Miks ja kuidas hooldada jalatseid? | MATKaBLOGI - matkajutud matkajalt matkajale\nMiks ja kuidas hooldada jalatseid?\nEsileht/Nikwax, Nõuanded/Miks ja kuidas hooldada jalatseid?\nOlenemata sellest, kas tegemist on veekindla saapaga, kerge jooksutossuga või suvise sandaaliga, vajavad nad kõik õiget hooldust. See tähendab hooldust regulaarselt, õigete meetodite ning hooldusvahenditega.\nKui jalatseid valesti hooldada või seda üldse mitte teha, rikud Sa tõenäoliselt oma kalli ja uhke jalanõu ära. Kõige hullema stsenaariumi järgi võib talvel märgade saabastega pikka aega õues olles saada varvastele lausa tõsised külmakahjustused.\nLisaks – isegi, kui tegemist ei ole veekindla jalatsiga, väheneb kesise hoolduse tulemusena jalatsi eluiga oluliselt.\nVeekindla membraani tööpõhimõte\nAlustame kõigepealt veekindlatest jalanõudest. Mis üldse muudab ühe jalatsi sama veekindlaks nagu kummik, aga samal ajal laseb jalal hingata? Olgu selleks siis KEEN.DRY, Texapore või veekindlate membraanide lipulaev GORE-TEX, tööpõhimõte on laias laastus sama.\nVee läbilaskvust takistab tavaliselt veekindel membraan ehk, mis asub jalatsi erinevate kihtide vahel, sinna üldiselt liimituna.\nEsmalt tuleb meelde tuletada, et veepiisk on sisuliselt hunnik üksteise külge ühendunud veemolekule. Veeaurus aga hõljuvad need molekulid ükshaaval õhus ringi. Veekindla membraani sees on ülitihedalt palju väikeseid poore, mis on väiksemad kui veepiisk, kuid suuremad kui üksik veemolekul. Seega ei lase membraan väljastpoolt tulevatel veepiiskadel kangasse tungida, kuid laseb higistamisel tekkinud aurudel eemalduda. Aurud pressitakse jalatsist välja rõhu abil. Jalanõu sees on soe õhk, mistõttu on seal ka kõrgem rõhk kui väljaspool. Seega selleks, et veekindel membraan üldse toimiks, on vaja vähemalt 7-kraadist erinevust saapa sees ja väljas.\nKui nüüd jätta jalats hooldamata, ummistab mustus ajapikku membraani sees olevad poorid ära ning kehaniiskus ei saa jalatsist välja. Kuna jalatsiga ei astuta üldiselt kunagi täiesti puhtasse vette, võib jalatsi vahekihtidesse sattuv liiv, pori ja mikrotolm kulutada materjalid kiiremini hõredaks. Selle tagajärjel tekkivate aukude ja mõrade tõttu ei saa enam jalatsit nimetada veekindlaks. Sama efekti tekitab ka talvel tänavatele puistatud sool ja liiv.\nLisaks sellele on tavaliselt veekindla jalatsi pealmine kiht töödeldud vetthülgavaks, et takistada piiskade jõudmist jalatsi vahekihtideni. See vetthülgav kiht hakkab tavaliselt aja möödudes saabastelt maha kuluma, see on paratamatu nähtus. Värskelt töödeldud või tutikate saabaste peale sattuv vesi voolab saapa pealt maha nagu linnusulgedelt, jättes saapa täiesti kuivaks. Kui vetthülgav kiht on kulunud, on veega kokkupuutel näha saapa pealmise kihi märgumist. Kui veekindel membraan ise toimib, ei pruugi vesi siiski selles etapis veel saapast jalgadeni jõuda, lihtsalt kehaniiskusel on raske saapast välja saada, kuna see ei jõua end pressida läbi saapa peal oleva veekihi.\nKõige tähtsam, mida meeles pidada, on see, et olenemata sellest, kas jalats on veekindel või mitte, ei pesta neid kunagi pesumasinas.\nSeda võib teha ainult siis, kui jalatsi peal on konkreetselt kirjas, et need on masinpestavad – näiteks mõnel Keeni lastesandaalil tähistab seda märksõna Washable. Pesumasin ning selles kasutatavad pesuvahendid kulutavad ja rikuvad oluliselt jalatsi materjale, õmblusi ja liimitud kohti.\nNikwax jalatsite hooldusvahend. Foto. Amazon.\nVeekindla membraaniga jalatseid ei pesta ka tavalise seebiga, sest see lõhub samuti kallist membraani. Korrektne jalatsite pesemine sõltumata sellest, kas need on veekindlad või mitte, toimub nii, et kõigepealt tuleb veega maha loputada suurem pori ja liiv ning siis pesta jalats spetsiaalse puhastusvahendiga. Ideaalne selleks on näiteks Nikwaxi jalatsipuhastusgeel, mis justkui imeb kõik mustuse jalatsi seest välja. Seda vahendit on imelihtne ja mugav kasutada, tänu millele on see saanud ka minu isiklikuks lemmikuks. Lihtsalt hõõru jalats vahtu geelipudeli otsas oleva harjakese abil ja loputa veega. Voila! Hea on seda kasutada ka näiteks jooksujalatsite ja sandaalide pesemiseks, mille sisemistesse kihtidesse samuti palju mustust ja pori koguneb.\nKui jalats ei ole enam vetthülgav ning seetõttu ei hinga hästi, on vaja vastava vahendiga seda peale pesu töödelda. Vetthülgavust taastavaid vahendeid on erinevaid, sõltuvalt sellest, milline on jalatsi pealismaterjal.\nKangast või kanga ja naha kombinatsiooniga jalatsitele on hea variant Nikwax Fabric & Leather Proof vetthülgavust taastav sprei, nubuk- või seemisnahast jalatsite jaoks on Nikwax Nubuck & Suede Proof. Siledast nahast jalatsite jaoks on parim kas tahkem jalatsivaha või vedel vaha spreipudelis.\nMis Nikwaxi tooted lisaks efektiivsusele konkurentide omadest niivõrd paremaks teevad, on nende keskkonnasõbralikkus – Nikwaxi tooted on fluorosüsinikuvabad ning neid ei ole testitud loomade peal. Samuti on nad mugavas pakendis, tänu millele saab vahendit jalatsile kanda nii, et käed jäävad puhtaks.\nSelleks, et sprei toimima hakkaks, peab ta imbuma jalanõu pealiskihi sisse ning sinna aeglaselt sisse kuivama. Seega kantakse selliseid vetthülgavust taastavaid spreisid alati märjale jalatsile peale nende puhtaks pesemist. Parim pihustamiskaugus on umbes 5cm.\nVeekindla jalatsi kuivatamine\nJalatsit on võimalik ära rikkuda ka valesti kuivatamise teel. Oluline on silmas pidada, et jalatseid ei tohi kuivatada väga kuumal temperatuuril, nt radika peal või saunalaval. Nii võivad selle erinevad kihid üksteise küljest lahti sulada, nahk võib praguneda ning kummist osad võivad muuta kuju.\nVeekindla jalatsi puhul võib liiga suurel kuumusel kuivatamisel hakata veekindel membraan tagurpidi tööle, sest saapa sees on nüüd jahedam õhk ja madalam rõhk. See paneb aga saapa hoopiski väljastpoolt õhuniiskust sisse imema, mitte seda välja pressima. Aga seda me ju saapa kuivatamisel ei taha.\nSeega parim viis jalatsite kuivatamiseks on soojas ja kuivas ruumis toatemperatuuril. Äärmisel juhul võib ka radika lähedal, ent kindlasti mitte selle peal või vastas. Jalatsi sisse võib üleliigse niiskuse eemaldamiseks toppida ka ajalehti, ent ajalehe läbi vettimisel tuleb see kohe välja vahetada. Oluline on ka silmas pidada, et vetthülgavust taastav sprei tahab võimalikult kaua sisse kuivamist, et see kõige paremini tööle hakkaks.\nHea materjal nõuab efektiivseks töötamiseks head hooldust. Spetsiaalsed puhastusvahendid tunduvad esialgu kallid, ent kui vaadata asja pikast perspektiivist, siis on oluliselt odavam osta 10-20 euro eest hoolduvahendeid kui iga aasta uued 100-200 eurosed jalanõud. Kui oled võtnud vaevaks investeerida korralikesse jalatsitesse, mis sinu elu igatpidi paremaks muudavad, siis miks rikkuda neid valede hooldusvõtetega (või laiskusest…) ning muuta seeläbi nende eluiga kordades lühemaks?\nLoe lisaks: Jalatsite hooldamise ja veekindluse taastamise vahendid. Nikwax.\nAutor Kelli Kuslap| 2020-09-04T10:44:48+00:00\taugust 12th, 2020|Nikwax, Nõuanded|0 Kommentaari


Omanikujärelevalve | AIK-Projekt\nEhituses esineb neli kontrolli, järelvalve liiki:\nRiiklik järelevalve – avaliku võimu poolt üle kogu riigi läbiviidav kontroll;\nEhitusjärelevalve – kohaliku võimu poolt oma haldusterritooriumil läbiviidav kontroll;\nOmanikujärelevalve – omaniku poolt tagatav kontroll, ehitusseaduses nõutud juhtudel;\nAutorijärelevalve – ehitusprojekti autori poolt läbiviidav kontroll ehitusplatsil;\nMilleks on omanikujärelevalve vajalik?\nSageli on omanikujärelevalve teenust võrreldud advokaadi teenusega: advokaat esindab tellijat kohtuprotsessis, omanikujärelevalve ehitusprotsessis. Vahe on selles, et tavaliselt kohtuprotsessis menetletakse enamasti vaid ühte probleemi. Tänapäeva ehitusprotsess on aga probleemide kompleks, mis algaks ehitise kavandamisega ja lõppeks kasutusloaga, kuid jätkub veel ka garantiiperioodil omanikujärelevalve näol. Teenuse sisu mõistmiseks tutvuge omanikujärelevalve teenust reguleerivate dokumentidega.\nArvestades, kuidas arenevad tehnoloogiad, materjalid ja seadmed, oleks mõeldamatu, et üks insener oleks võimeline haldama kogu protsessi ja olema ehituse tellijale ainuisikuliselt konsultandiks nii elektripaigaldiste, kütte-ventilatsioonilahenduste kui ka ehitustarindite osas. Paraku kohtab ehitus- ja omanikujärelevalve turul veel ka selliseid üksiküritajaid. Ehituses ei ole ühtainsat ainuõiget lõplikku lahendust, kuid omanikujärelevalve teenus aitab viia ideed ellu optimaalseima tulemusega.\nMida omanikujärelevalve teenus sisaldab?\nOmanikujärelevalve käigus kontrollib Aik-Projekt OÜ, kas ehitusprojekt ja ehitusprojekti koostaja või kontrollija vastab nõuetele. Omanikujärelevalve tegemise ajal vaadatakse üle kõik ehitamisega seotud dokumendid ning nende vastavus nõuetele. Juhul kui ilmneb mõni mittevastavus või avastatakse ehituspraaki, siis teatatakse kohe omanikule, puuduse kõrvaldamist nõutakse niipea kui võimalik. Omanikujärelevalve läbiviijal on õigus olulise mittevastavuse ilmnemisel ehitustegevus peatada.\nOmanikujärelevalve säästab omaniku aega ehituskäigu kontrollimisel ning annab kindluse, et ehitus on jätkusuutlik. Lisaks ehitustulemuse ja dokumentide kontrollimisele jälgitakse ka ehituskäiku ning selle ohutust inimestele ja keskkonnale. Omanikujärelevalve teenuse hulka kuulub ka omaniku nõustamine tehnilistes küsimustes ning tehtud töömahtude hindamine ja analüüs.\nMis on omanikujärelevalve hind?\nAIK-Projekt OÜ poolt tehtava omanikujärelevalve teenuse hind põhineb töötunni hinnal, milleks on kalkuleeritud praeguse seisuga 40 €/h, hinnale lisandub käibemaks.\nLisaks omanikujärelevalve teenusele on Aik-Projekt OÜ teenusteks ka:


Rahvusooperi peadirektor Aivar Mäe lahkub ametist. Nõukogu esimees: ta ei tunnistanud ahistavat käitumist | Õhtuleht\nUsaldusisiku raportis leidus 10–20 pöördumist peadirektori ahistava käitumise kohta\nKadri Kuulpak, Hindrek Pärg, 27. august 2020 18:01\nNõukogu esimees Ivari Ilja ütles pärast koosolekut ajakirjanikele, et Mäe teatas talle plaanist tagasi astuda juba kolmapäeva õhtul, aga ametlikult esitas avalduse koosoleku alguses. Nõukogu rahuldas selle ja lõpetab poolte kokkuleppel Mäe lepingu. Küsimusele, kas Mäe on ahistavat käitumist tunnistanud, vastas Ilja resoluutselt: „Ei ole.“\nKas Mäe tegi Ilja hinnangul õigesti, et tagasi astus? „Mul on seda väga raske hinnata. Ta on ise õige inimene sellele vastama. Teatri seisukohalt ning normaalse töökeskkonna ja -rütmi taastamise seisukohalt tegi ta otsuse, mis on kindlasti teatri huvides.“\nMäe jäi neljapäeva õhtul ajakirjanikele tabamatuks, ent pressiteates põhjendas ta ametist lahkumist sellega, et tema meelest on äärmiselt ebaõiglane sundida rahvusooperi 500 töötajat loometöö asemel tegelema administratsiooniga seotud probleemidega. „Ma ei tea, mida sisaldab usaldusisiku kokkuvõte, aga ma tean, mida estoonlased igapäevaselt vajavad, ja selleks on töörahu. Astun omal soovil tagasi, et teater saaks edasi liikuda ja keskenduda nii uue hooaja kui kaugema tuleviku üles ehitamisele.“ Delfi andmeil saab Mäe lahkumishüvitiseks kuue kuu palga ehk 39 600 eurot.\nUsaldusisiku koostatud raportit ei soostunud Ilja põhjalikult kommenteerima, kuid nentis, et ahistava käitumise kohta käivaid pöördumisi oli 10–20. Analüüsi, mis jääb pressiteate kohaselt nõukogu käsutusse, kasutatakse Ilja sõnul teatritöö keskkonna parandamiseks ja võimelike kitsaskohtade likvideerimiseks. Koosolekul arutati ka uut sisekorradokumenti, mis käsitleb eelkõige töökiusamist ja ahistamist.\nPeadirektori kohuseid täidab uue juhi leidmiseni tehnikadirektor Taivo Pahmann.\nPärast ajakirjanduses ilmunud väiteid, kuidas Aivar Mäe on alluvaid ahistanud, eemaldati peadirektor kaheks kuuks ajutiselt ametist ning kutsuti appi majaväline usaldusisik. Lisaks alustas ka politsei 26. juunil menetlust seksuaalse ahistamise paragrahvi alusel.\nNõukogu liikmed on saanud varemmainitud raportiga tutvuda alates 21. augustist. Nõukogu esimehe Ivari Ilja sõnul on see põhjalik. „Raporti koostamisse on suhtutud väga tõsiselt, on toodud välja olukorra erinevad aspektid ja vajadusel viidatud seadusandlusele ning mitmekülgselt analüüsitud kogunenud materjali,“ kinnitas ta kaks päeva tagasi Õhtulehele.\nRahvusooper Estonia pressiteade\nAivar Mäe: „Rahvusooperis töötab ligi 500 inimest, kes annavad endast iga päev kõik, et siin majas sünniks kunst. Ma leian, et on äärmiselt ebaõiglane sundida neid loometöö asemel keskenduma administratsiooniga seotud probleemide ümber toimuvale. Ma ei tea, mida sisaldab usaldusisiku kokkuvõte, aga ma tean, mida estoonlased igapäevaselt vajavad, ja selleks on töörahu. Astun omal soovil tagasi, et teater saaks edasi liikuda ja keskenduda nii uue hooaja kui kaugema tuleviku üles ehitamisele.“


Nuppi GOLD 3 | Nuppi\nNuppi GOLD 3\nNUPPI® GOLD 3 sisaldab täispiimapulbrit, mis tagab väikelapse täisväärtusliku kasvu ja arengu alates 12 elukuust. Spetsialistide arvates ei suuda tavaline lehmapiim kasvava lapse toitumisvajadusi rahuldada. Väikelaste piimasegu NUPPI® GOLD 3 sisaldab kõiki vajalikke toitaineid nagu vitamiinid ja makro- ning mikroelemendid, mida väikelaps täiendavalt vajab pärast rinnaga toitmist.\nPrebiootikumid (GOS ja FOS).\nOоmеgа-3 ja oоmеgа-6 pikaahelaga polüküllastumata rasvhapped (ARA/DHA).\nSaadaval vanilje maitsega.\nVäikelaste piimasegu on mõeldud toitmiseks tervetele väikelastele alates 12.elukuust. Rinnaga toitmine on imikule parim. Konsulteerige alati arsti, ämmaemanda või tervishoiutöötajaga, et saada nõu imiku toitmise kohta. Rinnapiima vähesuse või puudumise korral vajab teie laps spetsiaalset toitu, mis oleks toitaineliselt võimalikult sarnane rinnapiimaga. Meie toode on kohandatud nii, et see toetaks sinu lapse arengut alates esimesest päevast. Nuppi valmistamiseks on kasutatud kvaliteetseid toormaterjale vastavalt Euroopa kvaliteedistandarditele.\nPeske käed hoolikalt enne piimasegu valmistamist.\nSteriliseerige kõik vajalikud nõud piimasegu valmistamiseks ning toitmiseks.\nKeetke joogivesi, jahutage temperatuurini 37-40 ºС ja täitke pudel 170 ml veega.\nLisage veele 7 kuhjata mõõtlusikatäit kuiva piimasegu (31 g).\nSulgege pudel ja raputage seda kuni piimasegu on täielikult lahustunud.\nKontrollige piimasegu temperatuuri enne väikelapsele andmist oma käerandmel.\nPiimasegu valmistamiseks kasutage üksnes pakendis olevat mõõtlusikat.\nPeske mõõtlusikas hoolikalt enne esimest kasutamist.\nPiimasegu tuleb valmistada vahetult enne igat söötmist.\nValmistamise ja säilitamise nõudeid tuleb rangelt järgida. Juhiste mittejärgimine võib olla kahjulik lapse tervisele.\nÄrge hoidke valmis piimasegu jääke järgmiseks toitmiseks.\nÄrge jätke oma last üksinda toitmise ajal.\nÄrge soojendage piimasegu mikrolaineahjus, on ülekuumenemise oht!\nToitumistabel (enne toitmist konsulteerige pediaatriga)\nVee kogus, ml Mõõtlusikatäite arv Valmis piimasegu kogus, ml\n170 7 200\nAvamata pakendit tuleb hoida temperatuuril 0 ºС kuni + 25 º С ning suhteline õhuniiskus ei tohi olla üle 75%. Peale avamist tuleb toodet hoida kuivas ja jahedas kohas ning mitte üle 3 nädala. Mitte hoida külmkapis.\ntäispiimapulber, maltodekstriin, lõssipulber, galakto-oligosahhariidid, maisiõli, sojaõli, kookosrasv, kalaõli (dokosaheksaeenhappe allikas DHA), kaltsiumkarbonaat, frukto-oligosahhariidid, looduslik lõhna- ja maitseaine (banaan/vanillje/virsik/maasikas/maasikas koorega/shokolaad/melon), vitamiinisegu (askorbiinhape, tokoferüülatsetaat, nikotiinamiid, kaltsium D-kaltsiumpantotenaat, riboflaviin, retinüülatsetaat, püridoksiinhüdrokloriid, tiamiinhüdrokloriid, foolhape, füllokinoon, D-biotiin, kolekaltsiferool, tsüanokobalamiin), kaltsiumfosfaat, Mortierella Alpina õli (arahhidoonhappe allikas ARA), raudsulfaat, koliinbitartraat, inositool, tauriin, nukleotiidid (tsütidiin-5’-monofosfaathüdraat, uridiin-5’-monofosfaat dinaatriumsool, adenosiin-5’-monofosfaathüdraat, guanosiin-5’-monofosfaat dinaatriumsool, inosiin-5’-monofosfaat dinaatriumsool), kaaliumkloriid, tsinksulfaat, L-karnitiin, emulgaator (sojaletsitiin), kaaliumtsitraat, antioksüdant (askorbüülpalmitaat), vitamiin A (retinool), vitamiin B1(tiamiin), vasksulfaat, vitamiin PP (niatsiin), mangaankloriid, antioksüdant (sidrunhape), naatriumbikarbonaat, kaaliumjodiid, foolhape, naatriumselenit.\n100 g toodet sisaladab\n100 ml valmistoodangut sisaldab\nEnergia sisaldus, kcal/ kJ\nRasvad, g: 14,9 2,3\nküllastunud rasvhapped, g 7,4 1,13\nmonoküllastumata rasvhapped, g 4,1 0,63\npolüküllastumata rasvhapped, g 3,4 0,52\nlinoolhape, g 3,0 0,46\nα-linoleenhape, g 0,3 0,05\narahhidoonhape, mg 27 4,1\ndokosaheksaeenhape, mg 7,8 1,2\nSüsivesikud, g: 61,2 9,4\nValgud, g: 14,8 2,3\nToiteväärtus 100 g toodet sisaldab 100 ml valmistoodangut sisaldab\nkaltsium, mg 800 123\nkaalium, mg 730 112\nfosfor, mg 487 75\nkloriidid, mg 480 74\nnaatrium, mg 250 39\nmagneesium, mg 85 13\nraud, mg 7,8 1,2\ntsink, mg 5,0 0,8\nvask, µg 390 60\njood, µg 91 14\nmangaan, µg 97 15\nseleen, µg 9,7 1,5\nPrebiootikumid, g 2,6 0,4\ngalakto-oligosahhariidid, g 2,3 0,36\nfructo-oligosahhariidid, g 0,3 0,04\nNukleotiidid, mg: 17 2,6\nTMF, mg 8,6 1,33\nUMF, mg 3,1 0,48\nAMF, mg 2,4 0,37\nGMF, mg 1,7 0,27\nIMF, mg 1,0 0,16\nKoliin, mg 65 10,0\nТauriin, mg 32 5,0\nInositool, mg 32 5,0\nA (retinool), µg 620 96\nD3 (kolekaltsiferool), µg 7,0 1,1\nЕ (tokoferool), mg 7,0 1,1\nК1 (füllokinoon), µg 20 3,0\nB1 (tiamiin), µg 1820 280\nB2 (riboflaviin), µg 1885 290\nPP (niatsiin), mg 7,8 1,2\nB6 (püridoksiin), µg 350 54\npantoteenhape, mg 2,0 0,3\nfoolhape, µg 104 16\nB12 (tsüanokobalamiin), µg 1,3 0,2\nC (askorbiinhape), mg 62 9,5\nbiotiin, µg 12 1,8


1062 Laulasmaal uppusid kaks kajakiga merele läinud meest\nPealinn · 09.04.2021 08:15\n8.aprillil kella 19.15 paiku teatati Häirekeskusele, et Laulasmaa külas leiti kalda lähedalt veest uppunud mees.Möödakäija tõi 32-aastase mehe kaldale ja asus teda elustama kuni kiirabi saabumiseni. Paraku ei õnnestunud mehe elu päästa.Kuna kajak, milles uppunu viibinud oli, oli kahekohaline, asuti otsima ka teist võimalikku kannatanut. Sündmusele reageerinud vabatahtlikud päästjad leidsid eemalt teise, samuti 32-aastase uppunud mehe, kes toodi kutseliste päästjate abiga kaldale. Mõlemad mehed kandsid ohutusveste. Sündmusele reageerisid lisaks kutselistele ja vabatahtlikele päästjatele ka politsei ja kiirabi. Merele minnes tuleb olla äärmiselt ettevaatlik ja jälgida ilmastikuolusid. Praegu on merevesi veel väga külm ning vette sattudes jahtub keha väga kiirelt eluohtlikult madala temperatuurini. Samuti tuleb tuulise ilma korral arvestada lainetusega, mis võib olukorra ootamatult ohtlikuks muuta. Kindlasti tuleb kanda ka päästevarustust ja ilmastikule vastavat riietust, teavitada mereleminekust lähedasi ja võtta endaga kaasa veekindlas ümbrises laetud akuga telefon. Sellel aastal on Eestis uppunud üheksa inimest, neist kaks Harjumaal.\nPea 30-miljonise soomukihanke võitsid Ühinenud Depood ja Scania Eesti\nPealinn 1 koht · 16.04.2021 12:03\n"Tegemist on ajalooliselt kõige suuremahulisema riikliku tellimusega Eesti kaitsetööstusele. Samuti pole varem soomustehnikat sellises mahus Eesti ümber ehitatud," ütles RKIK-i soomustatud sõidukite ja tehnika kategooriajuht Ivar Janson.Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (RKIK) kuulutas toetussoomukite CV90 ümberehituse hankes edukaks AS-i Ühinenud Depood ja Scania Eesti AS-i ühispakkumuse; lepingu väärtus on 29,8 miljonit eurot, vahendab BNS. Pakkuja ülesandeks on remontida 37 ilma tornita soomustransportööri CV90 ja ehitada need ümber üheksaks erinevaks modifikatsiooniks, näiteks pioneerisoomukiks,… Vaata lähemalt\nANU AUS: Reeglite eiramised võivad iga kell praegust rasket olukorda meie kõigi jaoks veelgi pikendada\nPealinn 3 koht · 16.04.2021 16:07\n"Meele teeb kurvaks, kui inimesed kehtestatud piirangutest kinni ei pea, sest need piirangud on olulised just selleks, et meid kõiki, seahulgas ka piirangutest mitte kinni pidajaid, viirusest kaitsta," kirjutas Kesklinna vanema asetäitja Anu Aus sotsiaalmeedias.Ma olen veendunud, et meil kõigil on õigus öelda välja oma arvamus ning usun ka, et mida rohkem on erinevaid vaatenurki teemadel, seda parem. Vaadates aga neid meeleavaldajad, kes veidi aega tagasi korduvalt kogunesid nii Riigikogu… Vaata lähemalt\nPealinn 1 koht · 17.04.2021 13:07\nKoroonaviiruse Nigeeria tüve on maailmas avastatud 170 patsiendil. Näiteks on mainitud mutatsiooni leitud muuhulgas Nigeeriast, Suurbritanniast, Norrast, Šveitsist, Saksamaalt ja Jaapanist. Nigeeria tüve on osaliselt tuvastatud jaanuaris Soomes võetud koroonaanalüüsidest, seega on need vanemad Euroopa koroonatestide leidudest. Põhjanaabrite juures vähemalt seitsmel inimesel diagnoositud koroonaviiruse mutatsioon on lähedalt seotud Lõuna-Aafrika ja Brasiilia viirusvariantidega. Koroonaviiruse analüüse uurivad Helsingi asutused Vita Laboratoriot Oy ja Helsingi ülikooli biotehnoloogia instituut kinnitasid oma pressiteates, et Lõuna-Soomest… Vaata lähemalt


Kommentaarid: VAIMSE KIRGASTUMISE RADADEL: Evelin Ilves hakkab juhtima saatesarja Bali saare saladusest\nVAIMSE KIRGASTUMISE RADADEL: Evelin Ilves hakkab juhtima saatesarja Bali saare saladusest\nmsi/ 7. mai 2016, 00:03\nno vot/ 6. mai 2016, 17:15\nTemast saab meie uus kirgastunud guru või Julia Roberts, kes valgustab meid filmikangelasena tähetaeva saladustest.\nAlgus on igatahes paljutõotav - Söö. Palveta. Armasta, ning sellise saladuse arusaamiseks tuleb potsatada Bali saarele.\nSöömisega on ta saanud ühele poolele. Palvetamise on praegu pooleli ning armastamine tuleb sellele järgi.\nNing lõpeb raamatute kirjutamisega...\nkeegi/ 6. mai 2016, 15:21\nvõiks ette võtta sarja "arma saladused"\nalf/ 6. mai 2016, 13:08\nWelcome to Bali? See inimene nüüd küll normaalne ei ole. Ogaruse tipptaseme saavutanud hullunud kirjatsura ka ei väsi , rääkimata kommentaatorist , kellel on ilmselgelt hälve ja kes kribab iga asja peale ,kes või mis ei poolda Evelini. Võimalik ,et see ongi Evelin Ilves ise?\nNojah/ 6. mai 2016, 13:20\nEvelin vist väga hõivatud inimene pole, seega võib ta ise vabalt see kribaja olla.\nAga / 6. mai 2016, 13:22\nSee võib olla ka lõõtsamees Siim, kes tunneb vajadust oma südamedaami kaitsta. Võibolla Evelin tema palkaski vastukommentaatoriks.\nEga alf ei ole samuti normaalne, ilmselge hälve ja kribab erinevate nimede alt iga kommentaari peale, mis pooldab Evelini. Teagi, kumb suurem hälve on.\nalf/ 7. mai 2016, 07:15\neksid imbetsill, mine külasta kiirelt mingit arsti, enne kui ühiskonnale ohtlikuks muutud.\nHuvitav/ 6. mai 2016, 12:24\nKas see kommentaaridele vastulausete kirjutaja on sama, kes Galojanil oli või tõesti Evelin ise tegeleb sellega?\n6. mai 2016, 13:00\nHuvitav jah. Kas vastulause kirjutamine on kuidagi keelatud? Kas kommenteerida tohivad vaid need, kes kiruvad? Ei teadnudki.\nLihtsalt/ 6. mai 2016, 13:18\nhuvitav, et kas inimene saab selle eest palka, et ta end sellele pühendab või mis teda motiveerib?\nJube uudishimulik oled.\n:-)/ 6. mai 2016, 17:04\nTa on lihtsalt töötu ja veidi soe.\nlugeja/ 6. mai 2016, 10:13\nMinge PE*SSE oma Eveliniga! Ei loe ega taha lollist Evelinist midagi teada!\n6. mai 2016, 11:51\nNo ära loe siis ometi.\narvamus/ 6. mai 2016, 09:13\nPooldan reisisaatejuhtidena ikka oma ala profesionaale, aga ega saadet ei pea ka vaatama. Ma ei lähe ka sellise arsti vastuvõtule,kellel on tegelikult ajakirjanduse haridus.\nASSA/ 6. mai 2016, 09:08\nkuu valgel kaugelt kosta sai killadikolladi, kõmm, survepesu suinale lisaks veel kõvahäälset urru augu ähki!\nJuhhei/ 6. mai 2016, 09:04\nevelin kang. evelin lamb, evelin bangbangbang gang! Igas pulmas peigmees, igal matusel surnu!\n6. mai 2016, 09:02\nKurb on vaadata, et E. Ilvese nupukeste juures on vanad tuunitud fotod, mis on praegusest tegelikkusest väga kaugel. See näitab, et ÕL ei pea tema praegust välist kuju avaldamiskõlbulikuks (nagu see ajakirigi-mis-ta-nüüd-oligi, mille viimase numbri kaanel topiseks tuunitud pilt oli).\nMis mõtet sul on kurvastada? Minu pärast pangu kasvöi pubeka pildid, mis minul sellest. Ma ei hakka meediasse pandud iga foto pärast kurvastama.\nMaamees/ 6. mai 2016, 07:12\nTähelepanuvajaduse küüsis vaevlev indiviid. Täielik Anu Saagimi teisik. Kaks ühesugust. Pole kummalgi midagi tarka öelda aga esikaanele trügivad vägisi.\n6. mai 2016, 07:58\nMaamehe tööpäev algas!\nTubli, maamees!/ 6. mai 2016, 10:11\nVÄGA HEA võrdlus Anu Saagimiga! Evelin on samasugune jobu!\nMida/ 6. mai 2016, 16:39\nSaagim on edev, aga tark ja asjalik. Kui mees pankrotti läks, kääris Anu käised üles ja hakkasid end jälle üles töötama. Oma talus on ta perenaine, kellest naabrid lugu peavad, seal pole edevusest juttugi.\nEvelin usub ja tahab selline olla.\nHuvitav/ 6. mai 2016, 19:41\nMillisest otsast see Saagim tark on?\nno/ 6. mai 2016, 00:15\ntule taevas appi, kui okseauguni sellest mutist on!\nKus on sinu okseauk?\ntööluus/ 5. mai 2016, 23:24\n6 nädalat bali saarel jutti ja samal ajal jooksid esindustasud täies mahus. evelin pidas ise seda enda palgaks. no kui sellesse nn.töösse suhtumine nii lohakas oli, siis mida oodata järgmiste võimalike tööde puhul.\ntülgastav/ 6. mai 2016, 00:30\nno ja mitte miski ei takista tädil nüüd nutupilli ajada kuidas ta on aastaid vaene õnnetu töötu olnud.\n./ 6. mai 2016, 08:01\nNo tuunimine oligi ju töö:\nHm/ 5. mai 2016, 23:10\nVäga huvitav saade tundub :)!\nreisisaateid on olnud ja tuleb kindlasti edaspidigi/ 5. mai 2016, 22:27\nvarem Anneli Järvetilt (Lahelt), Tiina Pargilt ja miks mitte ka E. Ilveselt. Ka A. Saagimil on väga hea diktsioon. Eve Kivil samuti.\nnali-nali/ 6. mai 2016, 02:23\nEvelini sisistamist-susistamist küll ei poolda. Olgu parem vait ja otsigu omale korralik töö.\nCazz/ 5. mai 2016, 22:11\nohtulehe sisu ei vasta juba ammu tasemele - ju läheb vaimse kirgastumisega veel aega.\nJääb lootma, et evelin oma lobaga õl-i jälle soost välja lohistab.\nMhmh/ 5. mai 2016, 22:45\nMis uudiseid sa soovid. Äkki peaks igale inimesele eraldi uudistelehe koostama kuna neil on kõigil erinevad meeldimised? Mv noh jobud kõik.\nHm/ 5. mai 2016, 22:49\nVingujad võiks ka minema tõmmata, ausaltöeldes Evelini vingujad on tuhat korda tüütu ad kui Evelin ise.\nKordus/ 5. mai 2016, 21:54\nHaige, väga haige.\nMis ränk haigus sind siis tabanud on? Kas abi oled juba saanud?\nLõpux Ometi!!! Ära Tuli!!!/ 5. mai 2016, 20:30\nSaime omale teise Aunaste!?\nArusaamatu on ainult, et mis nii kaua aega võttis?\nHm/ 5. mai 2016, 21:14\nEvelin nii tore ja särav, ta oleks ammu juba saatejuht olema, meeldiv naine. Loodetavasti ta teeb veel saateid, bali oma tundub täitsa huvitav! Tubli töö Evelin!\nTo lihtsalt/ 5. mai 2016, 22:46\nAga kes sa oled? Intelligentne kultuurne ja arukas? Küll teisi kritiseeerite, võiks ennast ka siis vahel kritiseerida. Minge kirjutage komme edasi, te ju muud ei oskagi irv\nhäbi/ 6. mai 2016, 00:36\nkas natuke julm ei ole ülekaalulise, kõnedefekti käes kannatava mammi üle ilkuda?\nImelik/ 5. mai 2016, 19:41\nKüll on ilus ja tark naine. Edu, õnne!\nÕelatele/ 5. mai 2016, 18:47\nKüll on kade ja õel rahvas siin kommimas.Soovin edu Evelinile!\nM16/ 5. mai 2016, 18:38\nSelleks, et olla posija, ei peagi ülikoolis täies mahus arstiks õppima. Küsimusi tekitab muidugi see, et miks ERR laseb sellist inimest televisiooni posima ja inimesi hullutama.\nTo M16/ 5. mai 2016, 21:21\nSaade on Bali saarest, traditsioonidest ja rituaalidest, päris huvitav tundub. Küsimusi tekitab miks teid see nii väga häirib? Kadedus, ise saamatu ja Evelini peale kade? Sest tundub küll nii nagu ise oskate ainult kommenteerida ja mitte midagi tegelikult teha!\nOh/ 5. mai 2016, 18:32\nNii tore saade tundub! Evelin on tubli naine, andekas ja elegantne ja edukas, hea kooslus. Ja kõikidele irisejatele: ta ei lähe kuhugi sest teie ütlete, see annab just motivatsiooni juurde koht kätte näidata õelutsejatele.\nVahva / 5. mai 2016, 18:28\nVaatasin telekas reklaami. Väga põnev saade tuleb. Usun, et Evelin on väga hea saatejuht!\nVarsti suvi käes ja algab tantrauntra hooaeg. Kanal 2 jookseb jalad rakku, et paljalt jooksvaid pildile saada. Mustad ja tõmmud pagulased aga piiluvad põõsastest ning saavad ka koheselt kirgastunuks. Ning järjest enam tahab neid meile tulla, et saada eksootilisest elamusest osa.\nBlondid - olge valmis!\nposija/ 5. mai 2016, 16:33\nmaal vanaema talu Hobualas ootab sind kallis laps,seal on vaja arendada oma vüimeid\nHm/ 5. mai 2016, 18:29\nHm, sina sobid küll sinna, las Evelin tegeleb nende asjadega mida ta tahab :)!\nto posija / 5. mai 2016, 22:14\nmis sinul teiste taludega pistmist on?\nHelesinine laguun/ 5. mai 2016, 16:14\nOoo, Ootan seda saadet. Ise saan paraku ainult kodulinna Anne kanali või jõe ääres paradiisi nautida. Kusjuures päris hea on.\nmaamees/ 5. mai 2016, 15:47\nKurb,kui saatejuht ei oska selge ja kõlava häälega rääkida.Evelini juttu on väga raske kuulata.Tema ei oska küll saatejuht olla,selleks pole tal annet.Niisama muliseda jah võib.\nMammilt maamehele/ 5. mai 2016, 16:15\nEhk on probleem Teie kuulmisaparaadis? Mul oli ka ükskord nii, kogu aeg tundus, et kõik ümberringi vabandage väljendust "mulisevad" ja jutust oli väga raske aru saada. Mind viidi lausa vägisi kõrvaarstile, sest ega inimene ju tavaliselt oma silmas pindu ei näe. Nüüd on kuulmine jälle korras ja olemine palju parem ja meel rõõmsam.\nTo maamees/ 5. mai 2016, 18:39\nIga Evelini uudise all jätkuvalt platsis, andunud fänn. Kas töö leitud? Minumeelest teie solvasite Evelini ja rääkisite kuidas raske on tööd leida, pool kuud hiljem ikka uudiseid Evelinist kommenteerimas, kes see siis nii tööd leiab? Loomulikukt keerukas ettevõtmine kui töö otsimise asemel Evelini kommenteerida.\nsuuga suure linna/ 5. mai 2016, 15:30\nKilkaks siis kui asi juba käiku läheb. See prouhen on üldine naerualune oma lõputute kavatsemiste ja alustamistega.\n6. mai 2016, 07:53\nÜldine naerualune on hoopis sinusugune tohman kommentaator, kes suurest õelusest kirjutab mingit jama kokku.\nPalju edu!/ 5. mai 2016, 15:25\nOotan huviga, kindlasti tuleb põnev saade.\n5. mai 2016, 15:40\nnäed ju ise, rahvas nõuab- sa ei tohi oodata\nMitte kade eestlane/ 5. mai 2016, 15:06\nJälle üks s...ga loopmine. Lõpetage see ometi ära. Ei tee see teid paremaks, ega teda halvemaks. Indoneesia koos Bali, Jaava ja teiste saartega on tõesti võrratu.\nrahu, ainult rahu/ 5. mai 2016, 15:30\nkuule, ära pahanda, meil seda sõnniku on juba kuhjaga, iga päev toodame juurte, aga panna ei ole kuskil, tuleb artikel Evelinist, saame ruumi jälle puhtaks\nHahah/ 5. mai 2016, 21:23\nOleks te enda suhtes sama kriitilised kui Evelini suhtes, ise nii saamatud, et mitte midagi ei oska aga kristiseerima on kõvad vennad.\nJää juba vait!/ 6. mai 2016, 00:07\nJa sina kritiseerid siin kommenteerijaid. Kas saad palka selle eest.Ega ometi Evelin ise?\nSinu kommentaar on kulunud ja ei mõju enam, mõtle mingi uus lause välja.\ns/ 5. mai 2016, 15:02\nKes seda pudistamist jaksab kuulata. Ingrid Tähismaa üritas ka mingit saatesarja teha, kuid temagi pudistamist ei tahetud kuulda.\n5. mai 2016, 15:30\nMis see Tähismaa puutub asjasse!?\narvan nii/ 5. mai 2016, 15:00\nlehtsabade duuritamine maailmas ei koti nagu eriti--\n6. mai 2016, 07:57\nMina jälle arvan nii, et sina oled vähe koolis käinud, kirjutamagi pole õppinud, "duuritaja".\nvkr/ 5. mai 2016, 14:58\nSee ei saa ju ometi tõsi olla!?\nJaa/ 5. mai 2016, 18:33\nOn küll. Tundub huvitav saade! Kõik kes irvitasid Evelini üle said oma koha kätte, Evelin muutub järjest edukamaks ja aktuaalsemaks :)! Hahaha\n5. mai 2016, 19:12\nTõsi mis tõsi! vaatasin reklaami ja super vahva saade tuleb. Evelin on kena inimene nii hingelt kui välimuselt ja sobib ideaalselt saatejuhiks!\nlihtsalt huvitav/ 5. mai 2016, 20:01\nmiks see naine, kel pole õiget tegevusala ega haridust, ebaintelligentne kuju, trügib pidevalt esile, ta ju alustab 101 asjaga-.lõpule ei vii midagi.\nTo lihtsakt huvitav/ 5. mai 2016, 23:00\nOhohoo ise oled nii intelligentne ju, teed teist inimest maha :).. Ütleb sinu kui inimese kohta nii mõndagi...Evelin alustas raamatuga ja see poelettidel müügis nagu näed, täitsa valmis sai see alustatud asi, ta korraldab kokanduskoolitusi inimestele, see töötab hetkel. Palju asju on mida ta on teinud ja nüüd saade ka loetellu lisada. Ma aan, et ta saavutused on sinuomast suuremad.\n!!!/ 5. mai 2016, 14:55\nJa selle kõigega tegeleb omal ajal maksumaksjate kulul välja õppinud arst. Seda ajal, kui meil nii väga napib meditsiinipersonali. Ükskõik millega, peaasi, et mitte õpitud erialaga.\nOmg!!!/ 5. mai 2016, 23:05\nAga mis see sinu asi on üldsegi??? Tehku mis tahab, keegi ei ole kohustatud töötama erialal mida ta õppinud on? Pole sinu asi tänitada siin.\n!!! töötab ka oma erialal, väljaõppinud sapipritsina.\nto Omg!!!/ 6. mai 2016, 09:14\nNo-noh! Kui see inimene on nii palju riigi raha kulutanud ja mitte midagi vastu andnud,siis on see ikka kõigi meie asi,et inimene käituks natuke mõistlikumalt. Praegune käitumine on ju rohkem kui rumal.\nTo !!!/ 5. mai 2016, 23:07\nAga las ta tegeleb, sinu asi ei ole küll kellelegi ütlema tulla mida ta võib teha ja mida mitte. Ise argipäeval keset tööpäeva kommenteerimas, ise ei tee vist enda töödki ja siis tuleb teiste kallale tänitama. Uskumatu.\n!!!/ 6. mai 2016, 01:30\nMina omandasin oma kõrghariduse kaugõppe teel, seega ei makstud mulle riigi poolt mitte kopikatki stippi. Olin seega õppimise ajal hoopiski ise maksumaksja. Ning pärast seda töötasin ma üle veerand sajandi õpitud erialal. Seega andsin oma tööga ühiskonnale minu hariduse peale kuutatud vahendid kuhjaga tagasi. Ilmselt oluliselt enamgi. kui see mida ma tasuta haridust saades ise sain. Aga praegu olen lihtsalt pensionil penskar.\n6. mai 2016, 08:04\nKui palju see kõrgharidus sulle andnud , on selgelt näha. Mahavisatud aeg.\nJUSS/ 5. mai 2016, 14:53\nMina hakkaksin meelsasti juhtima saatesarju nii Jaapanist, Austraaliast, Uus-Meremaast. Serengeti rahvuspardist , Kaliforniast ja ka Argentiinast, kui mulle vaid sõidupiletid välja tehtaks, hotell ning kohapeal elamine kinni makstaks ning mõõdukat töötasu makstaks.\nOjee/ 5. mai 2016, 14:48\nPhotoshopitud esikaanega Tervist enam kioskis ei kohanud.\nTo ojee/ 5. mai 2016, 18:36\nIga kuu ilmub uus ajakiri, aga kommentaatoritel vist nii palju loogilist mõtlemist ei ole, andeks antav :)\nmisasja/ 5. mai 2016, 14:39\nTa ei lõpetanud , arstikutset ei saanud ülikoolis. Mingi 6 kuuline kursus oli alles paar a tagasi aga see ometi ei anna võrdset 10 aastat nagu tegelikult arstid õpivad. Ta ei sobi tv-sse, jutt pole selline nagu vaja.\nKas sa ise ka said aru oma jutu jaburusest? Kas TV-s sobivad ainult 10 aastat õppinud arstid (no nt Reikop, Välba jne:D)? Esiteks. Teiseks, Kas sa oled kindel, et Evelin läks Bali saarele inimesi ravida?\nmisasja/ 5. mai 2016, 15:00\nTal ei ole arstikutset. Ja mis see arstikutse üldse puutub(,mida tal pole niikuinii)... Balisse või jumal teab,mis saare kohta, mille käigud maksumaksja raha eest ära käidi. Reikopil ja Välbal on kõrgharidus aajakirjanduse alal, korrespondendid ja saadete juhid 20 + aastat juba aga see Evelin tv-sse ei sobi, ta ei oska rääkida nagu vaja.\nseda et to kaldkriips/ 5. mai 2016, 15:00\nYour text is irrelevant.\nSinu tekst ei puutu artikli teemasse.\n5. mai 2016, 15:19\nKuule, kodanik, misasja, mis ajast saatejuhil peab olema arsti elukutse?\n15:00, / 5. mai 2016, 15:21\nsiis artikli teemaste ei puudu ka kodaniku Misasja kirjutatud tekst, vastus on antud vastavalt tema kirjutatud tekstile\nmis asja/ 5. mai 2016, 15:25\nJa mida on vaja rääkida, kas seda, mis sul on kasulik? Parteiboss oled või riigikogulane?\nTo 20:08/ 5. mai 2016, 21:19\nMiks ma ei imesta, et te õde olete....Arstiks saamiseks on vaja intelligentsi ja tarkust ju. Evelin igaljuhul parem, vilets õde olete äkki. Kibestunud mutike irv.\nTo 20:08/ 5. mai 2016, 21:24\nTead ole õige vait vahel.\nja 21.19/ 5. mai 2016, 22:19\ntahad öelda, et too eksproua on arst, miks siis vastaval erialal ei tööta.\nTo 22-19/ 5. mai 2016, 23:02\nAga miks peaks? Ta tahab hetkel tegeleda oma saatega ja teiste projektidega, miks ta oeaks tavaliseks tööinimeseks hakkamagi? Mis see sinu asi on mis erialal ta töötab üldsegi, leia paremaid hobisid palun.\nV&R- kõrgharidust aajakirjanduse alal ei ole/ 6. mai 2016, 08:10\nkõrghariduse omandanud bibliograafia erialal Tallinna Pedagoogikaülikoolis, lõpetas 1991. aastal.\nTo misasja/ 5. mai 2016, 18:34\nAga minuarust sobib ta imeliseot tv-sse, tema särab, sõbralik ja rõõmus olek on imeline. Naine suure tähega.\nAhh?/ 5. mai 2016, 23:59\nKas sa tõesti temast tüdinenud veel ei ole!? Kõriauguni juba!\n5. mai 2016, 14:27\nElunautleja leelotused. Hingeravitsemise jura ja muu jamaloogia on häbiks ühele ülikoolis arstihariduse saanud inimesele.\n5. mai 2016, 14:49\nära siin leelota, tee tööd ja tegele oma perega\nHea laps, Sa ei pea oma ema? siin kaitsma. Kui koolis arstiks õppinud inimene hakkab jahuma mingist uhhuust, siis on ta riigi poolt kinni makstud kalli hariduse kempsupotist lihtsalt alla lasknud. Temast kui endale head ja kindlat sissetulekut soovivast naisest saan ma muidugi aru, sest Eestis saab igasuguse jamaloogiaga endale hea äraelamise kindlustada.\n/ 15:06,/ 5. mai 2016, 15:22\ntema on tööl, tal erinevalt sinust ei ole leelotamiseks aega\nJeerum, aga kus siis sina oled, et siin heietad?\nKes ma olen?/ 5. mai 2016, 16:00\nsinu must südametunnistus\nskoori põhjal/ 5. mai 2016, 16:45\nvtema on tööl, tal erinevalt sinust ei ole leelotamiseks aega\nVaatamata teie pahamelele tema töölt ei lahku


Munk maailma äärel.\n2009. 344 lk.\nRaamatutega juhtub vahel nii, et üks asi viib teiseni, hakkad kuskilt otsast üht valdkonda lugema ja lähed muudkui aga järjest edasi. Jõudsin nüüd kolmanda kogumiku manu. Nagu koostajal tavaks on saanud, leiab ka siit kaante vahelt sotsiaalse kallakuga lühiproosat. Lugude esmailmumine katab perioodi 1987 – 2004. Autorkond koosneb sedapuhku kaheksaliikmelisest seltskonnast ja tekste on kokku terve tosin. Mõni nimi on juba tuttav, mõni täitsa võõras, ühtki naist nende hulgas ei ole, kuid siit nad tulevad:\nKir Bulõtšov (1934 – 2003) „Rajoonivõistlused doominos“ on täitsa kabe jutt, mis räägib sellest, mida pealkiri lubab. Ettevalmistused mängudeks leiavad aset Veliki Gusljari nimelises linnas. Olenemata sellest, et samal ajal toimub sõda, kliimamuutused ja hotellis ei jagu kõigile numbritubasid, tuleb püha üritus lõpule viia. Täitsa usun, et sellised tegelased on olemas, kes pargis doominot mängivad, miks mitte neid siis raamatusse raiuda. Bulõtšovile omaselt on naljaga pooleks vint üle võlli keeratud, samas on jutul hoog sees, nii et lähenevat maailmalõppu ei tee asjaosalised üldse märkama. Novell kuulub omakorda suuremasse Veliki Gusljari juttude tsüklisse, varem on ilmunud pudemeid samast sarjast raamatus „Perpendikulaarne maailm“ (Skarabeus, 2010). Kuskilt on leotu põhjal meelde jäänud, et üks tema jutukogu pidi olema tõlkimisel, aga ilmunud veel pole, eks näis, millal see lettidele jõuab.\nAndrei Stoljarov (1950) ei ole lühikese jutu mees, lühike ei olnud tema jutt „Kaaren“ ega ole seda ka siin avaldatud „Saatana väljaajamine“ niisamuti. Gerdt on eriliste võimetega tavaline poiss, ta võib moondada end hundiks, näha ette tulevikku ja teatud riituse abil omandada võime näha läbi seinte. Vennad kristlased hakkavad teda selle eest taga kiusama, et temast välja ajada kuri vaim. Loomulikult pääseb Gerdt nibin-nabin tuleriidalt ning kohtab endasarnase tüdrukuga, kellega nad siis koos… Stoljarov toob küll inkvisitsiooni kuskile lähitulevikku, aga käib seejuures üsna kummalise mõtte välja, et kas religioon on takistanud evolutsiooni arengut. Vastust ta muidugi ei anna, aga kooselu võimalikkus natuke teistsuguste inimestega, jajah, arvan, et ta räägib hoopis sallivusest, mida ei ole ju kunagi liiga palju. Jutuna on Kaarnast kraad parem, mistap lugemisega ei saanud algul vedama, pärast pidama.\nAndrei Lazartšuk (1958) on kirjutanud väga kummalise jutu „Nõid“, milles tegevus toimub sõja ajal, kui Oswaldi isa läheb merele ja poeg jääb koju veskit pidama, ning peagi saabub veskisse võluvõimetega hiinlane ja Oswaldi täditütar, siis saabub põuane suvi, külarahvas hakkab selles süüdistama veskirahvast, lõpeb jutt kahjuks sellega, et Oswald lööb tolle hiinlase maha, aga kuna tegemist on ainult esimese osaga suuremast romaanist, siis ega siit sotti väga ei saa, et kes on kes ja mis asju nad seal ajavad, et jutus juba oli veski ja tegeldi võlumisega, viirastus korraks mälukaadris isegi Krabat, aga see oli ainult ajutine mõtteuit, ning jutu lugemist ei kahetse ainult seetõttu, et need kohad, kus isa kirjutas pojale, kuidas ta merel seilab, olid parajalt veidrad, nii kirjutab too meremees nt, et nad kinnitasid Põhjatähe laeva ninasse, siis ei ole pilves ilmaga võimalik öösel kursilt kõrvale kalduda, no ma ei või, isegi Münchausen ei oleks selle peale tulnud, aga seda võib küll mainida, et Lazartšuki „Muumia“ oli siiski parem, muidugi lisas sellele jutule väärtust autori stiil, sest üleleheküljelisi lauseid on ikka tore lugeda.\nAndrei Lazartšuk ja Mihhail Uspenski (1950) „Kollane allveelaev „Komsomolets Mordovij““ on lugu sellest, kuidas 1960ndatel külastas Nõukogude Liitu ansambel „Beatels“. Lääne suhted olid, nagu nad olid, aga kui üks allveelaevnik oli sooritanud kangelasteo, ja soovis vastutasuks oma lemmikbändi näha, siis ta pidi seda ka nägema. Esimene lugu siin kogumikus, mida lugedes pugistasin naerda. Venelased oma absurdiga ikka teevad kino. Akuraatne piibujutt.\nSergei Sinjakin (1953) ja tema „Munk maailma äärel“ oli parim üllatus siin kogumikus. Grupp teadlasi, kuhu kuulub ka jutu peategelane Stern, uuris 1930ndatel atmosfääri kõrgemaid kihte. Esimene üles saadetud lennumasin sooritab ebaõnnestunud maandumise, aga selle masina külge on jäänud sinakalt helendav „täht“, millest keegi aru ei saa, millega on tegemist. Stern võtab kummalise tähe enda kätte ja hoiab seda saladuses. Järgmistel lendudel selgub, et ilmaruum on selline, nagu kujutatud raamatu kaanepildid. Ülevalt vaadates seisab maakera kolmel vaalal jne. Sellise info eest satub Stern vangilaagrisse ning jääb julgeoleku radarile ka hiljem. Taas selline lugu, mis tuletab meelde, kui väike ja abitu on inimene suure süsteemi haardes.\n„Ujumine üle Jangste“ on Sinjakini teine jutt. Jangste jõe ääres võtavad koos saatjatega kohad sisse Venemaa ja Hiina liidrid, Stalin ja Mao Zedong. Kihlveo korras ületab jõe ujudes Mao, kellega liitub Tšapajev. Kahjuks Vassili Ivanovitš Tšapajev upub, aga tema surma põhjuseks märgitakse, et ta langes kangelaslikult valgetega võideldes. Eks siin on palju viiteid ning kihte, mis moodustavad allteksti, ilma Vene-Hiina ajalugu tundmata jääb suurem osa arusaamatuks. Aga autori lõõpimist oli tore lugeda ka ajalugu põhjalikult tundmata. Sinjakini jutustamisoskus on sedavõrd kaasahaarav, et tema tekste võiks teinekordki lugeda.\nAlan Kubatijev (1952) on kirjutanud allegoorilise jutukese „Aga teie lennake, kuidas tahate“, milles kujutatakse ühiskonda, kus linnud valitsevad inimeste üle. Zoolingvist Vronski mõistab lindude keelt ja töötab tõlgina inimeste ja lindude vahel, kuid loomulikult ei ole ta olukorraga rahul. Tunnistan ausalt, sellist lugu poleks oodanud. Püss lugu just ei ole, aga ei krigise ka hamba all. Kui muidu on vene ulmes ikka kas reibas pilgar või sünge kannatamine, siis „Aga teie lennake…“ on midagi kolmandat. Et peategelane päästis kassipoja… see oli nunnu.\nLeonid Kaganov (1972) on kirjanik, keda võib pidada vene ulme uue laine esindajaks. Esmatutvust saab alustada kahe jutuga. Nii veider, kui see ka ei ole, aga tema „Enne koitu“ on siin kogumikus ainuke maailmalõpu pala. Jutt siis sellest, et teadlased on välja arvutanud, et kosmosest läheneb mingi oht, millega kokku põrgates maakera hävib. Rüüstatud Moskvas satub Kolja kokku Olegiga, nendega liitub veel Oksana, kõigil on närvid läbi ja maad võtab viimsepäeva meeleolu. Kuradi hea lugu ja hästi kirjutatud. Film hakkas silme eest jooksma, aga pole ka imestada, autor on lisaks proosale veel kirjutanud stsenaariume filmidele. „Hamsik“ on tema jutt, mis räägib tuleviku lastest, kellel on arvuti abil võimalik endale elavaid mänguasju valmistada, kas või tiibadega hamster. Lemmiklelude valmistamiseks on vaja ainult inkubaatorit, geene ja piraatprogramm alla laadida. Ja kui mõni mänguasi ei sobi, siis võib ju selle alla vett lasta. See oli üks süüdimatult julm lugu. Ei soovita nõrganärvilistele.\nAndrei Salomatov (1953). „Tundmatu naine“ räägib sellest, kuidas pimedaks jäänud naisele sokutati õige elukaaslase pähe libaabikaaslane. Jutu võib tõmmata liistule: kes teisele auku kaevab, see ise sisse prantsatab. Üsna karm huumor on venelastel, polegi rohkem midagi öelda. „Töö kurttummadega on lausa nauding – ei kära ega ropendamist.“ (lk272)\n„Hall ingel“ on lugu, mis kerib end lahti 1. mai töörahva pidustustel. Läheb nii, et miiting lõpeb marodöörlusega linnas. Peategelane jääb poodide rüüstamisest küll kõrvale, kuid kohtub viirastusliku Õigluseingliga ehk oma südametunnistusega. Oli ka siin natuke nalja ja napsi. Imelik küll, aga väga usutavana tundusid need mõlemad jutud. Tasub veel ära mainida, et A. Lazartšuki ja A. Salomatovi looming kuulub turborealismi voolu. Hea kraam. Aga mis puutub taolisse koomikasse, siis arvan, et tegemist on kaduva tendentsiga, kuna solvumiskultuur neelab sellise nähtuse koos saba ja sarvedega alla. Nii et kiirustage, seltsimehed unetud ulmehuvilised.\nRaamatu lõpetab Alan Kubatijevi tagasivaade oma kirjanikukarjäärile (Lisa: „Puust Dante ja pronksist Dante ehk miski pole veel lõppenud). Kahjuks Nikkarev ei kirjuta lõppsõna oma kogumikele, nii ei väikese alternatiivina oli seda tore lugeda.\n„Munk maailma äärel“ on äraütlemata tugev kogumik, alustades sellest, et raamat on kõvakaaneline ja lõpetades lugude omavahelise ühtlase tasemega. Ei ole nii, et üks jutt on pool lehekülge ja teine võtab enda alla kolmandiku raamatust. Kompositsioon on paigas, lapsehaigused on läbi põetud ja seda tasub ainult kiita. Paar lugu jäi minu jaoks pisut kaugemaks, aga üldmulje on positiivne. Arusaadav, et tõlgete kättesaadavust mõjutab rahakoti kõhukus, kindlasti oleks koostaja midagi veel leidnud, aga seekord siis sedapsi.\nIlmselt tuleb raamatule kasuks ka see, et siin on jutte kahest ajastust. Ühel pool on need, mis jätkavad traditsioonilise vene ulme pärandi alalhoidmisega ja teisel pool postsoveti perioodi kuuluvad palad. Aga üleminekut kui sellist sobib ilmestama Kubatijevi lootusrikas tsitaat: „See-eest hakkasid meie laevahuku läbi teinud kirjanduse rusud uuesti pärivoolu ujuma ja näib, et „Meduse´i parv“ muutub vähehaaval „Kon – Tikiks“. (lk326)


Raseduse kõhukinnisus: kaka, see on olemas - välja arvatud juhul, kui olete rase ja kõhukinnisus - Raseduse Sümptomid\nPoop, seal see on - välja arvatud juhul, kui olete rase ja kõhukinnisus\nRaseduse iga etapp on omal maagilisel viisil ebamugav, trimestritel liikudes on sümptomid järk-järgult sisse ja välja. Kuid mõned tüütud raseduse sümptomid võivad sõiduga leppida ja ületada nende teretulnud. Sisestage: raseduse kõhukinnisus.\nKui olete pidevalt punnis ja täis - kuid samas ka raevukas, on seedetrakti funktsioonide osas raske kindlaks teha, mis tundub normaalne ja mis mitte. Kõhukinnisuse tekkimisel võib see sõna otseses mõttes muutuda valuks tagumikus - nii et siin on mõned näpunäited, mis aitavad hallata kõhukinnisust raseduse ajal ja taastage oma vannitoakogemuses (suhteline) rahu.\nkosmos mängib sellest maailmast välja\nMis ikkagi põhjustab raseduse kõhukinnisust?\nTavaliselt tekib kõhukinnisus mitmel põhjusel, sealhulgas niisutuse puudumine, kiudainesisaldusega dieet ja minimaalne treening. Teatud ravimid võib põhjustada ka kõhukinnisust. Enne raseduse ajal ravimite lisamist või lahutamist pidage alati nõu oma arstiga.\nRaseduse ajal täiendavad bioloogilised ja keemilised tegurid on mängus. Teie laienev emakas avaldab sooltele survet ja hormoon progesteroon lõdvestab teie soolelihaseid, mis põhjustab toidu seedetraktis kauem püsimist. Raua suurenemine (levinud sünnieelse vitamiini puhul ja sageli ette nähtud ka toidulisandina) aneemia ) mängib rolli ka selle raskendamisel.\nKuidas ravida ja hallata kõhukinnisust raseduse ajal.\nKõige tavalisem viis kõhukinnisuse raviks on hästi niisutatud. Sa peaksid jooma vähemalt kaheksa 12-untsi klaasi vett päevas. Ploomimahla joomine võib aidata, kui tunnete end eriti kinni olevat. Hommikul võib tarbida sooja jooke, näiteks teed või sidrunivett, mis aitab asju liikuma panna.\nTeine suurepärane viis kõhukinnisuse leevendamiseks on rohkete kiudainete tarbimine. Söö puuvilju, köögivilju, läätsesid, ube ja täisteratooteid. Päevas peaksite tarbima 25–30 grammi toidukiuda. Enne a võtmist pidage nõu oma arstiga kiudainelisand , kuna mõned toidulisandid võivad vähendada teatud ravimite, näiteks aspiriini, imendumist.\nPiirake rafineeritud terade, nagu valge leib, valge riis, rafineeritud teravili ja pasta (vabandust!), Tarbimist, nagu need toidud võib asju aeglustada.\nkuidas lamedat pead parandada\nProovige jaotada toidukorrad kolme suurema söögi asemel kogu päeva jooksul väiksemate einetega. Suured söögikorrad võivad teie seedesüsteemi koormata ja asju aeglustada.\nVõite teha ka mõnda füüsilist tegevust. Kasutage võimalust vähemalt kolm korda nädalas mõnusaks jalutuskäiguks, sünnieelse jooga seansiks või õrnaks ujumiseks. Nautige rahu ja vaikust, kuni saate! Enne treeningut andke endale kindlasti tund aega suuremate söögikordade seedimiseks.\nKui leiate, et teie kõhukinnisus on seotud raseduseelsete vitamiinide, kaltsiumi või rauapreparaatide kasutamisega, rääkige oma arstiga aeglase vabanemisega võimalustest või annuse kohandamisest, kuni kõhukinnisus on kontrolli all.\nMõnikord määravad arstid käsimüügi väljaheite pehmendajad lühiajaliselt. Enne väljaheite pehmendaja kasutamist raseduse ajal peaksite rääkima meditsiinitöötajaga. Väljaheite pehmendajate pikaajaline kasutamine võib põhjustada dehüdratsiooni või mõjutada teie elektrolüütide tasakaalu.\njumalik nimed helistada oma poiss\nKirjutas Patricia Grisafi.\n110 lõbusat korvpallianalüüsi ja sõnamängu, mis toovad palju naerda\nKui inimesed küsivad, kui palju mul lapsi on, on see minu vastus\nÜle 125 inspireeriva tsitaadi tütarde kohta, mis panevad sind omaette nuhkima ja helistama emaks\nPink And Kelly Clarksoni AMA duett tekitab kõigile külmavärinaid\n40+ naljakat jõulupakkumist ja ütlust, mida armastab isegi üks Grinch\nKuulsused loevad valjusti Roald Dahli raamatut “James And The Giant Peach”\nÕpetaja alandas avalikult minu last\n40 määrdunud jõuluvana kingiideed töökaaslastele, sõpradele ja perele\n12 on aeg, mil kõik muutub\n10 tasuta sõbrapäeva värvimislehte teie väikesele armastusele\nEmetofoobia - foobia taga peituv tegelikkus, enamik inimesi arvab, et neil on (aga ei ole)\nMul on kõrini olla “tugev” üksikema\nminu tütar on minu maailma hinnapakkumised\npoiste nimed, mis lõpevad a-ga\nmida Charlestonis lastega teha


Saare koolid mälestasid Viljandis tapetud õpetajat - Saarte Hääl\nSaare koolid mälestasid Viljandis tapetud õpetajat (11)\nSaaremaa ühisgümnaasiumis mälestasid õpetajad Viljandis hukkunud kolleegi, ent õpilastega koolitulistamise teema spetsiaalset arutamist SÜG vajalikuks ei pidanud.\nEile hommikul oli Saaremaa ühisgümnaasiumis heisatud leinalipp ja õpetajad mälestasid oma kolleegi. “On ju ta teadaolevalt Eesti vabariigis esimene oma tööpostil hukkunud õpetaja,” märkis Saaremaa ühisgümnaasiumi psühholoog Mia Rand.\nTema andmeil oli suur osa õpilastest esmaspäeval koolimajast juba läinud, kui vapustav uudis Paalalinna koolitulistamisest teatavaks sai.\nNii Mia Ranna kui ka SÜG-i direktori Viljar Aro sõnul nende koolis seoses Viljandis toimunud traagilise sündmusega spetsiaalselt midagi ette võetud ei ole, et õpilastele toimunut selgitada. “Meil on õpetajatega kokkulepe, et kui tunnis see teema tõstatatakse, siis kuidas sellest rääkida,” ütles Rand. “Me ei forsseeri, sest kõik sellised segased tunded ja mõtted vajavad aega.”\nDirektor Aro märkis, et Paalalinna koolis juhtunu on SÜG-i tundides pisut jutuks tulnud, ent seda, et teemat oleks tarvis käsitleda näiteks eraldi klassijuhatajatunnis, ta ei leia. “Sellistel puhkudel üheseid käitumisreegleid ei ole, samuti ei pruugi kõikidele küsimustele vastuseid olla.”\nEile ennelõunal Saarte Häälega vestelnud Mia Ranna sõnul ei tulnud esmaspäeval ega eile tema kui psühholoogi juurde ühtki õpilast, kes soovinuks rääkida Viljandis toimunud koolitulistamisest.\nOluline on märgata ja hoolida\nSÜG-i selle õppeaasta olulisemaid loosungeid on “Märka ja hooli”. “See on meie põhieesmärk, mis vajab rõhutamist ka praeguses olukorras,” ütles Rand, lisades, et ühisgümnaasiumi õpetajad on juba varem läbinud kriisijuhtimise koolituse.\nViljar Aro ei mäleta oma direktoriaastatest, et õpilane oleks kooli näiteks noa kaasa võtnud või õpetajale lausa kätega kallale läinud. “Ilmselt on koolis ka selliseid pidurdamatuid lapsi – kõige nooremas kooliastmes –, keda peab siis, kui nad on endast väljas, kinni hoidma,” lausus Aro. “Et õpetajale oleks aga keegi vihaga kallale kippunud, mulle küll ei meenu. Ma ei tea, et meil oleks nii karme asju koolis ette tulnud.”\nKa Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitjale Meelis Kaubile ei meenunud alaealiste komisjonis arutatud juhtumitest ainsatki, kus alaealine oleks õpetajat relvaga ähvardanud või tema vastu vägivaldseks muutunud.\n“Nelja-viie aasta eest oli üks selline juhtum, kus õpetajat visati tunni ajal lumekuuliga,” ütles Kaubi. Aastate taha jäi ka selline seik, kus ühel õpilasel võeti ära kooli kaasa toodud nuga. Mõlemad juhtumid, kus “peategelane” oli põhikooliealine poiss, fikseeris politsei ja neid arutati ka alaealiste komisjonis.\nKaubi sõnul oli see, millal Eestis esimene koolitulistamine aset leiab, ilmselt aja küsimus. “Täiesti välistada selliseid asju ilmselt ei saa, aga peame püüdma seda vältida, tõhustades ennetustööd,” leidis Kaubi.\nKodul on suur roll\n“Varem tundus koolitulistamine kuidagi kauge teema olevat,” tunnistas Kuressaare Vanalinna kooli direktor Tõnu Erin Kadi raadio “Keskpäevatunnis”. Saaremaa koolijuhtide ühenduse juhi sõnul on neil õpetajatega sellest siiski juttu olnud.\n“Mujal, Ameerikas ja Soomes toimunu järel koostati koolidele kriisiplaanid. Nüüd on teine olukord. Nüüd on see meil kohal,” rõhutas Erin. Tema arvates on lastele antud suur vabadus, aga see, et vabadusega kaasnevad kohustused, on kuidagi ära unustatud.\n“Maailm liigub sellise tempoga, et enam ei jõuta kõike ette näha. Tihti tundubki noortele, et elu on virtuaalne,” rääkis Tõnu Erin. “Digimaailm on hea lapsehoidja. Samas peaksid vanemad jälgima, kas nende laps on muutunud agressiivseks või on ta endasse tõmbunud. Kas ta üldse kellegagi suhtleb.”\nErini sõnul on kodul lapse elus suur roll. “Sotsiaalne küpsemine toimub koolis, aga põhi pannakse kodus,” märkis kauaaegne pedagoog.\nDirektor Erin nõustus, et Viljandi on võrreldes Lasnamäega väike ja pigem oleks sellise intsidendi toimumist võinud kartasuurlinnas. “Kuid Lasnamäel on tõsisemad probleemid narkootikumidega ja seega ollakse sealsetes koolides turvalisuse küsimuses rohkem ette valmistunud,” leidis ta. “Seal on koolides üleval kaamerad ja palgatud turvamehed.”\nEile Vanalinna koolis toimunud infotund näitas, et hirm seoses Viljandis toimunuga on kooliperel täiesti olemas. Direktori käest küsiti, kas midagi sellist võib ka meil juhtuda.\nPolitsei pressiesindaja Kaja Graki andmeil on Saare maakonnas arvel 211 käsitulirelva. “Kaitseliidu relvad on Kaitseliidu relvaregistris, politsei- ja piirivalveamet tegeleb ainult tsiviilrelvade registriga,” ütles Grak.\nTõnu Veldre, Monika Puutsa\nTulistaja vajas meedikute abi\nEile päeval laekus politseist aga teade, et tulistamises kahtlustatava poisi tervislik seisund vajas meedikute sekkumist. Kiirabi viis poisi raviasutusse, kus ta viibib järelevalve all. Selle tõttu lükkus planeeritud ülekuulamine edasi.\nProkuratuur teatas eile, et tulistamiseks kasutatud relva hoiti poisi kodus lukustatud relvakapis. Kuidas poiss relvakapi võtme sai, peab selgitama kriminaalmenetlus.\nLisatud: 29.10.2014 / 08:15\nMõned aastad tagasi, kui arvuti ostsin, guugeldasin ümbruskonna inimesi. Võibolla polnud see päris eetiline, aga veel praegu imestan, mida inimesed enda kohta internetti üles panevad. Sellest ajast kardan Kaitseliitu, kuna noormees nimega Sander, oli endast veebi pannud foto, kus ta laigulises ülikonnas,relv käes, seisab uhkelt lastesumma keskel.\nLisatud: 29.10.2014 / 08:22\nInternet hoolib tõesti\nRohkem internetti & tõmba juhe välja\nLisatud: 29.10.2014 / 08:25\n“Oluline on märgata ja hoolida”\nSee kahepalgeline lause ajab iiveldama. Miks te enda arust algklassidele soovitate info hankimiseks ainult internetti?\nMinu arvates on aeg, et a õpetajad ise vaatavad üle oma käitumismustrid. Ka õpetajate poolset vaimset vägivalda ja ebaõiglust on liiga palju. Näiteks on juhtumeid kus õpilane vaatamata pingutusest ikka vaid e-kooli kahe saab (ja mitte üks õpilane). Täiskasvanu maailmas tähendab see seda, et teed tööd aga palka ei saa. Aga tööl käimise kohustus on. Selline palgata töötamine ajaks hulluka ka täiskasvanud inimesed aga meie õpilased peavad sellega toime tulema. Pole harvad ka juhtumid kus terve klassi naeru ja pilkamise objektiks olevat õpilast naerab ja pilkab ka tundi andev täiskasvanu (mida pidi see laps tundma). Olen vahele läinud SÜG-i staadioni ääres õpilaste konfliktile. Üks väike tüdruk nuttis, teine seisis eemal kohkunud näoga ja kolm poissi tõuklesid ta ümber. Kooli juures jutustasid ka õpetajad, kes ei teinud väljagi tüdruku nutust ja vaatasid alles siis kui mina poistega riidlema hakkasin. Miks? Tean ka juhtumit kus raskelt haigeks jäänud ema laps vabandas enne tundi õpetaja ees, et ei saanud tänaseks õppida. “Vastutasuks” sai märkuse ja ühe. Mida peab see laps siis täiskasvanust arvama. Ei ole ainult kodu süüdi. On aeg, et ka õpetajad enda käitumise üle vaatavad. Meil on õnneks ka suurepäraseid, toredaid ning väga suure südamega õetajaid. Õnneks on minu laste eluteele sattunud vähemalt üks selline pedagoog, kes hoolib ja märkab. Kõigil nii hästi ei lähe. Iga psühholoogiat õppinud täiskasvanu teab, et lapse ja noore agressiivsus on tihtipeale appikarje. Märgakem ja hooligem enne kui on hilja.\nLisatud: 29.10.2014 / 09:47\nLp. õpetajad, elage nii, et ka ajalehekommentaatorid ei peaks teie pärast ennast haigeks vihastama, on nemadki inimesed, mis sellest et kõige targemad.\nto on aeg\nLisatud: 29.10.2014 / 09:56\nOlen sinuga 100% nõus. Eriti hull on lugu Kihelkonna koolis, kus õpetajatepoolne õpilaste mõnitamine on niivõrd ulatuslikuks muutunud, et õpilased lahkuvad naabervalla kooli. Kahjuks on selles koolis õpetajatele “eeskujuks” ja suunanäitajaks mõnitamises kõrgtaset näitav direktor Enda Torga.\nLisatud: 29.10.2014 / 19:31\nSinu, tatika või jobust vilistlase IP uuritakse välja.\nLisatud: 29.10.2014 / 23:23\nTõde ikka valus kuulata. Sinu IP aadress mind ei huvita, kõnepruugi järgi juba tuvastasin sind ära.\nMina aga olen valmis ka avalikult sinuga diskuteerima, mahlakat materjali on mul oi kui palju.\nLisatud: 29.10.2014 / 23:38\nPalun väga, olekski avalikult huvitav teada, kes see selline inimene nagu Teie, on. Niisama hämada ei ole Teil mõtet, vaja on esitada fakte, mitte alusetuid väiteid evitada.\nLisatud: 30.10.2014 / 10:15\nNo näed, hirm nahas, kõnepruuk kohe viisakamaks muutunud.\nPidid ju ise IP-aadressi välja uurima, ootan.\nLisatud: 30.10.2014 / 11:53\nEi tea, kellel see hirm peaks olema, kas Teil?


Gemini RTA abi! - Aurustajad - RTA/RBA - E-sigareti foorum\nPostitas Henry Mäerand, Juuli 19, 2016 in Aurustajad - RTA/RBA\nKas keegi saaks Tartus aidata seoses Gemini RTA-ga. Nimelt seest vaadates on kõik normaalne, aga ei jookse piisavalt vedelikku coilidele ja annab dry hit-i. Vedelikuks on All Starzi 6mg pooleks Supervape baasvedelikuga(100VG/0mg).\nDry hit = liiga palju vatti.\n40W on mul praegu...\nAa hammustasin läbi\nno ma alguses tegin samamoodi, suurt jõudu ei kasutanud, vatt tuli ilusti läbi ja ei olnud hea. Siis panin vatti natuke rohkem ja võtsin selle ringi ka ära läks hullemaks.\nVatt ei tohi rõnga alt välja paista ja auk, kuhu sa need vati otsad paned, ei tohi olla väga täis topitud. Kogu teadus\nPostitatud Juuli 20, 2016\nOkei, tänud! Proovin homme ära.\nSiiamaani pole aidanud...\nSee on normaalne, et ta nii kuumaks läheb?\nKui keegi Tartus saab, võiks selle asja üle vaadata. Panin just uue coili ja vati, panin vedeliku peale ja kohe esimesel tõmbel tuleb mingi väga vastik kõrbe maitse...\nVatt ikka eelnevalt korralikult läbi niisutatud?\nKas võib midagi seotud olla ka 100% VG vedelikuga?\nHmm, niisutatud vatt ei tohiks küll esimesel tõmbel vastikut maitset anda, sa tee buildist pilti ja pane siia üles. Mahlakanalid on ikka avatud?\nmis takistust ta näitab sul? Äkki on coili kruvid liiga lõdvalt ja takistus vale?\nAlustaks juurdlust sellest, mis traadiga tegemist?\nKas Kanthal või miski madalama takistusega traat?\nSeda, et clapton on näha, kuid mis materjal, kui jäme ning palju oome.\nSaan aru, et sa ei kasuta TC reziimi?\nKui kogu aeg kärsakas, siis lasku alustuseks prooviks veel 10 W madalamale ja vaata, mis toimub.\nTraat tundub üsna "värsket värvi" olema ja kui ei ole enne vikkimist punaseks aetud, siis mõni koil maitsebki õli ja muu "kaka" järele kuniks läbi põletatud saab, mida ükski premium mahl maitsvamaks ei tee.\n100% VG su mahl ei ole, sest väitsid, et segad ju mingi valmis mahlaga, mis ei ole kindlasti 100% VG, kui sellel mingigi maitse on.\nClapton, hetkel näitab takistuseks 0.31 ja tegemist 0.6 ohmisega clapton coiliga(arvatavasti kanthalist keritud) 0.5mm ja 24G. TC ei kasuta selega. Lasin ennem ilusti punaseks. Kangeri RBA-s oli täitsa normaalne see coil, seal polnud mingit imelikku maitset. All starzi vedelik on 100VG ja baasvedelik on ka 100VG.\nProovisin 35W ja pritsis vedelikku suhu(sest ei põletanud ära) ja ikka kärssas...\nOlgu siis 100 % VG (kui sedasi arvad/tead, sest mina loen All Starz vedelikud on väljatöötatud suurte pilvede ja mahedate maitsete austajatele. VG/PG (juurviljaglütseriini/propüleenglükooli) vahekord on 90/10.) kuid ...\n24G Kanthali jaoks pisut palju oome ja kalkulaatori järgi vastab 0,3 oomine duubelkoili takistus 26G Kanthalile, mille optimaalsek "kasutamiseks annab kalkulaator 26 Watti. Korraliku vikkimise korral kestab see ka 45 W.\nPeale koili korralikku uputamist enne esimest tõmmet ei tohiks siiski paha maitset anda ka 40 watiga ja järelikult tekib see millestki muust, ,kui tihedast vikkimisest.\nPealevoolu parendamiseks soovitaksin paksema mahla korral pisut veelgi vähem vatti aukudesse toppida või olemasolevates aukudesse pisut nõelaga sorkides rohkem avarust tekitada\nMa olen juba 3x vatti vahetanud, praegu on minimaalselt seda, augud on väga "läbi käidavad". Aga ma ei kujuta ette ka millest selline asi...\nProovi 30 watiga ja ära kasuta vikkimiseks aromatiseeritud kosmeetilist vatti\nVeel on võimalus, et koili sees on liiga vähe vatti ja ei suuda piisavalt kogu pinna ulatuses "märjata" (kasvõi ühte koili).\nSamas pealevooluaugud peavad üsna vabad olema, et mahl peale saaks voolata ja seega peab kanalisse topitud vatiotsi õgvendama\nEi kasuta mul on Fiber Freaks original vatt\n30W ei aita samuti, see tuleb selline väga imelik maitse. Mitte terav kõrvemis maitse.\nennem panin coili sisse rohekm vatti, järjest vähem olen annud aga alati tulemus sama.\nVägisi hakkab tunduma, et keegi on neid su fiiberfriike meigieemalduseks kasutanud.\nloodame et mitte\nIlma vatita kuumutades läheb coil ilusti üleni punaseks? Hotspotte pole?\nPildi järgi tundub et on kõik hästi, aru ma ei saa, millest siis selline kala. Teist vatti pole, et sellega proovida?\nJah ilusti punaseks, võttis leeki isegi korraks Ainult Kangeriga tankiga kaasa tulev tavaline cotton.\nKuskil seal võiks olla jah, aga täpselt sama setup-iga oli mul kanger(ühe coiliga) ja polnud mingit jampsi\nKangeri RBA-s ongi vatt tihedamalt koili vastu\nKui oled kindel, et "kuumapunkte" ei ole, siis proovi koili sisse tihedamalt vatti tirida.\nTahiotsad kärbi õhemaks ja mõned karvad vii sügavamale mahlakanalisse.\nAlusta 30 watiga ja tõsta seejärel (kui vajadust leiad), kuid üle pingutada pole niikuinii erilist mõtet, sest kui juba korraks kärssama läheb, siis hakkad jälle vatte toppima.\nEga mahlad "pahaks" ei ole läinud ja teistes aurutites on tõmmatavad?


Käsitöö: august 2010\npõrandad ja radikad\nKäisid mehed, tegid päev otsa tööd ja saidki radikad seina. Nüüd on igas toas üks värvitud sein, mille küljes ripuvad radikad. Aga meie hakkasime põrandaid tegema. Et kuna radikate jaoks sai juba põrandad puhtaks tehtud ja soga peal pole, siis on hea õige põrand ka kohe ära teha, enne kui sinna peale jälle vajalike ehitusmaterjale ning muud kraami tõstma hakata. Pildil Tarmo meisterdab koridori põrandat. Ja on näha ka erinevates tubades olevad radikad. Kavalad mehed panid radikad koos kotiga seina. SIis saab rahuliku südamega kõike plätserdada ja radikad jäävad puhtaks.\nJa nagu näete on osa kipsplaati ka seinas. Nüd on trepist üles tulles teine korrus hoopis väiksem. Mis siis, et ainult kaks plaati praegu selles seinas on ja aintul Jasperi toa üks sein plaadiga kaetud.\nPosted by Liia Tammes at 10:06 AM Kommentaare ei ole:\nEttevalmistused radikate seina panekuks\nainult, et pildid on nii suured ja kui suuremaks klõpsata, näeb tervet pilti. Ma ei oska vist netist linkida.\nPosted by Liia Tammes at 9:50 AM Kommentaare ei ole:\nKIHNU ROOSI KÄSITÖÖKOGU. MINU AJALUGU. Seda raamatut käisin mitu korda poes vaatamas, aga ikka tuli ostule midagi ette. Siis aga rääkis Kuduvkoeraomanik, et mõnes poes juba otsas. Kiikasin Apollosse ja oligi otas, aga Rahva Raamat näitas veel täitsa raamatut. Suunasin siis mehe sujuvalt poodi. Tema saab ju linnas mootorrattaga paremini parkida. Vihma kallas ja mees läks. Hea mees on. Aga Pärnu mnt poes raamatut polnud. Kiire helistamine Varrakusse ja selgus, et nende Rävala poes veel on. MEes veel mööda vihmaseid Tallinna tänavaid solgutades sain oma raamatu kätte. Aga väärt raamat on ja väärt mees ka, kes sellise asja viitsis ette võtta. Õhtul lugesin kohe jutiga osa läbi. Oi kui hea.\nPosted by Liia Tammes at 9:15 AM 1 kommentaar:


Rohetäring Sülearvutid ja lauaarvutid maaletooja hinnaga!\nTule, mõtle kaasa ja paneme rohetäringu koos veerema!\nÜhe tehnikatoote täiuslik ring (lühendatult tä-ring, ehk täring). Täiuslik ring ei ole see, kui uue toote ostmisel jääb vana toode seisma või vedelema, ei ole ka see, kui vana toode antakse edasi inimesele, kes seda tegelikult ei vaja. Toode on kasulik siis, kui ta suudab anda kasutajale väärtust. Maailmas, kus eesmärk on alati leida paremat ja suuremat efektiivsust jääb märkamatult seisma suures koguses kvaliteetseid ja korralikke tehnikaseadmeid. Soovime ja saame lubada endale parimaid tehnikavidinaid, kuid vanad jäävad seepärast lihtsalt seisma. Tegelikult on rohetäringu idee raames võimalik anda hüljatud seadmetele tagasi nende väärtus.\nNii nagu üks õige traditsiooniline täring, koosneb ka meie väljamõeldud Rohetäring kuuest tahust.\nMeie peamine põhimõtteline eesmärk, et iga tahu juures mõeldakse kaasa, vaadatakse kaugemale tulevikku, tekitatakse diskussiooni, luuakse arusaama ja tehakse omad järeldused, mida peegeldatakse endalt ühiskonnale. Kõik tahud koostöös annavadki sellise toreda ja samas mängulise asja nagu rohetäring. Veeretades koos, oleme kindlad, et see veereb kaua ja kaugele.\nTeadlik tarbimine, ostan asju, mis kestavad, ostan asju, mis on parandatavad, tarbin tooteid, milledel on ka aastate pärast väärtus.\nEi jäta asju kasutult vedelema ja seisma, kui tean, et asi ei leia enam kasutust, siis püüan toote ära müüa, edasi anda või nõuete kohaselt utiliseerida.\nMaailm on rohkem kui ainult Eesti, kui ainult Euroopa. On kohti, kus puuduvad baasvajadused, rääkimata mugavusvajadustest. Võimaluse korral mõtlen kaasa, püüan mõista ja anda oma panuse muutusesse.\nHaridus on kõige alus, tootel on ainult väärtus siis, kui sellega osatakse midagi teha ja luua. Raamat saab olla ainult kasulik inimesele, kes oskab lugeda.\nIgivana ütlus, anna inimesele kala ja ta kõht on täis üheks päevaks. Õpeta inimene püüdma kala ja ta on toidetud elu lõpuni. Kui suudame luua mõne arvutialase eduloo, siis vähendame immigratsiooni, tekitame kohalikku huvi arenguks ja loome parema ühiskonna kõigi jaoks.\nNii nagu kõigel siin maailmas on oma algus ja lõpp, nii jõuab lõpuks ka tehnika amortisatsioonini, kus ta enam kellelegi väärtust pakkuda ei suuda. Utiliseerimisel ja utiliseerimisel on vahe. Eesmärk on materjalide taaskasutus ja -töötlus. Ei ole õige matta tehnikat maailma maapõue ja öelda, et see on jäätmekäideldud, tähtis on materjalide sorteerimine ja taaskasutus.\nMeie täringu keskne toode on arvuti, seega kujutab iga tahk endast seda, mida arvutiga erinevas punktis teeme. Püüame hoida fookuse arvutil, sest arvuti on endiselt paljudes riikides alahinnatud töövahend. Oleme müünud arvuteid ja seonduvat tehnikat rohkem kui 12 aastat, mida aastaid edasi, seda rohkem näeme, et enamasti kasutavad kliendid arvuteid igapäevatööks, teenivad sellega raha ja parandavad oma majanduslikku elujärge.\nToote elutsükli algus. Täpselt siis, kui tehnika esimest korda kliendile müüakse, hakkab ta ka pakendis istumise asemel looma kasutajale väärtust. Esimeses punktis on äärmiselt oluline mõistliku tarbimise mõtteviis. Oleme alati tahtnud pakkuda klientidele kvaliteetseid tooteid, enamasti seepärast, et ei peaks tulevikus tegelema erinevate kvaliteediprobleemidega. Kuna oleme arvutite maaletooja, siis on meil olnud võimalus, et oleme saanud pakkuda häid tooteid soodsama hinnaga kui teised. Nüüd on meil suurem eesmärk, antud eesmärgi ehk toote täiusliku ringi täitmiseks on eriti oluline, et tooted oleksid endiselt kasulikud ka 3 või 5 aasta pärast. Kuna oleme arvutite maaletooja, siis kliendile pakkumise tegemisel kuvame keskmised turuhinnad ja lisaks meie pakkumisega saadava hinnavõidu. Töötame kliendi jaoks ostuprotsessis, muudame selle läbipaistvamaks ja soodsamaks. Kokkuvõtteks ärge ostke prügi, ostke asju, mis kestavad, mida saab vajadusel parandada ja ärge makske asjade eest üle!\nToote väärtuse ümberhindamine. Näitame, et õigesti ostetud kvaliteetsel tootel on rahaline väärtus alles ka 3a või isegi 5a pärast. Endiselt turuväärtust omavad tooted oleme valmis ostma tagasi, kusjuures näitame läbipaistvalt, mis nendest toodest saab ja kuhu nad edasi lähevad. Eesmärk ei ole näilikult osta toode tagasi selleks, et müüa kliendile uus, vaid selleks, et vana toode saab jälle kellegi jaoks väärtuslikuks. Asjad, millel reaalne turuväärtus puudub võtame vastu, sest töötame põhimõttel ja soovil vähendada igasugust seisma jäävat tehnikaprügi. Asjadele, millele me enam väärtust anda ei suuda liiguvad täringu viimasesse ehk kuuendasse punkti. Töötame läbipaistvuse põhimõttel, seega iga osaleja saab meile müüdud või toodud seadme osas dokumendi, kus kinnitame andmete täielikku hävitamist ja määrame seerianumbri, mille abil saab tulevikus soovi korral vaadata, missugusesse täringu punkti on kasutaja endine seade jõudnud.\nSihtriigi / sihtgrupi valimine. Arenenud riikides tekib meeletu kogus kasutatud tehnikat, kaasa arvatud arvuteid. Nii väga kui me ka ei tahaks ei suuda me kahjuks enam eurooplaste seas leida inimesi, kes sihtotstarbepäraselt antud vana tehnikat kasutaksid. Varasemalt olid nendeks vanemad inimesed ja lapsed, kuid ka nemad on muutunud järjest teadlikumateks, nõudlikumateks ja tõrksalt pirtsakaks. Meie idee on selles, et olenevalt toodetest määrame sihtgrupid, eelistame alati eestlasi ja kui leiame võimaluse olla abiks mõnele perele või asutusele, siis kindlasti seda ka teeme, kuid järgime alati põhimõtet, et toode ei jääks seisma ja vedelema vaid saaks reaalse kasutuse osaliseks. Euroopas ja kaasa arvutud Eestis on vana tehnika üleküllus, seepärast oleme juhuse tahtel asutanud ettevõtte Marokosse, kuhu rohkem amortiseerunud tehnika suuname ja kus nende abil inimeste teadlikust arvutitest parandame.\nArvutiõpe, arvutitele väärtuse tekitamine. Elades Eestis võib tunduda imelik, et lähed ühiskonda, kus inimesed ei mõista arvuti olemust ja tähendust. Tahtsime Marokos müüa kasutatuid arvuteid, mida siin järjest rohkem ära põlati. Kuid väga kiirelt sai selgeks, et arvuti oli sealsete inimeste jaoks heal juhul meelelahutuse vahend, millega vahepeal käia facebookis, youtubes või jutustada whatsappis. Tegelikult on riigis, kus iga inimese unistus on majandusliku surve tõttu immigrandina riigist põgeneda, arvuti see ainuke aken Euroopasse või USA-sse. Nimelt saab olla inimestel uus unistus, kui nad mõistavad, et arvuti on töövahend, mille abil saab oma elujärge parandada. Tahame teha ja inimestele näidata, et unistusele immigrandina põgeneda on olemas ka alternatiivne unistus, milleks on omandada vajalikud oskused ja töötada arvuti abil rikkamatele Lääne firmadele ja saada elamisväärset töötasu oma koduriigis. Antud unistuse täitumiseks on vaja arvutialaseid oskuseid, huvi tekitamiseks tuleb alustada täiesti elementaarse arvutiõppega, mille jaoks amortiseerunud seadmed sobivad suurepäraselt. Lisaks ei teeks paha, kui loodavad e-kursused ja testid ka eestlaste teadmisi arvutite osas parandaks, seega hoidke alt, varsti saate ka oma teadmisi proovile panna :)\nVana toode loob jälle kasutaja jaoks väärtust. Meie jaoks on oluline, et meie ring oleks täiuslik ja täiuslik ring on selline, mis toimib. Me ei taha teha heategevust, tahame luua olukorra, kus inimesed, kes tooted endale soovivad, mõistavad, mis võimaluse need annavad. Seega müüme tooteid Marokos jõukohase hinnaga neile, kes nendega midagi teha oskavad. Viimasel juhul anname mõnele arvuti ka preemiaks, kui inimene on usin ja endale selle teadmiste põhjal välja teeninud. Meie unistus on, et kasvõi mõni inimene suudaks oma elujärge arvuti abil parandada. Leida endale töökoht või hoopis luua oma ettevõte. Arvuti on andnud tuhandetele eestlastele töö ja loodame, et suudame anda tõuke edulugude tekkeks ka mujal.\nToote elutsükli lõpp. Iga asi vananeb ja kui ta enam kellelegi väärtuslik pole, siis tuleb antud seade õigesti käidelda. Eriti oluline on see just elektroonikaseadmete puhul, kuna tegemist ei ole asjadega, mida loodus suudaks mõistlikult enda osaks lagundada. Seepärast ei ole õige utiliseerimine see, kui asjad maetakse mõnes jäätmejaamas Eesti maapõue. Teame, et üksikult ei saagi tehnikaseadmeid hästi taastöödelda, kuna selleks on vaja koguda kokku korralik mass, alles siis on selle vastu huvi nendel, kes seadmeid ümber töötlevad. Kuna meie plaan on vähendada tehnikaprügi ja oleme selle maapõue matmise vastu, siis võtame vastu ka katkiseid seadmeid, et need kokku koguda ja suunata sinna, kus tehnikat tõeliselt molekulideks lammutatakse ja siis hiljem taaskasutatakse.


Andmesidelimiidi teenus välismaal | Elisa\nRoaming’u andmesidelimiidi mahuinfo:\nAndmesidelimiidi sisse arvestatakse kogu roaming’us kasutatav mobiilne andmesidemaht. Päevapileti omanikul arvestatakse kuise maksimumi sisse ainult päevapileti regioonide väliselt tarbitud roaming’u andmesidemaht.\nVaikimisi on igal liidesel ehk mobiilinumbril kalendrikuine maksimum 60 eurot.\nLimiidisammu saad muuta Elisa iseteeninduses („Mobiilinumbrid ja teenused” −> „Number” −> „Muuda seadeid” −> „Roaming’u andmesidelimiit”). Valikus on 30/60/120/240 € sammud.\nLimiiti saad kergitada valitud sammu võrra piiramatu arv kordi.\nKuidas toimida limiidi täitumisel:\nKui mobiilse andmeside limiidist on ära kasutatud 80%, antakse sulle SMSi teel teada peagi rakenduvast mobiilse andmeside piirangust.\nKui limiidist on ära kasutatud 100%, saad teise teavitus-SMSi ja sinu mobiilse andmeside kasutamist piiratakse roaming’us kuni kalendrikuu lõpuni. Selles SMSis on antud ka juhised, kuidas limiiti 60 euro võrra suurendada.\nNäidis-SMS: 37256XXXXXX on lubatud roamingu andmesidemahu ära kasutanud. Limiidi suurendamiseks saada numbrile 3726320320 sõnum numbriga 37256XXXXXX. Sinu Elisa.\nUue kalendrikuu alguspäevast uuendatakse limiiti ja andmesidekasutus on taas võimalik.\nSMS-teavituse saad tellida mitmele seadmele\nIga mobiilset internetti kasutava seadme jaoks on võimalus lisada kuni kaks mobiilinumbrit, millele limiidi täitumisel sõnumid saadetakse. See hõlbustab MiNTi modemite ja/või iPadis asuva SIM-kaardi haldust.\nRoaming’u andmesidelimiite puudutavaid seadistusi saad muuta Elisa iseteeninduses: „Mobiilinumbrid ja teenused” −> „Number” −> „Muuda seadeid” −> „Roaming’u andmesidelimiit”.\nNäiteks saad oma mobiiltelefonile tellida teavituse tahvelarvutis kasutatava mobiilse interneti andmesidelimiitide täitumisest. Selleks ava Elisa iseteenindus, vali oma iPadis oleva SIM-kaardi konto juurest “Muuda seadeid” ja seejärel “Roamingu andmesidelimiit” ning sisesta teavitussõnumite valikus oma mobiiltelefoni number. Edaspidi saabuvad teavitused tahvelarvutis kasutatud andmesidelimiitide täitumise kohta otse mobiiltelefoni – lisaks saad oma mobiiltelefoni kaudu tellida täiendavat mobiilse interneti mahtu oma tahvelarvuti jaoks.\nUue limiidisammu tellimiseks pole sul vaja teha muud, kui saata oma iPadiga seotud telefonist sõnum Elisa andmesidelimiidi teenusnumbril +372 632 0320; sõnumi sisuks kirjuta oma iPadis oleva SIM-kaardi mobiilinumber kujul 372 XXXX XXXX (näiteks 372 5612 3123).\nTäiendava teavitusnumbri saad lisada ka ilma limiidi suurendamise õiguseta. Sellisel juhul tee Elisa iseteeninduses linnuke teavitusnumbrist paremal asuvasse kastikesse.


Arvi Nikkarev | Mister Costello — kangelane\nArvi Nikkarev “Muumia” 28.06.2007\nTags: Arvi Nikkarev, Jevgeni Lukin\nJuba hea jupp aega on sellest möödas, kui Arvi Nikkarevi koostatud vene ulme antoloogia “Muumia” viimase jutu läbi lugesin. Aga miskipärast polnud tahtmist antoloogia enda kokkuvõtet kirja panna — võib-olla pole suvine aeg parim aeg lugemispäeviku pidamiseks? Sest tegelikult tahaks pigem veel ja veel lugeda, üsna pikk järg on ees. Teisest küljest aga on mul tekkinud teatav kohusetunne oma lugejate ees. Kiitis ju Arvigi mulle mu blogi, kui temaga “Muumias” ilmunud juttude oma ulmelehel avaldamise asjus kirjavahetust pidasin. Ja kui leidub kasvõi üks tänulik lugeja, siis järelikult on minu kirjutatu midagi ka väärt. 🙂 Niisiis võtan end kokku ning püüan edaspidi kohe peale jutu või raamatu lõpetamist käesolevat lugemispäevikut täita.\nAga nüüd antoloogia “Muumia” arvustuse juurde.\nAusalt öeldes oli mul seda raamatut ostes üsna tugev eelarvamus. Olin seda mitmeid kordi varemgi raamatupoes käes kaalunud ja lugenud tagakaanelt sisututvustust:\nKäesolev antoloogia esindab tänapäeva vene ulme sotsiaalset suunda. MUUMIA novellid ja lühiromaanid on avaldatud 1990-2003.\nNing sellele järgnevat autorite nimekirja, mis mulle mitte midagi ei öelnud.\n“Vene ulme sotsiaalne suund? Kas see ikka on minu jaoks?” mõtlesin. Aga lõpuks ma selle raamatu siiski ära ostsin, mis siis, et põhjus oli suht lame: kinkekaardi summa täis saamiseks. 😳 Lugedes selgus aga, et tegemist on vast ühe erilisema raamatuga, mida viimasel ajal lugenud olen — vene ulme lihtsalt on klass omaette oma erilisuses, mis samas meile, eks-sovjeetidele, ometigi nii nostalgiliselt tuttav tundub.\nKuigi antoloogias oli minu hinnangul vaid üks väga-väga hea lugu (“Küsi Caesarilt”), oli seal hulgaliselt lihtsalt häid lugusid ning natuke vähem rahuldava tasemega, kuid siiski üldjoontes loetavaid lugusid. Kuid mis kõige tähtsam — mitte ühtegi halba või veel hullem, väga halba, ulmekogumikku mittesobivat lugu! Vist… Sest tegelikult kirjutasin ju Jevgeni Lukini loo “Vana asi” arvustuses, et see lugu antoloogiasse ei sobi… Aga tagantjärele annan selle siiski andeks. 🙂 Seega kui võrrelda “Muumiat” näiteks ainult selle kriteeriumi järgi minu poolt varem arvustatud lääne ulme antoloogiaga “Aphra” või Brian Aldissi loomingut koondava kogumikuga “Kontramorfoos” (kõik kolm kirjastuselt Skarabeus), platseerub “Muumia” kindlalt esikohale.\nKokkuvõtteks võingi öelda, et minumeelest olid kõik “Muumia” kaante vahele koondatud 11 juttu nii ühtlaselt hea tasemega, et lisaks oma varasematele arvustustele on mul midagi eraldi välja tuua üsna raske. Aga kui ma peaksin nendest 11 jutust näiteks vaid kolme soovitama, siis need oleksid (ei ole pingerida): “Tahan Pariisi”, “Muumia” ja “Loojuva päikese maal”. Miks just need? Just nimelt selle eheda vene feelingu ja huumori pärast, mis neis juttudes on. Seda juba mujalt ei leia. 😎\nAhsoo, lõpuks üks väike virin ka. Ma ei saa aru, miks Skarabeus oma kogumikke illustreerima peab? Need Heiki Raudla illustratsioonid, mida ma oma arvustuste juurde skänninud olen, on ikka suht vaimuvaesed ning midagi nad raamatule juurde küll ei anna. Pigem võivad raamatupoes juhuslikule sirvijale jätta mulje, et tegemist on mingi nõmeda naljakogumikuga vms. 😐\nJa nüüd hakkan edasi lugema. Võtsin kavva, et loen lõpuks (osaliselt kordusena) läbi Frank Herberti “Düüni” sarja. Aga kardan, et kaldun sellelt teelt kõrvale, kuna “Düüni” tellised ei kuulu just mu lemmikulme hulka ning just nüüd, kus olin saanud esimese raamatu esimese saja leheküljega ühele poole, sain kätte Arvi poolt mulle tänutäheks saadetud Skarabeuse uue antoloogia “Pilet utoopiasse”. Otustatud! Palun mulle üks pilet Utoopiasse, planeet Arrakisele läheme hiljem. 😛


Üle Eesti on avatud 448 valimisjaoskonda kella üheksast hommikul kuni kell 20.00 õhtul – Eesti elu | GoodNews\nHome Eesti elu Üle Eesti on avatud 448 valimisjaoskonda kella üheksast hommikul kuni kell 20.00 õhtul\nPühapäevasel valimispäeval oli kella 16 seisuga andnud kohalike volikogude valimistel hääle 544 509 inimest ehk hääleõiguslikest inimestest kokku 50,7 protsenti, vahendas ERR.\nKella 16 seisuga oli hääletamas käinud 50,7 protsenti hääleõiguslikest kodanikest. Suurim on valimisaktiivsus Hiiu maakonnas (55,7 protsenti), Jõgevamaal (55,3) ja Läänemaal (54,7).\nHarjumaal oli valimisaktiivsus 53,4 ja Tallinnas 50,7 protsenti. Tartus oli käinud hääletamas 50,6 hääleõiguslikest elanikest.\nVäikseim on aktiivsus seni Ida-Virumaal (44,2 protsenti), Raplamaal (48,2) ja Pärnumaal (48,8).\nTäpsemat statistikat maakondade kaupa näeb valimiskomisjoni kodulehelt.\n2017. aastal oli kohalike valimiste valimisaktiivsus 53,3 protsenti. Valimispäeva lõunaks oli toona oma hääle andnud 35,8 protsenti valijatest ning 46,1 protsendini tõusis valimisaktiivsus kell neli õhtul.\nLaupäeval enne e-hääletamise sulgemist oli e-hääletanud 263 566 inimest, ehk e-hääletamisel osales varasemate valimistega võrreldes rekordkogus inimesi.\nPühapäeval on üle Eesti avatud 448 valimisjaoskonda kella üheksast hommikul kuni kell 20.00 õhtul. Valimispäeval on sedeliga hääletades võimalik ka oma e-häält muuta.\nLõplik e-häälte arv selgub pühapäeva hilisõhtul, sest pärast valimisjaoskondade sulgemist toimub topelthääletamise kontroll. Kui valija on eelnevalt e-hääletanud, jääb kehtima vaid valimisjaoskonnas pabersedeliga antud hääl.\neelmine Välisminister: Voldemar Pätsi teenetemärkide jõudmine Eestisse on kummardus tervele põlvkonnale\njärgmine INIMESTE LINN I Paides võitis valimised valimisliit "Paide - Inimeste Linn"


Eestimaa katoliiklased: Mis on sakramentaalid? Lühiõpetus\nMis on sakramentaalid? Lühiõpetus\nTõlgime Thomas L. McDonaldi artikli National Catholic Registerist\nSakramentaalid - kogu katoliikluse värgindus ja asjandus - on üheaegselt nii takistus kui võimalus evangeliseerimiseks. Nad on takistus, sest inimesed näevad meie kujudes, žestides ja pühades objektidest ebausku. See on võimalus, sest inimesed on kombitavad ja meeltele tajutavad olendid, ning usul, mis põhineb lihakssaamisel, on öelda midagi sügavat selle kohta, kuidas me kasutame materiaalset maailma, et pääseda juurde pühale. Siin on mõned küsimused ja vastused, et aidata seletada sakramentaale neile, kes on kohanud vaid filmis nähtud püha vett ja medaljone.\nMis vahe on sakramendil ja sakramentaalil?\nSakrament on nähtamatu armu nähtav märk. Jeesus kehtestas neid seitse tükki, ning need on Tema kingitused oma Kirikule. Nad annavad edasi armu.\nSakramentaal on sakramentide väe märk. Sellest võib mõelda kui materiaalsest palvest. Vastavalt Vatikani II kirikukogule on sakramentaalid\npühad märgid, mis omavad sarnasust sakramentidega: nad väljendavad (eriti vaimulikku laadi) toimet, mis saadakse Kiriku eestkoste vahendusel. Nad on objektid, palved ja tegevused, mis võimaldavad inimestel armu vastu võtta. Nad annavad ligipääsu armu voogudele, mis voolab Kristuse kannatuse, surma ja ülestõusmise paasamüsteeriumist kui allikast, millest kõik sakramendid ja sakramentaalid saavad oma väe. Leidub vaevalt ühtki materiaalsete asjade kohast kasutusviisi, mida ei võiks nõnda kasutada inimeste pühaduse suurendamiseks ja Jumalale au andmiseks (Sacrosanctum concilium, 61)\nSakramendid kannavad armu, sest need on Kristuse enda teod.\nSakramentaalid võtavad osa Kiriku palvest ning valmistavad meid ette armuga ühinema.\nLihakssaamises puudutas Jumalik materiaalset maailma ning muutis selle armu vahendiks. Seega katoliikluses ainelised asjad on olulised. Selle kõige võimsamaks tõestuseks on Euharistia. Kuid kui sakramente mitte arvestada, siis sakramentaalid toimivad kui pühendumuse vahendid, mis valmistavad inimest ette armu saama, osalema Kiriku õnnistuses, ning looma käegakatsutavaid ja igapäevaseid sidemeid jumalikuga. Inimesed on meelelised olendid. Me reageerime puudutusele, märkidele ja piltidele, helidele, lõhnadele ja maitsetele. Tänu sakramentaalidele ärkab materiaalne maailm ellu ja saab osaks meie usust.\nKõik sakramendid põhinevad õnnistuse ideel. Õnnistus on Jumala kaitse ja pühitsuse appikutsumine. Kirik õnnistab inimesi, loomi, asju ning isegi aega ennast. Nii tuletab ta meile meelde, et iga päev, kui me teeme omi toimetusi, rändame me Kristuse ja Tema Kiriku kaaslastena. Õnnistus võib tähendada Jumalalt kellelegi inimesele mõne hüve palumist (paluv õnnistus), või millegi kõrvale panemist Jumala teenimise jaoks, immutades seda läbi pühalikkuse märgist (konstitutiivne õnnistus).\nMida see tähendab, et asi on õnnistatud?\nAsjade - näiteks vee, maja või ehte õnnistamine tähendab, et see pannakse kõrvale kui asi pühaks toiminguks. Veest saab püha vesi, hoonest saab kirik, ehtest saab püha medaljon. Kui preester või diakon on oma õnnistuse andnud, peaks eset kohtlema austusega, ning seda ei tohiks möödaminnes või ebaaustusväärselt ära visata. Olles õnnistatud, on esemest saanud õnnistuse kandja.\nKuidas see ei ole ebausk?\nMedaljonide, kujude, püha vee ja teiste sakramentaalide kasutamine võib üsna kergesti muutuda ebausuks ning me peame selle suhtes valvel olema. Me üksnes peame neid objekte (näiteks püha vett või krutsifiksi) pühaks toiminguks kõrvalepandud asjaks, mis on immutatud õnnistusest, mis saab ükskõik millise "väe" ainuüksi Jumala tahtest. Objekt ise ei ole väe allikas. Uskuda, et objekt on iseenesest väeline, oleks ebajumalakummardamise vorm. Objekt on õnnistuse märk ning materiaalne kandja. Vägi on üksnes Jumalal. Kui me mõtleme esemetest kui iseenesest väega objektidest, mitte kui kõigest Jumala armastuse ja halastuse märkidest ja kandjatest, siis me oleme ebausklikud.\nKas see on maagia?\nSee on maagia vastand. Erinevus maagia ja religiooni vahel on see, et maagia proovib Jumala (või tavaliselt alamate vaimude) väge painutada vastavalt omaenda tahtele, samas kui religioon proovib ühe tõelise Jumala tahtega koos töötada ja seda teenida. Maagia käsutab, usk palub. "Maagilised" objektid usutakse olevat väega immutatud Jumala tahtest sõltumata. Õnnistatud objektid kõigest teenivad Jumala tahet. Inimene, kes tahab kasutada "maagilisi" objekte, tahab olla Issand. Kristlane ei saa kunagi olla rohkem, kui tema Isand, kes oli teenija koguni surmani.\nKõige elementaarsem palve, ristimärk, on väga tähendusrikas. Me teeme enda kätega risti nelja punkti jäljed enda kehale, tuletades meelde enda pääsemise viisi. Me puudutame enda päid ja südameid, et Jumal võiks alati olla mõlemas. Me võime teha seda kahe sõrmega, et tähistada Kristuse kahte loomust, või pöidla ja kolme sõrmega, et tuletada meelde kolmainsust. Oma huultega tunnistame me enda usu keskset müsteeriumit: kolmainsust. Ristimärk on pisike usutunnistus, ühendatud sõnades ja žestides.\nIstuda, püsti seista ja põlvitada! Otsusta juba kord! Tihti tehakse nalja katoliiklaste asendite üle Missa ajal, kuid igaühel on tähendus selle hetke jaoks, mil seda kasutatakse.\n* Püsti seisimine on asend palve kuulutamise jaoks, nii et me seisame algus- ja lõpupalvete ajal.\n* istumine on õppimise asend, nii et me istume lugemiste ja jutluse ajal, seistes vaid Evangeeliumi kuulutamise ajal.\n* Põlvitamine on pühendumuse asend, mille me võtame, valmistudes ette Kristuse tulekuks ja tema tulemise ajal Euharistias.\n* Põlvele laskutakse siis, kui me kirikusse siseneme või istet võtame, et näidata austust Kristuse tõelise kohalolu vastu tabernaaklis.\nPüha vesi on lihtsalt vesi, mille preester on õnnistanud vastavalt standartsele riitusele, kus puhtuse märgiks lisatakse natuke soola. Püha vesi tuletab meelde meie ristimist, viitab patukahetsusele ning kaitseb kurja eest. Püha vett ka piserdatakse, et tuletada meelde, et me oleme patused, kes peavad kahetsema ja uuendama enda ristimise tõotusi. Pole põhjust, miks peaks seda ainult kirikus kasutama. Enda kodu seina sisse võib paigaldada väikese anuma. Püha vesi on igas kirikus, kus seda hoitakse sobiva nõu sees ning tuuakse koju.\nVee õnnistamise palvest: "Issand, kõigeväeline Jumal, kogu elu, keha ja hinge looja, me palume sul seda vett õnnistada: nii, kuidas me seda usus kasutame, andesta meile meie patud ning päästa meid kõigest haigusest ja kurja võimust. Issand, oma halastuses anna meile elavat vett, mis tõuseb alati üles kui päästekarikas; vabasta nii meie keha kui hing igast ohust, ning võta meid enda juurde südamepuhtuses."\nMedaljonid on väikesed metallitükid koos pildi või tekstiga, mida kantakse pühendumuse märgina. Nendega austatakse inimeste mälestust (nt Kristuse, Pühima Neitsi, pühakute), kohtasid (nt kuulsaid pühamuid) ning ajaloosündmusi (nt dogmade väljakuulutamist, imesid, pühendumusi), aga ka isiklikke arme, nagu esimest armulauda, ordineerimist jne. Tihti on need ka seotud ideedega (nt võivad need meelde tuletada meie usu müsteeriume, nagu Pühimat Sakramenti või Jumala omadusi), neid kasutatakse vagaduse juurutamiseks, neid õnnistatakse eriliselt, et nad oleksid vaga ühenduse märgiks või et nad pühitseks ja kaitseks kandjat, ning viimaks on nad tihti rikastatud indulgentsidega. Nad on usu nähtavaks märgiks, meeldetuletuseks voorustest, mida medali teema sümboliseerib, ning nad kannavad endas õnnistusi.\nKuna neil oli roll protestantlikus skismas, peetakse indulgentse sisemiselt vääraks ning minevikku kuuluvaks. Kumbki pole tõsi. Indulgents tähendab kõigest osalist või täielikku patukaristusest vabastamist patu eest, mis on juba pihil andeks antud. Nad hõlmavad endas tavaliselt teatud palvete lugemist, pühade kohtade külastamist või muid tegevusi. Indulgents ei andesta patte, ta vaid vähendab karistust. Vastavalt katekismusele, "Indulgents on osaline või täielik vastavalt sellele, kas ta eemaldab osa või terve ajaliku karistuse patu eest. Usklik võib saada indulgentsi iseenda eest või selle võib tuua surnute eest."\nSkapulaar koosneb kahest omavahel ühendatud väikesest rõivatükist, mida kantakse üle õlgade. Kandilised rõivatükid asetsevad rinnal ja seljal, jäljendades täiemõõdulisi skapulaare, mida kantakse teatud religioossetes ordudes. Nad viitavad kuulumisele teatud vennaskonda või ordusse, ning nendega riietutakse traditsiooniliselt rituaali või tseremoonia käigus. Mõnikord seotakse selle kandmine indulgentsi saamisega. Kõige tuntum on Karmeli ordu pruun skapulaar.\nKujud, ikoonid, pildid\nPildid, mida kasutatakse katoliiklikes palvustes ja pühendumustes, on meeldetuletuseks nendest asjadest, mida me austame. Protestandid ajavad selle segi ebajumalakummardamisega. Ebajumala kummardamine on uskumus, et pilt on jumalik või on ise kummardamise objekt. Me ei kummarda kivi, krohvi või värvi. Me kummardame seda, mida nad kujutavad. Krutsifiks ei ole Jeesus. See on meeldetuletus Tema päästvast kannatusest. Madonna pilt ei ole Jumala Ema, vaid objekt, mis viitab tema Pojale. Umbes nii, nagu meil on pildid kallitest inimestest raamide sees ja rahakottide vahel, on meil ka Jumalas armastatute (pühakute) pildid meie kodudes ja kirikutes. Läbi piltide ilu tõusevad meie südamed ja meeled selle poole, mida nad tähistavad. Nad on märgid, mis näitavad pühaduse poole.\nIidsetest aegadest on teatud kohti peetud pühaks, Jumala tegude poolt pühitsetuiks. Nii räägime me Pühast Maast, kus meie pääsemise draama aset leidis, aga ka kohtadest, kus suured pühakud elasid ja surid. Palverännak tähendab palvega täidetud rännakut, ning tavaliselt käib kiriku, pühamu või püha koha külastamisega kaasas indulgents. Minu kodust lühikese sõidu kaugusel on pühakute hauad, Padre Pio ja Pärispatuta Saamise medaljoni pühamud, ning basiilikad ja katedraalid.\nLabels: katoliiklik teoloogia, sakramendid, sakramentaalid


Suva: jaekettide lepingud on jäigad - Kaubandus\nSuva: jaekettide lepingud on jäigad\nSuva AS juht Viktor Saarestik tõi välja, et pea kõikide jaekettidega on lepingud ühetaoliselt karmid. Asja parandaks koguste eelkokkulepped.\n"Lepingud on enam-vähem standardsed: oleme kõiges süüdi, vastutame kõige eest ja jaeketil on ainus kohustus maksta kauba eest raha tähtaja saabudes. Ülejäänud on meie kohustused. Võib-olla teistel ei ole selliseid lepingud, aga mulle tundub, et meil on kõik ühetaolised," rääkis Saarestik.\nSaarestik ei toonud eraldi välja ainustki ketti. „Suurem osa – nagu pangaski või kindustusfirmas - on peenes kirjas väga palju ja vaidlustada ei saa,“ kommenteeris ta.\nSaarestiku sõnul parandaks asja, kui lepinguga pandaks paika kogused. „Ühe Soome ketiga on meil paigas, kui palju kaupa toodame. Ühegi Eesti ketiga sellist tingimust ei ole. See on tootja jaoks kõige hullem asi – kui üks paar on puudu, tuleb kohe trahv,“ kinnitas Saarestik. „Kui me ei tarni õigeaegselt või jääme hiljaks, sellest saan veel aru. See on meie enda teha. Aga kui mulle ei öelda, kui palju kaupa vaja – kuidas ma tean, palju teha? Välismaal ostetakse kollektsioon sisse ja öeldakse: ostame nii palju. Hinnad ja kogused pannakse paika mitu kuud ette. Meie kettides sellist asja ei ole.“