Roti toitumine (ehk mida rotid siis ikkagi söövad?) • Toitumine • www.pisi.ee\n108 postitust • Lehekülg 1/4 • 1, 2, 3, 4\nPostitas Liisa (Teema autor) » 02. jaanuar 2004, 13:50\nPõhimõtteliselt kõike, mida sa isegi.\nHamstri-, merisea- ja jänesetoit ei kõlba roti põhitoiduks. Minu rotid aga on keeldunud spets rotitoite söömast - võid ju proovida.\nJälgima peaks, et nad liiga palju rasvast ei saaks - see ei tohiks olla üle 50% toidust. Ja muidugi anda lisaks värsket - kõik peale rabarberi, sibula ja tooreste herneste-ubade sobib (külmutatud või kuumutatud herned-oad on OK). Igasugused fitness foodid on ka väga head - neis on palju kiudaineid ja vähe üleliigset.\nPostitas Liisa (Teema autor) » 04. jaanuar 2004, 01:55\nSiretike kirjutas: Minu rottide lemmikud on muidugi juust, vorst,sink, sihvkad(kahe sekundiga kõik sihvkad söödud neil) porgand.\nEhh... üks kord andsin neile väikse tüki lagritsat, ei usu et see sugugi hea mõte oli. Aga ära sõid.\nMul nad söövad seda närilistele mõeldud toitu põhiliselt. Ainult, et tavalised viljaterad ja graanulid jätavad järgi.\nSiretike, aga mis seal toidus veel peale viljaterade ja graanulite on? Nt. mais, mida paljudesse toitudesse heldelt lisatakse, on neile umbes sama mis komm. Minu tibid sõid päris pakendatud rotitoidust nii valikulselt palasid, et ma lõpuks seda enam ei ostnud.\nMul on tunne, et minu tibid toitusid kõige tervislikumalt siis, kui ma neile putru tegin. Riisi, neljavilja, kaerahelbe, jne. Jõuludega on tüübid juurde võtnud, kuna kes siis jõulude ajal putru teeb, eksole. Ja igast toidust on vaja palake ka rottidele pakkuda.\nNoorte, kasvavate rottidega pole erilist muret, et lähevad paksuks kui tervislikult ei toida. Nii aastaselt, kui ta juba täiskavanud suuruses on ja ainult laiusesse kasvab, siis läheb lugu raskeks. Nagu mul nüüd. Nüüd kuluks ära küll, et rotte näkileiva ja muu fitness foodi peal kasvatatud oleks.\nPostitas Siretike » 04. jaanuar 2004, 13:55\nSeal on ka mais, aga selle jätavad nad kah sageli alles. Muu süüakse ikka ära sealt toidust(sihvkad, mingid rohelised, oranzid graanulid, ja igasugused terad) Olen neile kaerahelbeid andnud, neid söövad suure hea meelega. Peaks siis kah neile putru pakkuma mõnikord\nKurgist nad erilises vaimustuses pole, aga banaan ja apelsin, mandariin lähevad küll hästi. Maasikamaitselistest vitamiinitropsidest olid samuti vaimustuses.\nMa vist poputan neid liialt, ootavad iga päev head, paremat. Täiskasvanuna võivad nad mul veel eriti paksukesteks osutuda, kui nende nunnutamist ei lõpeta\nPostitas nuu » 05. jaanuar 2004, 15:12\nLiisa kirjutas: värsket - kõik peale rabarberi, sibula ja tooreste herneste-ubade sobib (külmutatud või kuumutatud herned-oad on OK).\nkust sa oled lugenud, et sibulat ei tohi anda? (ise olen lugenud pigem, et sibul on kasulik (vist oli Debbie D. lehelt) ja toksisin huvi pärast googlesse sisse "rats eat onions" mispeale sain hulga viiteid roti-katsetele, mis tõestasid, et sibul on luudele hea. ???\nherned-oad: minu teada võib neid ka toorelt anda. Ei sobi ainult kuivatatud toored oad, aga kuivatatud oad, mis on läbi keedetud, kõlbavad jälle.\nViimati muutis Endised kasutajad 05. jaanuar 2004, 15:25, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas Liisa (Teema autor) » 05. jaanuar 2004, 15:46\nnuu kirjutas: kust sa oled lugenud, et sibulat ei tohi anda?\nRotilistist. See pidi neil gaase tekitama ja roti peer pidi skungi omaga sarnanema.\nAga vaatasin ka Google'iga ja tõesti-tõesti:\nMis ma küll ilma sinuta teeks.\nEi sobi ainult kuivatatud toored oad, aga kuivatatud oad, mis on läbi keedetud, kõlbavad jälle.\nNo kuna ma olen nii palju kordi lugenud, et raw legumes ehk toored kaunviljad (s.h. pähklid) ei ole head, siis ma pole ka tooreid andnud. No tegelt paar tükki olen suvel, aga mitte sellist kausitäit nagu neil külmutatud herneid tihtipeale nina olla on. Külmutatud toidukomplektid on tegelikult eelnevalt kuumutatud, niiet seal on need kahjulikud ensüümid juba hukka saanud.\nVihje - kui tahad oma rotule tervislikku ja maitsvat pakkuda, siis külmutatud porgand-hernes-mais segu on midagi väga head. Ainult hoiatus - rotid ei pruugi herne koort (sa kindlasti ei teadnudki, et selline asi olemas on?) süüa, niiet pärast on kõik kohad rohelisi koori täis...\nPostitas m » 06. jaanuar 2004, 22:36\nminu rott on küll söönud maapähkleid ja ka sinihallitusjuustu\nNärilistele mõeldud terasegu kott (nurgast lahtine kilekott) on meil barrikaadiks kapi alla viiva käigu ees ja Triibask pole veel vaevunud seda läbi närima. Samuti suhtub ta põlglikult neisse laborirottide graanulitessse.\nSee-eest puder on absoluutne lemmik - seda on ta valmis manustama tohututes kogustes. Muid hõrgutisi ikka mitte rohkem kui supilusikatäis, aga pudrud..mmm....\nPostitas Liisa (Teema autor) » 06. jaanuar 2004, 22:55\nm kirjutas: minu rott on küll söönud maapähkleid ja ka sinihallitusjuustu\nPoest ostetud pähklid on enamasti juba kuumutatud ja pole ohtlikud. Enamiku nende keelatud ja ohtlike toitude kohta kehtib ka see, et väikses koguses ei pruugi midagi juhtuda. Nt kui rott su punast veini või burbooni veidi maitseb, ei ole ta hommikul käpad sirgus.\nNärilistele mõeldud terasegu ... laborirottide graanulitessse.\nSama siin. Kuigi tahaks huvi pärast küsida, kust sa laborirottide toitu said? Ma olen juba ammu sellega katsetada tahtnud.\nPostitas Helen » 06. jaanuar 2004, 23:21\npeale Liisa postitust, kus ta pudrust rääkis, on meiegi hiirepere enda jaoks selle hõrgutise avastanud. see on tõeliselt pop! vedelavõitu pudru jagab Karvapall väiksemateks tükkideks ja laotab põrandale kuivama kuni koorik peale tuleb. näljasemad ei jõua nii kaua oodata ja pistavad osa juba enne pintslisse, omal sõrmed ja pool pead lägased.\ntegelikult ma tahtsin küsida, kas keegi siin on kasutanud Mustamäe Zookeskuse (porno-poega ühes majas Sõpaka ja Vilde ristil) närilistetoitu - nad ise segavad seda kokku ja see pidavat sobima kõigile merisigadest hiirte-rottideni jne. lisaks igasugu teradele ja ohtrale maisile (mida keegi ei söö), on seal veel näiteks ümaraid keskelt auguga punaseid ja rohelisi rõngaid, mis minu meelest on tavalised näriliste maiustused, siis veel mingeid kartulikrõpse meenutavaid asju, mingeid popkorni moodi pabulaid ja mingeid suuri pruune junne, mis on nagu kaneelikoor ning maitsevad nagu shokolaad (ja mida ka keegi ei söö).\nminu põnnidele maitseb see toit väga (va. mais ja "kaneel"), aga kas keegi oskab kommenteerida, kui hea see neile tegelikult on?\nPostitas Liisa (Teema autor) » 07. jaanuar 2004, 01:05\nhelenikene kirjutas: tegelikult ma tahtsin küsida, kas keegi siin on kasutanud Mustamäe Zookeskuse (porno-poega ühes majas Sõpaka ja Vilde ristil) närilistetoitu ... kui hea see neile tegelikult on?\nTegelikult hea meelega prooviks seda. Kõik muud eestis müüdavad rotitoidud olen ära proovinud. Mu tibid on neist vaid teatud osasid söönud, niiet isegi kui kokkuvõttes on toit tervislik, siis nemad on sealt ainult ebatervisliku osa ära söönud.\nSelle poe käest peaks uurima, mis vahekorras neil seal segus proteiin, rasvad jms on. Tegelikult on loomade vajadused veidi erinevad, ka olenevalt vanusest. Rääkimata sellest, et merisiga ei talu loomseid proteiine, rotile omnivoorina on need aga väga ja väga head.\nKonkreetselt sinu karvututega on nii, et karvutud vajavad nii toitvamat toitu kui rohkem vett, kuna neil keha temperatuuri hoidmisega rohkem vaeva tuleb näha. Niiet neile võib kõike süüa anda proteiinisisalduse pärast muretsemata - kuni nad sul just ülekaalulisteks ei muutu.\nMais on pea kõigis odavates toidusegudes üks peamisi komponente (vaata odavate kassi- ja koeratoitude koostist ka). Ta on odav ja annab toidusegule mahtu juurde. Ei oma toiteväärtust, kuna on sisuliselt vesi ja suhkrud. Sageli problemaatiline, kuna mais kipub igasuguseid hallitusi kandma ning inimtoiduks kõlbmatuks maisi võidakse kasutada loomade toidusegudes. Aga toores ja konservmais on väga head maiustusena.\nMuud terad on ilmselt ok. Isetehtud toidusegudesse pannakse sageli ka puhvitud riisi (ilmselt need popkorni moodi pabulad; müüakse meil ka eraldi müslisordina), helbeid, terasid.\nauguga punased ja rohelised rõngad võivad olla tõesti maiustused, aga ma ise kahtlustan, et see on see osa toidust, kuhu enamik kiudaineid ja tuhka on peidetud. Erinevatest rotitoitudest on meil just rohelised jubinad alati järele jäänud, neid ei taha keegi.\nkartulikrõpse meenutavaid asju - aga äkki ongi maitsestamata krõpsud? Inimeste kartulikrõps on kohutavalt soola, rasva ja maitseainetega üle kallatud, aga paljana ei ole ta kindlasti kahjulikum kui keedukartul.\npruunid jublakad, nagu kaneelikoor - ei tea, mis see olla võiks. Peaks poest ehk küsima. Zippy hamstritoidus on nagu midagi sarnast mida meie hamstrid kunagi söönud pole.\nPostitas Liisa (Teema autor) » 07. jaanuar 2004, 01:23\nMa mõtlen, et kui puder selline hitt oli, siis räägiks veel, mida mu kallid hea meelega söövad.\nJogurtid - alati ja igasugused. Eriti tervislik sulle ja neile on, kui ostad neid hea bakteriga jogurteid. See aitab muuhulgas kõhulahtisuse vastu.\nKodujuust ja kohupiim - neid võiks pea lõpmatuseni süüa, aga neid päris piiramatult anda ei tasu.\nJuust on üllataval kombel see, millest eriti ei hoolita. Tassitakse minema ja ladustatakse kuhugi, aga jääb söömata.\nBeebitoidud - need Salvesti ja Hippo omad, pisikese purgiga. Nii magusad kui soolased (ainult maksa-porgandi segu ei söö keegi). See on eriti hea, kui sul on noored rotipojad või vana/haige rott, kellele midagi kosutavat vaja oleks. Teistele võib pakkuda magustoidu ja maiustusena.\nMüslid - kuna rottide terasegusid ei sööda, olen pakkunud oma müslit ja ostnud ka eriti vinget fitness müslit. Vali suhkruvaba müsli. Mitmesuguste puuviljade ja lisanditega müsli on neile põnevam, aga peamine on vaheldus.\nMida teie omad veel hea meelega söövad?\nPostitas m » 07. jaanuar 2004, 18:36\nveel tuli meelde, et suvel, kui telkimas käisime ja putru kaasa ei võtnud, siis oli Triibu lemmiktegevus telgist sääski püüda ja ära krõbistada - nii mahalööduid kui ringi pinisevaid. Aga malaaria on oma järjega vist õnneks alles Lätis.\nTegelikult olen väga tänulik nuule ja Liisale, sellist asjatundlikku nõustamist on algajale loomapidajale ikka hädasti vaja. Ega neid vist palju pole, kes viitsivad end teemaga nii süvitsi kurssi viia.\nAdekvaatsemat kohtlemist ja õnnelikumat elu kõigile rottidele/muudele loomadele aastal 2004!\nPostitas Liisa (Teema autor) » 07. jaanuar 2004, 19:20\nRotid on kõigesööjad, st söövad ka putukaid, muuhulgas prussakaid ja rohutirtse.\nKas see neile liiga teeb? Midagi täpsemat ma lugenud pole, aga suuremaid putukaid soovitatakse päris loodusest mitte korjata ja anda, sest nad võivad siseparasiite kanda. Väiksemate putukate puhul (sääsk) pole.\nKui sul pole vastumeelsust elusa sööda suhtes, siis võib rotile osta nii mitmesuguseid vastseid kui putukaid, kes just söödaks on kasvatatud. Müüakse lemmikloomapoodides.\nPostitas nuu » 08. jaanuar 2004, 00:36\nhelenikene kirjutas: mingeid suuri pruune junne, mis on nagu kaneelikoor ning maitsevad nagu shokolaad (ja mida ka keegi ei söö)\nma arvan, et selle asja nimi on jaanileib. Minu suurimaks üllatuseks avastasin Kuubiku ühel hommikul seda närimast. Seni arvasin kah, et seda ükski rott ei taha...\nMa ise ei ole poes lahtiselt müüdavaid segusid kunagi ostnud. Aga vaevalt, et see halvem on kui suvaline pakendatud närilistetoit. Ma ise olen selle poolt, et võiks mitte anda pidevalt ühte ja seda sama sööki, vaid pidevalt vaheldust tekitada, erinevaid toidusegusid jms omavahel segada... Siis vast ei juhtu midagi, kui ühes segus midagi liiga palju või liiga vähe on...\nPostitas nuu » 08. jaanuar 2004, 00:47\nlemmikud jõudis Liisa vist kõik juba ette lugeda\nvõiks ehk lisada veel: kassikrõbinad - need on põhitoiduks raudselt liiga rasvased ja valgurikkad, aga muu toidu vahele sobivad küll ja maitsevad rottidele hirmsasti. (Soovitatakse tegelikult ka põhitoiduna, kui loomal on mingil põhjusel suurem energiavajadus - tiinetele ja imetavatele emastele, haigetele kõhnuvatele rottidele)\nja pasta - minu avatarilgi maadleb Piksel ühe spagetiga\noih. tegelikult võiks vist järjest ära mainida kõik, mida nad oma toidukausist päris iga päev ei leia.\näkki peaks hoopis kirjutama nendest toitudest, mis rottidele ei meeldi? Näiteks meenub lillkapsas, mida inglisekeelsetel lehtedel sageli lemmikute hulgas nimetatakse...\nViimati muutis Endised kasutajad 08. jaanuar 2004, 00:55, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas nuu » 08. jaanuar 2004, 00:53\noi ma ei olegi veel ubade teemale vastanud.\nuurisin nii ja naapidi ja eriti midagi välja ei nuhkinud. Aga kuna külmutatud herned on vist tõepoolest eelnevalt kuumutatud (varem ei teadnud ja loomulikult kontrollisisn järgi ), siis on pigem jah loogiline, et ei tohiks anda ei kuivataud ega värskeid herneid-ube, sest nendel ei tohiks nagu erilist vahet olla peale veesisalduse...\nPostitas m » 08. jaanuar 2004, 18:59\nLiha tuleb vist lemmikutest kohe pudru kõrval\nJa kala kohe nende järel. söödan nagu kassi - annan väikema silgu kätte ja Triip krõbistab selle kõige naha ja karvadega ära (pea olen küll ära võtnud). Samas forelli ei söö, ei toorelt ega keedetult.\nMarjad lähevad sõltuvalt tujust ja mitte palju korraga. On vist liiga hapud. Mesi ja moos lähevad nagu kiiremini\nPostitas Helen » 08. jaanuar 2004, 19:30\nissake, ma loen seda juttu siin ja ei jõua ära imestada (ma ju ise alles jube algaja hiirepidaja ). siiani olen harjunud kilpkonna toitma ja see on hullem kui dieedipidamine - tüüp tohib süüa vaid väga väheseid asju, enamust neist on keeruline hankida (nt. võilillelehti talvel jne), peab pidevalt vitamiine ja toidulisandeid saama... lisaks kõigele muule sööb ta ainult käest\nja siis ma loen siin kuidas teised loomad võivad süüa kõike mis ette juhtub ilma et see neile vähimatki kahju teeks... wow!\nma tahtsin sellega öelda, et lapsed, enne kui te omale looma võtate, mõelge kõik hoolega läbi, sest ühte looma on lihtsalt tunduvalt keerulisem pidada kui teist.\n(see ei tähenda, et ma kilpkonnapidamist kahetseks - mitte hetkekski!)\nPostitas m » 08. jaanuar 2004, 19:40\noih, vabandan juba ette, enne kui Liisa tuleb, et põhitoit on meil ikka terad-helbed-pudrud-kartul, lisaks mingi valguallikas (kohupiim, kodujuust, liha, kala) ja värskeid-keedetud puu- ja juurvlju. Muud mainitud on maiused, mida palju ei saa. Soolast-vürtsist ~ ei anna, rasvast-magusat piirame.\nPostitas Liisa (Teema autor) » 08. jaanuar 2004, 20:14\nm kirjutas: oih, vabandan juba ette, enne kui Liisa tuleb\nEga ma nüüd nii kuri ka ei ole. (Või olen? Seni pole keegi mu peale üheski osas veel kaevata julg.. ee.. jõudnud. )\nToitumise osas, visaku see esimene kivi, kelle loomad täistervislikult toituvad.\nMina enda rottide kohta seda väita ei julge. Nt ei saa nad iga päev värskeid puu- ja juurvilju. Ma ei vaata hoolega, millises vahekorras nad proteiini ja kiudained ja kui palju kaloreid saavad. Ja alailma saavad (ilma igasuguse tasakaalustuseta) minu käest midagi, mis on niisama maitsev ja toitev ja ülekaalulisust soodustav.\nMa lohutan end küll, et ka sellist toitu leian ma alailma niisama kuhugi varutuna, st neile meeldib sööki välja nuiata ja kokku tassida rohkem, kui seda süüa. Aga ega nad just väga saledad välja ka ei näe mul. Mitte ülekaalus, aga normaalse ülemisel piiril.\nRoti söök !!!\nPostitas Mercar » 14. jaanuar 2004, 09:52\nKas keegi teab, kas rotile jogurti andmine on kahjulik??? Olen kuulnud, et kui liiga palju anda lüheneb eluiga tunduvalt, kui see on nii, siis kui palju on liiga palju?\nMinu rott on jogurti(eriti virsikujogurti) järgi hull![/b]\nPostitas Liisa (Teema autor) » 14. jaanuar 2004, 13:34\nKust sa lugesid, et jogurt kahjulik on? Kas see, kes sulle eluea lühenemisest rääkis, saaks meile ka selle teadusliku uurimuse artiklit viidata? Hea meelega tõstatataks sel juhul teema välismaises rotilistis, kus on nii biolooge kui veterinaariatudengeid. Kui sel jutul konkreetset allikat pole, ei arutaks seda rohkem üldse.\nViimati muutis Liisa 19. jaanuar 2004, 18:35, kokku muudetud 1 kord.\nLugesin mingisuguselt veebilehelt, milliselt ei m2leta.\nPostitas Mercar » 14. jaanuar 2004, 16:30\nIgatahes olis ee n2riliste pidamisele pu"hendatud leht. V2ideti et piimatoodetest rasvub v2ga kergelt roti su"da ja see p6hjustab eluea lu"henemist.\nIse olen teise kursuse bioloogia tudeng ja mulle see ku"ll v6imatu ei tundunud.\nPostitas Liisa (Teema autor) » 14. jaanuar 2004, 16:36\nKui piimatooted menüüst suurema osa moodustavad, on see võimalik küll. Ma arvan, et eelkõige peeti silmas juustu?\nMa usun, et toitumise teemas oli ka kirjas, millised peaks olema tasakaalustatud menüüs proteiinide jm vahekord. Mõni ingliskeelne link sai omast arust ka sinna pandud. Soovitan uurida!\nMõõdukus on rottide toitmisel üldse peamine märksõna. St pea kõike võib anda, aga piiri pead pidama sina roti eest, et liiale ei läheks.\nPostitas nuu » 14. jaanuar 2004, 16:51\nigatahes oleks tore, kui suudaksid selle lehe üles leida ja meidki sinna juhatada või selgitada, mis seos peaks olema piimatoodete ja südame rasvumise vahel.\nMina olen ka lugenud nii- ja naasuguseid arvamusi piimatoodete kohta. paljudes kohtades soovitatakse nendega ettevaatlik olla, põhjendusi olen ka mitmeid näinud. Samas jälle teises kohas just hirmsasti soovitatakse elava bakteriga jogurteid näiteks kui on kõhuhädad või kui rott peab mingil põhjusel antibiootikume sööma. Liisa tulisest sõnavõtust järeldub, et see teema on ka Ratlistis hiljuti arutlusel olnud...\nPostitas Liisa (Teema autor) » 14. jaanuar 2004, 16:58\nnuu kirjutas: Liisa tulisest sõnavõtust järeldub, et see teema on ka Ratlistis hiljuti arutlusel olnud...\nEi ole, aga kui Mercar konkreetse allika juhataks, ma läheks ja küsiks nende käest.\nTõenäoline vastus on küll sama mis minul - kui liialdad, võib rotil päris paljudest asjadest häda olla, mõõdukalt aga pole midagi viga.\nNt ülearune kogus päevalilleseemneid võib tekitada A-vitamiini mürgituse - aga sellist kogust on raske saavutada, kui päevalilleseemned just ainus toit pole või rott neid piiramatult ei ahmi.\nPostitas Helen » 21. jaanuar 2004, 20:03\nega avokaado kivi mürgine ei ole? mul just jäi üks selline üle, kas võib hiirtele mängida anda?\nPostitas Liisa (Teema autor) » 21. jaanuar 2004, 22:39\nThese are extremely high fat. But rats do love their avocado. And hiding medicine in a small bit of avocado is a great way to get the meds into your friend. But, please, do NOT feed them the pit, the peel, or the flesh closest to them, as they have been shown to be toxic to small animals.\nSeega, parem mitte. Kõik avokaado osad peale südamiku, koore ja nendelähedase viljaliha on OK [ja väga nämmud, ütleb enamik rotte maailmas - eeldusel, et avokaado on küps].\nPostitas Helen » 21. jaanuar 2004, 23:10\nvat kui hea, et ikka enne küsisin!\nkas veel mingid seemned neile mürgised võivad olla? olen andnud kõrvitsa ja meloni omi, mõlemad väga meeldivad. aga näiteks õun, pirn, arbuus? tsitrusviljade omad on vist küll mürgised?\nPostitas Liisa (Teema autor) » 21. jaanuar 2004, 23:30\nHelen kirjutas: olen andnud kõrvitsa ja meloni omi\nNeed on sisuseliselt sama mis päevalille seemned - meeldivad närilistele, aga sisaldavad palju rasva ja õlisid, niiet tuleb jääda mõõdukuse piiridesse. Arbuus kuulub nendega ilmselt samasse rühma.\naga näiteks õun, pirn, ... tsitrusviljade omad on vist küll mürgised?\nÕuna ja pirni ja luuviljaliste seemneid mitte. Kokkuvõtvalt: õunade, mandlite, aprikoosi, kirsside, virsikute jne. seemned, aga ka paljud rosaceae perekonna taimede varred, lehed ja juured sisaldavad amügdaliini, millest purustamisel ja niisutamisel ja söömisel saab tsüaniid.\nAmügdaliinist loe siit (või otsi guuglis sõna amygdalin'):\nhttp://www.ansci.cornell.edu/courses/as ... dalin.html\nVt ka seda nimekirja rottidele mürgistest taimedest:\nPostitas Liisa (Teema autor) » 22. jaanuar 2004, 18:20\nPaarist õunaseemnest ei juhtu midagi. Minu omad on ka kohe isuga neid varem söönud, siis kui ma ei teadnud, et need mürgised on. Tasub lihtsalt silma peal hoida, et nad neid palju ei saaks, siis võib küll mürgitus tekkida.\nMiks see värk neile üldse maitseb - kibe ju tegelikult! ma arvan, et seesama sinihape ehk tsüaniid selle kibedaks teebki -, vat seda ei tea.


Maardu alistas Kuressaare ja muutis võitluse püsimajäämise nimel ülipõnevaks - Eesti Premium liiga - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMaardu alistas Kuressaare ja muutis võitluse püsimajäämise nimel ülipõnevaks\nMaardu Linnameeskonna jalgpallurid FOTO: SILLE ANNUK/PM/SCANPIX BALTICS\nMaardu Linnameeskond alistas jalgpalli Premium liiga 24. mängudevoorus koduväljakul FC Kuressaare 2:1.\nMaardu asus kohtumist juhtima 36. minutil, kui leedulane Domantas Antanavicius liiga uustulnuka juhtima viis. Teisel poolajal suutis Maardu oma eduseisu suurendada, kui 56. minutil oli täpne Ilja Zelentsov. 69. minutil õnnestus saarlastel üks värav tagasi lüüa, kui Roomer Tarajevi määratud penalti realiseeris Märten Pajunurm. Rohkemaks aga Kuressaare täna suuteline polnud ja tulemusega 2:1 ka kohtumine lõppes.\nMaardu tänane võit muutis Premium liiga tagumise poole omavahelise heitluse ülipõnevaks. Kuressaare jätkab 17 punktiga seitsemendal kohal, Tallinna Kalev on 16 punktiga kaheksas ning Viljandi Tulevik ja Maardu Linnameeskond paikenevad 15 punktiga vastavalt üheksandal ja kümnedal positsioonil.


Kuidas aidata liigeste poletikku Samal teemal\nHaigus algab sageli just väikestest liigestest labakäed , kuid võib esmaselt väljenduda ka näiteks põlveliigestes. Reaktiivsete liigesepõletike korral liigeses mädatekitajat ei ole, liigesepõletik tekib immuunsüsteemi vastusena nakkusele kusagil mujal organismis näiteks kuse-suguteedes või soolestikus. Vananedes ja üldise kulumise korral võivad need struktuurid kahjustuda ja sünoviaalvedeliku tase langeb, põhjustades liigesevalu. Viga saanud põlve ei tohi keha raskuse all koormata, kuid trauma järel tuleks õige pea hakata liigest järk-järgult rahulikult ja võimalikult sujuvalt liigutama. Sagedasemad liigeste ja luude haigused Liigeste ja luude haigusteks on näiteks: Behterevi tõbi jäigastav lülisambapõletik e.\nHaigussümptomiteks on õhtused koormusjärgsed valud ja lühiaegne kahjustatud liigese jäikus pärast koormusvaba aega. Esineb nn stardikangus, mil pärast istumist püsti tõustes on puus või põlv valulikult kange, kuid liikuma hakates möödub see ruttu. Reumatoidartriit on krooniline autoimmuunne põletikuline seisund, mis mõjutab kogu keha, kuid eriti käsi, jalgu, randmeid ja põlvi.\nSelle ülesanne on olla pehmeks, elastseks, sitkeks ja hõõrdumist vähendavaks kihiks luude vahel. Kuna kõhr on kogu aeg allutatud koormusele, peab kõhrkude pidevalt uuenema. Miks ei saa ravi ajal alkoholi juua Põlveliigese artroosiga kasutatakse anesteetikume, põletikuvastaseid ravimeid ja kondroprotektoreid.\nIntensiivne treenimine koos neurohumoraalsete häiretega ei avalda liigeste seisundile parimat mõju. Kas sellised mõisted nagu artroos ja alkohol on ühilduvad?\nKliinikus käivate alkohoolikute seas pole selline küsimus sugugi haruldane. Pildi suurendamiseks klõpsake sellel hiirega. Mis tahes inimese liigese moodustavad käbinäärmed - mõned laiendatud luuotsad, mis on kaetud kõhrega.


Kasulik teave - Autism\nOrgaaniline isiksushäire on haigusest või vigastusest põhjustatud aju püsiv häire, mis põhjustab patsiendi käitumises olulist muutust. Seda seisundit iseloomustab vaimne kurnatus ja vaimsete funktsioonide vähenemine. Häireid leitakse lapsepõlves ja nad suudavad ennast kogu elu meelde tuletada. Haiguse kulg sõltub vanusest ja kriitilisi perioode peetakse ohtlikeks: puberteedi ja kliimakteriaalsed. Soodsates tingimustes võib tekkida isiksuse püsiv kompenseerimine töövõime säilitamisega ning negatiivsete mõjude (orgaanilised häired, nakkushaigused, emotsionaalsed stressid) korral on dekompenseerimise tõenäosus väljendunud psühhopaatiliste ilmingutega suur..\n- infantiilne ajuhalvatus;\nRe: Kuidas diagnoosi PND-st eemaldada?\nSkisotüüpne häire ei ole skisofreenia. Tema juures pole iseloomulikke isiksuse muutusi. Ilma nendeta ei saa skisofreeniast rääkida. Jah, RHK-10 kohaselt see nii ei saa olla, kuid me mõlemad tunneme inimest, kes seoses ambulatoorse kaardi koopia ebaseadusliku keeldumisega kohtusse pöördumise tõttu hakkas "ootamatult" vaevama pettumuste ja hallutsinatsioonideta "paranoilist sündroomi"..\nNii et seaduse järgi on see üks asi, kuid tegelikkuses, nagu alati, otsustab "otsustatud". Sel juhul on "otsus" psühhiaater. Inimene sekkub - joonistame talle paranoilise sündroomi, viskame psühhiaatriahaiglasse, torkime kloorpromasiiniga. Kuna juhtum on provintsides, katavad kõik kohalikud elanikud sellise psühhiaatri eest. Ometi nende!\nSkisoidse isiksushäire muutmine labiilse tsükloidiga tähendab enese karistamist. Tsükloid ja skisoid on üksteist välistavad närvisüsteemi tüübid. Isegi väliselt erinev.\nJärgnev. SPD-d võib näha juba noorukieas. Skisofreenia ei alga skisoidse isiksushäirena. Esialgu võib see avalduda skisotüüpse häirena. Inimesel, kes on tõeline skisoid, ei teki kunagi "päris" skisofreeniat. Diagnoos "skisoidne isiksushäire" välistab igasuguse skisofreenia, kroonilise luuluhäire ja skisotüüpse häire..\nSiin on lihtsalt skisotüüpne häire on juba skisofreenia. Loid. (Peaaegu sama asi) Ja skisofreenia algab väga sarnaselt skisoidse häirega. Ja alles pärast mõnda aega "jälgimist" on üks välistatud ja teine tunnistatakse tõeks..\nSelle kohta käivat teavet kirjeldati väga üksikasjalikult foorumis npar, mis on nüüd kahjuks suletud. Psühhiaater vastas, see tähendab, et need pole amatöörjutud.\nEnamik inimesi on nii sõnakuulelikud, et on võimukese juhendamisel valmis isegi mõrva sooritama. Seda näitasid kogemused, mis kuulsaks tegid Ameerika sotsiaalpsühholoog Stanley Milgrami. Testis osales kolm inimest. Üks neist on eksperimendi juht. Kaks ülejäänud on legendi järgi katsealused. Tegelikult oli ainult üks neist tõeline uurimisobjekt, professionaalne näitleja korvas ta..\nStanley Milgrami eksperiment.\nVõltsitud loosimisel tõmmati õppeainele mentori roll, teisest inimesest sai aga õpilane ja ta pidi vastama küsimustele nagu eksamil. Eksperimendi juhi juhendamisel karistas mentor valede vastuste eest: ta "aktiveeris" näitlejaga ühendatud elektroodid. Tegelikult polnud elektrit. "Üliõpilane" kujutas ainult elektrilöökide all kannatamise erinevat astet ja anus armu.\nEsiteks 45 volti, seejärel 60, seejärel - eksperimendi juhi korraldusel - veelgi rohkem. Kui näitleja karjus ja nõudis katse lõpetamist, nõudis sotsioloog jätkamist. Mingil hetkel lakkas kõrvaltoast karjumine - "mentori" ees olev paneel näitas 220 volti, 300... Teades, et katsepartner koges kohutavat piinlust, viisid katsealused kellegi teise juhendamisel pingetaseme 450ni.\nSeejärel kinnitasid tulemused ka teised sarnased uuringud. See oli šokk - sõjajärgsetel aastatel esitati ameeriklastele tõendeid, et nende naabrid oleksid võinud minna kahtlaste võimude juhtimisel koonduslaagrites inimesi tapma. Pealegi uskusid paljud katsetes osalejad, et nad karistavad "õpilast" nii, nagu nad väärivad..\n- märkimisväärne langus eesmärgipäraste tegevuste teostamiseks, mis nõuavad pikka aega ja mis ei too nii kiiresti edu;\n- muutunud emotsionaalne käitumine, mida iseloomustab emotsionaalne labiilsus, põhjendamatu lõbu (eufooria, lühiajaliste agressiooni- ja vihahoogudega kergesti muutuv düsfooria, mõnel juhul apaatia ilming);\n- ajendid ja vajadused, mis tekivad, võtmata arvesse sotsiaalseid konventsioone ja tagajärgi (antisotsiaalne orientatsioon - vargus, intiimsed nõuded, ahnitsemine, isikliku hügieeni reeglite mittejärgimine);\n- kõne tempo muutus, hüpergraafia, ülitõmbed (kõrvalühenduste kaasamine);\n- seksuaalkäitumise muutused, sealhulgas seksuaalse aktiivsuse vähenemine.\nVärvitud skisoidset isiksushäiret ei peeta esimest korda lõplikuks diagnoosiks. Mõne aja pärast tuleb see selgitada ja kas jätta see jõusse või tunnustada skisofreenia esialgse vormina. Paraku on paljudel inimestel skisofreenia 18–20-aastaselt ja alguses on skisoidset häiret skisofreeniast võimatu eristada. See tähendab, et meditsiinilisest seisukohast pole see tehnika, vaid üsna sage sündmuste areng..\nPS. Ma ei väida, et teda kunagi kõrvadest ei tõmmata.\nMa saan nüüd aru, miks skisoidset isiksushäiret joonistatakse. Lõppude lõpuks on testitulemused võltsitud. Kuid kui teil on juurdepääs meditsiinilistele dokumentidele, on isiksushäire diagnoosi lihtne ümber lükata. Kui äkki selles dokumendis valetatakse või midagi ei kinnita isiksushäire olemasolu, siis võite julgelt kohtusse pöörduda. Jah, psühhiaatrite valdkonnas nad kajastavad, kuid kui vaja, võite kõrgemale ronida.\nMinu puhul puudusid skisoidse isiksushäire diagnostilised kriteeriumid. Seda pole kunagi juhtunud. On palju tunnistajaid, kes juba praegu väidavad, et kaardile kirjutatu on vale. Teised inimesed väidavad seda.\nJa ma ei tulnud sellega välja - see on kirjutatud ICD-10-s. Skisoid on skisofreenikuga "sarnane". Kuid näeb välja ainult.\nAinus probleem on see, et Venemaa psühhiaatrid ei tunnusta "de facto" ICD-10. Lõppude lõpuks ei luba ta SPD-l muutuda skisofreeniaks.\nPS Minu puhul pole meditsiinilistes dokumentides ühtegi skisoidse isiksushäire või skisofreenia dokumenteeritud kriteeriumi. Kõik, mis seal on, on nende leiutis, mille kolmandad isikud ümber lükkavad..\nHäire ravi toimub kodus ambulatoorse järelevalve all. Haiglaravi viiakse läbi ainult juhtudel, kui patsient on ohtlik ühiskonnale või iseendale.\nRavi peaks olema suunatud peamiselt vaimuhaiguse põhjustava teguri kõrvaldamisele. Selle teguri tuvastamiseks kasutatakse selliseid meetodeid nagu MRI, EEG..\nARF-i diagnoosi võib arutada, kui patsiendil on vähemalt kuue kuu jooksul täheldatud vähemalt kahte järgmistest sümptomitest:\nsihipäraste toimingute võimatus,\nmillel on paranoilised ideed.\nPsüühika kõrvalekalded tuvastab arst patsiendi uurimisel ja temaga vesteldes. Samuti kasutatakse diagnostilisi eesmärke spetsiaalsete testidega. Kuid diagnoosi seadmiseks ei piisa reeglina ühest visiidist, vajalik on arsti pikaajaline jälgimine.\nMitte kõigil juhtudel võib patogeneetiline ravi tuua soovitud efekti. Mõnikord on vaimuhaigus ravimatu. Sellistel juhtudel on vajalik sümptomaatiline ravi. Sel eesmärgil kasutatakse selliseid ravimeid nagu antipsühhootikumid, antidepressandid ja trankvilisaatorid..\nhaiguste ilmingute minimeerimine,\npatsiendi sotsiaalse funktsioneerimise taseme tõstmine.\nAntipsühhootikume (neuroleptikume) kasutatakse psühhootiliste ilmingute, deliiriumi, paranoiliste sümptomite, agressiivse käitumise, motoorsete patoloogiate korral. Tõsise ärevuse, hirmude, psühhomotoorse erutuse, unetuse korral määrab arst rahustid. Antidepressante määratakse juhtudel, kui patsiendil on kõrvalekaldeid emotsionaalses sfääris, depressiivset meeleolu.\nEnamiku ajukahjustuste korral on välja kirjutatud ka nootroopsed ravimid, mis parandavad ajukoe mikrotsirkulatsiooni. Emotsionaalse labiilsuse tunnused nõuavad normotimikumide klassi kuuluvate ravimite võtmist. Arst võib välja kirjutada ka krambivastaseid ravimeid. Mõnda ravimit võidakse välja kirjutada kogu elu.\nORGAANILISED JA SÜMPTOMAATILISED VAIMSED HÄIRED\nTervislik seisund mõjutab isiksuse ja inimese käitumise kujunemist. Seda fakti ei saa ümber lükata, sest isegi nohu korral muutub inimese meeleolu ja maailmavaade mingil määral. Kui aga räägime tõsisematest diagnoosidest, näiteks kui isiksuse ja käitumise orgaanilisest häirest, siis siin on peamine põhjus ajukahjustus. Sümptomiks on kõrvalekalle normist ja ravi nõuab ravimeid..\nOrgaanilise isiksushäire korral räägime tagajärjest, mis tekkis füüsilise kahju taustal. Inimene võiks olla oma struktuuri ja käitumise osas normaalne, kui see ainult ei mõjutaks tema aju.\nOrgaanilised häired on ühine mõiste, kuna mitmesugused haigused võivad põhjustada isiksuse ja käitumise muutusi. Inimene võib muutuda pärast vigastust, näiteks pärast põrutuse saamist, samuti muutuda haiguse arengus, näiteks süüfilise või erinevate vereringehäirete korral..\nOrgaaniliste häiretega seotud isiksuse- ja käitumishäireid ei saa nõustamise ja psühhoteraapia abil ravida. Kõigepealt kasutatakse siin ravimeid ja muid tervise taastamise meetmeid. Vaimse tervise veebisaidil psymedcare.ru kaalume seda häiret üksikasjalikumalt.\nOrgaanilised isiksushäired on inimese käitumise ja manifestatsiooni häired olemasolevate haiguste ja ajukahjustuste taustal. Kui see mõjutab aju, muutub selle funktsionaalsus. Mälu, vaimse tegevuse ja isegi mõtlemise eest vastutab aju. Sellepärast on orgaaniliste häirete korral lisaks isiksuse muutustele sagedased intellektuaalse protsessi vähenemisprotsessid.\nPalju sõltub orgaanilise isiksushäire tekkimise vanusest ja sellest, milline haigus aju mõjutab. Kõige raskemad on puberteedi ja menopausi perioodid. Sellisel juhul toimuvad muutused sageli halvemaks..\nSündmuste parima arengu korral toimuvad isiksuse muutused kergel kujul, mis võimaldab teil töövõimet säilitada. Halvimates oludes muutub isiksus aga sedavõrd, et muutub ühiskonnaga kohanematuks..\nHaiguste põhjuste kohta esitatakse teooria. Igasugune psühholoogiline või somaatiline sümptom on lihtsalt kahetsusväärne kohanemisvorm. Kõik inimesed jäävad haigeks. Aga kui haigus ei tekkinud inimese enda hooletuse tõttu, mitte geneetilise eelsoodumuse või tervise ennetamise eiramise tõttu, siis on see tagajärg asjaolust, et inimene ei kohanenud eluga.\nMe ei saa rääkida mitte ainult füsioloogilistest haigustest, vaid ka psühholoogilistest sõltuvustest, harjumustest, sõltuvustest. Kui teil on halb harjumus, millest pikka aega lahti ei saa, siis olete oma elutingimustega edutult kohanenud. Inimesed hakkavad suitsetama, jooma või üle sööma mitte sellepärast, et nad tunneksid end hästi, vaid nende teekonnal tekkivate raskuste tõttu. Inimene ei tapa õnnest. Mitte rõõmust ei räägi inimene kurja. Need on lihtsalt kohanemisvormid tingimustega, milles inimene viibib.\nKahtlemata peetakse selliseid kohanemisvorme valeks ja kahjustatakse isegi inimest ennast. Kuid see viitab ainult sellele, et inimene on kõigi võimalike kohanemisvõimaluste seast valinud selle, mis praegu on.\nInimesed kohanevad samade elutingimustega erinevalt. Seetõttu karjub üks inimene, kui teda kritiseeritakse, ja teine ütleb paar sõna ning teine vaikib. Võime öelda, et need negatiivsed toimingud, mida inimene sooritab ja mis kahjustavad teda ennast, tulenevad inimese soovimatusest harjuda ennast teisiti käituma. Miks mitte lihtsalt suitsetamisest loobuda? Sest tegelikult peab inimene õpetama end erinevalt toime tulema raskustega, mille tõttu ta suitsetab. St tekib siin küsimus: kas inimene on valmis muutuma? Nagu elu näitab, puudutavad need muutuste puhul mingil põhjusel kõiki, kuid mitte inimest ennast. "Maailm ja teised peaksid muutuma, aga mitte mina" - see on paljude tänapäeva inimeste seisukoht.\nOrgaaniliste häirete korral on haigused progresseeruvad või kroonilised. Halvimal juhul muutub inimene lihtsalt sotsiaalselt kohanematuks. Mõnikord keelduvad patsiendid ravist, mis võiks neid aidata ja pisut parandada nende vaimset seisundit, kuna nad ei tunnista haiguse esinemist.\nOrgaanilise isiksuse ja käitumishäire põhjused\nOrgaanilise isiksuse ja käitumishäire kujunemisel on palju põhjuseid. Nende hulgas eristatakse järgmisi tegureid:\nEpilepsia, mis kestab üle 10 aasta. Siin ilmub sümptomite kompleks, millest patsient teab..\nTraumaatiline ajukahjustus. Mitte iga trauma ei too kaasa orgaanilisi häireid. Kuid tõsiste kahjustuste korral, eriti kui kolju terviklikkust rikuti, on võimalikud erinevad kõrvalekalded. Palju sõltub vigastuse tugevusest, patsiendi vanusest ja tervislikust seisundist, paranemise kiirusest jne. Traumal võib olla noorukieas tugev mõju isiksusele.\nAju kahjustus mitmesuguste infektsioonide, eriti bakterite või seente poolt. Psühhopaatia sõltub infektsioonist, mis lokaliseerub ajus ja põhjustab mitmesuguseid kõrvalekaldeid.\nAlkoholi kuritarvitamine, psühhostimulaatorite pikaajalise kasutamise kogemus, hallutsinatoorsete ravimite kasutamine.\nAutoimmuunhaigused nagu hulgiskleroos.\nKasvajate esinemine ajus, nii pahaloomulised kui ka healoomulised.\nAju vaskulaarsed haigused. Isegi väikseim vereringe rikkumine võib põhjustada tõsiseid ja pöördumatuid tagajärgi..\nIgasugune aju terviklikkuse kahjustamine mõjutab inimese psüühika seisundit. Muutused võivad olla erinevad, sõltuvalt kahjustuse tugevusest.\nEpilepsia tuleb eristada epileptiformsündroomist põhihaiguse korral: ajukasvajad, aju süüfilis, aju vaskulaarsed haigused, ajutrauma, entsefaliit, hüsteeriliste krampidega neuroosid jne..\nHaiguste rühm, millest on vaja epilepsiat eristada, on suur ja mitmekesine - alates spasmofiiliast lapsepõlves kuni veresoonte ja atroofiliste ajukahjustusteni vanas ja seniilses eas. Epilepsia eristamisel kõigist nendest haigustest tuleb arvestada kliinilise pildiga tervikuna. Krambihoogude päritolu erinevused on põhihaiguse varajaseks avastamiseks ja raviks väga olulised. Epileptiformsed sündroomid erinevate haiguste korral ei ole ühesugused ja erinevad manifestatsioonimudeli, sageduse, arengu, interiktaalse seisundi omaduste, kombinatsioonide ja teiste kliiniliste ja parakliiniliste tunnustega.\nEpilepsia tuleb kõigepealt eristada ajukasvajate epileptiformsündroomist. Neid kasvajaid iseloomustavad Jacksoni krambid (lokaliseeritud, alustades lihasrühma, näiteks vasaku käe või “ülejäänud keha lihastele mitte ulatuvate jalgade) krampidest, mida epilepsia korral peaaegu kunagi ei esine. Fokaalsed paroksüsmid on omased ka ajukasvajatele: maitsmis- ja haistmis hallutsinatsioonid, apaatsed häired, ühepoolsed paresteesiad. Aju sündroomid, neuroloogilised häired eristavad ajukasvajate kliinilist pilti epilepsiast.\nHüsteerilise krampi korral ei lülitu teadvus erinevalt epilepsiahoogudest täielikult välja, patsient reageerib keskkonnale ja temaga on sageli võimalik kontakti luua. Hüsteerilised krambid tekivad tavaliselt pärast vaimset traumat. Pärast hüsteerilist krampi saab patsient kohe selge teadvuse, samal ajal kui epilepsiahoogude korral tekib kooma, stuupor või stuupor, millele järgneb uni.\nMälestused epilepsiahoogude perioodist puuduvad täielikult, hüsteerilise krampi korral on need osaliselt säilinud. Faasimuutus epilepsiahoogude ajal on rangelt järjepidev, mida hüsteeria puhul pole. Hüsteerilise krampi ajal säilib õpilaste reaktsioon valgusele, erinevalt epilepsiahoogudest pole patoloogilisi reflekse. Epilepsia korral on EEG-l krambihoogude ajal epileptilise aktiivsuse tunnused - suure amplituudiga, sagedased ja aeglased võnked ning piigilaadsed lained kõigis juhtmetes. Interiktaalsel perioodil ilmnevad kopsude hüperventilatsiooniga teravad ja aeglased lained.\nArahnoidiidi ja entsefaliidi korral täheldatakse reeglina polümorfsete tunnustega kompleksseid fokaalseid krampe. On autonoomseid ja vestibulaarseid häireid. Krambid kombineeritakse sageli kehatemperatuuri tõusuga, hingamishäiretega. Paroksüsmid on äärmiselt dünaamilised ja muutlikud. Vaimsed häired avalduvad asteenilise ringi sümptomite, mälukaotuse, tähelepanu nõrgenemise, afektiivsete häirete all.\nKui olete selle teksti autor ja arvate, et teie autoriõigusi rikutakse või ei soovi, et tekst avaldataks veebisaidil ForPsy.ru, saatke artiklile link ja eemaldamistaotlus:\nEpileptiline psühhoos, vaimsed ekvivalendid (krepuskulaarsed teadvushäired)\nHämariku teadvuse seisund (hämarus) on kitsenenud teadvuse sünonüüm, kui patsient saab aru ainult sellest, mida ta näeb enda ees ja hetkel, kuid pole teadlik minevikust ja tulevikust. See näeb välja nagu silmaklappidega hobune. Videvik kulgeb episoodina (mõiste klassikalises tähenduses), millel on äge algus ja äkiline lõpp, samuti juhtumi täielik amneesia..\nEpileptiliste psühhooside ja psüühiliste ekvivalentide hulgas on:\nMitteproduktiivsed hämarad teadvuseseisundid:\nAmbulatoorne automatism ehk transs. Patsient täidab oma tavapäraseid toiminguid (toiduvalmistamine, reisimine ühistranspordiga) ja sarnaneb väliselt lihtsalt hajameelse inimesega. Kuid teadvus on muutunud ja keskkonda ei tajuta selgelt. Inimene on selles seisundis mitu tundi kuni mitu nädalat. Pärast automatismist väljumist vajub patsient sügavasse unne, mille järel täheldatakse juhtumi amneesiat.\nFuuga - äkiline lühiajaline motoorne erutus elementaarsete liigutuste või toimingute kujul (inimene jookseb kuhugi, riietub lahti, teeb impulsiivseid liigutusi), millele järgneb juhtumi amneesia.\nSomnabulism (unes kõndimine) on omamoodi ambulatoorne uneaegne automatism. Seda saab eristada tavalisest unes kõndimisest, mida leidub ka tervel inimesel, kuna unes kõndimise ajal võib terve inimese üles äratada ja somnabulismi (unes kõndimise) korral on selle katsed ebaefektiivsed. Järgnevalt unes kõndimise amneesia periood.\nKui domineerivad düsfoorilisele mõjutusele vastavad hallutsinatsioonid, siis nimetatakse seda hämariku seisundit deliiriumiks. Kui domineerivad tagakiusamise ideed, siis kvalifitseerub see hämarus epilepsiaparanoiaks.\nEpileptiline paranoiline. Patsiendil tekib sensoorne deliirium koos kuulmis- ja / või visuaalsete hallutsinatsioonidega. Ta on põnevil, ärevil, tajub keskkonda erksates värvides. Ta näeb inimeste tegevuses ohtu, üritab põgeneda või sooritada agressiivselt suunatud tegevusi. Eksitavad ideed on tavaliselt süsteemsed..\nEpileptiline deliirium. Patsient näeb hirmsa sisuga eredate visuaalsete hallutsinatsioonide (tulekahjud, laibad, mõrvad) sissevoolu. Samal ajal desorienteerub ta ajas ja ruumis, isiksuses on orientatsioon säilinud. Patsient on ärritunud, karjub ja pärast riigist väljumist unustab nähtu täielikult.\nIsiksuse ja käitumise orgaaniline häire tekib pärast konkreetset olukorda, kus aju on kahjustatud. Siin ei oska enda taga olev inimene muutusi märgata. Ainult ümbritsevad inimesed saavad märkida, et isiksus on muutunud. Sageli hakkavad inimesed orgaaniliste häirete korral toime panema kuritegusid, ebamoraalseid tegusid jne. Muide, orgaanilise häire olemasolu, mida kohtueksperdid tõestavad, võib saada põhjuseks kuriteo karistamise kergendamisel..\nIsiksuse ja käitumise orgaaniline häire pakub endiselt huvi spetsialistidele, kes seisavad silmitsi tervete inimeste muutustega ebasobiva ja ebatervisliku käitumise osas. Siin pole süüdi isiksus ise selles, mida ta teeb, vaid aju võimetuses ümbritsevat maailma adekvaatselt tajuda..\nLisaks häiretele ja ajukahjustustele esitatakse teooria närvisüsteemi aktiivsuse patoloogiate kohta..\nIsiksushäired avalduvad pigem noorukieas või varajases täiskasvanueas. Mõnel juhul kaovad isiksuseomadused iseenesest või muutuvad aja jooksul vähem väljendunud, sagedamini jäävad nende ilmingud ilma ravita.\nIsiksushäiretega inimesed on kõiges vastuolulised ja kummalised, arusaamatud nii endale kui teistele inimestele. Vaatamata suutmatusele kaasa tunda on need inimesed väga emotsionaalsed. Samal ajal iseloomustab neid individualism ja trotslik, mõnikord ka asotsiaalne käitumine. Nad on mõnikord altid keemilisele sõltuvusele ja söömishäiretele, psühhosomaatilistele häiretele. Kui isiksushäire süveneb, muutub prognoos vähem soodsaks..\nIsiksushäire peamine sümptom on ebapiisav reageerimine elusituatsioonidele või teiste sõnadele ja tegudele. Muud sümptomid hõlmavad järgmist:\nnegatiivsete tunnete ja emotsioonide ülekaal;\nvõimetus neid emotsioone ja tundeid hallata;\nsolvangud, ähvardused, rünnakud;\nperioodiline kontakti kadumine tegelikkusega.\nNaiste stressi ja pinge, murede, menstruatsiooni ajal on sümptomid rohkem väljendunud.\nIsiksushäirel on kolm tunnust:\nväljendunud isiksuseomadused avalduvad nii kodus kui ka mõnes muus kohas ja keskkonnas;\nväljendunud tunnused on stabiilsed: alates manifestatsiooni algusest (mõnikord lapsepõlvest) kuni küpsuseni;\nsotsiaalne väärkohtlemine, mis ei ole ebasoodsate sotsiaalsete tingimuste tagajärg.\nUurimisel näitab elektroentsefalograafia isiksushäirele iseloomulikku spetsiifilist ajutegevust.\nSõltuva isiksushäire diagnoos pannakse siis, kui täheldatakse viit või enamat alistuva käitumise märki:\nRaskused tekivad igapäevaste otsuste tegemisel ilma liigse nõuandeta, teiste kinnitusteta.\nOn vaja, et teised võtaksid vastutuse suurema osa patsiendi elust.\nTeise inimesega on raske vaielda, kuna kardetakse kaotada tema poolset toetust, heakskiitu. Märkus. See ei hõlma juhtumeid, kus on tõeline kättemaksuoht..\nEi näita üles initsiatiivi, iseseisvaid tegevusi, kuna puudub enesehinnang oma otsuste, võimete vastu ja mitte motivatsiooni või aktiivsuse puudumise tõttu.\nOlete valmis pingutama, et saada teistelt tuge ja hoolitsust kuni ebameeldivate kohustuste vabatahtliku täitmiseni.\nTunneb end üksi ebamugavalt ja abituna liialdatud hirmu tõttu, et ei suuda iseenda eest hoolitseda.\nLähisuhete katkestamisel otsige kiiresti teisi suhteid tugiallikana.\nTal on pidev hirm, et peab iseenda eest hoolitsema.\nKõikehõlmav, liigne hooldusvajadus, mis viib alistuva, kleepuva käitumise, lahusoleku hirmuni, algab teismeeast.


Saluveeri tütarlastekoor puudutab hinge > Tallinn\nSaluveeri tütarlastekoor puudutab hinge\nHingedepäeva õhtul, 2. novembril kell 18 kutsume mustamäelasi Mustamäe Kultuurikeskusesse Kaja tasuta kontserdile „Pai hingele“. Hinge tuleb kõnetama ETV tütarlastekoor Aarne Saluveeri juhendamisel.\nMuusika mõjutab alateadvust ja teeb seal oma tööd. Mida täpselt, see sõltub juba meie hingeseisundist. ETV tütarlastekoor esitab nii vaimulikku kui ka ilmalikku hingestatud muusikat inimestest ja inimestele. Õhtu pakub kuulata nii õrnu duette kui ka võimsat ülestõstvat suurt kooriheli. Vahepeal on aga tütarlapsed ümber publiku ja muusika on meie ümber.\nKõrvu paitavad kodumaised loojad Veljo Tormis, Olav Ehala, Rein Rannap ja Cyrillus Kreek. Ägedamaid emotsioone lisavad vene ja argentiina heliloojate Chesnokovi ja Piazolla laulud. Kõik 20. sajandi loojad. Sillana möödunud aegadesse kõlab aga 18. sajandi suure itaallase Pergolesi „Stabat Mater“. See meloodia on sajandite vältel muutunud lohutuse ja kannatuse sümboliks.\nEri maade heliteoste kõrvutamine näitab, kuidas erinevast rahvusest inimesed väljendavad oma valu, kuidas leiavad lohutust, kuidas räägivad hingeteemadel. See kontsert kõnetab kõiki, olenemata rahvusest ja east.\nLubage endale hetk hingepuhastuseks – muusika saatel on hea mõtiskleda ja nukrusessegi laskuda. Pärast kontserti on aga kindlasti helgem ja kergem.


MAHEWÄRK » magustajad\nPosted by admin | Posted in magustajad | Posted on 06-12-2014\nA-Orbu, 0,33 l\nTootes on kasutatud kadakavõrseid ja -marju e. käbisid, millele lisatud joogivee ja peedisuhkur.\nKadakasiitupi võib kasutada toidus näiteks mee ja vahtrasiirupi asemel. On huvitav lisand nii külmade kui ka kuumadele jookidele, küpsetistele (leivad, saiad, sepikud, küpsised) või magustoitudele (pudingud, müslid, pannkoogid, kreemid, jäätised). Samuti ka liha-kalatoitudes (marinaadid) ning soolastele kasmetele.\nPäritolumaa: Saaremaa, Eesti\nVahtrasiirupeid on erineva tumedusastmega – A, B, C ja D klass. A-klassi siirup on hele ja hästi mahedamaitseline, B-tüübil on merevaigukarva värvus ja tugevam maitse ning C-klassi siirup on tumedama merevaigu tooni ja maitselt karamellisem. D-klassi siirup on kõige tumedam ja sobib peamiselt küpsetamiseks.\nMeega võrreldes sisaldab vahtrasiirup vähem kaloreid, kuid rohkem mineraalaineid: mangaani, tsinki, kaltsiumi, rauda, ja kaaliumi. Vahtrasiirup on väga hea mangaani allikas, mis on oluline kofaktor ensüümide töös, aidates kaasa energia tootmisele ja antioksüdantide toimele.\nVahtrasiirup on suurepärane magustaja teele, kohvile ja kakaole. Traditsiooniline kooslus on pannkoogid või vahvlid koos vahtrasiirupiga. Proovida tasub ka vahtrasiirupiga magustatud maitsetamata jogurtit.\nVahtrasiirup sobib hästi kaerahelbepudru maitsestamiseks. Sobib ka ideaalselt täisterasaia katteks. Annab puuviljasalatitele meeldivalt hõrgu maitsenüansi.\nEden, 0,33 l / 0,50l\nAgaavisiirup on madala glükeemilise koormusega magustaja. See sisaldab peamiselt fruktoosi komplesset vormi inuliini, mis imendub organismi aeglaselt ja ei avalda veresuhkrule kuigi kiiret mõju. Lisaks suhkrutele sisaldab agaavisiirup kaaliumi- ja magneesiumiühendeid ning mõningaid mikroelemente.\nAgaavisiirupit võib kasutada mee asemel, kuna tal on sarnaselt vedelale meele on tal magus maitse ja veniv koostis. Võrreldes suhkruga ja meega lahustub agaavisiirup jahedas vees tunduvalt kiiremini, mistõttu on agaavisiirup hea külmade jookidele lisamiseks. Suhkru asendamisel agaavisiirupiga peaks arvestama seda, et tänu fruktoosi magususele saab siirupit retseptides mõnevõrra väiksemas hulgas kasutada.\nAgaavisiirup sobib ideaalselt jookide, puuviljasalatite, kookide ja küpsetiste maitsestamiseks.


Tour de France'i üldliider vahetus, Kangert aitas raskel etapil meeskonna liidrit - Jalgratas - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTour de France'i üldliider vahetus, Kangert aitas raskel etapil meeskonna liidrit\n18. juuli 2018, 23:42\nAstana liider: Kangert aitas mul ellu jääda\nEtapi võitnud Geraint Thomas\nTäna peeti Tour de France'il üheteiskümnes etapp. Etapp kulges Albertville'ist La Rosiere Espace San Bernardosse ja etapi pikkuseks oli 108,5km. Etapi võitis Geraint Thomas, kes tõusis ka velotuuri üldliidriks.\nAlates eilsest jõudis velotuur oma järjega mägedesse. Eilsel kümnendal etapil näitas suurepärast sõitu Rein Taaramäe, teenides kümnendalt etapilt kolmanda koha. Tänane üheteistkümnes etapp oli taaskord mägedes. Etapil oli kolm suuremat tõusu millest viimane tõus kuulus esimese kategooria tõusude hulka.\nKangert sõitis kogu etapi vältel eesotsas ning oli veel 10 kilomeetrit enne lõppu sõitjaterivi eesotsas, kuid siis selgus, et Astana meeskonna liider Jakob Fuglsang on omadega läbi ning nii läksid Kangert ning teinegi Astana sõitja Michael Valgren eest grupist taha poole Fuglsangi aitama.\nPärast sõitu lausus Fuglsang, et ta jäi ellu tänu Kangerti tegutsemisele: «Kümme kilomeetrit enne lõppu kustusin täielikult. Õnneks aitas Kangert mul sellel keerulisel hetkel ellu jääda.»\nArvestades, et Kangert tuuri üldvõidu peale ei sõida ning etapivõit ei olnud liiga tõenäoline, pidi Kangert minema meeskonnakaaslast aitama. Sõidu lõpetas Kangert 25. kohal, kaotades võitjale 3.53.\nRein Taaramäe sõitis samuti etapi alguses kõrgetel kohtadel ning üritas korra ka rünnata, kuid kuna eile tegi Taaramäe vägagi kõva sõidu, siis oli raske loota, et täna suudab eestlane sarnase saavutusega hakkama saada. Nii lõpetas Taaramäe etapi lõpuks 57. kohal, kaotades võitjale 17.51.\nÜheteistkümnenda etapi võitis uskumatu lõpuga uelslane Geraint Thomas Sky meeskonnast, kes tõusis tänu sellele ka velotuuri üldliidriks. Etapi lõpetas teisena Tom Dumoulin ning kolmandana Thomase meeskonnakaaslane Chris Froome, kes hoiab nüüd velotuuri üldarvestuses teist kohta, kaotades Thomasele 1.25.\nÜldarvestuses on Taaramäe pärast tänast etappi 42. kohal ja kaotab liidrile 39.42, Kangert jätkab tuuri 25. koha pealt, kaotades Thomasele 14.50. Homme sõidetakse 175,5 kilomeetri pikkune etapp, mis kulgeb taaskord mägedes.


Mida võivad tähendada menstruatsiooni viivitus ja alaseljavalu? - Verejooks\nvaginiit, tupe seinte põletik (valu lõikamine, tuikamine, valulik alaselg, sagedane on eritis, vulva põletamine ja sügelus);\nMenstruatsiooni hilinemine võib olla täiesti naise suguelunditega mitteseotud. See nähtus ilmneb sageli stressi, vaimsete lagunemiste, ületreeningu, järskude kliimamuutuste, tugeva füüsilise koormuse, professionaalse spordi, vähese kehakaalu ja menopausi ajal. Menstruatsiooni pideva hilinemise, negatiivse testi ja seljavalu tõmbamisega peate külastama günekoloogi, konsulteerima ja läbima kavandatud ravi.\nKuna naisorganismi struktuur hõlmab kuseelundite paiknemist suguelundite äärmises läheduses, võib iga neeruinfektsioon tungida emakasse ja munasarjadesse, provotseerides ulatuslikku põletikulist protsessi. Kuseteede infektsioon üksi ei suuda amenorröad esile kutsuda, kuid see võib tungida suguelunditesse, kahjustades nende töövõimet.\nAlaselg valutab, kuid menstruatsioon puudub\nSageli on naised mures, et neil pole menstruatsiooni ja alaseljavalu. Sellist olukorda saab seletada hiljutise kontseptsiooniga, kuid selliseid sümptomeid põhjustavad mitmed muud põhjused..\nMiks valutab alaselg naiste haigustega\nNimmepiirkonnas on kõigi väikese vaagna elundite projektsioonid. Seetõttu on nende põletik tulvil valu nimmepiirkonnas.\nMõnikord ilmneb ebamugavustunne tulenevalt asjaolust, et valu kiirgub kubemepiirkonnast, mis on vaagnaelundite esiosa väljaulatuv osa, aga ka valupunkt reproduktiivse süsteemi haiguste korral.\nUrogenitaalsfääri patoloogia, urogenitaalsete infektsioonide, alaselja tõmbamisel võivad tekkida ka aistingud. Emakaväline rasedus, viivitus endometrioosist ja naiste suguelundite muude vaevuste komplikatsioonid põhjustavad sarnast kliinilist pilti. Kuid seljavalu võivad põhjustada mitukümmend erinevat põhjust, sealhulgas raseduse algus. Ainuüksi valu esinemist ei saa pidada selgeks diagnostiliseks kriteeriumiks..\nMenstruaaltsükli alguse väikest viivitust peetakse loomulikuks füsioloogiliseks nähtuseks, tingimusel et naise suguelundites ei esine patoloogilisi protsesse koos negatiivsete sümptomite avaldumisega. Menstruatsiooni hilinemise ja alaselja valulikkuse juhtumid näitavad tavaliselt raseduse algust või mitmesuguste günekoloogiliste haiguste arengut.\nViivitusel on mitu põhjust.\nSuguelundite anomaalia võib olla ka alaseljavalu põhjus menstruaaltsükli viivituse tõttu. Sageli täheldatakse seda sümptomit ureaplasmoosi, kandidoosi, klamüüdia ja mükoplasmoosi kulgemise taustal.\nKui täheldatakse viivitust 1,5-2 nädala jooksul ja valu kõhus annab tagasi alaseljale, võime rääkida põiepõletiku, püelonefriidi ja teiste Urogenitaalsüsteemi kõrvalekallete arengust. Mõnikord täheldatakse põletikulises protsessis "kriitiliste päevade" puudumist 3-4 päeva.\nTeine põhjus võib olla pimesoolepõletik. Sel juhul tõmbab naine tugevalt alakõhku paremal. Mõned naised üritavad valuvaigistite abil valu välja uputada. Ärge seda tehke, kuna tagajärjed võivad olla ettearvamatud..\nPaljud naised tunnevad menstruatsiooni ajal rinnus valulikke aistinguid. Mõnikord on valu nii tugev, et isegi vähimgi puudutus on ebameeldiv. Kui verejooks lõpeb, väheneb büst normaalse suurusega, valulikkus möödub....\nPaljud naised kogevad kriitilistel päevadel ja saabumise eelõhtul energiat ja jõudu. Nõrkus menstruatsiooni ajal võib olla nii tugev, et igapäevaste toimingute tegemine muutub problemaatiliseks.


Hästi komponeeritud näitus — Sirp\nHästi komponeeritud näitus\nJaan Elken, Jaan Paavle\nJaan Paavle ja Jaan Elkeni tagasivaade aastanäitusele, vestlus Tallinna Kunstihoones 20. juulil. EKLi aastanäitused on juba mõnda aega poleemikat tekitanud: kas ja kuidas jätkata? Žüriiga ülevaatenäitustena või siiski kuraatoriga, kuigi kuraatori roll kipub olema vaid ühendava idee väljakäimises. Tänavusel, Enn Põldroosi kureeritud aastanäitusel „Vastandumised” vahetasid mõtteid nii näituse, aga ka laiemalt meie kunsti üle kaks maalikunstnikku – Jaan Elken ja Jaan Paavle. Kuna jalutuskäiku alustati Kunstihoone neljandast saalist, satuti kõigepealt näituse kujundaja Jaan Elkeni maalide juurde. Jaan Paavle: Sinu maal meeldib mulle sellepärast, et sellel ei ole mitte mingisugust mõtet! Kogu aeg küsitakse: mis see on, mida see tähendab? Kunst tähendab samaaegselt mitte midagi ja kõike, igaüks võib leida tuhandeid vastusevariante. Selles mõttes ongi sinu pilt ja tõsiasi, et tõid mind siia saali kõigepealt, sümboolsed. Rääkimata sellest, et kasutad sama tehnikat, mida mina maalimisel kasutan. Rääkimata sellest, et sinu maalis võib leida tuhandeid kujundeid, nägusid, talve- või sügismaastikku – kõike, mida hing ihaldab. Mõte, et ühes pildis peab olema selge arusaadav mõte, on haiglane. Jaan Elken: Vaidleksin sulle kohe vastu. Esiteks sattusime kõigepealt neljandasse saali, sest sisenesime Kunstihoone tagaukse kaudu. Teiseks on näituse deviis või pealkiri „Vastandumised”: ka must ja valge värv on suured vastandujad. Teistpidi on kõik, mis sa ütlesid, õige. Olen lähtunud ka sellest, et pildi vaataja oskab inglise keelt: tekst „Look right, look left” osutab indiviidi sisevastandusele. Või ka sellest, et töö parempoolne tahvel on äärmiselt pastoosne, nii-öelda intuitiivne osa, vasakpoolne aga semiootilistest mõistetest koormatud. Musta ja valge tahvli noolemullid on täis identset teksti: must pool räägib sama mida valge. Sellega tahtsin öelda, et vastandumine on positsioneerimise mäng ja et vastandid võivad tegelikult sarnased olla.\nJ. P.: Vastandid ühtivad, loovad terviku, terve maailma armastuse ja vihkamise …\nJ. E.: Vastandid on ühemärgilised asjad, küsimus on kirglikkuse astmes. Vaatame Laurentsiuse tööde paari!\nJ. P.: See paar on võrratu: raske öelda, kas see paar on võrratu seetõttu, et kunstnik on osanud ühendada raami ja pildi või et pilt on tugevam kui raam? Mina kui kunstnik ei suuda selle üle otsustada. Ma näen raami ja pildi tervikut.\nJ. E.: Mina näen klassikaliselt õilsat portreed, mida autor kraklee abil vanandab ja vandaliseerib. Kui maali ligidalt vaadata, siis näeme pastakasodi, Kopli kandi ulakusi, väikesed paharetid on nende piltide kallal töötanud: kaunil daamil on viisnurk otsa ees, läikiva lakiga on pildipinnale maalitud papaaha või Mikihiire kõrvad, koomiksi tekstimullid. Laurentsiuse hoiak on ikka endine, ta kõneleb ikka sama juttu.\nJ. P.: Pealiskaudsel vaatamisel ja süvenemisel avanevad hoopis eri maailmad. Humorist on ta võimas, sest mina näen parempoolsel pildil hoopis naeratavat meest, naise avastan alles mõne aja pärast, vasakpoolse portree (samuti naiseportree) puhul näen ainult naist. Seda mängu olen ka ise oma maalides harrastanud.\nJ. E.: Tegemist on üleni neete täis „talutüdrukuga”. Laurentsiuse maalides segunevad kultuurid, need ongi meie multikultuursuse väljendus. Laurentsiuse Kopli ateljee kogemus, Ida-Virumaa päritolu ja selline „kõrgesse” kunsti kuuluv paraadportree. Saelõiked selles „kallis” raamis on tahtlikud, dekonstruktsioon on totaalne. Ta on ehitaja ja lammutaja üheaegselt. Kuidas kommenteerid Enn Põldroosi tööd „Kaunitar ja koletis”?\nJ. P.: See on Põldroosi ilusamaid töid. Tiiu Kirsipuu kirsasaabaste ja lastekummikutega elukiik on kui sama idee parafraas: panen need tööd mõttes kokku, mõlemad on tugevad, naudin mõlemat.\nJ. E.: Põldroosi kohta väga askeetlik värvivalik, olen viimastel aastatel halli värvi fanaatikuks muutunud.\nJ. P.: Mina jälle ei ole, seda enam mulle meeldis see saal.\nJ. E.: Vaatan hõbedast sillerdust ja spontaanse maalilisuse võimalusi praegusel objektiivsuse ajastul. See on alla prima maal, korrektsiooni ei ole üldse tehtud. See on tehtud spaatelnoa abil, kiiresti maalides: näeme ka katmata lõuendi osi, alusjoonise grafiiti. Maalikunstnik „loeb” teise maalikunstniku tööd nagu avatud raamatut, kriitikud neid nüansse ei mõista.\nJ. P.: Pean seda näituse naelaks.\nJ. E.: Hanno Soans nimetas seda saali oma Postimehe artiklis kvaliteetseks. Lapinil olid seal väljas kristalliseerunud asjad, estetiseeritud tarbevormid – täiesti kasutud, kui sinu terminoloogiat kasutada.\nJ. P.: Olen nõus: põnev, täiuslik ruum! Terve see näitus on kummaline, saalid justnagu seostuvad omavahel ja vestlevad. Toimub näituse atribuutide dialoog ja samaaegselt ka dialoog vaatajaga. See saal on üks terviklikumaid.\nJ. E.: Sellel näitusel vestleb ju omavahel 64 kunstnikku, nii et kui sa neid ei rühmitaks „jututubadesse”, oleks see laulukoor, kus peaks laulma kas siis ühel häälel või siis sätitud partiid, kuraator ja näituse kujundaja on kunstnike individuaalsusi täpselt jälginud. Siia võetud kunstnikel on igal oma maatriks ja oma lugu jutustada. Kujundaja roll oli luua vestlusgruppe, milles on võimalik tsiviliseeritud kommunikatsioon. Kui mõnikord ka vastu lõugu pannakse, on siis ka see kaklus eksponeeritud, aga see ei ole igal juhul mõttetu ja printsiibitu tööde ladustamine. Loomulik, et inimesed sellise tiheduse juures üksteist ka veidi häirivad. Kõigile ei olegi kollektiivelu meeltmööda, aga kui sa oskad urbanistliku „tihedusefaktori” välja puhastada, siis võid kuulata ka vaikset juttu, kas või Viiendal avenüül. Laurentsiuse tööde ees seistes võime ju ülejäänud jutud ära unustada ja saada personaalselt teenindatud; unustada ära, mis oli selle näituse temaatika, unustada absoluutselt ära, mis on kuraatori roll. Sellepärast, et kui vaataja on kunstnikuga dialoogis, on kunstnik jumal.\nJ. P.: Tahan teha komplimendi Enn Põldroosile, et näitust vaadates ei mõtle näituse lihtsa, isegi labase nimetuse peale.\nJ. E.: Selle näituse žüriil oli, millest valikut teha. Üks filter oli kuraator, kes näitas punast tuld juba alguses paljudele soovijatele. Põldroos on suur dramaturg ja kogemustega kunstikorraldaja. Kunstnike huvi üldnäitusel osalemise vastu oli sel aastal enneolematult suur.\nJ. P.: Huvi on kogu aeg olnud.\nJ. E.: Huvi on seetõttu, et see on üks väheseid säilinud demokraatlikke formaate, kus autor, kes oma loomingut teeb, saab Kunstihoones võimalikult suurele auditooriumile oma loomingut näidata. Kunstnike jaoks on see aus konkurents. Kui kunstnik on piisavalt privilegeeritud ja võitleb läbi kuraatorite eelistuste Kunstihoonesse või Kunstihoone galeriisse, siis näeb ta ennast hermeetilisel üksiknäitusel, sooloprojektis või hästi tuunitud rühmanäitusel, ta võib endale õhulossi kokku valetada ja seal ennast teietada. Üldnäituste formaati satuvad aga eelkõige kunstnikud, kes on nõus läbima karmi olelusvõitluse: ühtepidi on see formaat demokraatlik, teistpidi armutu kapitalism. See on konkurents, ka ideede konkurents, A4 tekst ilma plastilise ideeta loomingut ei päästa.\nJ. P.: Üldnäitus on julm kapitalism: sinna me, eestlased, pole veel arenenud, kõik pole veel mängureeglitest aru saanud. Üldnäitusi seostatakse meil seni miskipärast endisaegsete paraadsete kevad- ja sügisnäitustega.\nJ. E.: Kuraatorid tahavad loomulikult mängida oma kunstnike tiimiga, nad teavad, milline tšellokvartett hästi kõlab.\nJ. P.: Nad tahavad lõpptulemust ette näha.\nJ. E.: Lõpptulemus ongi tavaliselt viimistletud, isegi üleviimistletud. Üldnäituste kuraator (niivõrd, kui ta üldse klassikaline kuraator on, piiranguid on selleks liiga palju) hüppab tundmatus kohas vette, haarab suure seltskonna endaga kaas ja siis selgub, kas nad ujuvad välja. Mul on järjekordselt selline tunne, et päris hästi ujuvad. Aga läheme võib-olla edasi teistesse saalidesse.\nJ. P: Priit Pajose töö jäi mulle meelde oma klassikalisuse poolest. On ta noor kunstnik?\nJ. E.: Priit Pajos on Tartu taustaga kunstnik, kes harrastab gootikat ja uusmütoloogiat. Väga võimas pildikeel, alateadvust kaasava tsooniga.\nJ. P.: Ta on inimkonna, inimese ja planeedi, maa vastuolu väga kummaliselt ja väga huvitavalt edasi andnud. Puhttehniliselt on ta ikka klassikaline maalija.\nJ. E.: Pajos lõpetas Tartu ülikooli maalieriala 1998. aastal paljutõotavalt, maalitehnilised oskused ja sõltumatus on tugevalt esil. Siinsamas kõrval on veel üks Tartu taustaga kunstnik, Veiko Klemmer, kes on võtnud ette Aadama ja Eeva leierdatud teema. Ta on väga tundlik, tema Draakoni galerii komplekt on üks mu tugevamaid maalielamusi Eestis sel aastal.\nJ. P.: Ta on inimkonna tragöödia esitanud, nii et …\nJ. E.: Me ei tea, kuhu liigume. Metafoorina on väga võimas. Ka Meiu Münt on loonud võimsa terviku. Kas praegusel „objektivismi” ajastul, kuidas sulle tundub, on sümbolistlikul maalil võimalusi?\nJ. P.: Sellisel kombel on. Mitte üheski muus meediumis ei saavutaks sellist mõju, nagu see pilt avaldab. Eriti hea on väikese vanainimese ilmega lapse ilme. Väikese lapse kujutamine õnnestub väga vähestel. Ehk mõned eesti graafikud on sellega hakkama saanud.\nJ. E.: Oleme Vabaduse väljaku äärses ruumis, mida äsja tsirkuslikuks nimetasid. Oled väga tundlik kunstivaataja. Ilmselt on see kunstniku kogemus, mis pilgule teravuse annab. Seisame su enda tööde ees: need on lõõmavad, meesja naisalge on vastandatud. Naine kui vesi ja mees kui tuli. Sul oli enam-vähem samas võtmes, sama temperatuuriga näitus hiljuti Vabaduse galeriis. Juubelinäitus. Kuidas on seitsmekümnesena esineda Eesti Kunstnike Liidu üldnäitusel?\nJ. P.: Hakkasin oma tööd tegema kohe, kui näituse teema oli välja kuulutatud. Kui Vabaduse galerii tööd said valmis (töö muide ei saa kunagi valmis), tegin ma ka selle töö lisaks. See maal on seega vägagi seotud minu Vabaduse galerii näitusega, samas oli see teadlikult tehtud selle konkreetse näituse jaoks. Ma tunnen ennast siin endastmõistetavalt teiste, omade hulgas. Tsirkuse moment mulle väga meeldib.\nJ. E.: Maria-Kristiina Ulas „värvib” sellise mobiilse tõmmatava klouniga kogu saali …\nJ. P.: Mina oleksin pannud selle tolkneva riista ka liikuma, aga see on maitse asi.\nJ. E.: Selles saalis on eksootiline India, Iraan, islam ja new age, siin on absoluutselt kõike: Toomas Altnurme ja Mati Küti faktuurid ja stilisatsioonid on kirevast lõunapoolkera ja läänepoolkera kultuuride katlast läbi käinud. Ja mis on veel suurem tsirkus kui poliitika!\nJ. P.: Hahaa, suuremat ei olegi!\nJ. E.: Hall sein rõhutab poeesiana välja käidud Siim-Tanel Annuse maalide dokumentaalset algupära. Sellisena annavad nad võtme kogu saalile. Siin on ka teine „palanguline kunstnik”. Mulle tundus, et te olete nii palangulised, et peate just ruumi eri nurkades olema. Ma räägin Piret Rohusaarest.\nJ. P.: Meil on mingi hingesugulus. Minu häda ongi see, et mul on kohutavalt läbi mõeldud, mida tahan öelda, teisest küljest tahan spontaanselt väljenduda.\nJ. E.: Sa tahad teha lisakäike, jätta protsessi äraarvamatuks, teha korrektsioone, et töö tegemise käik sind ise õpetaks. Tahad olla oma tööga pidevas dialoogis, mitte ainult sõnastatud idee teostaja. Seda tüüpi kunst, kus mõeldakse skeem välja ja pärast ollakse kui teostaja, see on kui rakenduskunst. Aga plastiliste väärtustega maal, pastoosne maal, nagu sa harrastad, see ongi sinu võimalus. Selline kunstnik võib ka väga „kinnistunud” maneeris või laadis töötada, aga iga kord, kui ta alustab, on teekond täiesti unikaalne. Ma töötan samal meetodil. Mida arvad Vintidest?\nJ. P.: Vindid on minu lemmikud ja minu õpetajad olnud eluaeg, eriti Aili. Toomase puhul ma ei oodanud nii õrna ja peent viimistlust.\nJ. E.: Nad on kuraatori tahtel eksponeeritud esiseinal, sest Vindid näevad esinemist näitusel kui piisavalt suurt vastandumist kuraatorite ülemvõimu käes ägavale kunstielule, nii et nad ei peagi väga sisulisi vastandumisi tegema. Näitust alustavad Sarapuu metsmees ja euromees, aga nad on maalitud nii, et kui euromees endalt riided heidaks, ega ta siis palju metsmehest ei erineks. Selles peitub võimalik huumor.\nJ. P.: Pean siiski tunnistama, et mulle meeldisid rohkem need Sarapuu naljad seksuaalsetel teemadel, palju rohkem meeldisid! Ma ei taha öelda, et see pilt halb on, aga seda seksuaalset vabadust, naeru seksuaalsuse üle, ma ei näe seda.\nJ. E.: Lähme suurde saali. Küsin sinu kui ekspressiivse maalija käest, kuidas vaatad Pääsukese loomingule?\nJ. P.: Väga hästi. Väga lõbusalt ja toredalt toimib. Ma ei vaadanud, kelle töö see on: see töö lihtsalt meeldis mulle.\nJ. E.: Ma ütleksin ka, et pärast mõnetist väljendusvahendite revideerimisest tekkinud kriisi, kui Pääsukese puhul üldse sellisest asjast võib rääkida … Praegu on ta saavutanud endise kindluse hoopis uuel nivool, kuigi see on vana tuntud hea Pääsuke: väga hea abstraktse jutustuse ja konkreetse detaili tuunimise vahekord.\nJ. P.: Au talle, et ta ei ripu süžee küljes.\nJ. E.: Praegu on seda tüüpi maalil suured šansid, arvestatavad plastilised väärtused on niivõrd võimsalt esil. Näiteks Leipzigi koolkonna uus fantastiline maal, mis on maailma vallutanud, tuleb sama võimsalt, sama jutustavalt ja kohati ka sama abstraktselt välja: näiteks Neo Rauchi juhtum on just 3D tunnetuse poolest Pääsukesega sarnane, nähtuse taga on Ida-Saksa korralik maalikool. Pääsukese tööde läbimaalitus ja pikaajalise töö tulemusena saavutatud intensiivsus on jätkuvalt lummav.\nJ. P.: On olemas muutuv ja arenev põlvkond, on ka muutuv Arrak. Tahtsin vaherepliigina öelda, et kunstis on vaid kaks hinnangut: kas sa oled professionaalne või ei ole. Kõik.\nJ. E.: Suures saalis on väljas üllatavalt võimas maalikomplekt. Nelly Drellilt ei ole nii tugevat ega veenvat figuraalset tõlgendust enne näinud. Kadunud on maalitehniline kohmakus, ei ole ka katteta camp’i, idee on väga puhas ja vormivahendid adekvaatsed. Drell kannatab nüüd ka lähedalt vaatamist, ta on saavutanud plastilise kindluse. Mari Roosvalt on sel näitusel saavutanud võimalik et oma „lae”: Vabaduse galerii „Lae” näitusel ei olnud tal nii head tööd kui see töö siin. See on võrratu töö.\nJ. P.: Tõepoolest võrratu töö, ma ei tulnud selle peale, et see on Mari tehtud.\nJ. E.: See on nagu Evald Okka koloriit. See on hiilguse/rikkuse ja teisalt armetuse/närususe diskursus. Kaugelt on plastpudelite ja prügikollide sädelus äravahetamiseni sarnane kroonlühtrite glamuuriga. Suures saalis on ka sotsiaalne kunst, aga koos plastilise ideega. Erki Kasemets mudeldab maailma rahvastiku ja eestlaste kaduvväikse kohalolu.\nJ. P.: See mõjub ka visuaalselt hästi.\nJ. E.: Mikoff on loonud antimonumendi Herman Simmile, poliitilise pastiši, Nadežda Tšernobailt on väljas dekonstrueeritud, algelementideks lagundatud kieferlik töö, loomaverega maalitud kaltsud. Materjaliks on veri, süsi ja paber. Ma ei ole Mall Nukkelt näinud nii küpset väidet: see on nagu laulusalmi „Raha paneb rattad käima” illustratsioon, lehtkullaga veel!\nJ. P.: Mulle on Mall Nukke kogu aeg meeldinud. Ka Andres Tolts esineb tuntud headuses, muide, ta ei esine kunagi alla oma tuntud taset.\nJ. E.: Suure saali otsas on Ahti Seppet, temale sekundeerib Lembit Palm. Neid ohvreid peab vaatama koos ideoloogiaga, selles mõttes on nad siin koos.\nJ. P.: Kogu see kalmistu on võimas, lausa nekropol!\nJ. E.: Evi Tihemetsal on hämmastav jõud! Etikettidelt on unustatud sünniaastad. Kui ei teaks, millal Evi Tihemets sündinud on, siis ei oskaks kahtlustada, et ta on vana kunstnik. „Altaris” on üks huvitav noorkunstnik (minul on professionaalne huvi kunstnike vanuse vastu) Katariina Meister: tema prügiesteetikast lähtuva miniinstallatsioonide sarja „Erailu” („Private Beauty”) sõnumid koosnevad massikultuuri pakenditest, seksist jms. Need „purki pandud” (nagu vahel televisiooni kohta öeldakse) tikutopside privaatmaailmad on Internetis või telekanalites surfaja igapäevane toit. Meid toidetakse sellise infoga. Selles mõttes on Valli Lember-Bogatkina „õnnelikud” akvarellid 1947. aasta Tallinna kesklinnast, kus komnoored ja pioneerid jalutavad tulevase Solarise keskuse territooriumil, ning Stalini portreedega ehitud lauluväljakust värskendavad. Need toovad ajalise dimensiooni kogu näitusele sisse. Valli Lember-Bogatkinalt on ka abstraktne töö nn tsirkuse tsoonis.\nJ. P.: Ajalise telje loomine vanema kunsti eksponeerimise kaudu on tänuväärne võte. Tõttöelda nautisin kogu näitust tänu selle kompositsioonile. Terve näituse kompositsioon oli adutav, ja siis alles hakkasin vaatama, kelle töö see või too on. Ilus terviklik näitus. Käid saalid läbi ja leiad seosed. See on olulisim.\nJ. E.: Näitus kukkus Põldroosil üllatavalt poliitiline välja, sotsiaalpoliitiline aspekt kaasa arvatud. Märkimist on leidnud nii gaasitoru, pedofiiliaskandaalid, vääramatult lähenev euro jm. Kuigi arvan et üldnäituse kuraatori „võim” on suuresti fiktsioon, on see siiski teatud rituaalne raamistik, mis kunstnike tahte ja potentsiaali paremini või halvemini nähtavaks peaks tegema. Mulle tundub, et Kunstihoone ruumide potentsiaal sai seekord maksimumilähedaselt tööle rakendatud. Rohkem tihedamaks pakkida ei oleks sünnis olnud, siis peaks resultaati messiks nimetama. Minul oli äärmiselt huvitav jalutuskäik. Nõutuks võttis, et meie vaated näitusele ja kunstile nii sarnased on.\nJ. P.: Ma olen zen-budist, zen-budist ei taha midagi, ta läheb oma teed, ta on ka taoist. Aitäh sulle!\nÜles kirjutanud Jaan Elken


Metalmuusika ikoon Udo Dirkschneider esineb Eestis taas 21. märtsil! - Kroonika\nMetalmuusika ikoon Udo Dirkschneider esineb Eestis taas 21. märtsil!\n21. märtsil annab taaskord klubis Rock Café kontserdi tõeline heavy-metal legend - Udo Dirkschneider koos ansambliga U.D.O. Vanahärra on igal külaskäigul Eestisse saanud fännide poolt suurepärase vastuvõtu osaliseks - U.D.O. on laval tõeline armutu Saksa metalmasin. Seekord saabub U.D.O. reklaamima oma uut albumit "Steelfactory". Piletid on müügil alates reedest, 30. novembrist Piletilevi müügipunktides.\n1987. aastast alates heavy-metali fänne hullutava U.D.O. põhinina, miniatuurne Udo Dirkschneider on tõeline metali-ikoon, kelle tegemisi jälgivad põnevusega sajad tuhanded, kui mitte miljonid muusikasõbrad. Udo nimi kerkis metalimaailmas esiplaanile juba 1970. aastate alguses, kui tema eestvedamisel loodi legendaarne Saksa grupeering Accept, kust ta selle kõrgaegadel skandaalselt lahkus, et luua stiililt sarnane, kuid siiski täiesti uus bänd - U.D.O.\n31. augustil nägi ilmavalgust U.D.O. järjekorras kuueteistkümnes kauamängiv "Steelfactory".\nU.D.O. kontsert on kohustuslik kõigile muusikasõpradele, kes on üles kasvanud Accepti lugude "Metal Heart" ja "Balls to the Walls" saatel.\nPiletid U.D.O. kontserdile hinnaga alates 32 EUR tulevad müügile Piletilevi müügipunktides üle Eesti reedel, 30. novembril kell 10.00.


New Yorgi pilvelõhkujad\nEsiplaanil: 8 Spruce Street\nTagaplaanil: Three World Trade Center, One World Trade Center, Transportation Building, Barclay Tower, Woolworth Building ning 30 Park Place\nSõna "pilvelõhkuja" on tuletatud ingliskeelse sõna skyscraper (toortõlkes 'taevakraabits' või 'taevakraapija') eeskujul. Ingliskeelne termin pärineb merendusest, kus sellega tähistati purjelaeva väikest ülemist kolmnurkset purje. Kõrghoonete kohta hakati seda sõna kasutama 19. sajandi lõpul, kuna nende kõrgus võis linnakodanikke kohutada. Näiteks kutsusid tallinlased 1920. aastatel praeguse kuju saanud hoonet aadressil Pikk 36 omaniku järgi rahvasuus Samuelitchi pilvelõhkujaks, sest 6-korruselise elumajana mõjus see vanalinna tavapäraste mõnekorruseliste elumajade seas hiiglaslikuna. Tõenäoliselt tuletati pilvelõhkuja nimetus selle järgi, kuidas Põhja-Ameerika suurlinnades kutsuti sealseid kõrghooneid, mitmetel eestlastel oli olnud võimalus juba Uude-Maailma reisida.\n632-meetrine Shanghai Keskuse Hoone (上海中心大厦), Shanghai Maailma Finantskeskus (上海环球金融中心), Kuldse Rikkuse Hoone (金茂大厦), Idamaine Pärlitorn (東方明珠塔) paljude teiste pilvelõhkujate taustal\nTsitaadid Vikitsitaatides: Pilvelõhkuja\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Pilvelõhkuja&oldid=5983161"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:41, 26. oktoober 2021.


CM: töökäte soodsaim kindlustus on õiged töökindad - Ehitusuudised\n(Sisuturundus) CM: töökäte soodsaim kindlustus on õiged töökindad\nStatistika järgi juhtub üle poolte registreeritud tööõnnetustest kätega, millest võib eeldada, et väiksemaid käevigastusi esineb töökohtadel palju rohkem.\n„Puutume oma igapäevaste tegemiste käigus väga tihti tööõnnetustega kokku, seetõttu teame käevigastustesse tõsisemalt suhtuda ja oskame soovitada parimat kaitset kätele, mille juures pole väheoluline ka kinda kasutusmugavus. Tamrexi töökinnaste arendamisel mängivadki võrdselt tähtsat rolli nii uusimad tehnoloogilised saavutused ja reaalsed praktilised kogemused. Pakume laia valikut töökindaid iga ülesande ja töökeskkonna jaoks ning seda erinevates hinnaklassides,“ tutvustab Tamrexi kommunikatsioonijuht Diana Karmo.\nTöökinnaste valimine nõuab veidi kaasamõtlemist ja süvenemist. Tihti ei osata hinnata riske või alahinnatakse töökinnaste kasutamise vajadust. Meeles tasuks pidada seda, et pole olemas seda ühte ja ideaalset töökinnast, mis peaks igavesti vastu torgetele, lõigetele, ekstreemsetele temperatuuridele, kõikidele teadaolevatele kemikaalidele ning sobiks samas valatult kätte. Siin kehtib ütlus: „See, mis sobib kõigeks, ei sobi tegelikult mitte millekski!“ Tamrexi asjatundlikud klienditeenindajad aitavad teil välja valida teie tööd silmas pidades kõige sobivamad töökindad.\nIII kategooria kaitsekindaid kasutatakse kõrge, sealhulgas surmava ja tervist kahjustava riskiga töödel. Kindad kaitsevad kuumuse (üle +100?C) või külma (alla -50C) eest, nende hulgas on vibratsiooni-, lõike-, torkekindlad kindad ning kindad enamiku kemikaalide käsitlemiseks. Lisaks nõuetele, et kindaid tuleb testida volitatud laboris ja need peab heaks kiitma teavitatud asutus, on üks nõue veel tootmisprotsessi ja kinnaste inspekteerimine õige kvaliteedi tagamiseks. Teavitatud asutuse neljakohaline identifitseerimisnumber peab olema kirjas CE-märgistuse kõrval, nt CE 0123.\nSelle artikli ilmumist toetas Tamrex Ohutuse OÜ.\nCM: töökäte soodsaim kindlustus on õiged töökindad


dc.contributor.author Laikoja, Katrin\ndc.description.abstract Toidu käitlejal on kohustus tagada toidu ja selle käitlemise nõuetekohasus ning käitleja peab kasutama kõiki võimalusi nõuetekohasuse tagamiseks, muuhulgas ka säilitamisnõuetele vastavuse tagamiseks. Toidu säilitamisnõuded määrab toidu tootja, töötleja või pakendaja enamasti kestvuskatsete alusel. Toidu säilimisaeg on toidualase teabe kohustuslik osa määruse (EÜ) 1169/2011 alusel. Käesolevas juhendis käsitletakse toidu säilitamisnõudeid (säilitamise temperatuur ja –aeg) toidugruppide kaupa, kui toidu tootja, töötleja või pakendaja ei ole teinud kestvuskatseid säilimisaja määramiseks. Toidukäitleja peab tagama nõuetekohase ja ohutu toidukäitlemise, s.h. toidu vastavuse mikrobioloogilistele kriteeriumitele. Tegemist on kolmanda osaga toidu säilimisaegade määramist käsitlevatest juhendmaterjalidest. Toidu säilimisaega mõjutavatest teguritest detailsema info saamiseks on soovitav tutvuda esimeste osadega. Käsiraamatu I osas (Roasto ja Laikoja, 2019) tutvustatakse toidu säilimisaja määramise põhimõtteid ja meetodeid ning antakse ülevaade toidus mikroorganismide kasvu mõjutavatest teguritest ja jahetemperatuuridel säilitatavate valmistoitude mikrobioloogilistest ohtudest. Käsiraamatu II osas (Roasto ja Laikoja, 2020) tutvustatakse toidu mikrobioloogilisi kriteeriume ning esitatakse valik toite ja toidugruppe koos soovituslike juhendväärtustega. Toidu säilimisaeg kestvuskatseid tegemata on käesolevas juhendis esitatud ekspertarvamuste põhjal. Säilimisaegade vastavuse eeltingimuseks on värske kvaliteetse tooraine kasutamine, hügieenilised käitlemistingimused ja sobiv valmistamistehnoloogia. Pikemate säilimisaegade kehtestamisel tuleb teostada kestvuskatsed. Käsiraamatus esitatud teave on soovitusliku iseloomuga ega asenda õigusaktidega kehtestatud nõudeid. Käesolevas juhendis käsitletakse järgmiseid teemasid:  toidu säilimisaega mõjutavad tegurid, sh o toidu riknemine; o toidu säilitamistemperatuuride mõju mikroobide kasvule.  toidu säilitamise eritingimused, sh o toidu kuumsäilitamine ja taaskuumutamine; o jahutatult säilitatav toit; o külmutatult säilitatav toit; o toidu sulatamine.  toidu säilitamisnõuded toidugruppide kaupa. est\ndc.description.sponsorship Teadmussiirde pikaajaline programm toiduohutuse valdkonnas viiakse läbi “Eesti maaelu arengukava 2014–2020” raames ning seda rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD). est\ndc.publisher Eesti Maaülikool, toiduhügieeni ja rahvatervise õppetool est\ndc.rights Maaeluministeeriumi ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) tellimusel koostanud Eesti Maaülikooli toiduhügieeni ja rahvatervise õppetool. Varalised õigused kuuluvad materjali tellijale. Kõik autoriõigused on kaitstud. est\ndc.subject toit est\ndc.subject toiduainete säilitamine est\ndc.subject toiduainete töötlemine est\ndc.subject toidumikrobioloogia est\ndc.subject toidukontroll est\ndc.title Toidu säilimisaja määramine. 3. osa : toidu säilitamisnõuded toidugruppide kaupa est\ndc.contributor.department Eesti Maaülikool. Toiduhügieeni ja rahvatervise õppetool est


27.04.2020 Category: Toote- ja kasutajakogemus\nTuhanded teie potentsiaalsed kliendid võivad teie veebisaidil eksida. Nad käivad ringides ringi, otsides teavet ja vastuseid.\nSee paneb inimesed teie saidi hülgama, mis aeglustab teie konversioonimäärasid. Milline on vastus? Koostage lihtne reisikaart, mis viib nad otse teie pühale graalile (ilma tähelepanu kõrvale juhtimata).\n1 Mis on kasutaja teekonna kaart?\n2 Milline peaks minu kaart välja nägema?\n3 Olen veendunud! Kuidas alustada oma kasutaja teekonnakaardi koostamist?\n3.1 1. samm. Joonistage sirge avastuse ja lõppeesmärgi vahel.\n3.2 2. samm. Lisage mõned kontaktpunktid.\n3.3 3. samm. Määrake ajakava.\n3.4 4. samm. Lisage kasutaja emotsioonid.\nMis on kasutaja teekonna kaart?\nPärast seda, kui keegi teie veebisaidi avastab, alustavad nad oma kasutajareisi. See teekond võib kulgeda paljudel marsruutidel. Nad võivad lugeda ühte teie ajaveebi, jagada seda Twitteris ja seejärel kaduda.\nKui teil veab, loevad nad blogi või kaks, registreeruvad teie meililisti ja siis ostavad teie toote. See on suurepärane kasutajareis!\nKuid selle asemel, et jätta see juhuse hooleks, mis juhtuks, kui saaksite kaardistada ideaalse marsruudi avastamisest konversioonini? Mis siis, kui saaksite suunata nad otse pühale graalile?\nSeetõttu vajate kasutaja reisikaarti.\nMilline peaks minu kaart välja nägema?\nKasutajate teekonnakaarte on kahte peamist tüüpi. Sirge ajakava, mis viib kasutaja ühest punktist teise. Vaatame näiteks Starbucksi reisikaarti. See algab sellest, kui klient siseneb kohvikusse, ja lõpeb tema lahkumisega. Pange tähele, et nad võtavad arvesse kliendi võimalikke mõtteid ja emotsioone. (Selgitame seda üksikasjalikumalt hiljem).\nTeine näide on ümmargune kaart. See on hea veebipoodidele, kes soovivad, et kasutajad saaksid ikka ja jälle tagasi pöörduda, isegi pärast sihtkohta jõudmist (ostmist). Pidage meeles, et mitte iga kliendikogemus pole lineaarne. Järgmine näide algab avastusest (vasakult ülalt), kuid jätkub pärast teisendamist rea preemiatega. See kõik on loodud selleks, et viia nad uuesti algusse.\n(Suurema pildi vaatamiseks klõpsake)\nOlen veendunud! Kuidas alustada oma kasutaja teekonnakaardi koostamist?\nAlustame lihtsa lineaarse ajakaardiga. Kõige täpsema ja usaldusväärsema kaardi koostamiseks peate teadma kahte asja:\nNumber 1. Alguspunkt (avastus)\nKust loodate, et kasutajad teie teenuse kõigepealt avastavad? See on teie kasutaja teekonnakaardi alguspunkt. Kui juhite reklaamikampaaniat, siis see juhtub siis, kui kasutaja esimest korda teie kuulutust näeb. See võib juhtuda, kui nad näevad sotsiaalmeedias teie saidi linki.\nNumber 2. Sihtkoht (teie lõppeesmärk)\nEelmises postituses näitasin teile, kuidas seada oma veebisaidile lõplik konversioonieesmärk. See võib olla teie toote ostmine või teenuse tellimine. See lõppeesmärk toimib teie kasutaja kaardil tehtud teekonna sihtpunktina. Sellega juhite oma kliente.\nAsetage need oma kaardi vastaskülgedele; nüüd olete valmis selle täitma.\n1. samm. Joonistage sirge avastuse ja lõppeesmärgi vahel.\nLoomulikult soovite, et teie kasutajate teekond oleks võimalikult lühike. Mida kiiremini nad avastamisest teie lõppeesmärgini jõuavad, seda parem.\nKuid nagu me selle sarja 1. osas teada saime, ei saa te külastajalt kohe lõplikku teisendust küsida.\n2. samm. Lisage mõned kontaktpunktid.\nKui sõidaksite New Yorgist LA-sse, siis ei teeks te seda kõike ühe reisi jooksul, kas pole? Peaksite selle maha murdma ja mõned peatused tegema. See aitab reisi katkestada ja loob sihtkoha ootuse.\nSama asi peab juhtuma ka teie veebisaidil. Peate hoidma neid õigel teel, kasutades mitmesuguseid puutetundlikke punkte. Need kontaktpunktid annavad neile teavet teie toote ja kaubamärgi kohta. Need annavad külastajatele inspiratsiooni ja veenvad neid viimast teisendamist tegema.\nKuid olge siin ettevaatlik. Ärge lisage liiga palju puutepunkte, vastasel juhul muutuvad nad pettumuseks, tähelepanu hajutamiseks või igavaks. Liiga vähe ja nad eksivad mööda.\nSiin on mõned lihtsad puutepunktid, mida kõik veebipoed saavad kasutada:\nTutvustusvideo vaatamine (oma kaubamärgi uute külastajate tutvustamiseks)\nVaadake „uusimaid trende” või „enimmüüdumaid”\nLugege arvustusi või hinnanguid\nLooge konto ja registreeruge uudiskirjaga\nCheckout ja osta toode\nMittelineaarsete ajakavade jaoks võite ka lisada\nKlient saab 20 preemiapunkti\nKlient saab järelmeetmeid käsitleva e-kirja, milles kutsutakse teda teie uut valikut vaatama\nKlient naaseb teie veebisaidile\n3. samm. Määrake ajakava.\nMaanteereisile astudes määraksite teekonna realistliku ajakava. Tehke hinnangud iga puutepunkti ja lõppsihtkoha kohta.\nSama saate teha ka oma kasutaja teekonnakaardil. Meie ülaltoodud veebipoe näites võite arvata, et ajakava on väga lühike; mõne minuti jooksul tegelikult.\nKui pakute siiski nõustamisteenust, peate need kontaktpunktid umbes kuu aja jooksul välja sirutama. Usalduse suurendamiseks peate kasutama iga puutepunkti (ajaveebi lugemine, e-raamatu allalaadimine, tasuta prooviversiooni kasutamine). Alles siis saate külastajaid suunata sihtkohta.\nSeadke endale oma kasutaja teekonnakaardi realistlik ajakava.\n4. samm. Lisage kasutaja emotsioonid.\nLõpuks peate kogu aeg ette nägema oma kasutaja mõtteid ja emotsioone. Alloleval kasutajate teekonnakaardil pange tähele, kuidas lairiba kliendi emotsioonid ja mõtted kogu kaardil muutuvad.\nOma veebisaidil peate ette nägema, et uued külastajad on kohe huvitatud, aga ka segaduses. Meenuta, nad pole kunagi varem siin olnud. Selle emotsiooni lisamisega oma kaardile teate, et peate neile andma väga kiire informatiivse puutepunkti. Teil on vaja seletajat, väärtuspakkumist, pilti või teksti, mis ütleks neile täpselt, mida teete.\nJärgmisena peate lisama puutepunkti, mis neid inspireerib. Inspiratsioon on kasutajate motiveerimiseks võimas emotsioon. Inspireeriv ajaveebi postitus või video teie toote kohta võib olla just puutepunkt, mida peate nende jätkamiseks.\nKassaprotsessi ajal võib teie klient pettunud olla (miks see on nii keeruline? Miks ma pean andma nii palju teavet?), Nii et teate, et peate oma kontaktpunktid lihtsaks ja kiireks tegema.\nTeie kasutajate tunnetamine võimaldab teil luua parema teekonnakaardi.\nKasutaja üksikasjaliku teekonnakaardi abil saate hoida oma kliente käes alates hetkest, kui nad teie veebisaidile maanduvad.\nNiisiis, võtke neid lihtsal teabe-, inspiratsioonireisil ja lõpuks – viige nad otse oma pöördumise juurde.\nMilline näeks välja teie kasutaja teekonna kaart?\nJätkake nüüd 3. osaga – Kuidas ehitada müügilehter, mis konverteerib (& ühendage lekked!)\nSelles viieosalises juhendis aitan teid teisendada oma konversioonimäärasid kahekordseks. See on kaks korda rohkem\nUX 4. osa: Psühholoogia kasutamine kasutaja panemiseks tegema seda, mida soovite\nOrodja in strategije Instagrama, o katerih se nihče ne pogovarja\nПриватний доступ до Інтернету проти NordVPN\nNejlepší VPN služba pro Austrálii\nAnonimowy Vuze: The Ultimate Guide\nNarzędzia i strategie na Instagramie, o których nikt nie mówi\nRecenzia Sync.com – 8 výhod a 5 nevýhod používania synchronizačného cloudového úložiska\nביקורת IPVanish: 5 יתרונות ו -4 חסרונות בשימוש ב- VPVan IPVanish\nAli vaše trženje e-pošte deluje? 14 osnovnih meritev (Dokončni priročnik za trženje e-pošte, 6. del)\nOfertă de răspuns COVID-19 SiteGround – Doar 0,99 USD / lună pentru Planul StartUp!\nUlasan Weebly – 7 Kelebihan & 4 Kekurangan menggunakan Weebly Terungkap!\nPregled Kinsta: Odkritih 10 prednosti in 3 slabosti gostitelja Kinsta WordPress!\nIPVanish un ExpressVPN salīdzinājums: Speed / Logs / Torrent\n5 Komponen Laman Web Yang Harus Dimiliki untuk Laman E-Dagang\nRecenzia backblaze – 6 výhod a 5 nevýhod používania zálohovania Cloud Backblaze\nRishikimi Weebly – 7 Pro & 4 kundër përdorimit të zbuluar Weebly!\nКак да увеличите продажбите си с 30% с умна надстройка\nHoe om u eerste bestemmingsblad te bou (+14 wenke om dit te optimaliseer)\nRevisão do Backblaze – 6 prós e 5 contras do uso do Backblaze Cloud Backup


S. T. - Juhatuse liikme Finantshinnang @ Inforegister.ee\nLACEWOOD OÜ: Sünnilugu 13.04.2021\nLACEWOOD OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 30.11.2017, kuid äritegevust ei alustatudki. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, LACEWOOD OÜ peab selleni jõudmiseks veel 3 aastat aktiivselt tegutsema. Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma panid püsti M. M. ja ...\nLACEWOOD OÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, M. M. ja S. T. , seda juhtima hakkasid. M. M.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 5 aastat ja S. T.'l 0 aastat. LACEWOOD OÜ valdkond on muu mööbli tootmine. Samas valdkonnas (EMTAK 3109) on tegutsevaid ettevõtteid 2021...\nTartu kandi aadressiga ettevõte, LACEWOOD OÜ registreeriti 2 aastat tagasi, juba euroliitu kuulumise tähe all. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis ettevõtete portfellis, mille sanga hoiab M. M.. Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist...\nEttevõtjat S. T. jälgib 0 inimest


Jumal armastab rõõmsat andjat - Eesti Kirik\nJumal armastab rõõmsat andjat\n06.06.2012 | Sirje Semm | Rubriik: Arvamus\nKirikus aetakse läbi piskuga ja ollakse rõõmsad ning tänulikud iga annetaja üle. See, mis üksikule võimatu, on koostöös, koosmeeles ja ühiselt panustades alati võimalik Jumala abiga.\nEks ole meie kiriku lehe Eesti Kiriku väljaandminegi üks suur ühistöö vili, mis ilma tellijate ja rõõmsate annetajate toeta ilmuda ei saaks. Oma lehte panustab igal aastal eelarve kaudu kirikuvalitsus ja toetab riik. Mul on alati rõõm kuulda, kui helistab mõni tellija, kes lihtsalt soovib meiega oma mõtteid vahetada või paneb end järjekordsele reisile kirja, ütleb, et on Eesti Kiriku lugeja lehe taasilmumise algusest peale (see tähendab 22 aastat!) või siis räägib sellest, kuidas ta kolmapäevi ootab.\nNagu on ikka öelnud lehe väljaandmise eest vastutust kandva sihtasutuse Ajaleht Eesti Kirik nõukogu esimees Jüri Ehasalu: «Ilma dotatsiooni ja toetuseta – ükskõik, kust see siis tuleb – ei saa Eestis ilmuda ükski aateleht.» Silmas pidades küll Eesti Kirikut, võib siia ritta julgelt panna Sirbi, Õpetajate Lehe ning perioodiliselt ilmuvad kirjandus- ja kultuuriväljaanded.\nPeapiiskop Andres Põderi poolt märtsis, Eesti Kiriku sünnipäevakuul kogudustele tehtud üleskutse võtta leht, tema tegijad ja lugejad eestpalvesse ning teha võimalusel ka korjandus, jätkab traditsiooni. Lehe toetuseks tegid annetuse kogusummas 1356.36 eurot OÜ Integre ning Avinurme, Põltsamaa, Tallinna Peeteli, Rapla, Nõo, Jõgeva, Viljandi Jaani, Tallinna toom-, Urvaste, Haapsalu, Tallinna Jaani ja Mustamäe kogudus. Lehe tööd on toetanud aasta algusest alates 32 eraisikut kokku 1831.96 euroga.\nToimetuse nimel kinnitan, et tahame jätkuvalt olla kirikuinimeste ühendajaks, hea sõnumi kuulutajaks ja uudiste vahendajaks. Kui Eesti Kiriku kõrvale on ilmunud kirikuinimeste koostatavaid veebiväljaandeid, siis erinevus ju ainult rikastab ja erinevat meelsust kandvad lugejad leiavad endale eri tüüpi veebiväljaannetest toetust.\n«Oleme tänulikud Jumalale, kes on kinkinud meile võimaluse oma kirikulehte välja anda ja levitada,» on öelnud peapiiskop.\nTäname teid, armsad lehe tellijad ja lugejad, eestpalvete ja toetuse eest!\nEelmine: Idealismi hetk poliitilisel laval\nJärgmine: Nõjatudes viimasele eestlasele