise hoiatab samuti, et mõni omanik võib kuulutuses ära märkida mõne muu auto VIN-koodi, millel on eeskujulikum ajalugu.\nUuri tähelepanelikult tehnoülevaatuste ajalugu, et näha, kas sõidukil on olnud eelnevalt probleeme. Kui sõiduk pole ülevaatuselt läbi saanud või sellel esines mingeid vigu, näed neid täpsemalt, kui peatud kursoriga vastaval märgil:\nSamuti saad üle kontrollida tehnilised andmed, nagu läbisõit, mida müüja kuulutuses mainib, et veenduda müüja aususes ja teada täpselt, mida ostad. Kindlasti tasub üle vaadata ka sõidukiga tehtud tehingute ajalugu, et näha, mitu omanikku sõidukil on olnud.\nAga üks olulisemaid asju, mida kontrollida, on sõiduki liikluskahjude ajalugu. Seda näed Eesti Liikluskindlustuse Fondi registrist.\nSaad sõiduki registreerimismärgi või VIN-koodi abil kontrollida, kas autoga on seotud mõni liikluskindlustusjuhtum. Oluline on meeles pidada, et register ei kajasta päris kõike – seal on kirjas ainult õnnetusjuhtumid, millesse kaasati kindlustus. See ei näita õnnetusi, mis võisid autoga toimuda enne seda, kui see Eestis registreeriti. Samuti ei näita see õnnetusi, kus kahjustada sai üksnes kahju põhjustaja sõiduk ja teistele sõidukitele kahju ei tekkinud.\nSellegipoolest tuleks seda registrit enne kasutatud sõiduki ostmist kontrollida, sest sealt võib leida olulist teavet.\nNende kahe andmebaasi abil saad väärtuslikku informatsiooni auto ajaloo ja hetke seisukorra kohta ning ei pea otsuse langetamisel lootma ainult müüja aususele.\nKui ostad auto väljastpoolt Eestit, uuri, kas tolles riigis on olemas sarnased avalikud andmebaasid. Protsess oleks sel juhul sarnane – saad küsida müüjalt sõiduki VIN-koodi ja otsida seda riigi avalikest andmebaasidest. Kui taolisi registreid ei ole, võid pöörduda professionaalse teenusepakkuja poole, kes saab kontrollida sinu eest sõiduki andmeid ja liikluskahjude ajalugu.\nLiikluskahjude olemasolu ei tähenda automaatselt, et sa ei peaks autot ostma. Kui auto on tehnoülevaatuse läbinud, on kvalifitseeritud asjatundjad selle järelikult liiklusohutuks hinnanud.\nSellegipoolest on soovitatav teha põhjalik taustakontroll, et hiljem poleks ebameeldivaid üllatusi. See annab sulle auto tegelikust seisukorrast parema ülevaate ja võimaldab hinna osas läbirääkimisi pidada.


Eesti pere 60ndatest pärit korter sai geniaalselt lihtsalt renoveeritud ja sisustatud - Kodugeenius\nEesti pere 60ndatest pärit korter sai geniaalselt lihtsalt renoveeritud ja sisustatud\n11. mai 2022 kell&nbsp15:20\nSelles 60ndatest pärit korteris on leitud suurepärane tasakaal uue ja vana vahel.Fotod: erakogu\nKes satub nõukaaegsesse paneelmajja korterit ostma, kipub selle reeglina ikka kaasajastama, arvestamata ajastuga, millest hoone pärineb. Ühes peres otsustati aga teisiti: 60ndate lõpus ehitatud majja rajati pärast remonti kodu, mis teeb muuseumiks muutumata kummarduse maja sünniaegadele.\nTihti nähakse nõukaaegse korteri puhul vaid toorikut, mis tuleb remondiga igas mõttes kaasaegseks vuntsida, kaotades sealt viimsegi detaili, mis viitab ajastule, kust see pärit on. Nõukaajast pole just palju igatseda, kuid tol perioodil kogu maailmas populaarne mööbel on tegelikult ju kaunis. Nutika lähenemisega õnnestus perel seetõttu ka sisustuselt säästa.\nNii et kui Ragne pere soetas endale korteri majja, mis ehitatud 1968. aastal, oli kohe algusest peale selge, et kindlasti saab siin näha nii mõndagi sellele ajaperioodile omast, kuid sama kindel oli siht, et liiale ei tohi minna.\nMärksõnad: nõukaaegne korter, nõukaaegse korteri renoveerimine, ragne vilur, retromööbel interjööris, retromööbliga sisustamine