Kiiruse ületamine - Leht 12 - Biker.ee foorum\nRe: Kiiruse ületamine\nLugemata postitus #331 Postitas Yerba » 16 Juul 2013, 00:33\nM.T. kirjutas: Ma sóidangi paremas servas, ei laia keset teed. Seega pole probleemi, et must mööda ei mahu. Järgmine variant oleks juba teepervel mööda kruusa lasta.\nSee suur, et see paremas servas sõitmine lõpeb varem või hiljem sellega, et sinu kõrvale reastub üks möödasõitu üritand vennike ning pressib sind sinna kruusa peale ära. Teadmata ja aru saamata, et sellega ta teeb ühe korraliku jama valmis.\nParem laia keset teed, siis ei teki neid trügijaid na palju.\nLugemata postitus #332 Postitas Madman2 » 16 Juul 2013, 01:01\nmuusik kirjutas: Hetkel erus oleva sõitjana loodan, et kui ta end ühel hetkel surnuks sõidab, siis ta teeb seda vähemalt üksinda. Meil siin väikeses riigis on täiesti arvestatavad ringrajad, mine ela end seal välja.\nEestis on karistused ikka maruleebed. 10x vahele jäänud (kuigi jah ei tea, mis need eelnevad võisid olla - aga palju fantaasiat see siiski ei vaja) ning 5 päevane arest ilma kopsaka rahatrahvita. Trahvisumma võiks olla otseselt seotud sissetulekuga, 40+ võrdub vähemalt 2 või 3 kuu palk.\nRingrajal ei saa ju üle 230 hoogu sisse, no ma vähemalt ei ole saanud. Maal nagunii kedagi varsti enam ei ela, sealkandis võibolla mõni traktor liigub hommikul vara põllule ja lõunaks koju suppi sööma. Tegelikult võiks mingi teelõigu miski valemiga eraldada küll x ajaks ju tsiklitele nagu pikk Nürnburgring on näiteks. Keegi vald võiks ettevõtlik olla et a'la see teelõik iga kuu paaril päeval mõni tund LE ei kehti. No mingid reeglid võiks olla ikka et kõik sõidaks ühte suunda ja pärast tagasi jälle jne.\nLugemata postitus #333 Postitas Space » 16 Juul 2013, 11:11\nÄra targuta, ole rahulikult erus ja ka autoga teel uimerdamisest.\nMul on 20-aastase staažiga ka raudselt üle 10-ne kiiruseületamise fikseeritud ja tavaliselt koguneb aastas ca 30k+ kilomeetrit ~ 500000km elu jooksul. Ma ei pea seda eriliseks kaabakluseks, eriti kui politsei juba kiirusel +15km, ilma silmatorkava sõidustiilita kallale tuleb. Minu meelest ei tohiks politsei näha, mis on varasemalt toimunud - selleks ju see 1-aastane aegumine on mõeldud.\nLugemata postitus #334 Postitas Aspelund » 16 Juul 2013, 11:39\nMadman2 kirjutas: Ringrajal ei saa ju üle 230 hoogu sisse, no ma vähemalt ei ole saanud. Maal nagunii kedagi varsti enam ei ela, sealkandis võibolla mõni traktor liigub hommikul vara põllule ja lõunaks koju suppi sööma. Tegelikult võiks mingi teelõigu miski valemiga eraldada küll x ajaks ju tsiklitele nagu pikk Nürnburgring on näiteks. Keegi vald võiks ettevõtlik olla et a'la see teelõik iga kuu paaril päeval mõni tund LE ei kehti. No mingid reeglid võiks olla ikka et kõik sõidaks ühte suunda ja pärast tagasi jälle jne.\nTsitaat siitsamast foorumist auto24ringi kohta: "Rolluga ma Pärnu rajale ei roniks. Enese ja ka teiste sõitjate tervise huvides. Su rollu maks on 120 aga veldi kurve kiirus on 200+. Peale tagasipööret mõnel mehel pea 300. Sa ei saaks aru ka, kui sust üle sõidetaks.\nPigem jah harjuta kardirajal, seal on kiirused enamvähem võrdsed."\nRääkida sellest, et 230 ei saa sõita ringrajal Eestis, pole pädev. Siis on kaks varianti: kas nõrk ratas või nõrk piloot.\nLisaks on meil olemas mõned mahajäetud militaarlennuväljad, kus 230 ei ole probleem.\nLugemata postitus #335 Postitas olli » 16 Juul 2013, 12:01\nSpace kirjutas: Mul on 20-aastase staažiga ka raudselt üle 10-ne kiiruseületamise fikseeritud ja tavaliselt koguneb aastas ca 30k+ kilomeetrit ~ 500000km elu jooksul. Ma ei pea seda eriliseks kaabakluseks, eriti kui politsei juba kiirusel +15km, ilma silmatorkava sõidustiilita kallale tuleb. Minu meelest ei tohiks politsei näha, mis on varasemalt toimunud - selleks ju see 1-aastane aegumine on mõeldud.\nMis õigustus see trahvi saamiseks on, et Sa üle keskmise palju liikled?? Võiks siis ka üle keskmise eeskujulik olla (osata teistega paremini arvestada jne). Või on see ka okk, et kui ma üle keskmise tihti poes käin, siis ainult iga kahe aasta tagant korra varastan sealt (aga kui ma ainult natuke võtan?) ? Või siis "ainult mõnikord harva koksan mõne tüübi tänava peal maha"? Seadused kehtivad kõigile ühtemoodi ja ei maksa ennast kuidagi teistest paremana tunda.\nLugemata postitus #336 Postitas Motorized » 16 Juul 2013, 13:50\nMa leian ikkagi, et kui üks sóidab 10k aastas ja teine 50k aastas - ja kui mólemad saavad ühe trahvi siis on vahe. Teine on teoreetiliselt korralikum juht. Kurat annab sóita siin meie teedel nii eeskujulikult, et trahve üldse ei saa. Ma ei saa väga suure läbisóiduga hóisata aga 40k aastas tuleb ära. Selle kilometraaziga on tunduvalt kergem trahvi saada kui teise mehe 10k läbisóiduga. Sama nagu statistiliselt teevad mehed naistest rohkem avariisid, aga kui arvestada kummagi soo aastaseid läbisóite siis juhivad naised avariide edetabelit korraliku edumaaga.\nLugemata postitus #337 Postitas olli » 16 Juul 2013, 14:11\nMotorized kirjutas: Ma leian ikkagi, et kui üks sóidab 10k aastas ja teine 50k aastas - ja kui mólemad saavad ühe trahvi siis on vahe. Teine on teoreetiliselt korralikum juht. Kurat annab sóita siin meie teedel nii eeskujulikult, et trahve üldse ei saa. Ma ei saa väga suure läbisóiduga hóisata aga 40k aastas tuleb ära. Selle kilometraaziga on tunduvalt kergem trahvi saada kui teise mehe 10k läbisóiduga. Sama nagu statistiliselt teevad mehed naistest rohkem avariisid, aga kui arvestada kummagi soo aastaseid läbisóite siis juhivad naised avariide edetabelit korraliku edumaaga.\nÜhe trahvi puhul ilmselt mingeid järeldusi veel teha ei saa, aga ühes osas olen Sinuga nõus. Kui tegu on süsteemse kihutajaga, kes vilistab seadustele ja ei suuda enda puki otsast kaugemale näha (mida 10+ trahvi minu arvates ilmselgelt näitavad), siis tõesti oleneb trahvide hulk vahelejäämise tõenäosusest. Ja mida rohkem sõita, seda suurem on tõepoolest "oht" vahele jääda. Aga ärme unustame seda, et suurema läbisõiduga on ka suurem tõenäosus õnnetusse sattuda või koguni õnnetus põhjustada (rehvi purunemine, löökauk või mis iganes muu põhjus).\nLugemata postitus #338 Postitas Madman2 » 16 Juul 2013, 14:19\nMinu pärast võiks seal ringrajal kasvõi paar 3-aastast last liivakoogikesi teha. Kuidagi ohtlikumaks see ei muutuks. Ei saa ju silmad grillis vaadata et näed siin on rinka ja kihutan nagu torust tuleb ja maanteel on üle 90 raudselt surmalaks kohe nurga taga. Olen näinud küll neid "ohutult" liikleijaid. Linnas 30-40 ja sama hooga üle raudtee kordagi kõrvale kiikamata või siis külma rahuga peateele ette aga vähemalt kiirus on ju ohutu.\nKuskile maale peaks ikka piir ka tulema kus peaks inimestel laskma oma peaga ka vähe mõelda. Ei saa mingid reeglid lõputult pehmeid ajusid toota. Varsti oleme nagu Ameeriklased kes arvavad et Iraak asub Austraalias sest mingi "ametlik" välja prinditud kaart nii väidab.\nKui kiirus iseenesest on nii ohtlik siis miks ma näen ikka ja jälle musta värvi autodega vilkuritega "tähtsaid ninasid" mööda Tln-Tartu mnt-d kihutamas.\nJa ma ei väida et peaks rullnoka stiilis nõeluma linnas või tiheda liiklusega alal. Aga täiesti tühjal maanteel 500m sõita 200 km/h pole küll nüüd teab mis uudiskünnist ületav teema.\nKindlasti tuleb see aeg ja see pole kaugel kus liikluspolitsei kaob teedelt ära ja iga sõiduki sisse on ehitatud gps andurid ja proged mis iga ületamise otse andmebaasi salvestavad. Ja vaevalt keegi sellele vastu hakkab.\nLugemata postitus #339 Postitas puna » 16 Juul 2013, 14:27\nMadman2 kirjutas: Kindlasti tuleb see aeg ja see pole kaugel kus liikluspolitsei kaob teedelt ära ja iga sõiduki sisse on ehitatud gps andurid ja proged mis iga ületamise otse andmebaasi salvestavad. Ja vaevalt keegi sellele vastu hakkab.\nPalju ulmefilme vaadanud?\nLugemata postitus #340 Postitas gs » 16 Juul 2013, 14:29\nPole see nii ulme enam midagi. Asi liigub sinnapoole.\nLugemata postitus #341 Postitas mx77 » 16 Juul 2013, 14:32\neuroopas peaks lähiaastatel tööle hakkama liiklusõnnetuste automaatteavitussüsteem, gps anduri ja GSM andmesidega, mis saab uutel autodel kohustuslikuks. Asi see kiirusinfo sinna juurde tekitada.\nLugemata postitus #342 Postitas Madman2 » 16 Juul 2013, 15:30\nMõne vana ulmefilmi võiks tänapäeval juba dokumentaaliks ümber nimetada.\nLiitunud: 01 Apr 2011, 14:01\nLugemata postitus #343 Postitas Bob » 16 Juul 2013, 15:40\nkõik ulme on saanud ühel päeval teoks (allveelaevad, kosmoselennud, ...), miks mitte ka see?\npealegi sõidumeerikud seda sisuliselt juba ongi\nLugemata postitus #344 Postitas Maruliis » 16 Juul 2013, 15:42\nMiks ei või kanepit müüa toalilleks! aga autot mis võimeline kiirust ületama 3 korda on ok salongist välja tänavale lasta? ... mul on 40 ha põllumaad ja ma meeleldi kasvataks kanepit, aga ega siis keegi seda tõmbama ei pea kasvatame näiteks toalilledeks\nLugemata postitus #345 Postitas Hurt » 16 Juul 2013, 16:38\nmaruliis kirjutas: Miks ei või kanepit müüa toalilleks! aga autot mis võimeline kiirust ületama 3 korda on ok salongist välja tänavale lasta? ... mul on 40 ha põllumaad ja ma meeleldi kasvataks kanepit, aga ega siis keegi seda tõmbama ei pea kasvatame näiteks toalilledeks\nSee et Eestis on 90 kiirusepiirang ei tähenda et kõik autotootjad peaks tegema masinaid mis üle 100 ei liigu. Ei maksa nii maailmanaba ka olla... Leidub kohti kus liikluses on lubatud ka kiiremini sõita. Pealegi ei tea ma ühtegi inimest kellel "oleks pikem" kui tal kodus potis kanep kasvab. Nii et veidi kohatu võrdlus. Miks sa bikega sõidad, osta parem jooksuratas?\nLugemata postitus #346 Postitas puna » 16 Juul 2013, 16:54\nLiiklusõnnetuste süsteem on juba ammust ajast mõningatel autodel olemas.\nja maruliis nüüd näitasid oma asjalikkust tõeliselt jälle välja.\nKanepit võib kasvatada ja ka toalilleks, õli, paberi või tekstiilitööstusele see ei tohiks uudis olla.\nJa tõmbamiseks kõlbab ainult väga väikene osa neist liikidest mida ei tohi ka kasvatada.\nLugemata postitus #347 Postitas Madman2 » 16 Juul 2013, 17:01\nMuidu kanepi peale jutt läks siis. See iseenesest on väga kasulik taim juba ammusest ajast. Ise otsima ei hakka aga kui kunagi mingi võimalus sülle kukuks siis tahaks proovida küll mis tunde selle tõmbamine annaks.\nLugemata postitus #348 Postitas Adrenaliin » 16 Juul 2013, 17:03\nLugemata postitus #349 Postitas reimps » 16 Juul 2013, 17:30\nMadman2 kirjutas: Muidu kanepi peale jutt läks siis. See iseenesest on väga kasulik taim juba ammusest ajast. Ise otsima ei hakka aga kui kunagi mingi võimalus sülle kukuks siis tahaks proovida küll mis tunde selle tõmbamine annaks.\nÄra näe vaeva, mõttetu pask. Parem joo mõni hea naps ära. Või mitu. Tarbimisprotsess on oluline ja juues on segikammimine nauditavam.\n(Seaduse silmis on minu põhuproovimised juba aegunud "väärteod".)\nLugemata postitus #350 Postitas puna » 16 Juul 2013, 17:30\nEsimesel korral enivei ei oska enamus inimesi seda ilusti nautida.\nLugemata postitus #351 Postitas Adrenaliin » 22 Juul 2013, 12:41\nVõib mitu ka keerata, kui esimene nautimata jääb\nPeterburi mnt lendasin radarisse 146ga... tõmbas kohe vedelaks. Ment alguses midagi ei rääkinud, vaatas lihtsalt otsa, siis näitas fööni ja ütles "noh palju pole üle, aga näe ikkagi" (mõtlesin, et kas ta ei näe seal neid nr või mismõttes palju pole üle). Küsis dokumente, mida mul polnud... lihtaslt polnud kaasas, pärast seda kutsus autosse. Siis taipasin, et noh, enam pääsu pole. Autos küsiti nime, mille järgi mu profiil arvutis ette tuli ning kõrvalistuja ütles et rikkumisi pole see aasta. Ma ültesin, ei ole jah. Kinnipidaja küsis, et mis muud rikkumised on.. vaatasid registrist järgi, et üldse pole... olid täiesti imestunud. Ma kinnitasin, et ei ole jah. Onu siis ütles kuldsed sõnad: "Ma ei hakka su registrit määrima, teinekord püsi piirides ja peatu ka ilusti, võite minna" Kena värk.\nHoidke registrid puhtad!\nViimati muutis Adrenaliin, 22 Juul 2013, 13:33, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #352 Postitas pühak » 22 Juul 2013, 12:58\n110 alas 146 on tegelikult protsentuaalselt tunduvalt lahjem rikkumine kui linna vahel 80 (mida aegajalt ikka ju juhtub). Aga enda kogemus on sama, et puhas register võib päris palju päästa. Rikkumine pidi kehtima 1a hoiatuse välja kirjutamise või trahvi maksmise päevast. Politseinikule pidi see statistikas veel aasta peale seda näha olema, siis vajub arhiivi, nagu keegi kunagi seletas. Sel juhul 2a peale viimast rikkumist on register puhas.\nLugemata postitus #353 Postitas davidsoniharald » 22 Juul 2013, 13:03\nTaaskord härrased, ei tasu liiga detailseks minna (aeg, koht jne.). Kui veel pääsesid nii kergelt, siis võiks "ment" ka oma sõnavarast ära kustutada, vähemasti mõneks ajaks. Sattusid ju kokku siiski mõistliku politseinikuga, mitte mendiga.\nLugemata postitus #354 Postitas pyta » 22 Juul 2013, 13:20\nkuram ma ei tea miks,a minu puhul laskuvad kyll kohe alati sinna arhiivi ja kyll ma siis olen pätt ja kaabakas ja paha inimene\nLugemata postitus #355 Postitas Adrenaliin » 22 Juul 2013, 13:31\ndavidsoniharald kirjutas: Taaskord härrased, ei tasu liiga detailseks minna (aeg, koht jne.). Kui veel pääsesid nii kergelt, siis võiks "ment" ka oma sõnavarast ära kustutada, vähemasti mõneks ajaks. Sattusid ju kokku siiski mõistliku politseinikuga, mitte mendiga.\nPardon, muidugi mõistlik politsei*\nLugemata postitus #356 Postitas Madman2 » 22 Juul 2013, 19:42\nAdrenaliin kirjutas: Võib mitu ka keerata, kui esimene nautimata jääb\nHuvitav, mul olid ka registrid puhtad, vist oma 10 aastat juba. Aga paar kuud tagasi Puhja sissesõidul, kiirendasin ringi pealt maha ja kohe mõõdeti 79 km/h, nagunii oleks hoo maha võtnud aga nad ikka peavd kiirendusel mõõtma. Rääkisid et neil on käsk trahve teha ja kui ei tee siis lastakse töölt lahti. Enne olid hoiatanud ainult a nüüd karm käsk et ainult trahvid. 80 euri tegid. Sõitsin kaubikuga\nLugemata postitus #357 Postitas Välejaan » 22 Juul 2013, 19:55\nSul Adrenaliin vedas jah, oli hea tuju politseihärral. See, et register puhas, see määrab vähe, enamus siiski politseinikus endas kinni. Tahan teen trahvi, tahan ei tee. Nii et olgem ise viisakad ja teiega käitutakse sama moodi\nLugemata postitus #358 Postitas reimps » 22 Juul 2013, 19:57\nMadman2 kirjutas: Sõitsin kaubikuga\nLugemata postitus #359 Postitas Madman2 » 22 Juul 2013, 20:02\nKaubikul panin EGR klapi kinni ja nüüd kiirendab mega hästi.\nLugemata postitus #360 Postitas 2ndalpha » 22 Juul 2013, 23:03\nMadman2 kirjutas: Huvitav, mul olid ka registrid puhtad, vist oma 10 aastat juba. Aga paar kuud tagasi Puhja sissesõidul, kiirendasin ringi pealt maha ja kohe mõõdeti 79 km/h, nagunii oleks hoo maha võtnud aga nad ikka peavd kiirendusel mõõtma. Rääkisid et neil on käsk trahve teha ja kui ei tee siis lastakse töölt lahti. Enne olid hoiatanud ainult a nüüd karm käsk et ainult trahvid. 80 euri tegid. Sõitsin kaubikuga\nSissesõidul ehk siis Viljandi poolt tulles?


Millised on võimalikud põhjused valu all naba all meestel? Valu allosas kõhu all õige ravi\nValu allosas kõhu all õige ravi, Miks valu pärast tühjendamist sooled teeb\nHäire - ägeda valulikkuse tunne, spasmid tekivad paari minutiga. Kodus, haiguse ägeda kulgemisega, võite võtta ravimit Ibuprofeen. Luua toitumine, kõrvaldades kahjulikud toidud ja alkohol.\nRavi määratakse vastavalt haigusele, mis põhjustas iseloomulikke sümptomeid. Pärast diagnoosimist määratakse sõltuvalt haiguse staadiumist konservatiivne või kirurgiline ravi. Konservatiivne ravi hõlmab ravimite võtmist, dieetravi, füsioteraapiat, füsioteraapiat vajaduselspaa-ravi. Kirurgilisteks sekkumisteks on vaid konservatiivse ravi ebatõhusus. Järeldus Põletamine nimmepiirkonnas on signaal keha kohalolekust.\nSümptomite ilmnemisel peaksite pöörduma arsti poole, kes teeb õige diagnoosi ja määrab õige ravi. Kui teil on tekkinud sarnane probleem või kui teil on kogemusi selle lahendamiseks, siis andke mulle teada. Miks on maos põletustunne ja sellest vabanemine Kui maos on põletustunne, usub inimene, et varsti möödub ja naaseb pärast lõunat või õhtusööki uuesti.\nAga asjad ei ole nii lihtsad, ebameeldivad sümptomid sageli "märgivad" tõsiseid terviseprobleeme, eriti kui nad korduvad regulaarselt. Kuidas mõjutada olukorda ja vältida tõsiseid terviseprobleeme? Põletustunne põhjused maos Ebameeldivate sümptomite ilmnemisel on mitmeid tegureid.\nNeed võivad olla füsioloogilised või patoloogilised. Räägime põletustunne peamistest põhjustest: Vale toitumine, paastumine, kalorite piiramine. Seedetrakti haiguste esinemine. Sõltuvus kahjulikust toidust, jookidest, alkoholist. Mõned kõhunäärme haigused, maks.\nPõlev kõht paremal Parem külg on maks ja sapipõie, ebamugavustunne selles piirkonnas näitab nende organite töös esinevate eiramiste esinemist. Kui põletamine on kombineeritud: kibedus pärast söömist; kibe või hapukas röhitsus. Patoloogiliste muutuste korral tasub kontrollida maksa ja sapipõie.\nMe võime rääkida koletsüstiidist, vähemalt pankreatiidist, maksa ja sapipõie kasvajatest. Põletamine naba all See on kõhu all, sooles ja kõhunäärmes. Kui tunnetega kaasnevad: Tõenäoliselt räägime pankreatiidist.\nSellisel juhul on keelatud süüa mingit toitu, ainult vett, tuleb siiski abi saamiseks pöörduda arsti poole. Kui seda sümptomit ei täheldata, võib kõigi põhjuseks olla kaksteistsõrmiksoole ummistus. Sellisel juhul on inimesel keha tugev mürgistus, soole liikumine puudub, suust on ebameeldiv, räpane lõhn. Ülemises kõhus See on kõrge happesusega gastriidi peamine sümptom.\nSarnaseid sümptomeid võib pidada maohaavandi sümptomiks.\nTingimusel, valu allosas kõhu all õige ravi põletustunne läheb kiiresti - maomahla suurenenud sekretsioon. Selliseid tundeid võib häirida isegi sobimatu toitumise, raske toidumürgituse korral. Põletustunne öösel maos. Öösel häirivad ebameeldivad sümptomid ebaõige toitumise korral. Sageli esineb neid sümptomeid kroonilise mao-sooletrakti haiguste esinemisel, sageli ei häiri ükskõik kuskil päeval midagi, kuid kui pimedus tuleb, muutub olukord.\nValu paikneb ülemises kõhus, keskel või vasakul pool. See meenutab rõhku valu allosas kõhu all õige ravi põletustunnetega, samal ajal kui valu on talutav, kuid intensiivistub, kui püüate teha mingeid liikumisi.\nLäbige saladus, et määrata kindlaks happesuse tase ja bakterite esinemine selles seedetrakti nakkuslike või põletikuliste haiguste põhjustajad. Harvem on vajalik kontrastsuse sisseviimisega seotud radiograafia uuringu läbiviimine on harva läbi viidud, kuna protseduuri toksilisusega kaasnevad suured riskid.\nSel põhjusel kasutatakse nende abi ainult siis, kui ultrahel ei anna vajalikku teavet. Soovitame videot vaadata: Laparoskoopiline uurimine materjali proovide võtmise eesmärgil on vastuvõetav. Patsient peab läbima üldise ja biokeemilise vereanalüüsi ning väljaheite analüüsi.\nSamuti on vaja välistada parasiitide haiguste olemasolu. Põletamise ravi maos Ravi on mitu suunda ja hõlmab teatud ravimite võtmist. On soovitatav, et ravimit määraks arst, vastasel juhul küsitletakse nende efektiivsust.\nNarkootikumid Me räägime erinevatest vahenditest, mis võivad olemasoleva probleemi kõrvaldada: Almagel A või Neo: Ravim, normaliseerides seedetrakti tööd. Aitab kaasa happesuse normaliseerumisele, vähendab valu raskust.\nPaljud sorbendid on hästi tuntud. Sisuliselt toimib ravim nagu käsn, see imab kahjulikke, toksiine sisaldavaid aineid ja eemaldab need kehast loomulikult. Ravim, mida kasutatakse haavandiliste ja erosiooniliste limaskesta muutuste raviks. Normaliseerib mao, on osa gastriidi kombineeritud ravist.\nÕige toitumine, alkoholi ja kofeiini vältimine ning lõikamine valu allosas kõhu all ravimite võtmine - see kõik aitab lahendada olemasolevat probleemi ja normaliseerida seedetrakti tööd.\nSul võib olla õunad kui tsüstiit\nTsüstiit kui toitmine kui folk õiguskaitsevahendite raviks\nKuna naiste tsüstiit


Üks miljonist 2021 -- Raamatukoi raamatupood\nKodulinna hurmurid IX\nHind: 21.99 €\nArmastus võib ilmuda kõige ootamatumal ajal ja kohas...\nStephanie Wynne on kaotanud lootuse leida mees, kes aitaks tal lapsi kasvatada, mitte ei muutuks ise Stephanie lapseks nagu tema hiljuti lahkunud abikaasa. Ei, nüüd peab ta oma eluga ise hakkama saama. Ta võib ju küll veidi üksildane olla, aga selle kohta on ajutisi lahendusi...\nFBI läbirääkija Nash Harmon on koolitatud igas olukorras kalgiks ja tundetuks jääma. Kuid Stephanie võõrastemajas ööbides avastab ta, et midagi tõmbab teda selle naise pere poole. Esimest korda elus mõistab ta, miks inimesed end teistega seovad...


MUHEDIKU MAAILM: KELLE AEG PRAEGU ON?\nIlmad on olnud imelikud. Korraga on kuum ja külm. Päike kõrvetab, jäine tuul ja õhk jahutavad. Aga aiale see meeldib, sest kõik taimed on ülilopsakad.\nÕhk on lõhnu täis, neist võib lausa purju jääda. Kuldnokkadel on pojad väljas ja nemad juba oskavad oma esimeste lendude üle kärarikkalt rõõmustada.\nSirelid õitsevad, on nende aeg . Selle foto tegin vihmasaju ajal. Õhtuvalgus värvis roosa osaliselt siniseks.\nKirjulehise sireli allapoole vaatavad rasked õisikud\nMeyeri sirel `Palibin peidab osa õisikud alati põõsa sisse\nRoosid on alustanud\nRosa rugosa `Alba` eks ole ju kibuvitski roos\nHetkel veel nimetu. Kokkuleppeliselt Deiaroos. Imeline värvus ja veel imelisem lõhn\n`Ristinummi` on aastaid üks mu suuremaid lemmikuid, Õrn, graatsiline, elegantne\n`Matti Hesperia` Lihtõielised lihtsalt ON ilusad.\n`Frühlingsduft` tõotab tänavu eriti rikkalikku õitsemist. Ja kuidas mind 2009.a. Põltsamaal hoiatati, et kaua ta vastu ei pea ja pakuti igasugu punaseid imesid. Elab meil katmata ja aina uhkemaks muutub\nMadalakasvulised (MDB) aediirised lõpetavad, alustanud on keskmisekasvulised (IB)\nja kõrgekasvulised (TB) aediirised\nsamuti on lahti esimesed siberlased ja sibtosad, neist kõigist tuleb juttu edaspidi\nEsimene päevaliilia `Stella d`Oro`\nÕrnõhulised ängelheinad on samuti alustamas\nTegelikult on praegu mändide aeg. Kõike ma läbi kõndida ei jõudnud, vaatasin üle põhiliselt kahel eelmisel aastal muretsetud uued sordid\n`Rositech` on eelmise aastal kuldsetest tulukestest vabanenud, aga tänavused tõotavad tulla veel uhkemad ja pikemad\n`Sherwood Compact`, tema kasvud on hoopis tötsakamad, kerge punaka varjundiga, vanad okkad aga sigri-migri eritoonilised rohelised\n`Varella` noored keskmise pikkusega kasvud on ererohelised, vanad okkad on säilitanud osaliselt kirjususe ja ja on endiselt sassis\nPoolakate `Marek` võlus mind kohe veel potitaimena. Jäikade tumeroheliste mattide, osaliselt rõhtsate roheliste ja mõne sinise okkaga puud pole võimalik kellegagi segi ajada. Teda ennast pole ollagi, aga kus on kasvud!\n`Misty` vanad okkad on säilitanud oma kuldsed tipud, Noored karvased kasvud on punase-hallikirjud\nP.mugo var. fusca noored kuldsed läikivad kasvud\nLätlaste aretatud tihedal okkapallil, rumeelia männi kääbusseemikul on aga kasvud lühikesed.\nKui ma talvel kuulsin, et kalmumänd `Oculus Draconis` on saartel mitmel korral kohe esimesel talvel välja läinud, vaatasin kevadel päris murega enda oma. Aga tundub, et kuigi ta on kuivatanud paar alumist oksa, mis juba transpordil oli veidi räsitud, on meie omal rohkem õnne. Kuna ta on kollase männi ees, on teda raske korralikult pildile saada.\n`Wiethorst` on praegu üleni kuldne, päris uskumatu, et sügiseks osa ta okkaid halliks muutuvad. Olemiselt on ta imepehme ja katsudes veelgi pehmem :) Kasvud on tal suhteliselt lühikesed.\nPisike siniste ja roheliste okastega jaapani mänd `Negishi` on samuti elu ja tervise juures.\nTriitoni sabal lösutav `Krauskopf` on nagu alati pikakasvuline\nAinus valge mänd me aias `Tiny Curls` on kasvutamise ajaks oma pehme sasipea peitu pannud\nAga kõige ilusamad on praegu mägimännid, võibolla ka seepärast, et nad on juba suurteks ja võimsateks puudeks kasvanud. Ja edevad on nad ka, uhkeldavad kolmevärviliselt\nKuigi enamik neist on ostetud lihtsalt mägimändidena ja kahjuks pole neil kunagi olnud juures vormi või varieteeti, oleks ometi seda võidud teha. Nende kasvud on väga erinevad, haabitused siiski mitte eriti.\nVasemal laiuv puu on rumeelia mänd\nEsiplaanil mägimänni sort `Columnaris`\nKarinilt saadud hebe on ka tänavuse niiske talve välja kannatanud ja kasvab aina laiemaks. Ja küll mul on raske oma näppe tast eemal hoida, et teda osja pähe mitte välja tirida.\nAeda on tekkinud järjekordsed imelikud seened. Tuleb neid jälle määrama hakata.\nUhkeid okkalisi ja lehtpuid on hulganisti, aga kõike korraga ei saa :). Midagi peab ka edaspidiseks jääma.\nPosted by MUHEDIK at 11:22 PM\nLabels: AED: okaspuud, AED: püsikud\nelfriide tramm June 10, 2015 at 11:49 PM\niiiiiiiiizuzmariiia, meil rullivad alles hostad oma lehti lahti...\nEve Piibeleht June 11, 2015 at 7:34 AM\nKui see Matti Hesoeria peaks juurevõsu ajama, siis ma panen end järjekorda. Männid on nummid, eriti need, mis kompaktset kuju hoiavad.\nRahutu rahmeldaja June 11, 2015 at 8:10 AM\nMännid, ah need männid. Vaieldamatult minu lemmikokkalised ja mida rohkem ma neid vaatan ja katsun, seda enam. Sul on ikka mõned väga põnevad :) Ja ikka ma imestan, et teie aed on minu omast ajaliselt ees\nKrissu June 11, 2015 at 9:50 AM\nNii ilus. See on nii armas pilt, see roheline ja ühe lillaka laiguga :)\nFutu June 11, 2015 at 10:50 AM\nSirelid on klassika. Praegu on nende lõhna kogu ilm täis. Okaspuud on mu jaoks natuke tume maa, kuid sinna on huvitav aeg-ajalt pilku heita. Kui mul oleks suurem aed, siis oleks see tõenäoliselt ka võrdlemisi okaspuine.:)\nja kuuule, see matti hesperia on väga ilus! kas ta ajab võsusid ka /lootusrikkalt/ :)\nmu meelest on ilusad nii liht- kui ka täidisõielised, aga kollased on igal juhul ilusad! :)\nsee ristinummi on kaaaa väga ilus!\nkas mõni neist õitseb ka enamuse suvest?\nMilda June 11, 2015 at 9:27 PM\nOh sirelid, neid ei saa kunagi liiga palju ühte maa-aeda nagu meil on.\nSamasugused seened ilmusid minu kastpeenrasse ja ilmselgelt koos selle mullaga, mida poest ostetud kotist kasti lisasin.\nNäha ju on kuidas muldade ja multšiga igasuguseid seeni aeda tekib.


Hajameelne: Poeet, kes pääses kylma käest\nKalev Kesküla „Elu sumeduses“ Kirjastus „Tuum“, 2010.\nKalev Kesküla suureks meheks nimetada tunduks imelik. Mitte, et ta sedavõrd pisike oleks olnud, aga ega ta ennast eriti monumentaalselt ja pompöösselt esitanud. Vaikne, rahulik ja rahumeelne. Väike inimene, kes tegi olulisi asju.\nKesküla tekstid on samasugused kui autor, ega neidki suureks nimeta. Nad on väikesed, soojad ja head. Umbes nagu kampsun või kindad. Maailma suurim kampsun kõlaks ju tobedalt. Aga kylmal ajal võivad need lihtsad, pretensioonitud asjad su elu päästa.\nHakkasin "Elu sumeduses" servast lugema ning jäin mõne lehekylje järel toppama. Ei olnud sugugi paha. Ainult mulle tundus, nagu oleksin avanud hea pudeli veini ja kulistaksin seda nyyd, klaas klaasi järel. Märksa mõnusam on vähehaaval mekutada, kord sõõm ja siis teine, vahepeal tegelda muul viisil elunautimisega. Või ilmas häid asju vähe on: söök, jook, raamatud, kunst, muusika, loodus, ilusad inimesed, vaiksed hetked...\nInimese kohta, kes selliseid raamatuid kirjutas, ei saa ytelda "kadunud". No kus ta siis kadus, kui on siinsamas iga kord, kui raamatu lahti teed. Ehk on sumedus vaid tumedamaks tõmbunud, nii nagu suveõhtu öösse vajub. Pimedast paistab vaid profiil vastu taevast, muie ja prilliklaaside läige.\nJa või ma tast rohkem kõnelda teangi.\nArvustus Raamatumaailmast, 12.09.2010.


Merekonteinerite müük - Citystock väikeladu\nKonteinerlaod Ülemiste Citys Merekonteinerite rent kliendi pinnal Merekonteinerite müük\nMerekonteiner võib olla sinu oma väike ladu, kus iganes sa soovid. Kuid mitte ainult – konteineril on mitmeid kasutusvõimalusi tööruumidest mobiilsete elamuteni. Ükskõik, mis on sinu idee, CityStocki merekonteinerite müük tuleb appi.\nKvaliteetsete ja vastupidavate merekonteinerite müük\nTranspordime konteineri sinu soovitud sihtkohta\nSoovi korral rendime ka konteinereid välja\nKonteineri pindala 14 m²\nSeest kergesti kujundatavad riiulite paigutamiseks\nKõige tavapärasemalt soetatakse merekonteinerit ladustamise tarbeks, eelkõige kui planeeritakse pikemat kasutamisperioodi, mis lihtsalt rentimist ei põhjendaks. Sagedaseks näiteks on ehitajad ja ehitusfirmad, kes soovivad, et neil oleks jäädavalt olemas turvaline ruum materjalide ja vahendite ladustamiseks, mida saab objektilt objektile kaasa vedada.\nKonteiner on teatavas mõttes lõuend – neid on võimalik kujundada mitmeks era- ja äriotstarbeks: elamute lisaruumidena, moodulelamutena, saunadena jpm; lisada aknaid ja uksi. Kui sinu plaan hõlmab konteinerit, pöördu selle soetamiseks meie poole, kujundamiseks on võimalik kasutada meie koostööpartnereid.\nKvaliteetsete merekonteinerite müük\nKui soovid endale jäädavat ja kindlat miniladu või kasutada seda mõneks põnevaks projektiks, saame sind varustada sobivate merekonteineritega.\nMis on merekonteineri soetamise eelised?\nKindlus pikaks perspektiiviks – merekonteinerid kestavad aastakümneid\nPikemaks kasutuseks ideaalne – ei pea regulaarset rendihinda maksma\nLikviidsus – laona kasutamise lõppedes on lihtne edasi müüa\nMobiilsus – alati võimalik teisaldada soovitud kohta\nTurvalisus – elektritoite olemasolul on võimalik konteinerile paigaldada valvesüsteem\nVali merekonteinerite müük meilt!


6.4.2\tAndmeladu | Elering\nAndmelao infosüsteem tagab võrdse kohtlemise printsiipe arvestades selleks õigusi omavatele avatud tarnijatele juurdepääsu elektrienergia mõõteandmetele. Võrguettevõtja peab tagama mõõteandmete mõõtmise, kogumise, mõõteandmete kontrolli ja õigsuse.\nElektrimüüja vahetamise protsessis on Andmelao näol tegemist keskse andmevahetussüsteemiga, kus on pidev side kõigi võrguettevõtjate ja elektrimüüjatega ning mille kaudu kontrollitakse ka konkreetsete elektrimüüjate õigust saada juurdepääs mõõteandmetele, samuti õigust uute elektrilepingute sõlmimiseks konkreetseks ajavahemikuks. Sõnumivahetuse keskseks kehaks, haldajaks ja hoidjaks on Elering. Võrguühenduse ja mõõtepunkti loomine, võrgule- pingu sõlmimine ja haldamine ning võrguteenuse eest arveldamine toimub võrguettevõtja juures.\nAndmelao kolm põhiprotsessi on järgmised:\ntarnijavahetuse ja seda kirjeldav sõnumite vahetamise protsess;\nmõõteandmete esitamise protsess;\nAndmelao kasutajate tegevused on alljärgnevad:\nVõrguettevõtja ja liinivaldaja edastavad andmelattu:\nturuosalise andmed (nimi, registri riik, registri tüüp, registri number) EIC koodi saamiseks;\nturuosalise EIC koodi seose uute andmetega (nimi, registri riik, registri tüüp, registri number);\nmõõtepunkti andmed (uue lisandumisel või olemasoleva andmete muutumisel). Sealhulgas: mõõte- punkti EIC kood, tüüp (kaugloetav, virtuaalne jne), aadress, võrgulepingu sõlminud turuosalise EIC kood; kas on väiketarbija või mitte, võrgulepingu algus- ja lõppkuupäev;\nvõrguühenduse katkemise ja taastamise kuupäevad/kellaajad;\nmõõtepunkti mõõteandmed (eraldi sisse ja välja kogused) tunniajase täpsusega (võivad olla ka juba varem saadetud andmete muudatused).\nAvatud tarnija edastab andmelattu:\nMõõtepunktide alusel avatud tarne lepingute info, sh lepingu alguse ja kehtivuse aeg;\npäringu turuosalise 12 kuu mõõteandmete saamiseks.\nkinnituse juriidilise isiku kohta turuosalise volitusest 12 kuu mõõteandmete saamiseks;\npäringu turuosalise EIC koodi leidmiseks;\npäringu turuosalise EIC koodi järgi tema mõõtepunktide leidmiseks;\ninfo potentsiaalse vea kohta mõõtepunkti mõõteandmetes;\ntarnelepingu lõppemise/katkemise kuupäeva;\nsaadab avatud tarnijale võrguettevõtja poolt edastatud võrguarve poolte vahelise ühisarve lepingu olemasolul.\nsaadab avatud tarnijale turuosalise EIC koodi, mõõtepunkti EIC koodi ja isiku kontaktandmed, kes on andnud volituse oma mõõtepunkti 12 kuu mõõteandmete alusel pakkumiste tegemiseks;\nkodeerib kõik turuosalised, kellel on võrguleping;\nsaadab avatud tarnija bilansihaldurile info avatud tarne lepingu lisandumisest või muutmisest mõõtepunktis;\nsaadab võrguettevõtjale info avatud tarne lepingu lisandumisest või muutmisest mõõtepunktis;\nsaadab möödunud kuu avatud tarnija(te)le võrguettevõtja teate, et mõõtepunkti mõõteandmed „on valmis”;\nsaadab võrguettevõtjale avatud tarnija info potentsiaalse vea kohta mõõtepunkti mõõteandmetes;\nsaadab (kehtivale) avatud tarnijale teate tema lepingu lõppemisest uue avatud tarnijaga lepingu sõlmi- mise tõttu;\nsaadab avatud tarnijale kinnituse lepingu sõlmimise registreerimisest või sellest keeldumisest tingi- muste mittesobimise korral;\nsaadab avatud tarnijale turuosalise 12 kuu mõõteandmed volituse olemasolul (füüsilisel isikul: kas lepinguline õigus või e-eleringis tarbija poolt antud volitus) või eitava vastuse volituse puudumisel;\nsaadab võrguettevõtjalt saabunud mõõteandmed edasi vastaval ajahetkel antud mõõtepunkti avatud tarnijale ja teistele selleks õigust omavatele turuosalistele;\nsaadab võrguettevõtjale tema soovil registreeritud turuosalise EIC koodi;\nSüsteemi- ja bilansihaldur saavad andmelaost\nbilansihalduri bilansipiirkonna, sh on eristatud bilansiselgituseks piirimõõtepunktid;\nbilansihalduri bilansipiirkonnas olevad mõõteandmed koondraportina.\nTulenevalt 25.05.2018 kohaldatava EL isikuandmete kaitse üldmääruse 2016/679 tingimustest rakendati elektrituru ja gaasituru andmevahetusplatvormide (edaspidi AVP) kaudu energiamüüjatega andmevahetuse korraldusele järgmiseid reegleid:\nNB! Müüjad saavad edastada AVPsse müügilepinguid edasi ka siis, kui klient ei ole andnud e-eleringis volitust:\nAVP-de kaudu füüsilisest isikust tarbija mõõtepunktide info edastamiseks müüjale, kellega füüsilisest isikust tarbijal ei ole lepingut, saab olema võimalik, aga lepinguta müüjale ja e-eleringis tarbija volituseta müüjale edastatakse vaid mõõtepunkti EIC kood ning võrgulepingu-ja elektrilepingu algus-ja lõppperioodid baseerudes seadusandluses toodud nõuetele. Muudatus tähendab, et kolmandatele müüjatele ei edastata tarbija mõõtepunktides aadressiinfot.\nAVP-de kaudu füüsilisest isikust tarbija viimase 12 kuu tarbimisandmete edastamiseks müüjale, kellega füüsilisest isikust tarbijal ei ole lepingut, saab olema võimalik vaid tarbija enda poolt läbi AVP kliendiportaali (e-elering) antud volituse.\nUute võrgulepingute klientide kohta on müüjatel võimalus avatud tarne lepingut sisestada AVPsse kuni 2 päeva pärast võrgulepingu algusaega (sõltumata võrgulepingu sisestamise kuupäevast).\nd) AVP-de kaudu juriidilisest isikust tarbija mõõtepunktide info ja mõõteandmete edastamiseks kolmandatele avatud tarnijale muudatusi hetkel ei ole – kehtib nõue, et avatud tarnijal peab olema tarbija nõusolek ning lubatud on AVP välised volitused.\ne) Muu andmevahetus avatud tarnijatele (sh bilansihalduritele), mis on ette nähtud seadusest tulenevate õiguste/kohustuste alusel jäävad andmevahetuse korralduses samadele alustele.\nBook traversal links for 6.4.2\tAndmeladu


Tallinna Loomeinkubaator andis välja ekporditoetusi summas 10 000 eurot | Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid\nTallinna Loomeinkubaator andis välja ekporditoetusi summas 10 000 eurot\nTallinna Loomeinkubaator annab oma inkubantidele igal aastal välja toetusi välisturgudele sisenemiseks.\n2017. aasta sügisvoorus esitasid oma taotluse koos ekspordiplaaniga neli ettevõtet: HÖP, SOMA Jewellery, Paych ja Kaleidoskoop Fashion. Nelja osaleja seast valiti seekord toetuse saajaid kaks: Höp ning SOMA Jewellery. Mõlema eksporditegevusi toetatakse 5000 euroga. Parimate projektide valikul panid komisjoni liikmed lisaks toetuse andmise korras sätestatud asjaoludele – ekspordiprojekti realistlikkus, referentsid, positsioneering, sihtgrupp, meeskond, eelarve – rõhku teenuse/toote teadmismahukusele, töökohtade loomisele, päritolumaa mainekujundusele ja tühimõju vältimisele.\nTänu Loomeinkubaatori eksporditoetusele on arendavaid lastetooteid valmistav Höp järgmisel Frankfurdi Raamatumessil väljas oma stendiga, et esitleda Eesti autorite ja illustraatorite poolt loodud tegevusraamatuid. Seal otsitakse oma valikusse uusi tooteid, kohtutakse uute ja vanade partneritega ning tutvutakse uute trendidega. Frankfurdi Raamatumess on maailma suurim kirjastusmess, mis on kohtumispaigaks kogu globaalsele kirjastuskogukonnale ning rahvusvahelisel areenil osalejatele.\nEesti ehtebränd SOMA Jewellery spetsialiseerub naiste ja meeste unikaal- ja seeriaehete tootmisele ning pakub ehtekollektsioone, mis eristuvad teistest turul olevatest nii materjalikasutuse kui vormikeele poolest. Toetuse abil on kavas kaitsta kaubamärk SOMA Jewellery ning osaleda Berliini moenädala “Premium” messil juba eeloleval talvel.\nLoomeinkubaatori poolt antavat välisturgudele sisenemise toetust rahastab Tallinna linn. Soovime mõlemale ettevõttele suurelt unistamist ning edukat uute turgude vallutamist!


«Talendid koju» on toonud tagasi seitse eestlast Eesti: «Talendid koju» on toonud tagasi seitse eestlast ERR - Estonian World Review\n«Talendid koju» on toonud tagasi seitse eestlast Eesti: «Talendid koju» on toonud tagasi seitse eestlast ERR\nKuumad uudised 09 Feb 2011 EWR\nProjekti «Talendid koju» raames on seni Eestisse tagasi tulnud või välismaal mõne siinse firma heaks hakanud töötama seitse eestlast, ütles projekti koordineeriva RAM4 juhatuse liige Martin Kõiva.\nTa rääkis ETV saates «Terevisioon», et 460 inimest on projekti kodulehel loonud oma profiili, töökohtadele kandideerijaid on olnud umbes 200 ning reaalselt koju tagasi või mõne siinse ettevõtte heaks on asunud tööle seitse inimest, vahendas ERR Uudised.\nKõiva sõnul on kandideerijate seas palju aukartust äratavate elulugudega inimesi. «Doktorante ja magistrante on väga palju,» lisas ta.\nKõige enam on talentide vastu huvi tundnud IT-sektor, kus on suur vajadus heade spetsialistide järele.


Harmonica Line tilgad - hind, apteegid, foorum, ülevaated - Nathan Halearts\nHarmonica Line tilgad – hind, apteegid, foorum, ülevaated\nDecember 4, 2021 by Gianluca Leave a Comment\nKalduvust ülesöömisele ei peeta haigusseisundiks. Kuid see võib avaldada negatiivset mõju mitte ainult füüsilisele tervisele, vaid ka vaimsele ja emotsionaalsele tervisele. Mõned inimesed kipuvad sööma siis, kui nad ei ole näljased , vaid lihtsalt sellepärast, et nad tunnevad igavust või depressiooni. Teised sellepärast, et nad tunnevad end avalikus või partnerielus soovimatuna. Emotsionaalsed muutused, nagu viha, kurbus või pettumus, julgustavad mõnikord mõnda inimest üles sööma. Teatud ravimid põhjustavad ka ägedat toiduvajadust.\nSellised ravimid panevad paljud sööma oma lemmikšokolaadi või muid kõrge kalorsusega suupisteid , isegi kui nad on mõni aeg tagasi lõunatanud. Paljud arenenud riigid eelistavad kontrollida kaalunäitajaid vööümbermõõdu alusel. Kehamassiindeks ei saa olla informatiivne, vaid sõltub rasvavarude kogunemise kohtadest ja arenenud lihaste olemasolust. Samuti on teada, et inimeste, kelle vööümbermõõt ületab 100 cm, suremus on 50% kõrgem kui saledatel inimestel.\nToiduainetööstuse edusammud on arenenud nii kiiresti, et inimesed ei saa midagi parata. Iga keha eesmärk on hankida igal juhul toitu ja sellest tulenevalt ka kaloreid. Pole üllatav, et paljud ei suuda kontrollida oma isu jahu ja maiustuste järele, mis on energiaallikad. Sellist dieeti on aju sajandeid julgustanud rõõmuhormoonidega. Nüüd tapab ülesöömine kaks korda rohkem inimesi kui planeet.\nTänapäeva teadlased on aga välja töötanud suupilli kehakaalu langetamiseks .\nToote hinda langetati lühikeseks ajaks poole võrra, sest tootja lülitas selle promoprogrammi. Pärast kampaania lõppemist saab toodet osta 100% täishinnaga. Kui soovite pakkumist saada, sisenege saidile ja täitke tellimisvorm oma nime ja telefoninumbriga. Makse saab tagastada toote kättesaamisel.\nHarmonica on läbinud kliinilised katsetused selle valdkonna spetsialistide poolt. Seega on näidatud, et toode on midagi enamat kui loomulik vahend kehakaalu langetamiseks . Kliiniliste katsetuste käigus õnnestus vabatahtlikel saada ilus, pingul nahaga keha ning kosutav ja energiline välimus. Siin on spetsialistide poolt märgitud kliiniliste uuringute tulemused:\nHarmonica Line tellimine tootja hinnaga.\n98% juhtudest aitas see kaasa kaalulangusele.\n98% juhtudest lõdvestunud nahk pinguldus.\n89% lihastest olid vormitud, muutes need atraktiivsemaks.\n83% vähendas tselluliiti erinevates kehaosades .\nSuupill on teadlaste aastatepikkuse hoolika uurimis- ja arendustöö tulemus.\nProspekt – negatiivsed mõjud, vastunäidustused\nHarmoonikud tulevad päästerõngaks neile, kes soovivad kaalust alla võtta. Spetsiaalsed tilgad soodustavad kiiret kaalulangust. Teadlaste välja töötatud uuenduslik ravim vastab täielikult praegustele inimeste tervisenõuetele. Looduslikud koostisosad on looduse ime, mis suudab ülekaaluga toime tulla. Pakub ohutut protsessi rasva loomulikuks eemaldamiseks . See toode on täiesti kahjutu, kuid tingimusel, et seda võetakse õigesti. Kliiniliselt on tõestatud, et ravim ei mõjuta negatiivselt südame ja teiste organite tööd, see ei mõjuta närvisüsteemi seisundit.\nHarmoonilised kaalulangustilgad on kasulikud neile, kellel on raskusi teatud dieedi järgimisega, et kaalust alla võtta. Need on valmistatud tervisliku loodusliku valemiga, järgmise põlvkonna, ilma analoogideta kiireks ja püsivaks kaalulangetamiseks ning keha detoksifitseerimiseks. Ravim aitab teil kaotada sentimeetrit vööst ja eemaldada rasva. See kiirendab ainevahetust ja pärsib nälga, suurendades korduvalt keharasva põletamist.\nRavim muudab rasva lihaseks, mis tagab täieliku ja püsiva kaalukaotuse ilma ebameeldiva naha lõtvumiseta, mis sageli tuleneb teiste toodete kasutamisest või rangest dieedist. Loodusliku kaalulangetustoote regulaarne tarbimine tõstab oluliselt teie elujõulisust. Ebameeldiva näljatunde ja pideva väsimuse asemel olete kindlasti kaitstud ülekaalu kõige hullemate tagajärgede eest, mis kaotab teie rõõmu ja muudab teie elu väljakannatamatuks. Saadaval vedelal kujul, see võimaldab teil saada veelgi paremaid ja veelgi kiiremaid tulemusi. See lahustub vedelikus, mitte maos ja see on veelgi lihtsam viis kaalulangusefekti saavutamiseks.\nAitab põletada liigset kaalu ja lagundada rasvaladestusi.\nParandab ainevahetust ja reguleerib söögiisu.\nPuhastab kogu keha toksiinidest .\nSee blokeerib mitmekordse kaalutõusu pärast kehakaalu langetamist.\nRoheliste kohviubade ekstrakt . See toniseerib keha, rahustab isu ja annab energiat.\nApelsini ekstrakt . Rikas C-vitamiini, oluliste mikroelementide ja mineraalide poolest, mis stimuleerivad ainevahetust ja stimuleerivad immuunkaitset.\nGarcinia Cambogia puuviljaekstrakt . See on suurepärane vahend aine, mida nimetatakse hüdroksütsükliliseks happeks, sisaldamiseks. See blokeerib rasvaladestuste teket, kõrvaldab näljatunde ning annab energiat ja elujõudu.\nRohelise tee lehtede ekstrakt . Võimas diureetikum ja detoksifitseeriv aine, mis kiirendab ainevahetust. Annab vastupanu ja parandab aju funktsiooni.\nCherimoya puuviljaekstrakt . See vastutab hea seedimise eest, on rikas kiudainete poolest.\nAcai marja Acai ekstrakt . See pärsib söögiisu ja aeglustab süsivesikute imendumist.\nKroompikolinaat. See tekitab kehas täiskõhutunde ning hoiab ära puhitus ja maokoolikud.\nTilgutage 20 tilka klaasi vee või tee sisse ja võtke kaks korda päevas.\nInterneti-foorumites on Harmonica tilkade kohta positiivsed kommentaarid. Kasutajad ütlevad, et toode annab tõesti positiivseid tulemusi. Kommentaare ei kirjuta ainult naised, vaid ka paljud mehed, kes on võitnud ülekaaluga võitluse.\nMõned jutuvestjad räägivad, kuidas nad kuu ajaga riiete suurust vähendasid ja kaal näitab kaaluks miinus 10 kg. Seetõttu on kõik kasutajad tootele positiivset tagasisidet andnud ja soovitavad seda julgelt.\nToode ei ole apteekides saadaval, seega saab seda osta. Saate selle osta volitatud edasimüüja veebisaidilt või volitatud tootja veebisaidilt . Sisenege saidile ja täitke veebipõhine tellimisvorm oma nime ja telefoninumbriga. Pärast tellimuse vormistamist helistab operaator teile tellimuse kinnitamiseks ja toote tarneaadressi täpsustamiseks.


Lavastuse algseks teemaks, mille arendamisega tegeleti terve aasta, oli inimeste kohtumine tutvumiskuulutuste kaudu. Kogu trupi ühise pingutuse tulemusena sündis lavastus Lätist ja lätlastest, üksildusest, naistest ja meestest. Sõnulseletamatust igatsusest armastada ja olla armastatud. Praegusest internetti kolinud ajastust, mil tõelised kohtumised muutuvad üha enam „luksuseks“. Aga niisamuti imedest, mida elus kõikidele näilistele takistustele vaatamata siiski juhtuda võib. Sünnivad imed ju ennekõike just inimeste vahel.\n„Läti armastus“ põhineb tõestisündinud lugudel ja näitlejate endi fantaasiatel. Intervjuude ja kohtumiste käigus kogutud materjale – isiklikke lugusid, kirju, fotosid – kasutati näitlejate kujutlusvõime käivitamiseks. Nii puhuti elu sisse lavale ilmuvatele värvikatele karakteritele, kes pakuvad muheda huumoriga äratundmisrõõmu igale vaatajale, sõltumata vanusest või päritolust.\nLavastus koosneb kolmeteistkümnest stseenist, millest igaüks kujutab erinevat kohtumist ja erinevat ühiskonnakihti. Kõik tegelased esindavad tõepäraseid isiksusi, keda võime iga päev enda kõrval märgata, olgu siis Riia linnas või miks mitte ka mõnes Eestimaa alevikus. Jah, lõpuks võiks üle Euroopa publiku sooja vastuvõtu osaks saanud „Läti armastuse“ pealkiri samamoodi olla ka „Eesti armastus“. Või siis „Inimese armastus“. Hermanise juhitud trupp on loonud lavastuse meist kõigist – ja teinud seda hämmastava nüansitaju ning empaatiavõimega.\nHelilooja ja muusik Jēkabs Nīmanis\nLaulja Andris Keišs\nEsietendus 15. septembril 2006\nKestus: 4 h 15 min, kolmes vaatuses\nMängupaik: Rahvusooper Estonia teatrisaal\nEtendused: 11. ja 12.12 kell 19.00\nEtendus on läti keeles, sünkroontõlkega eesti ja vene keelde.


Igaüks mõtelgu oma peaga - Estonian World Review\nIgaüks mõtelgu oma peaga (2)\nEestlased Eestis 22 Sep 2006 Üllas Linder, ValgaEWR\nSõda oli äsja lõppenud. Väikeses Eesti külakoolis õpetasid lapsi ikka veel eestiaegsed õpetajad. Koolis ei olnud ühtegi pioneeri ega tehtud punast propagandat. Kui seitse klassi läbi sai ja õpilased oma koolist edasi õppima läksid, said nad teada, et olevat kõik pioneerid olnud.\nVõib arvata, et paberite järgi käis selles koolis vägev kommunistlik kasvatustöö. Kui võtaksime täna arhiivist need paberid ja hindaksime nende järgi kooli õpetajate tegevust, peaksime nad purupunastena hukka mõistma.\nTavaline Eesti kool\nSee oli minu vanemate kooliaeg, mida tean ainult nende jutu järgi. Oma kooliaega mäletan hästi. Meie klassijuhataja tahtis teha komsomoliklassi, see tähendab, et kõik õpilased oleksid pidanud kuuluma kommunistlikku noorsooühingusse. Õpetaja ise kommunistlikku parteisse ei kuulunud, aga küllap talle avaldati survet.\nSügisel korraldas kool komsomolilaagri, millest said osa võtta lisaks organisatsiooni liikmetele ka need, kes olid sinna astumiseks avalduse kirjutanud. Kuna laager võimaldas koolist ühe päeva puududa, kirjutasid üsna mitmed poisid avalduse. Olime siis 14-aastased.\nLäks veel mitu aastat. Mõned poisid ei mõtelnudki minna komsomoli rajoonikomiteesse, et organisatsiooni astumine tegelikult ära vormistada. Aga direktor ei jätnud jonni. Need, kes avalduse olid esitanud, pidid enne lõputunnistuse saamist oma paberid korda tegema. Poistest said kommunistlikud noored.\nKomsomoliklassi meist ei saanud. Siiski astusid Eestis peaaegu kõik noored sellesse organisatsiooni. Lõpuni jäid sealt eemale mõned üksikud, peamiselt need, kellel oli perekonnas mingi usuline tagapõhi.\nKeskkooli ajal tegin suviti endale veidi taskuraha. Kord oli töökaaslaste hulgas ka üks vene paarike, kes omavahel rääkis ainult komsomolitööst. Nende arvates oli see üks tõeliselt õige ja hea organisatsioon. Miks mina sinna ei kuulunud, ei mahtunud neile kuidagi pähe.\nTartu Ülikoolis tuli meessoost üliõpilastel läbi teha ka sõjaline õpetus. Üks minust mõni aasta vanem üliõpilane oli sõjaasjanduses osav ja tema nimi pandi autahvlile. Nime taha oli täie iseenesestmõistetavusega lisatud märkus „kommunistliku noorsooühingu liige”.\nSeda rühma kamandav ohvitser tahtis eesrindlase komsomolisekretäriks teha. Kui üliõpilane ütles, et ta ei kuulugi komsomoli, küsis ohvitser hämmastunult: „Kas selliseid veel on?” Mõned üliõpilased tõusid püsti.\nSõjalise väljaõppe viimane etapp oli kahekuine laager Klaipeda lähedal. Noor leitnant pani meie nimesid kirja ja pidas loomulikuks, et kõik on kommunistlikud noored. Kui ta kuulis, et mõned ei ole, oli temagi imestunud: „Kuidas te siis ülikooli sisse saite?” Mis Venemaal võimatu, oli Eestis võimalik.\nKui käisin juba tööl, oli meie asutuses vaja vahetada juhtkonda. Sobiv inimene oli olemas, aga ta ei kuulunud kommunistlikku parteisse. Mehele tehti selgeks, et see formaalsus tuleb ära õiendada. Nii ta tegigi. Ta polnud ainus selline nendel aegadel. Kogu ühiskond silmakirjatses, erandeid oli väga vähe.\nVali ise, keda uskuda\nTeisipäevases Postimehes on avaldatud koopia dokumendist, mille järgi Arnold Rüütel astus kommunistlikuks nooreks 1946. aastal. President ise on rääkinud 1949. aastast ja koolipoolsest survest. Ajakirjanikud lehvitavad arhiividokumente ja otsivad neist vastuolusid presidendi sõnadega.\nLugesin internetist ühte Aleksander Einselni artiklit. Kindral kaitseb tuliselt praegust presidenti ja ütleb, et tema vastased on ju ka kõik endised kommunistid, kes juba üliõpilastena kommunistlikku parteisse astusid. Muuseas, Arnold Rüütel astus parteisse 36-aastaselt, kuigi sinna võeti juba 24-aastaseid. Ilmselt tuli ka tulevasel presidendil „formaalsus” ära täita, et ta Tartu näidissovhoosi direktorina töötada saaks. Kui hoog juba sees, hakkas lumepall ise kasvama.\nEduard Tubina kuju Tartus Vanemuise teatri ees. Kes dirigeerib praegu Eesti elu? Foto: Üllas Linder\nEks igaüks peab ise valima, millist endist komparteilast uskuda ning kui suure tõsidusega lugeda nõukogudeaegseid arhiividokumente. Kuigi see võib tunduda tülikas, on alati kasulik mõtelda oma peaga.


Hiphoperatsioon | Kino Sõprus\nRežissöör Bryn Evans\nKes ütles, et sinu vanaemast ei või saada hiphopistaar?\nPeaaegu sajandivanused pensionärid Kara (94), Maynie (95) ja Terri (93) lähevad Las Vegasesse hiphop-tantsu MM-ile ning sellest saab alguse nende elu suurim seiklus.\nKoos 24 eakaaslasega trotsivad nad vapralt kõiki takistusi ning hiphopivad end kogu maailmast kokku tulnud tuhandete noorte fännide südamesse. Vanurite väsimatu mänedžer Billie Jordan näitab neile, kuidas nad võivad ratastoolid ja jalutuskepid vabalt põõsasse visata ning kõrgele vanusele vaatamata oma keha ja kunstliigesed viimse piirini proovile panna. „Te...Näita rohkem\nKoos 24 eakaaslasega trotsivad nad vapralt kõiki takistusi ning hiphopivad end kogu maailmast kokku tulnud tuhandete noorte fännide südamesse. Vanurite väsimatu mänedžer Billie Jordan näitab neile, kuidas nad võivad ratastoolid ja jalutuskepid vabalt põõsasse visata ning kõrgele vanusele vaatamata oma keha ja kunstliigesed viimse piirini proovile panna. „Te kõik tulete kaasa, kas või urnis,“ ütleb Billie oma hoolealustele.\nEnt kui su „pangaarvel on vaid 60 dollarit“ ja „see muusika ei meeldi eriti“ ja sa muretsed iga päev selle pärast, „kuidas sokid jalga saada“, siis pole see ettevõtmine kergete killast. Ent kõigest hoolimata hakkavad raugad Billie ja Uus-Meremaa noorte hiphop-tantsijate eestvedamisel lõpuks endasse uskuma. Sündmuste arenedes kuuleme sedagi, kuidas need omapärased tegelased Uus-Meremaa tuntusele kaasa on aidanud. Nende lood meenutavad meile kogu selle rahva ajalugu ja õhutavad meidki täiel rinnal elama.\nNagu ütleb Terri: „Elagu hiphop!“\nLinastusaeg: 26.mai 14.00\nSissejuhataja: Treener Birgit Käsper JJ-Street Tantsukoolist


Sergo Vares mängib Londonis teatrilaval surematus "Hamletis" - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n30. juuni 2015, 13:14\nSergo Vares mängib Londonis teatrilaval surematus "Hamletis"\nEestlased teevad aina ilma. Sel korral on au ja kiituse ära teeninud Sergo Vares, kes mängib alates augustist Londonis teatrilaval Shakespeare tragöödias "Hamlet".\n5. augustist 31. oktoobrini etendub Londoni Barbicani keskuses Lyndsey Turneri lavastatud “Hamlet”, milles mängib Fortinbrasi osa varem NO99 teatris töötanud ning 2013. aastal Londonisse kolinud Sergo Vares. Lavastuse nimiosas saab näha Benedict Cumberbatchi, kes on publikule teada telesarjast “Sherlock” ja filmist “Imiteerimismäng”.\nLavastus pole jätnud publikut ükskõikseks, sest piletid on juba välja müüdud. Kes pääsmest etendusele aga ilma jäi, saab jälgida ülekannet, mis toimub nii UK’s, USA’s kui ka Euroopas 15. oktoorbril.\nSergo Vares on lõpetanud Rakvere Gümnaasiumi, õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust ning lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli, mille järel asus tööle teatrisse NO99. Ta on osalenud filmides ja teleseriaalides; laiemale üldsususele on näitleja ehk tuttavam seriaalist "Kodu keset linna", kus ta kehastas Henrit.\nSergo näitlejatee sai Londonis alguse, mil talle pakuti rolli maineka Suurbritannia teatri Lyric Hammersmith lavastusse. Selle teatriga sai ta aga tuttavaks juba siis, kui NO99 ja Münchener Kammerspilega koostöös toodi lavale 2011. aastal rahvusvaheliselt menukas lavastus «Three Kingdoms».


EESTIMAA PÄEVIK - ESTONIAN BLOG: VAIKUSE PARTEI MANIFEST.\nFred Jüssi mõtted, suhtumine ja oskus öelda väheste sõnadega väga palju on minu arvates niivõrd oluline, et panen siia üles kogu intervjuu Maalehest ja väga loodan, et keegi asjaosalistest ei pahanda!? Lihtsalt kõik siit õhkav on minu jaoks kui vaikuse partei manifest! Lugege ja mõtisklege. Nagu Fred mõtiskleb lõkke ääres...\n29. detsember 2011 07:20\nSaada sõbrale | Teade toimetajale | Loe kommentaare (40) | Prindi uudis\nMõne nädala eest on tal ära vahetatud teine puusaliiges, seepärast pole ta välja saanud. “Pean vahel remondis käima,” ütleb ta. Hiljutisest operatsioonist hoolimata teeb Jüssi aga meie koosveedetud paari tunni sisse jäävad kodused käigud ilma kepita.\nMa räägin temaga silmast-silma elus esimest korda. Aga ühepoolselt tunnen teda alates ajast, kui kodust “Rebasetunni” ja “Jäälõhkuja” avastasin.\nRäägime elust, olnud ja olulistest, aga ka kadunud hetkedest.\nMeie vestlus on rohkem sarnane meenutusele ja pildikestele elust kui tavalisele intervjuule. Seepärast otsustan jätta ära küsimused ja teksti vaid märksõnadega raamistada.\nJõuludest ja lapsepõlvest\nMa mäletan meie esimesi jõulusid, kui ma laps olin – jõulud kuuluvadki pigem lapsepõlve.\nMeie jõulukuusk toodi Ameerikast, sest Arubal kuuski ei kasvanud. Ja see oli pritsiga valgeks värvitud. Tol ajal, kolmeaastasena, ma ei teadnud, et see on kuusk. Alles hiljem Eestisse tulles sain aru, et see on seesama liik.\nKui keegi on tulnud usklikust perekonnast, siis on jõulude aeg kindlasti teistsugune kui ilmalikust perekonnast pärit lapsel.\nMina olen tulnud ilmalikust perekonnast, nii palju kui meil seda perekonda oli. Isa suri noorelt ja oli ema oma kahe poisiga, hoolitsedes selle eest, et oleks ikka jõulutoidud ja piparkoogid ja lõhnad. See on lapsele lummav elamus.\nAga ema ei õpetanud mind kunagi jõuluvanale kirjutama.\nOmadest ja võõrastest\nKui ma 1958. aastal pärast ülikooli Hiiumaale tööle läksin, öeldi mulle, et sa oled “põtku”. See tähendas sissetulnut.\nMa küsisin siis, kauaks ma põtkuks jään. Mulle öeldi, et kui kuus aastat oled siin elanud, siis oled sa isehakanud hiidlane. Aga sellest, kuidas hiidlaseks saada, sellest juttu ei olnud.\nSellel on sügavad ajaloolised juured, võõrast ei võetud omaks.\nKunagi jooksis meilgi dokfilm Mykinese saarest. See on Fääride kõige läänepoolsem saar. Olen seal käinud ja näinud seda valgust, mida heitis seesama tuletorn, mille vahist film jutustas.\nTa oli tulnud saarele väljast ja olnud tuletorni valvur 54 aastat. Ta rääkis tormidest ja lindudest ja elust sel saarel. Aga kui temalt küsiti, kas teda on saarel omaks võetud, ütles ta “oh ei”.\nEsimene lugu, mida mulle Hiiumaal jutustati, oli see, kuidas mandrimees üldse sündis. Juhtus see niimoodi, et hiidlane istus oma saarel ja suitsetas piipu.\nPiip on aga niisugune asi, mis ajab kangesti sülitama. Kuna Hiiu saar on nii puhas, siis hiidlane pole tahtnud maha sülitada ja sülitas saapasse. Ja kui saabas täis sai, visanud selle üle väina mandrile. See saabas kukkunud maha ja vajunud küljeli ja päike paistnud peale. Sealt tulnud välja siis mandrimees.\nSee oli esimene lugu, mis mulle räägiti Emmaste rahvamaja ukse vahel.\nNii et ma ei oska öelda, millal saab võõrast oma.\nIdeaalsest Eestist ja õnnelikkusest\nAlles nüüd saan ma tagantjäreletarkusest aru, mida on mulle tähendanud Eesti, see maa ise. Ma ei räägi mitte rahvast, vaid maast, mis on mind kandud nii füüsilises kui vaimses mõttes ja millega koos olen kujunenud.\nMa ei ole sellelt maalt kunagi mõtelnud lahkuda ega loobuda. Ma ei ole kunagi unistanud võimalusest elada kuskil Austraalias, isegi mitte Alaskas ega Kanada ürglooduses.\nKui ma pean kokku võtma pildi ideaalsest Eestist, siis on see seotud esimeste kokkupuudetega Hiiumaa loodusega, sealsete puisniitude ja kultuurmaistutega 50ndate lõpus – 60ndate alguses. Kui peeti veel loomi ja tehti heina, peeti pidusid ja püüti kala.\nMa sattusin niisugusel ajal Hiiumaale elama ja olen väga õnnelik selle üle. Ma olen üleüldse väga õnnelik, et mul on olnud võimalus elada niisugusel ajal, mis on mulle pakkunud palju võrdlusvõimalusi.\nHiljem on minu Pariisiks kujunenud ilmselt Kõrvemaa, see osa, kuhu viis mind mu esimene õpetaja Hillar Pärjasaar. Tema sabas ma käisin ja tema avas mulle selle maa iseseisvateks avastusteks. Ta oli teejuht.\nJa ma ei pääse sellest. Ma jään sinna käima nii kaua, kui mul üldse on võimalik liikuda ükskõik mis moel.\nEi ole minust enam seljakotiga rändajat, aga on jõekaldal istujat ja meenutajat ja mõtlejat küll. Suhtlemise viis on muutunud, aga suhe on sama värske, kui see oli esimestel kokkupuudetel.\nLippudest ja värvidest\nMa olen 76 aastat vana, saan 77. Olen oma eluajal elanud kaheksa lipu all. Iga lipp kannab oma vaimu ja ideoloogiat. Ja ma ei saa öelda, et ennesõjaaegne sinimustvalge ja praegune sinimustvalge kannaksid ühte ja sama ideoloogiat. Need ei ole samad lipud. Värvid on samad, aga toonid mitte.\nVaadake, mida kõike on vahepeal mulda juurde tulnud! See must muld ei ole enam see must muld.\nVaadake, kui palju jookseb valgeid triipe läbi sellest sinisest taevast. See pole enam see sinine taevas. Süsihappegaas, mille lennukid siia triipudena jätavad, pole ainus. Nad toovad siia sisse ka võõrast informatsiooni, meeldib see meile või mitte.\nJa kuidas südametunnistusega on... (Pärast pikka pausi hakkab Jüssi mõtlikult naerma.)\nEi ole mina õige andma hinnanguid südametunnistusele. Eesti rahvas on pidanud üle elama nii palju muutusi. Need muutused, mis on sellest maast üle käinud, need tormid ja rajud ja hoovused, mis seda uhtunud, on kandnud siia igasugu asju ning siit ka head ja paremat kaasa viinud.\nMa arvan, et see valge pole ka enam see valge, mis ta oli omal ajal. Sel ajal, kui Päts kutsus üles kodusid kaunistama ja olid aated ja oli eesti keel ja eesti meel.\nTarbimisest ja inimlikust ahnusest\nSee oli vist Mahatma Gandhi, kes ütles, et maailm on piisavalt suur, et rahuldada meie vajadusi, aga mitte meie ahnust.\nIsegi see, mis toimub praegu Euroopas, selle pinnaseks või lähteallikaks on inimlik ahnus.\nMa mäletan, kuidas 60ndatel oli juhtmõtteks, et me peame vähendama oma vajadusi vähemalt kümme korda, kui tahame oma lastele pärandada elamisväärse maailma.\nSee ei olnud sotsialistlik, vaid teadlaste mõtteviis, kes harisid eestlasi keskkonna mõttes. Endel Varep, Herbert Viiding, Viktor Masing, Eerik Kumari.\nMa ei ole aru saanud, et sellest õppust oleks võetud.\nMa ei ole iseenda elugi elades aru saanud, et oleksin kümme korda vähendanud oma vajadusi. Sest võimalused vajaduste rahuldamiseks on niivõrd kiiresti kasvanud ja maailm meie ümber on niivõrd kiiresti muutunud. Osalt olen ma ahvatlustele järele andnud, aga olen suutnud jääda ka iseendaks.\nMe teame ja näeme, et mitmekesisus ja elurikkus me ümber kaob. Ja selles on suuresti osaline ja süüdlane inimene. Sest inimene on ainus loomaliik, kes on suuteline hävitama teisi loomaliike ja on seda ka tõeliselt teinud.\nKadumisest ja mäletamisest\nMa mäletan Kakerdaja raba helipilti, kui esimest korda sinna läksin. See oli 1951. aasta 29. aprilli hommik. Kilomeetri kauguselt olid kuulda kõik metsa hääled. Ma ei olnud seal kunagi varem käinud, seisin tee peal ja kuulasin. Niisugust pilti võid sa lugeda Tammsaare “Tõest ja õigusest”, kus ta kirjeldab soost tulevaid hääli. See oli midagi erakordset.\nOlen sama pilti hiljem püüdnud kuulata, aga neid hääli ei ole, seal on vaikus. 54. aastal, kui sinna tulid suured metsaraied, kadusid kala- ja konnakotkas.\nMa ei mäleta, mis aastal ma seal viimati üldse konnakotkast nägin. Rääkimata hiireviudest, must-toonekurgedest. Need on omamoodi indikaatorid.\nMa olen näinud, mismoodi kaob jõgi ja mismoodi kaob elustik maastikult. Kuidas vähiurud on jäänud kuivale. Sa ju näed, kuidas on kadunud see rikas elu ja hiljem kaob ka see eluke, mis on järele jäänud.\nNiisugustes kohtades, kus ma omal ajal läbi jõe pidin minema, püksid jalast ära võtma, kus vesi ulatus vööni, võib samal aastaajal minna läbi nii, et tõsta püksisääred üles ja mine.\nAga see kõik ei tee mind nukraks, sest minuga on kaasas ikka see pilt, mida ma tookord, 16aastase poisina, nii imetlesin. Olin sedavõrd jahmunud ja vaimustatud, sellega käis kaasas kirgastumine.\nMa ei osanud arvata, et mind midagi niisugust võib ees oodata ja see paik niisuguseid imesid peidab.\nVaesumisest ja muutumisest\nJah, midagi ei kao, vaid muutub. Aga muutused toovadki endaga kaasa paljude väärtuste kadumise.\nSee võis olla paar-kolm aastat tagasi, kui võtsin kätte ja sõitsin jalgrattaga läbi kõik need rajad, kus ma väga palju olin liikunud neil aegadel, kui seal laiutasid lageraied.\nMa ei tunne neid kohti ära, sest noorendik on peale kasvanud. Aga see pole enam see mets, mis tol ajal oli. Ma ei tea, et vanad asukad oleks tulnud tagasi.\nVõtame ühe loomaliigi, see on rabakonn. Kui ma hääli jahtisin, siis olid mul Kõrvemaal teada konnade koelmud ja ma teadsin, millal ma lähen oma mikrofonidega neid hääli jäädvustama.\nMa mäletan neid öid, kus raiumata metsaalusesse olid jäänud sulavee lombid. Mets hoiab ju vett kinni. Need lombid mürisesid konnade kontserdist.\nJa kui siis tulid raied ja need metsad maha võeti, kulus kaks aastat, et sinna tekiks vaikus. See vaikus on seal tänaseni püsinud. Maastik on täiesti muutunud, sest seda vett enam ei ole seal.\nMäletan Vahtramäe talu perenaist Jänijõe kaldal, kes jäi ilma oma kaevust, sest teispool uhtorgu võeti maha mets. Midagi polnud teha, tuli puurida uus kaev.\nNüüd on seal vesi olemas, aga see ei ole enam see kaev, kust sai ketti kolistades ämbreid üles keerata.\nKõrvemaa loodus on väga palju muutunud, muutunud vaesumise suunas. Aga keegi räägib ka praegu, et meil on palju metsikut loodust ja see on meie tulevik ja turism.\nNeed inimesed, kes niimoodi hindavad, ei ole näinud neid aegu, mida mina olen näinud 60 aasta jooksul, käies ikka neidsamu radu.\nVõi teisipidi, nagu ütles Indrek – paremad ajad Vargamäel on ju möödas.\nKripeldamisest ja uitamisest\nTegin viimati eesmärgipäraselt pilti kaks aastat tagasi. Pildistasin samblikke kividel.\nOlen vaadanud ja mõelnud, et mu pildid paistavad olema nüüd tehtud. Kui näen midagi, mida ma pildistaks, siis tuleb meelde, et see on mul juba olemas. Ei kripelda. Aga natuke kurb on vahel.\nMinult on tihti küsitud, et kas sul kahju ei ole neist aegadest.\nMäletan, kui läksin omal ajal tedremängu vaatama, siis oli niisugune tunne, nagu metsa langetataks. 15 kukke mängisid nii, et kõik mürises.\nMa olen näinud niisuguseid aegu, kus jõed olid paksult vähki täis, kala oli nendes jõgedes, ja üks tavalisemaid liike, keda ma nägin kevaditi liikumas, oli euroopa naarits.\nAga ma ei ole masendunud, et seda enam ei ole. See masendus ei too midagi tagasi. Ma olen pigem õnnelik, et niisuguseid aegu olen näinud ja seda kõike olen kogenud.\nKui ma nüüd varsti võin oma füüsist jälle usaldada, saan ma taas minna uitama. Mitte kotiga matkama, aga uitama mööda käidud radu. See on jalutustöö. Ma saan teha lõket jälle.\nMulle meeldib uidata ringi ja istuda palgiotsa või kännu peal. Ja kui sa oled nuusutanud seda mõnda aega, saad sa oma elamuse. See on suur asi.\nJalgratastest ja importpoisist\nMul on elus olnud viis jalgratast. Esimese otsin Hiiumaal, see oli väga hea ratas.\nTeise ostsin Tallinnast Vene ajal.\nKolmas ... kolmas varastati ära.\nNeljas varastati ära.\nÜhel lõigati tross läbi, üks viidi Selveri hoidlast minema.\nViidi siis viidi, mis seal ikka. Keegi sai õnnelikuks, olgu\nAga praegune valge mära, vist siis viies, on mul vastu pidanud.\nSee oli nii lõbus, kui ma tahtsin jalgratta jaoks raha saada. Ministeeriumis oli arutatud, kas anda mulle see raha või mitte. Pearaamatupidaja oli öelnud lõpus, et “ah, anname, ta on importpoiss”. Ma olin ju välismaal sündinud.\nPärast sai sellega veel nalja, sest ma olevat terve ministeeriumi ajaloos ainus, kes jalgrattaga komandeeringus käis.\nKevadest ja hardushetkedest\nKõige pühalikum ja pidulikum aeg on minu jaoks olnud kevadine suurvesi.\nSa ei pruugi teda isegi näha, aga sel ajal, kui suurvesi on õigel kalendrilehel ja sellega kaasneb laulurästa ja punarinna ja käbliku laul, kui sellega kaasneb mõni kärnkonna käuksatus, siis on see minu hardushetk.\nSelles on värskust ja see kannab endas nii suuri muutusi.\nIga looduselembene inimene ootab kevadet. Eriti kui tal on mingi huvi kas lindude saabumise või taimede õitsemise või esimeste liblikate lennu vastu.\nIkka tahad midagi uut kuulda ja näha, et kuidas tänavu on. Siis on see õige aeg. Sõber Tiit Randla nimetab seda vete kevadeks ja see on tabav nimi.\nAprill on selles mõttes kõige ilusam aeg, et ta algab põlvini lumega ja lõpeb õitega. See on kõige võluvam kuu.\nVaikusest ja patriotismist\nMulle meeldib kuulata vaikust ja vee hääli. Ma olen vaikuse partei liige.\nKui ennevanasti käisin kevadel ikka linde kuulamas, siis mingil hetkel hakkasin nautima vaikust. Panin telgi üles ja sättisin end kuskile jõekaldale laagrisse, tegin lõkkekese ja ronisin telki.\nAga ega ma hommikul sealt kohe välja ei raatsinud tulla. Kõigepealt ma lesisin magamiskotis ja kuulasin vaikust. See on niisugune väärtus!\nMa ei tea, palju inimesed on sellele mõelnud, et vaikusest saab teha igasugu asju. Seda saab elustada igasugu helidega ja see annab palju võimalusi.\nAga kui sul ei ole seda vaikust, siis sa ei saa helidega mängida.\nJa ma olen ka mitte õhkav, vaid vaikiv patrioot.\nAastavahetusest ja suurtest asjadest\nKui ma hakkan mõistusega analüüsima ja võrdlema, saan ju aru, et mingeid muutusi aastanumbri vahetumine ei too. Ma ei hakka järgmisel aastal tööle ja ei muutu paremaks poisiks.\nAga teisest küljest on see siiski mingi punkt, kus sa pöörad uue lehe ja seal on uus tekst. Loed seda ja uurid, mis tal sulle ütelda on.\nNüüd, minu eas, olen ma ikka öelnud oma arstidele, kellele ma võlgnen oma tervise, et nii suur asi on üks kevad jälle ära näha.\nJa kui tuleb suvi, siis ma ütlen jälle: “Herr doktor, nii suur asi on jälle üks suvi ära näha!”\nJa kui tähtsusest rääkida, siis on ikkagi nii suur asi jälle üks aastavahetus üle elada.


VSport | 2011 mai 14\nPosts made in mai 14th, 2011\nTimo Sild krooniti lühirajal Eesti meistriks\nOK Võru orienteeruja Timo Sild (pildil) võitis täna Põlvamaal Kanepi vallas toimunud võistlusel oma esimese Eesti täiskasvanute meistritiitli lühirajal. Aasta tagasi Eesti meistrivõistlustel lühirajal esimesena medalita jäänud 23aastase võrulase võiduaeg oli kevadvihmas toimunud ning 5,64 km pikkusel ja 17 kontrollpunktiga rajal peetud võistlusel 32.42. Võit oli kindel, teiseks tulnud Peeter Pihl (Saue Tammed) kaotas talle\nJanno Schmidtile Saku krossil neljas koht\nTänasel Saku motokrossil jagati Eesti meistrivõistluste punkte MX2 juunior klassis ning Janno Schmidt lõpetas võistluse kahe sõidu kokkuvõtes lätlase Karlis Sabulise ning Henri Roosioru ja Rain Kochi järel neljanda kohaga. Teistes võistlusklassides võisteldi Eesti karikavõistluste arvestuses. 85cm3/65cm3 klassis tuli Karel Kutsar teiseks, mõlemad sõidud võitis tema ees Ivan Branov (Venemaa). MX1-klassis, kus võidutses Lauri Lehtla,\nVõru JK võitis koduplatsil FC Otepää 2:1\nVõru JK sai täna Eesti jalgpallimeistrivõistluste III liiga lõunatsooni turniiril kirja järjekordsed kolm võidupunkti, kui alistas Võru spordikeskuse staadionil peetud mängus FC Otepää 2:1. Väravateta lõppenud esimesel poolajal oli väljakuperemeeste parim võimalus kümmekond minutit enne vaheajale minekut, kuid FC Otepää väravavahiga silmitsi pääsenud Jüri Artemkin lõi palli otse vastaste puurilukule sülle. Mõni hetk enne poolajavilet\nKümnekesi mänginud Aspen kaotas liidrile 0:2\nFC Aspen kaotas täna Väimela staadionil peetud Eesti jalgpallimeistrivõistluste IV liiga lõunatsooni mängus Tartu Quattromedile 0:2. FC Aspeni mängija Jürgen Kuljuse sõnul selgus täna hommikul, et osa mehi ei saa mängule tulla ja nii jooksis Võrumaa meeskonna eest platsile vaid kümme meest. IV Liiga lõunatsoonis liidrikohal olev Quattromed surus kohtumise algusest peale. Poolaja keskel lõid


Valge saali foorumil taas kõne all kõrgharidus - Riigikogu\nValge saali foorumil taas kõne all kõrgharidus\n02.10.2006 / Pressiteated\nEuroopa Liidu asjade komisjon avas täna kõrgharidusstrateegia teemalise Valge saali veebifoorumi, mille lähtepunktiks on Riigikogus heakskiitu ootav Eesti kõrgharidusstrateegia aastateks 2006-2015 (958 OE). 13. oktoobril järgneb veebifoorumile avalik istung Valges saalis.\nTänaseks on oma arvamuse foorumile edastanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektor Peep Lassmann, International University Audentes teadus- ja arendusprorektor Akadeemia Ivar Raig, Akadeemia Nord rektor Ene Grauberg ja Tallinna Tehnikaülikooli õpperektor Jakob Kübarsepp.\nHariduse rahastamisest kõneldes tõdeb Peep Lasmmann, et kuigi praegune rahastamissüsteem on ajale jalgu jäänud, on ka uue haridusstrateegia ideed oma praegusel kujul veel üldsõnalised ja ebakonkreetsed. Lassmann leiab samuti, et valitsus ei täida olemasolevatki haridusstrateegiat ja on jätnud kõrgkoolid ilma planeeritud investeeringutest.\n„Veelgi murelikumaks teevad märgid sellest, et juba praegu ei taheta Vabariigi Valitsuses heakskiidetud strateegia tegevuskava täita. Peame silmas neljanda tegevussuuna punkti 5, mille kohaselt peaks alates 2007. aastast planeeritama kõrgkoolide jooksvateks investeeringuteks vajalikud vahendid protsendina riiklikust koolitustellimusest ning lülitatama õppeasutuste tegevustoetuste hulka. Praeguses 2007. aasta eelarvekavas pole seda kahjuks tehtud,” kirjutab Lassmann.\nValge saali foorumil kõne all olev strateegia määratleb Eesti kõrghariduse arengusuunad järgmiseks kümneks aastaks, seades oma eesmärgiks tagada Eesti kõrghariduse konkurentsivõime Euroopas. Strateegia kohaselt eeldab see innovaatilist lähenemist nii õppe- kui ka teadustööle.\nKas kõrgharidusstrateegias kajastatud tegevussuunad viivad eesmärgini? Kas strateegia elluviimine suudab tagada Eesti kõrgharidussektori konkurentsivõimelisuse avatud Euroopas? Nendele küsimustele keskendub seekordne Valge saali foorum, mis ühtlasi on jätkuks Euroopa Liidu asjade komisjoni poolt 2005. aasta kevadel korraldatud foorumile „Eesti ülikool avatud Euroopas”.\nValge saali foorumi materjalid on kättesaadavad aadressil https://www.riigikogu.ee/index.php?c_tpl=1037&id=40991. Kõik arvamusavaldused on teretulnud!\nKõnealust strateegiat heakskiitvat eelnõu (948 OE) menetleb Riigikogu kultuurikomisjon, mis on arutanud seda kahel istungil septembris ja jätkab arutelu komisjonis 9. ja 16. oktoobril. Seejärel jõuab eelnõu ka Riigikogu täiskogusse.


Kuukirjutaja: oktoober 2011\nKui pühapäev algas, ei olnud udu kusagil. Läksin korterisse, pesin mõned tassid ja valmistusin kohvi jooma. Koristasin tube, tõstsin ehituskraami ühe seina äärde ning tõmbasin masinaga ruumide põrandatelt tolmu. Oli ilus selge pühapäevahommik, toad said koristatud ja oi kui mõnus oli kohvitassi kõrval järgmiste tegemiste nimekirja koostada ja end vajalikule toimetamisele häälestada.\nJärgmiseks tööks sai sein. Seesama lastetoa sein, mida mitmel korral nii- ja naapidi pintsliga pahteldatud, üksi ja üheskoos abimeestega lihvitud oli. Sulgesin kõikide tubade vaheuksed ja sukeldusin lihvimismaailma. Koos aparaadiga. Küll ma olen ikka tühja tööd teinud! Kõik see, mida käsi jõuab tunniga, on masinale minutite küsimus! Ma ei jõudnuki väga palju nühkida, kui udu oligi kohal.\nKüll mul ON hea meel, et remondi ajal samas korteris elama ei pea! Ja küll ma olen õnnelik, et õues on endiselt plusskraadid, mis lubavad aknaid avada ja sellistel ududel end aknast õue hingata.\nKui külla tuled, siis niipea jalast ära võtma ei pea :)\nJa meil saab tolmuimejaga vaibale joonistada! :)\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 21:33 2 kommentaari:\nSee, et ma vabal ajal vanadest kaltsudest uusi teen ja need siis ka suurima heameelega selga panen, ei ole mitmetele mu sõpradele mingi uudis. Nüüd on taaskasutus kolinud ka minu remonditavasse koju.\nMul oli nimelt tarvis MuRuumi lakke talasid. Küsisin paarist puiduga tegelevast ettevõttest hinnapakkumisi ja panin idee ootele. Aeg-ajalt ikka mõtlesin, et ehk leidub maailmas mu jaoks paar palki niisamuti kah - ilma nendele raha kulutamata.\nJuhtuski nii, et siinkandis said ühe kaupluse elupäevad loetud ning selle lammutamist mitu päeva pealt vaadetes tekkis mõte endale paar palki koju tassida. Mälestuseks, või nii :D\nPS: Talad on MuRuumi liiga lühikesed ja koledamal kombel naelu täis toksitud. Leian neile koha kusagil mujal, kindlasti leian!\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 20:54 Kommentaare ei ole:\nLaupäev oli minul üle pika aja tööpäev. Üheksast viieni. Oi, kuidas ma igatsesin samal ajal lihvida! Lõunapausi ajal sain mahti korterist läbi astuda. Seal oli ametis minu ema, keda nõustas/jõustas Härra R. Need kaks on imetoredad - mida kõike nad minu pooliku tööpäeva jooksul teha olid jõudnud! MuRuumi olid siginenud mõned vajalikud kipsplaadid, mõned päris uhiuued tööriistad (minu laenatud vahenditest esimesed, mis spetsiaalselt mulle mõeldud olidki) ja töö käis mitmes ruumis. MuRuumi tagumise seina tapeet oli ennast minekule asutanud.\nPeale tööd läksin otsemaid korterisse. Mind ootas terve sein! Milline rõõm :)\nEi tea, millal nende seintega ühele poole hakkab saama?\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 20:49 Kommentaare ei ole:\nSildid: LASTETUBA, MuRuum\nMul on kaks toredat abilist, kes aeg-ajalt endale Suures Remontitöös rolli küsivad. Andsin abilistele pähe remondimütsid, kätte lihvimisklotsid ning töö algas.\nLastetoa seina sai pisut silutud.\nEga nende abimeestega pikalt arvestada saa.\nMuRuumi paks vana põrandavärv teeb kähku minekut! Aitäh, kallid abimehed!\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 20:17 1 kommentaar:\nMuRuumi sein oli kole. Kui korteri sain, oli sellel hele tumedate lilledega tapeet, mis lokkis ja lainetas. Sellele uue tapeedi kleepimine ei oleks kõne alla tulnud. Tapeedi all oli veel üks tapeet, siis veel üks ja veel üks, pisut ajalehe-makulatuuri ning papp. Ning siis kipsplaat aastast ???\nAlgul mõtlesin, et kraabin kõik maha kuni sellesamuse kipsplaadini. Töö ei edenenud sugugi - mõned kihid olid omavahel lahti, mõned jälle päris kinni. Kipsplaatide vahed olid krohvitud, töö oli olnud lohakas. Pealegi ei püsinud see vana kipsplaat seinas sugugi kindlalt - koputades oli tunda, kui palju oli selle taga vaba ruumi ning osa plaadist tundus suisa õhus olema.\n23.oktoobril käis Mu-Ruumis üks sõber, kes on varem kipsplaadindusega kokku puutunud. Vangutas pead. Ütles, et uut plaati vanale peale panna ei saagi - liialt palju on viimase taga õhku. Ja uue plaadi sõrestikku ei olevat kuskile toetada. Paar pauku vastu seina ja:\nKui juba lammutatakse, on sõber J. kohal - talle kohe meeldib lammutada.\nKui sein sai lahti toksitud ja see kenasti põrandalt kokku kraabitud, nägi Mu-Ruum välja hoooooopis teistsugune kui alguses.\nSellisest sai selline:\nAppi! Asi kisub ägedaks! Ja päris hulluks. Plaanisin jõuluks koju saada...\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 09:38 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 21:40 Kommentaare ei ole:\nLihvimine on lahe, onju. Mõned nädalad sain käsi ja elamist vaevata peamiselt piitade lihvimisega. Ja küll sai. Lihtsalt ei jaksanud enam. No ja siis tuli see plaatide panemise paus ja lastetoa seina lammutamise paus ja... lootusetuse-paus Mu-Ruumis.\nIgatahes oli selge, et köögi lagi ning imepisike kahe aknaga tualettruum peavad saama selga pisut pahtlit ja lihvi, et elu nendes edasi areneks. Sõber J. aitas mind kõvasti. Peab ütlema, et pahteldamine on tal vist veres. Nagu paljud muud asjad.\nWC seinad said ka pisut pahtlit. Ise panin. Kipspahtli segamine ja selle kibekärme seina mötsimine on nüüd minu uued oskused.\nJärgmisel päeval olid pahteldatud pinnad sedavõrd tahenenud, et neid võis asuda lihvima. Mina tegin seda vähe - tekkis põnevaid mõtteid seoses lastetoa seinaga. Sõber J. aitas mind aga seegi kord. Ronis, kuhu vaja ja tegi mida vaja. Universaalne, armas ja hästi painduv sõber.\nSamal ajal liikus minu superema kuumapuhuriga esikus mööda uksepiitasid. Plaan sellest, et jätan ülejäänud piidad puutumata, oli läbi kukkunud! Kui juba, siis juba! Igatahes ka esikus oleva kapi liistud (mis sõna see oligi, ei tule meelde!) said kuuma ning vana ja koltunud värv nendelt mullus maha.\nKohutav tolmupilv heljus toas! Pahtlitolm köögist ja wc-st segunes esikus piitade lihvimisest tekkinud värvi- ja puidutolmuga.\nÕhtul nuuskasime kõik kas puidu- või pahtlitüübleid. Või mõlemit. Igatahes said meie kõigi ninad korralikult pahteldatud.\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 21:12 Kommentaare ei ole:\nSildid: KÖÖK, WC\nJuba 06. septembril (3 päeva peale võtmete kätte saamist!) ajasin küüned taha oma magamistoa tapeedile. Mõtlesin, et teen remondiga algust. Mäletate ju - lagi, seinad ja põrand.\nEsimesed ribad tapeeti õnnestus seina küljest ka niisutamata maha saada, selles ei tundunud mitte midagi keerulist olevat.\nTol päeval kandsin täiesti puhtaid remondiriideid - valgeid tuhvleid ja villast kampsunit. Seni, kuni ühe kihi järel eemaldus teine, siis kolmas ja neljas ning siis jäi kõik kinni. Mingid kihid lihtsalt keeldusid seina küljest lahti tulemast. Või kui tulid, siis koos papiga. Või suisa koos nõuka-aegse kipsplaadiga!\nTapeeti sai mitmel õhtul nokitud ning rõivad läksid aina tolmusemaks.\nAlles hiljem selgus, et kogu see tapeedi nokkimine oli asjata. Alustasin täiesti valest otsast. Samas - kuidas ma muidu oleksin teada saanud, millises seisukorras sein on vana tapeedi all ja millise lahendusega võiks edasi minna. Pealegi - nüüd ei saa keegi ütelda, et ma ei ole oma toas tapeeti nokkinud. Või minu ema ning sõber J. :)\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 20:48 Kommentaare ei ole:\nSeda, et lastetoa seintele on mingil arusaamatul põhjusel vildist kate kleebitud, mainisin juba alguses. Nüüd oli tarvis see eemaldada. Kangesti põnev oli teada saada, mis selle taga peitub ning järele uurida, mis põhjusel see kangas siis ikkagi sinna seina ülepea kleebitud oligi.\nEma oli vildi eemaldamisel abiks. Või siis - ta eemaldaski selle peaaegu et üksinda. See, mis seina alt välja tuli, oli päris... ütleme nii et üllatav. Seinas oli vana krohv, mis millegipärast oli sealt eemalduma asunud. Seina paremas ülemises nurgas oli kohutavalt suur õhumull. Toksisin krohvipinna sisse augukese ja piilusin - seina all paistis kõik sirge ja valge olema. Tegin teisegi augu - ikka sirge ja valge. Kolmas andis samuti sama tulemuse. Tekkis mitu põnevat ideed, kuidas mullist lahti saada või sein oma endisele asukohale tagasi lükata. Lõpuks otsustas seina saatuse sõber J, kes pistis sõrmeotsa ühesse auku ja tõmbas. Pool seina sadas korraga alla. Hää oligi. Sest et vaevalt oleks nii suur krohvipind oma endised mõõdud tagasi saanud, kui ta kord juba nõnda laiaks paisunud oli.\nÜlejäänud poole aitas ema paar päeva hiljem alla.\nJa mis edasi???\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 20:29 Kommentaare ei ole:\nOlin oma arvutisse salvestanud mitmeid pilte köökidest, mis mulle meeldisid. Paljudes neist oli seintel keraamiline plaat. Minu köögis oli see ju alguses ka nii.\nKäisin kahel korral plaadipoodides tuulamas ja mõtteid kogumas. Lõppeks leidsin ühe soodsa hinnaga Itaalia keraamilise plaadi, mis tundus mulle oma tooni tõttu sobivat.\nOtsisin infot plaatide paigaldamise kohta, hankisin ristikesed ja segu ning valmistusin proovima midagi, millega varem kokku puutunud ei olnud.\nÕnneks leidsin kellegi, kes varem plaatinud oli - oma isa. Jah, enne oleksin pidanud piitadega päris ühele poole saama ja lae ning seinad korda tegema, aga kui asi puudutab minu isa, tuleb esimesest võimalusest kinni haarata. Järgmine ei pruugi lihtsalt väääga pikka aega tulla.\nEsmalt tuli välja visata kraanikauss, viimane kapp ja seinalt maha toksida roheline plastmassplaat. Ning augud ära krohvida:\nSeejärel sai mõõta plaaditava osa tõenäoline kõrgus, taguda "sidumiseks" seina vajalikke auke ning loodida esimene plaadirida.\nPlaatimine läks kiirelt. Vuukide täitmine mitte nii väga. Need on vuukimata. Aga ei ole hullu, kuna piitade lihvimisega ei ole ma veel ka lõpule jõudnud. Nüüd on korraga tegemistega mitmes sektoris algust tehtud. Ja mida päev edasi, seda nõutumalt ma oma remonditavas paradiisis seisan. Lihtsalt ei oska enam näha nurka, kuhu järmisena tormata - igaüks neis karjub tähelepanu järele. Lihvimises tahaks kangesti pausi pidada. Esialgne plaan kogu korteri vanad piidad paljaks kraapida on asendunud veendumusega, et teen lõpuni vaid need, millelt värv maas on. Teistega vaatab kunagi hiljem, mis saab...\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 20:26 Kommentaare ei ole:\nVanade uksepiitade järjekordne katmine värviga ei sobinud minu plaanidesse. Otsustasin, et kraabin või kuumutan vana värvi maha, lihvin piidad üle ning ongi. Alustasin vana värvi eemaldamisega.\nVärvi eemaldamisega läksin sedavõrd hoogu, et kuumutasin seda ka põrandalt:\nEsiti arvasin, et suudan põrandavärvi kokku korjata ja ära kaaluda. Seda oli PALJU! Aga prügikotti sattus muudki ja leppisin teadmisega, et seda sai palju. Kooritud värvi alt paistis täitsa vahva laud:\nMis puutub aga piitadesse, siis nendelt ei tahtnud värv sugugi kerge vaevaga eemalduda. Ja lihvida ei olnud neid samuti kerge.\nMinu lemmikkaupluseks sai EFE, kust hankisin kõikvõimalikke lihvnuustikuid ja pabereid, hää sõbranna tõi mulle lõppeks lihvmasina ja katsetasin sellega. No kerge ei olnud! Siis avastasin ketta, mille pind oli kaetud takjamaterjaliga ning mida sai relaka külge keerata. Sellega oli töö lust! Koguni nii lust, et väsinud kätega töötades võis end ära unustada ja mõne olulise nurga sirgeks lihvida. Paraku ei pidanud ka ketas väga kaua vastu - õige pea sai selgeks, et selle diameeter on ohtlikult vähenenud ning paberit ei hoiagi enam eriti miski kinni. Olin kitsaste servade lihvimiseks kasutanud lihvtalda ennast. Kogemata, muidugi.\nSoovisin saada uut talda, aga seda EFE´s ei olnud. Sain selle, mis käis trelli otsa. See aga oli päris kohutav relv - trell mässas mu käes ja lihvimisest head nahka ei tulnud.\nHakkasin just meelt heitma kui vend teatas, et tal on täiesti toimiv lihvmasin. Vinge! Nüüd saan edasi lihvida!\nIgal õhtul kui leidsin mõne tunni lihvimiseks, nuuskasin hiljem puidutüübleid. Või nii mulle tundus. Aga elu on lill! Lihvimisele vaatamata!\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 19:41 Kommentaare ei ole:\nLäikivad kapid pidavat moes olema. Aga mina nende jäämist kööki isegi ei kaalunud. Ruumi ei ole selles olulises ruumis palju ning kahe rea pleekinud valgete kapiuste jäämise mõte ei tundunud hea. Seda enam, et mul on vaid mõned taldrikud, supikausid, kingituseks saadud imearmas purgike ja mõned kahvlid-noad-lusikad. Küllap oma kraami muul moel mahutan.\n19.septembril käisid mul külalis armsad tädi ja onu ning abistajate toel kolisidki kapid köögist välja.\nNüüd said vaba voli lahkumiseks ka plastmassist tumerohelised plaadid seinas. Sai hakata lagesid küürima ja kooruvat värvi eemaldama.\nKarm töö! Kui ühest august nokkida, tundub, et tahaks aina jätkata ja jätkata ja jätkata... Pean end pidurdama, et mitte kogu lage alla kiskuda. Kumerad nurgad lagede ääres on lahedad!\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 13:19 Kommentaare ei ole:\nOli selge, et kui vana pliit oma kohalt kadus, tuli selle asemele uus organiseerida. Meie piirkonnas tegutsev vana pottsepp Alvi oli nõus mulle uue pliidi tegema. Alvi on mees, kelle arvates vanadest kividest pliit kohe kindlasti ilus ei jää. Nii püüdis ta mind mitmel korral veenda, et kui pliit üles ehitatud saab, tuleb sellele ikka ilus plaat peale panna. Minul jätkus jonni talle vastu hakata.\nEsiteks tuli välja mõelda, kust saada vanu telliseid. Välja mõtlesin. Paari nädala jooksul riietasin end tööpäeva lõpus ümber ning tegelesin veel ühe vana pliidi lammutamisega. Minu teadmised pliidi hingeelust täiustusid iga kivi eemaldamisega. Naljakas, kui lihtne on vanu pliite lammutada - kivid oleksid justkui liivaga üksteise otsa mörditud. Aina võta ja imesta.\nPottsepp Alvi arvas, et soemüür tuleks ikka ka ära lammutada. Vähemasti köögi poolt. Ta võttis selle töö ise ette ja 16.septembri õhtul nägi minu pliit välja säärane:\nEdaspidist protsessi oli juba raske jälgida. Alvi käis igal võimalusel tolmutamas. Mina pidin mitmel korral ahjusegu juurde ostmas käima. Kokku kulus pliidi ehitamisele 8 kotti (!) ahjusegu, mida on minu meelest palju. Ei tea, kuhu see kõik kadus :)\n21. septembril tuppa astudes tervitas mind paks tolm ning minu tuttuus vana pliit!\nOlen rahul. Tõenäoliselt kõige mustem töö on tehtud.\nPS: Pliit ei tõmba - leidsin esikust korstnalõõrist haki pesa, mis on mulle peaaegu et tuppa kukkunud! Otsin korstnapühkija ning võibolla tuleb pliidist korstnani viiv lõõr ka uuesti teha. Kangesti nõgine on see.\nOlen oma püstakus ainus, kel pliit alles. Võimalik, et terves majas. Kõikjalt mujalt on see välja lammutatud. Loodan, et saan sellele elu sisse ja jõuluks puupliidi all küpsenud liha pakkuda.\nPS: Isa vaatas 25.oktoobril korstnasse - see tõmbavat kui mühin! A kus siis viga on???\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 12:43 Kommentaare ei ole:\nEsimesena pidi minu kodust lahkuma pliit. Võimalik, et ta oleks sellisena ka kõlvanud, aga ma tahtsin vinget vanadest punasest tellistest pliiti.\nSurfasin ehitusfoorumites, uurisin internetist kõikvõimalikke materjale pliidi lammutamise kohta.\nEsimeseks eemaldasin pliidilt ja selle ümbrusest valged kahhelplaadid. Paremast seinast tuli koos kahhelplaatidega maha ka suur osa krohvi. Selle, mis jäi, aitasin haamriga maha.\nEt pliidi sisse pugeda, tuli eemaldada pliidiraud. Pliidi sisemaailm tundus väga põnev. Ja väga tahmane.\nEdasi käis lammutamine kivi kivi haaval. Oli lihtsam, kui ma arvasin. Ahjukasti väljatõmbamine ei olnud samuti midagi keerulist. Sain aimu, kuidas pliit töötab ja hakkasin tasapisi uskuma, et saaksin ka uue pliidi ladumisega iseseisvalt hakkama.\nRiskisin lammutada nõnda palju, kui palju lahtiseid kive kätte sain. Soemüüri alumisi kive igaks juhuks ei puutunud. Ei teadnud ju, kas nende liigutamisel müür õige korraga kaela ei saja. Oi, kui palju oli tahma ja segu! Algul üritasin kokku lugeda prügikotte, mis kulusid pliidimaterjali mahutamiseks, mingil hetkel kadus aga järg käest ära - nii palju oli seda.\nPottsepale avanes kööki astudes säärane vaatepilt:\n"Proffessionaalne töö!" ütles ta ja minu kõrvad liikusid.\nMinu tegemisi köögis sai läbi luugikese jälgida ka teisest toast. See oli enne, kui uus pliit vana kohale kerkis.\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 19:54 Kommentaare ei ole:


Anita Hohlov: Day off!\nNädal on jällegi märkamatult mööda läinud ning ma ei teagi kust alustada või millega lõpetada. Minusse kuhjub vahel liiga palju erinevaid emotsioone ja neil hetkedel tahan olla lihtsalt oma perega ja teha asju, mida ma ise tahan. Ja lõppev nädal just selline oligi, püüdsin vältida tööd ja tööga seonduvaid mõtteid nii palju kui võimalik ja käisin trennis ning olin inimestega, kellega ma tunnen, et nad ei ole minuga selleks, et midagi minult saada. Ilmade tõttu tunnen end ka pisut emotsionaalselt väsinuna, keha jaksab ja suudab palju teha, kuid vaim tõmbab mind alla. Aga, hoian ikka näo naerul ja katsun mõelda vaid positiivselt :)\nLõpetuseks siis mõned pildid, mille avaldamisega olen pisut viivitanud, aga siin nad siis on. Olge terved ja tublid!\nPosted by Anita Hohlov at 22:18\nLabels: chit-chat, elustiil, friends, lifestyle, Outfit\nMerlin K 1 February 2016 at 23:22\niiiisssand see viimane pilt on lihtsalt maailma armas! (:\nAnita Hohlov 2 February 2016 at 13:15\nihihiii :)) Aitäh Mellu :*\nAnonymous 4 February 2016 at 19:55\nKus kohas sa trennis käid või teed sa ise? Oleks soovitusi kus näiteks Pärnus trenni minna? :)\nAnita Hohlov 4 February 2016 at 21:16\nHetkel käin Tervise Paradiisis rühmatreeningutes ja jõusaalis, mulle tohutult meeldib seal. Käisin seal ka eelmisel aastal talve perioodil ja on kujunenud juba välja oma lemmik treenerid. Kevad-sügis püüan iseseisvalt (ja koos sõbrannaga) trenni teha, näiteks eelmisel aastal käisime palju jooksmas koos ning tegime välijõusaalides koos erinevaid kavasid, mis tegi treenimise lõbusaks.\nSoovitan minna kas Tervisesse või MyFitnessisse, hinna poolest on rahakotile sõbralikum Tervise Paradiis ning seal on üli head tingimused treenimiseks, kuid ka rahvast suhteliselt palju :)


Suurenev loquat - kuidas marjadest uusi taimi ammutada - Pakkumised - 2021\nSuurenev loquat - kuidas marjadest uusi taimi ammutada\nLäikiv loquat on ilus ja tugev taim, mida saab hõlpsalt paljundada. Kõik, mida selleks vaja on, annab taim ise, nimelt seda, et see korrutatakse marjadega.\nLäikivad keskkarjad levivad läbi marjade\nIgal kevadel moodustab läikiv kookospähkel õisikud, millest siis viljad moodustuvad - marjad. Need puuviljad jäävad puule kuni täieliku valmimiseni. Sellest hetkest alates võite hakata paljunema.\nSiit saate teada:\n❶ Koguge kükist mõned küpsed marjad ja kasutage vilju otse külvamiseks. Selleks täitke muld lillekasti ja pange marjad mulda umbes kaheksa sentimeetri kaugusele. Seejärel katke seemned mõne mullaga ja kastke neid.\n❷ Erinevalt paljudest taimedest mõjub loquati kasv kõige paremini, kui valite jaheda koha. Nii et asetage kast vaikselt osaliselt varjutatud keldrisse ja hoidke pinnas niiske. Mõne nädala pärast moodustuvad esimesed seemikud, mille jätate lihtsalt kasti.\n❸ Esimesel talvel pärast külvamist peaksite noored taimed siseruumides üle talvitama. Kui paljud marjad on tärganud, on soovitatav noored taimed eraldada ja anda neile rohkem ruumi.\nMay Alates mai keskpaigast / lõpust, s.o pärast jääpühakuid võite noori taimi istutada aias nende lõplikku asukohta. Lugemisnõuanne: künnapuude istutamine - seda tuleb asukoha valimisel ja hooldamisel arvestada.\nCopyright 2021 \_ Suurenev loquat - kuidas marjadest uusi taimi ammutada...


Soojad martsipanitäidisega kuklid | laualamp\nSoojad martsipanitäidisega kuklid\nVastel on möödas. Ja ega need polegi vastlakuklid aga mulle tundus, et võiks ju kuklisse täidise sisse küpsetada. Selle asemel, et saiasisu välja koukida ja siis nädalaega seda süüa.\nOriginaalretsept – A year of good eating: the kitchen diaries III, Nigel Slater ja see jõudis minuni ajakirja delicious. 2015. aasta detsembrinumbri kaudu.\nu 350 ml sooja vett\n1 keskmise suurusega muna, lahti klopitud, määrimiseks\nPane jahu suurde kaussi, lisa kuivpärm, suhkur ja soe vesi ning sõrku. Tulemuseks peaks olema natuke kleepuv, pehme aga rullitav tainas (tuli vähese vaegaga täitsa ilus sile tõesti).\nJäta taigen kaussi, kata see klega ning lase soojas kohas tunnike kerkida.\nNatuke nagu lihapirukas näeb välja\n2 klementiini riivitud koor\n175 g erinevate pähklite segu, hakitud (või nt 100 g hakitud pistaatsiaid ja 75 g mandlilaaste)\n50 g tumedat šokolaadi, hakitud\nHaki martsipan tükkideks, lisa riivitud koor ja pähklid. Nüüd soovitatakse sed segu mikserdada, tuleb tunnistada, et käsimikseriga see metoodika suurem asi ei olnud. Viimasena lisa hakitud šokolaad ja sega ühtlaseks. Aga tulemus peaks olema selline peenema kruusa/jämedama liiva sarnane. Ja veidike kokku hakkima. Või nagu Pärnumaal öeldakse – pakkima.\nSry mutid, pimedaks läks ja vahukoorega oli veits kehvasti.\nEelkuumuta ahi 200°C ja määri muffinipann kergelt õliga.\nJaga taigen 15 võrdseks tükiks (u 50 g/tk), rulli 8 cm läbimõõduga kettaks, määri ketta servad munaga, pane ringi keskele martsipanisegu (u 40 g) ning siis näpi servad kokku, et moodustuks pall. Pane pallike, õmblus all pool, muffinipanni. Korda tegevust ülejäänud taigna tükkidega.\nPintselda kuklid pealt munaga. Tee iga kukli peale pisike auk ja küpseta u 10 minutit kuni kuklid on kuldpruunid.\nSöö soojalt! (Kui jahtuvad siis muutuvad kivikõvaks. Aga soojendades jälle pehmeks)\nÜks kukkel on väidetavalt 331 kcal\nPosted in Mis süüa on? and tagged muffinid, saialine on 11/02/2016 by laualamp. Lisa kommentaar\n← Makaronide torusarnane ehitus…\nKuidas olla kodundusjumalanna →