Mida teha, kui papilloom on kadunud? - Tüükad - 2018\nPapilloomid on naha healoomulised kasvajad, mille tekkimist põhjustab HPV viirus. Neid saab lokaliseerida keha erinevates osades, põhjustades seega esteetilist ebamugavust. Reeglina ei ole sellised tüükad tervisele kahjulikud, nad reageerivad ravile hästi. Kaasaegne meditsiin pakub erinevaid viise, millega saate neist edukalt vabaneda. Aga kui nad ei sekku, ei ole midagi vaja teha.\nHaputav papilloom on kahvatus, mis on nõrgalt nahaga ühendatud. Hooletu käitlemisega saab ta välja tulla. On juhtumeid, kui inimesed, kes soovivad vabaneda ebameeldivatest kasvust, otsustavad neid kodus eemaldada. Selleks kasutage mitteprofessionaalseid, tihti valesti töödeldavaid tööriistu. Miks seda ei saa teha? Mis võivad olla tüsistused? Ära tee midagi ise. Kui kahjustus rikub välimust või lihtsalt takistab, konsulteerige dermatoloogiga, ta annab nõu, milliseid meetodeid kasvu eemaldamiseks kasutada.\nPapilloomide eemaldamise mõjud\nHPV tungib keha läbi mitmel viisil: läbi naha mikrokardede, sugulisel teel emalt lapsele sünnituse ajal. See korrutab epiteeli kudesid, häirides rakkude toimimist. Kõige sagedamini ripuvad papilloomid käsivarte ja kaela all, deformeerunud vormid maha löövad. Põletikulise protsessi algus on üks peamistest kahjustustest, mis on põhjustatud kahjulikele koostistele nahas. Siin on loetelu teguritest, mis põhjustavad papilloomipõletikku:\nepidermise kahjustus ja haava nakatumise tungimine;\nmõned geneetilised haigused;\ndepressioon, stress, närviline šokk;\nPapilloomide eemaldamise tagajärjed võivad olla väga erinevad. Kahjustuse kohas muutub naha värvus, ilmneb veri, hõrenemine. Sellistel juhtudel suureneb oht, et healoomuline kasvaja muutub ohtlikuks melanoomiks. Lisaks võib HPV levida ja uued papilloomid ilmuvad nahale.\nMida teha pärast eemaldamist?\nMida ma peaksin tegema, kui kogunemine kogemata katkeb? Mis juhtub, kui te kogemata teete papilloomist välja? Kui haav on õigesti ravitud, saate vältida negatiivseid tagajärgi. Te ei saa proovida ise probleemi lahti saada, eriti kui selle iseloom pole määratud. Tuntud rahvaprotseduure ei ole vaja rakendada, sest pärast protseduuri valesti võib esineda komplikatsioone. Kuid rippuv papilloom võib kogemata välja tulla. Te peate tegutsema järgmiselt:\nPeatage veri ja hoidke koha antiseptiliselt;\nhaavab ribalaiust ribaabiga;\nkonsulteerige võimalikult kiiresti dermatoloogiga.\nHPV levib asümptomaatiliselt või sellega kaasneb mitmesugune väljakasv kehal. Haiguse olemust määrab ainult spetsialist, samuti määratakse kõige tõhusamad ravimeetodid. Kaasas või muudes kehaosades saab papilloomi eemaldada ainult arsti kabinetis kaasaegsete vahendite ja valmististe abil.\nHealoomuliste kasvajate ilmnemist põhjustab HPV, seega peaks ravi olema suunatud selle viiruse kõrvaldamisele ja re-infektsiooni vältimisele. Mida teha, räägi kogenud dermatoloog. Tuntud on mitmed tehnikad, mida kasutatakse keha kogunemise vältimiseks:\nvedel lämmastiku eemaldamine;\nvitamiini-mineraalsete komplekside vastuvõtt;\nEnne kui asute kodus midagi, pidage nõu oma arstiga. Kui väikese suurusega kasvajad ei häiri inimese normaalse elu juhtimiseks, ärritage välimust, ei saa te midagi teha.\nTänapäevaste ravimite abil vähendab HPV aktiivsus oluliselt. Üks kõige tõhusamaid ravimeid on Panavir, mille aktiivsed komponendid hävitavad viiruse osakesed. Papilloomid kaelal, näol, muudel kehaosadel eemaldatakse väliste tööriistadega (Bonafton, Aldora, Condimin).\nPositiivsed vastused lahkuvad patsientidelt ja riiklikest retseptidest. Näiteks on salatid valmistatud pärmitest. Selleks pühkige taim, pange väike tule, lisage veidi rasva. Küpseta segu, kuni see muutub salvi. See tähendab naha kahjustatud piirkondade ärritust kolm korda päevas. Öösel võite koorida, peal - marli sidemega. HPV raviks kasutage kartulimahla, mesi, munavalget.\nRindade, näo, kaela, nõelate all kannad võivad põhjustada patsiendile palju ebamugavust, nii et neid tuleb eemaldada. Kuidas seda teha? Neoplasmaid ei saa iseseisvalt eraldada, sest see toob kaasa ettenägematuid tagajärgi. Spetsialistide kliinikus pakutakse tõhusaid ja ohutuid protseduure, mille abil saab kergesti kõrvaldada HPV väliseid ilminguid. Kui te ei tea, kas te saate konkreetsel juhul papilloomidest pisarad, konsulteerige dermatoloogiga. Peamised viited eemaldamiseks:\nPapilloom paikneb keha nähtavatel osadel, see on kosmeetiline defekt;\naeg-ajalt võetakse sellest veri;\non põletiku tunnuseid.\nHealoomulised koosseisud võivad puhkeda, muutuda nakkuse leavaks. Eksperdid hoiatavad, et kui teete endaga kodus midagi või teete midagi, võite esineda ebameeldivaid komplikatsioone. Nakatunud inimene muutub viiruse kandjaks. Inimese papilloomiviirus põhjustab tihti autoimmuunhaiguste tekkele ning ise papilloomiviiruse võib muutuda pahaloomulised kasvajad, mis tegelevad väga raske. On vaja ravida tugevate ravimitega, mille järel erinevad süsteemid ja elundid tekivad mitmesuguseid kõrvaltoimeid.\nMis juhtub, kui te kahjustate papilloomia? Inimeste eluohtlikud ohud seda ei kannata: vere võib esineda verejooks. Raskeid tagajärgi tekib siis, kui patsient üritab põletada või kasvu lõigata. Et ennast sellistest olukordadest kaitsta, peaksite pöörduma õigeaegselt spetsialisti poole. Dermatoloogid kasutavad papilloomide eemaldamiseks mitmeid kaasaegseid meetodeid.\nElektrokoagulatsioon on toidulisandite ja juuste kuivatamise elektrivool.\nKrüoteraapia - täna peetakse kõige tõhusamaks viisiks, mis annab püsiva mõju. Protsessi sisuks on papilloomide eemaldamiseks vedel lämmastik.\nRaadio-laine teraapia on valutu meetod, mis hõlmab kasvajate levikut arvestavate raadiolainete kasutamist.\nLaser. Spetsiaalse tööriista abil kahjustatakse ainult papilloomi, naha terviklikkust ei häiri.\nNii kodus ei saa papilloole maha lõigata, sest pärast seda võivad tekkida komplikatsioonid: põletik, infektsioon, muutumine melanoomiks. Kui see juhuslikult juhtub, kahjustatud ala töödeldakse kilega kaetud antiseptikutega. Võite eemaldada tüükad spetsialisti büroos, kus selleks kasutatakse kaasaegseid, ohutuid ja efektiivseid meetodeid.\nKas papilloomid on nahal võimalik ära lõigata?\nOlukorda, kus papilloom on kadunud, ei ole haruldane, on need piirkonnad väga huvitatud sellistest meie keha piirkondadest, kus neid on lihtne traumeerida.\nSellisel juhul ei pea te paanikat, kuid teil on siiski vaja relvastatud teatud teadmisi oma toimingute protseduurist.\nPapilloomide omanikud teavad väga hästi, kuidas need väikesed kasvud kehas nahas tekitavad mõnikord palju moraalseid kogemusi. Nende väljanägemise järgi võivad nad välimust kergesti rikkuda või isegi põhjustada füüsilist ebamugavust. Seetõttu on soov ravida tüükadest (ka papilloomid) vabaneda üsna mõistetav.\nAga mida teha, kui papilloom on iseenesest välja tulnud, ei tea nad mitte kõik.\nSee olukord võib põhjustada suurt muret, seega kaalume üksikasjalikumalt, mida teha, kui see juhtus.\nInimese papilloomiviirus (HPV) tungib keha minema kahjustusi nahale ja limaskestadele.\nPõhimõtteliselt juhtub see, kui olete viiruse kandjaga otseses kontaktis.\nEpiteelirakkude kinnitamisel ja korrutamisel põhjustab viirus nende funktsioneerimise häireid.\nÜks teated kasvaja kujul build-up, kuju ja suurus, mis sõltub paljudest teguritest, mille hulgas viiruse alatüüpi, koht oma asukoha ja viisi, kuidas nakkus kandus keha.\nFoto: tihe kontakt nakkusega\nSpetsiifiliste infektsioonimeetodite hulgas eelistab HPV järgmist:\nkaitsmata sugu. See on kõige levinum viis viiruse edasikandmiseks. Infektsiooni tagajärjed ei pruugi tõenäoliselt sind oodata kasvu kujul. Need on enamasti lokaalsete anogenitali piirkonnas, see tähendab väliseid suguelundeid, anuskaste anus, tupes;\ntööprotsessis emalt lapsele. Sellistel juhtudel ilmnevad kõige sagedamini papilloomid ninaverejooksu või silmade limaskestadele. Sellepärast on soovitatav, et naised võtaksid eksami ette ja haigestuks enne sünnitust või isegi paremini raseduse planeerimise faasis;\nmajapidamisviis. Arstid ei välista sellist papilloomiviiruse tungimist organismi, kuna see säilitab oma tegevuse mõnda aega väliskeskkonnas. Eriti soodsad tingimused seda esinevad õhu soojusel ja niiskuses, see tähendab, et avalike vannide külastamisel peaksid saunad ja basseinid olema eriti puhas. Neelatus võivad tekkida kaelal, kaenlaalusel, sõrmedel, kätel, talladel.\nInimene ei saa aastaid nakkust kahtlustada.\nViirus aktiveeritakse tavaliselt immuunsuse märkimisväärse vähenemisega ja enne seda on see inaktiivne faas.\nHPV infektsiooni peamine sümptom on naha või limaskestade kasvu ilmnemine.\nLoomulikult ei ole alati võimalik iseseisvalt kindlaks teha, et sellised kasvajad on papilloomid. Seetõttu on vajalik arsti nõustamine.\nNäha tüükadest võivad kaasneda muud sümptomid: sügelus, kihelus ja isegi valu.\nKuid sellised ilmingud ei ole iseloomulikud kõigile papilloomide liikidele (näiteks lamedatele ja istutatavatele) ja neid ei tunne sageli.\nFoto: suguelundite tüügaskused meeste suguelunditel\nMehed leiavad papilloomi sageli ainult siis, kui nad on vigastatud või papilloom põletab. Tavaliselt juhtub see riide raseerimisel või hõõrumisel. Kõige sagedamini on need tüübad paigutatud käsivarre või kubemekindlalt.\nÄrge jätke tähelepanuta jälle peenise pea. Nad võivad sekkuda mitte ainult seksuaalvahekorras, vaid ka urineerimisega. Loomulikult peaks sellistel juhtudel viivitamatult konsulteerima arstiga.\nNaistel on enim mures papilloomide kui kosmeetilise defekti pärast.\nNäo, kaela või käte kasvu loomulikult ei kajasta õiglane sugu. Ja isegi kui see iseenesest ei tundu ebameeldivaid aistinguid, siis on see traumade poolt hõlpsasti traumeeritav või igapäevane kosmeetiline ja hooldusprotseduur läbi viia.\nTõeline terviseoht on tupes papilloomid, eriti emakakaelas paiknevad. Väikseim neist, mida neist võib oodata, on kudede erosioon. Selle seisundi oht on see, et sageli on see asümptomaatiline ja arst ei otsi arsti vaatamist. Ja tähelepanuta jäetud, ravimata selles papilloomide piirkonnas võib hakata pahaloomulisteks koosseisudeks degenereerima.\nFoto: condylomata naiste suguelundite piirkonnas\nKui papilloom on ära tulnud\nSee ei ole haruldane juhtudel, kui papilloom laguneb. See kehtib eriti väikestes koosseisudes kaelal, kaenlaalusel või kubemisel.\nKergesti on karvkatte purunemine isegi riiete või raseerimise ajal vahetamisel. Sel hetkel saate tunda valu ja märkate, et veri on läinud.\nFoto: vigastuse koht peaks olema suletud bakteritsiidse kipsiga\nKuna tüükad on sagedased nähtused, peaks iga inimene teadma, kuidas papilloom katkestada või katkestada:\nVerejooksu peatamiseks kasutage vesinikperoksiidiga niisutatud vatitupsatust;\nhaava ravida antiseptilise ainega, eelistatavalt sellisega, mis ei hajuta nahka ümber (nt kloorheksidiin), et täheldada põletiku sümptomeid ajas;\nKatke haav bakteritsiidse kipsiga;\nnõu küsige dermatoloogilt.\nPaljud on huvitatud sellest, kas papilloomiviiruse korral pole võimalik arstiga nõu pidada.\nFakt on see, et ainult ekspert saab kindlaks teha, kas köha oli täielikult eemaldatud (see juhtub harva) ja kui ohtlik see oli.\nSeetõttu ei tohiks unustada arsti külastamist.\nJa kui pärast papilloomravi traumastamist ilmnevad tema põletiku (punetus, valu) tunnused, siis eriti ei saa arsti külastamist edasi lükata.\nMis on vigastuse oht?\nMõned inimesed püüavad ennast papilloomidest vabaneda, mitte soovivad arsti näha. Nad tavaliselt isegi ei mõelda, mis juhtub, kui nad papilloomist ära lõigata.\nSellest hoolimata ei pruugi tagajärjed olla täiesti rõõmsad:\nÄrge unustage, et tüükad ilmnevad viiruse aktiveerimise tõttu, nii et nende trauma (või enese eemaldamine) võib kergesti viia selle levikule tervetes kudedes. Ja ühe papilloomia asemel võite saada palju "ehteid";\nkui haav nakatub pärast papilloomide eemaldamist, võite selles valdkonnas eeldada tõsist põletikulist protsessi;\nmis tahes kahjustus papilloomile on ohtlik selle võimaliku degeneratsiooni tõttu pahaloomulisesse kasvajurisse. On palju juhtumeid, kui sünnimärk on muutunud melanoomiks (nahavähk). Papilloomide degeneratsiooni protsess ei ole nii kiire, kuid siiski on selline oht olemas.\nSeetõttu, kui märkate, et teie käes on kahvatus, on naha punetus, siis ärge kasutage ise ravimeid.\nArst määrab tõhusamaid ja ohutumaid meetodeid.\nFoto: taassünni pärast kasvaja kahjustamist\nKas kogunemine ise kaob?\nKas papilloom läbib iseenesest? Mõnikord juhtub see.\nNagu me juba ütlesime, võib tervislik immuunsus pikka aega piirata viiruse aktiivsust.\nKui keha kaitsja on stressi või väsimuse taustal laskunud, võib tekkiv papilloom nahal kaduda, niipea kui immuunsus taandub.\nTavaliselt see kuivab ja langeb, jätmata jälgi. Nii väikesed papilloomid kaelal, käsivarte all, kätel, kubemesse võivad kaduda.\nFoto: jäljed pärast kasvaja eemaldamist näol\nKuid ärge oodake, et kõhupartnerid suguelunditel ise langesid.\nKui infektsioon esineb sugulisel teel ja anogenitali piirkonnas on papilloomid, siis ilma arsti abita on tõenäoliselt täielik taastumine.\nVideo: "HPV. Fibroma, tüükad, kuivad kallused »\nArstid soovitavad eemaldada kõik papilloomid.\nKui need koosseisud on mitu ja mõned neist asuvad limaskestadel, siis ei õnnestu edukat ravi saavutada, kui kõik olemasolevad tüükad ei ole eemaldatud.\nSamal ajal, kui leiate nahale paar väikest papilloomat, mis ei häiri teid üldse, siis võite neid mõnda aega vaadata, võttes neid piisavalt ettevaatlikult, et neid vigastada.\nKui on põletik ja punetustunne\nFoto: hoonestatud serva punetus\nPapilloomide põletik ja punetus võib tekkida tema vigastuse (pigistamise, hõõrumise) või nakkuse sees saamise tõttu.\nSellised papilloomid tuleb eemaldada, kuid mitte iseenesest, vaid meditsiiniasutuses pärast arstiga konsulteerimist.\nKuidas läbida inimese papilloomiviiruse test? Siit saate teada.\nPealegi võib põletikuliste tüükide korral võtta mis tahes meetmeid tervisele väga ohtlikuks. Seepärast on nõuanne ühemõtteline: kohe pöörduge spetsialisti poole.\nKui see on must\nTavaliselt juhtub see siis, kui ravimeid ravimeid või rahvatervisega ravitakse, kui püütakse sellest vabaneda.\nAga kui te ei teinud selliseid katseid ja köha muutus mustamaks ja hakkas kuivama, võib see olla häiriv signaal.\nFoto: neoplasmi mustanemine\nOnkoloogile tuleb pöörduda ning tema poolt määratud inspekteerimised läbi viia või toimuda. Pärast seda tuleb papilloom loomulikult eemaldada. Arst soovitab seda kõige paremini teha.\nParem ei ole puutuda papilloomid iseseisvalt.\nEriti ohtlik on pisarad maha tõmmata, lõigata maha, siduda lõngaga alus. Aga kui te ikkagi otsusite isoleeritult vabaneda tüükadest, konsulteerige oma arstiga vähemalt nende ohuastmest.\nEnese eemaldamist vahendeid kasutatakse apteegi "Krioderma", "Superchistotelo", "Ferezol" või traditsiooniliste meetoditega, kasutades Mukulaleinikki mahla, aloe, äädikhapet, kastoorõli ja teised.\nKõigi ülaltoodud vahendite abil nad tahavad, et papilloom kaotaks ja kukuks end ise. Kui köha muutub mustaks, kuivaks, kuid ei kao, siis korratakse seda protseduuri 2-3 päeva pärast.\nNende vahendite kasutamisel on väga oluline neid otseselt kasutada kärssidel.\nMis juhtuks, kui söövitav aine satub tervetele kudedele, on kerge arvata: neil on tugev põletus. Seepärast olge ettevaatlik ja parem, ja usaldage see töö spetsialistidele.\nFoto: võõraste eemaldamine vedela lämmastikuga\nMeditsiinilised asutused pakuvad järgmisi võimalusi papilloomide eemaldamiseks:\nkeemiline - kemikaalide, hapete kasutamine, mille abil hävitatakse neoplasmi kudesid;\nkirurgiline - papilloomide eemaldamine skalpelliga on näidustatud hariduse pahaloomulise iseloomu kahtluseks;\nraadiolaine - kirurgilise meetodiga mittekontaktne analoog, kui skalpelli koht asub raadiolainete lainega, vähem traumaatiline ja ohutu;\nlaser - kõige tavalisem kui veretu, ohutu ja kiire viis papilloomide eemaldamiseks, pakkudes kosmeetilist efekti;\nkrüodestruktuur - madala temperatuuriga vedelas lämmastikku moodustuvate kudede külmutamine ja hävitamine;\nelektrokoagulatsioon - papilloomide põletamine, juhtides kõrgsagedusliku voolu toimet.\nPapilloomide eemaldamine ei ole piisav, sest viirus võib korduda. Seetõttu annab arst samaaegselt viirusevastase ja immunotroopse ravi.\nNäiteks pärast isoprinosiini kasutamist saavutatakse häid tulemusi, ühendades mõlemad need toimingud. Teisi ravimeid võib välja kirjutada ainult konkreetse kliinilise pildi põhjal.\nNeid võib kasutada tablettide ja süstide vormis ja salvidena sõltuvalt manustamisraskustest ja immuunsussüsteemi seisundist.\nHoolitsege pärast eemaldamist\nFoto: pärast eemaldamist haavad, töödeldud mangaaniga\nSõltumata sellest, kuidas olete otsustanud papilloomide eemaldamise, on eemaldatud kasvaja hooldamise reeglid praktiliselt samad:\nPapilloomikoha haavu ei tohi niisutada, kuni koor väheneb;\niga päev tuleb see määrida antiseptilise lahusega (tavaline rasv või tugev mangaanilahus);\nselle kasvuhooneefekti vältimiseks ei ole vaja kleepida haava;\nPärast kooriku kadumist kaitsta seda ala päikesevalguse eest, et vältida soovimatut pigmenteerimist;\nimmunomoduleerivad ravimid ei asenda täisväärtuslikku dieeti, mitmekesista menüüd immuunsuse varajaseks taastamiseks;\nloobuma kahjulikest ja saada kasulikke harjumusi (näiteks hommikune harjutus, igapäevane kõnnib värskes õhus);\njärgima tervislikku igapäevast rutiini, kulutama piisavalt aega täisöömajaks).\nÄrge unustage, et teie keha peab ennast viirusest üle minema ja see peab kaotama. Aidake teda selles.\nHPV võitlus on võimalik ainult integreeritud lähenemisviisi abil.\nMida teha, kui lapse huultel on papilloom? Siit saate teada.\nKust pärineb inimese papilloomiviirus? Loe edasi.\nEnamasti kasvavad ravimid edukalt välja või erituvad. Kuid patsiendid on huvitatud sellest, mida teha, kui papilloom on kadunud. Lõppude lõpuks, kõik teavad, et mõnes olukorras toob see kaasa hirmutavaid tagajärgi, eriti kui te oma haridust ise lõikate, mida te ei saa teha.\nMis patsient ootab, kui kogunemine kaob\nIseseisva kogunemise vältimiseks on võimatu. Esiteks, patsient tunneb valu. Teiseks on infektsioon võimalik läbi tekkinud avatud haava. Seetõttu ei soovitata papilloomist ära lõigata, kuid kui see juhtus, siis millised on tagajärjed, mis ootavad kannatanu?\nHealoomuliste koosluste valmimise oht:\npõletikulise protsessi tekkimine, kui haav ei toimi õigel ajal;\narmide tekkimine, kuna see mõjutas mitte ainult epiteeli, vaid ka epidermi;\njuhuslik kahjustus või ebaõige kogunemise eemaldamine võib saada pahaloomulise kasvaja moodustumise alguseks.\nKui papilloom on silmast ära sattunud, võib see põhjustada tõsiseid nägemishäireid. Patogeensete mikroorganismide läbitungimine põhjustab põletikulist protsessi, mistõttu patsient ei näe kahjustatud silma halvasti, on tundlikkus valguse ja pisara suhtes.\nTähelepanu palun! Saadud haav võib hakata põõsastama, kui nakkus on suutnud tungida papilloomivarust ära lõigatud kohale. Ärevus võib põhjustada nägemise vähenemist ja tõsiseid silmaprobleeme.\nEriti selleks, et vältida kasvu, pole see vajalik, aga kui see juhtub täiesti juhuslikult, tuleb viivitamatult astuda samme nakkuse vältimiseks. Kui hõõrdumine kaob teistes kehaosades - see on ka hirmutav, kuid silma tuleb erilist tähelepanu pöörata.\nMida teha, kui mina ise\nSageli on moodustumine, eriti käe all, kahjustatud riiete hõõrdumise tõttu. Sellised kasvud tuleks viivitamatult eemaldada, et vältida enese eraldumist. Kui kukkumise alguses või kaelapõletikul on juba kadunud, peate teadma, kuidas ravida nahka tüsistuste vältimiseks. Hea kasvupeetuse korral tuleb viivitamatult kahjustatud nahka ravida mistahes antiseptiliste vahenditega, mis leiate koduse meditsiinikabiini või minna apteeki.\nNende ravimite parimad esindajad on:\nmeditsiiniline alkohol ja teised.\nKui ilmnes, et healoomuline moodustumine on kadunud, pärast antiseptilise ravimi manustamist pitseerib avatud haava bakteritsiidse kipsiga. Seejärel helistage kliinikusse ja lähitulevikus arstiga kohtumiseks. Eksami sooritamine on kohustuslik, võib kasv olla nii pahaloomuline kui ka healoomuline. Selle fakti väljaselgitamiseks hoidke eemaldatud papilloomist, kui enesesõrandamisprotsess viidi läbi teie ees ja seal oli materjali proov.\nMe töötleme ravimeid\nMis juhtub, kui papilloom on kogemata maha kukkunud? Igal juhul tuleb kõigepealt desinfitseerida. See aitab igasugust alkoholivedelikku, mis asub majas.\nOluline! Kui papilloom on ära lõigatud ja veri on kadunud, tuleb esmalt verejooks peatada. Selleks võtke puuvillane tampoon, leotatakse vesinikperoksiidis ja kinnitatakse haavale tihedalt vajutades. Tavaline verejooks on tavaliselt 10 minuti pärast.\nPärast seda, kui nahale tuleb korralikult töödelda peroksiidiga, tähendab see verejooksu toimumist, see tähendab, et sügavamad kihid on kahjustatud. Pärast selle hüübimist rakendatakse haavale mõnda antibakteriaalset toimet omavat ravimit või võetakse sisse streptokliid. Antibakteriaalsete salvide nimekiri, mida saab kasutada siis, kui papilloom ise on ära kulunud ja on juba verejooksu peatanud:\nSelles olukorras kasulikud on ka sellised tööriistad nagu Rescueer, Actovegin.\nKui rütmida, kui järgmisel päeval on närimine alanud? Selle sümptomiga soovitavad arstid kasutada ühte järgmistest salvidest: Levosin, Levonosiin, Dioksiin jt.\nOluline! Antibiootikumidega tuleb kasutada kohalikke vahendeid, et ära hoida bakterite haavamist või tappa neid, kes on ohvri hooletusest juba langenud. Sageli on levomekoli ette kirjutatud, sest see salv on igas kodus.\nKodused abinõud papilloomide vastu\nPaljud ei kasuta salvet, vaid kasutavad rahvapäraseid vahendeid, sest nad peavad neid efektiivsemaks. Kuid see pole juhtumist kaugel. Salvi efektiivsuse parandamiseks peate neid kasutama koos rahvatervise retseptidega. Näiteks päeva jooksul kasutage salvi ja kasutage kodus esinevat ravimit öösiti kompressina. Just arstid soovitavad seda teha. Õige ja õigeaegne ravi aitab haavast vabaneda.\nTähelepanu palun! Kui papilloom käe või käsiruu all on ära tulnud, tekkis kondenseerumine naha all, mis on vajalik kirurgi poole pöördumiseks selle eemaldamiseks. 90% juhtudest põhjustab see tüsistusi, näiteks vähki või taastumist.\nHaavade paranemiseks võib kasutada järgmist:\nkui moodustanud mädanik teha järgmist kaste: Võtke 3 osa Yarrow ja kummel 1 osa, valmistada puljong cool, pane sideme haavale mädane.\nVäga hea kahjustuste tekkimise ainult aitab kummel, Korte, mustikas, magus lipp, viinamarjad, kapsas, kirsid, ploomid, seller, porgandid, takjas, nõges, mesi, nard. Kõiki neid tooteid saab kasutada nii üksikute kui ka muude ravimtaimede segamiseks, millel on desinfitseeriv, raviv ja analgeetiline toime.\nKasvav moto - hea või halb?


Vitamax Women 60 Tabs Multivitamiinid Naistele\nVitamax Women 60 tabs / Multivitamiinid naistele\nVITAMAX WOMEN on spetsiaalselt naistele mõeldud toidulisand. Toode sisaldab äärmiselt hoolikalt valitud vitamiine ja mineraalaineid, mis pakuvad kehale tervist, energiat, elujõudu ja vastupidavust. Lisaks on toode rikastatud vitamiinide ja mineraalidega, mis vastutavad juuste, naha ja küünte seisundi eest.\nToidulisand VITAMAX WOMEN on suurepärane täiendus dieedi ajal. See on eriti oluline naiste puhul, kes tegelevad spordiga.\nKasutamis soovitus: Kasutage 1 tablett kaks korda päevas, eelistatavalt pärast sööki, rohke veega.\nVastunäidustused: Seda ei soovitata kasutada rasedatele, rinnaga toitvatele emadele või allergikutele. Toode ei asenda igapäevast mitmekesist toitumist ja tervisliku eluviisi. Mitte ületada soovitatud päeva kogust ( 2 tabletti ).\nSildid: vitamax, women, 60, tabs, , , multivitamiinid, naistele


CV: Liis Sipelgas\nTallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut, Vanemteadur (1,00)\nKeskkonnaagentuur, peaspetsialist (kaugseire) (1,00)\nTallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut, Vanemteadur (0,20)\nTallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut, Vanemteadur (0,50)\nKeskkonnaamet, peaspetsialist (1,00)\nTallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut, Vanemteadur (1,00)\nTTÜ Meresüsteemide instituut, teadur\nTÜ Eesti Mereinsituut, insener\ndoktoriõpingud, Tallinna Tehnikaülikool\nmagistriõpingud, Tallinna Pedagoogikaülikool\ninseneriõpe, Tallinna Tehnikaülikool\nEesti delegaat Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) kaugseire programminõukogu toetavas töögrupis (PB-EO/DOSTAG)\nLiis Sipelgas, doktorikraad, 2006, (juh) Urmas Raudsepp, Application of Satellite Data for Monitoring the Marine Environment, Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond, Keskkonnatehnika instituut.\nETIS KLASSIFIKAATOR: 1. Bio- ja keskkonnateadused; 1.8. Keskkonnaseisundit ja keskkonnakaitset hõlmavad uuringud; CERCS KLASSIFIKAATOR: T270 Keskkonnatehnoloogia, reostuskontroll; TÄPSUSTUS: satelliitkaugseire rakendamine merekeskonna seireks\nSiseriiklik avalik sektor LLMAE21069 Üleujutuste kaugseire teenuse eksperimentaallahendus 01.07.2021 30.06.2023 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool 204 125 EUR\nSiseriiklik avalik sektor KIK20023 Kaugseire rakendamine Eesti siseveekogude seire planeerimiseks 01.06.2020 04.06.2022 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool 61 605 EUR\nSiseriiklik avalik sektor LLMAE21010 Eesti esindamine Euroopa kosmoseagentuuri (ESA) Kaugseire programmi nõuandva grupi PB-EO/DOSTAG (Data Operations Scientific and Technical Advisory Group) töös 01.01.2021 31.12.2021 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool 2 600 EUR\nSiseriiklik avalik sektor LEP19084 Kaugseire meetoditega jääkaardi koostamine 01.11.2019 31.10.2021 Rivo Uiboupin Tallinna Tehnikaülikool 359 000 EUR\n"Üleujutuste kaugseire teenuse eksperimentaallahendus (1.07.2021−30.06.2023)", Liis Sipelgas, Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\n"Kaugseire rakendamine Eesti siseveekogude seire planeerimiseks (1.06.2020−4.06.2022)", Liis Sipelgas, Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\n"Eesti esindamine Euroopa kosmoseagentuuri (ESA) Kaugseire programmi nõuandva grupi PB-EO/DOSTAG (Data Operations Scientific and Technical Advisory Group) töös (1.01.2021−31.12.2021)", Liis Sipelgas, Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\n"Kaugseire meetoditega jääkaardi koostamine (1.11.2019−31.10.2021)", Rivo Uiboupin, Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\nRITA1 LEP19008LM (RITA1/02-52-04) Kaugseire andmete kasutuselevõtt avalike teenuste väljatöötamisel ja arendamisel 01.01.2019 31.12.2020 Rivo Uiboupin Tallinna Tehnikaülikool 203 810 EUR\nSiseriiklik erasektor LEP19081 Paldiski Lõunasadama süvendustööde eelne- ja aegne heljumiseire 01.11.2019 31.03.2020 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 25 645 EUR\nInstitutsionaalne uurimistoetus (IUT) IUT19-6 Erinevat mastaapi füüsikaliste protsesside mõju biogeokeemilise signaali dünaamikale stratifitseeritud Läänemeres 01.01.2014 31.12.2019 Urmas Lips Tallinna Tehnikaülikool 1 380 000 EUR\nsiseriiklik leping AR12020 Eesti osalus Euroopa Kosmoseagentuuris – Kosmoseteaduse ja –tehnoloogia koostöövõrgustik (GEOKOSMOS) 01.11.2011 31.08.2015 Urmas Lips Tallinna Tehnikaülikool 68 770 EUR\nSihtfinantseerimine (SF) SF0140017s08 Läänemere vee- ja ainevahetusprotsessid muutuvate välismõjude tingimustes 01.01.2008 31.12.2013 Jüri Elken Tallinna Tehnikaülikool 1 016 458 EUR\nsiseriiklik leping Lep11033 Mustjala vallas Ninase külas asuva Saaremaa sadama detailplaneeringu koostamine ja detailplaneeringuga kavandatava tegevuse keskkonnamõju strateegiline hindamine 21.04.2011 31.12.2012 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 18 406 EUR\nvälisleping VA508 Süvendustööde keskkonnamõju seire sadamates 01.01.2011 31.12.2012 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool 229 970 EUR\nvälisleping VIR484 Liivi laht kui tuuleenergia ressurss 01.11.2010 31.10.2012 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 320 958 EUR\nEesti Teadusfondi uurimistoetus (ETF) ETF7633 Jää karakteristikute sünoptiline muutlikkus Soome lahes kasutades kaugseire ja numbrilise modelleerimise meetodeid 01.01.2008 31.12.2011 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool 67 349 EUR\nsiseriiklik leping Lep9003 Naissaare liivamaardlatest kaevandamise seire läbiviimine 30.10.2008 31.12.2011 Ants Erm Tallinna Tehnikaülikool 44 636 EUR\nsiseriiklik leping Lep9071 Tallinna Vanasadama remontsüvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne 02.07.2009 31.12.2010 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 12 463 EUR\nsiseriiklik leping Lep8125 Heltermaa sadama rekonstrueerimise süvendus- ja kaadamistöödega seotud seire teostamine 21.11.2008 01.12.2010 Urmas Lips Tallinna Tehnikaülikool 84 363 EUR\nsiseriiklik leping Lep10051 Muuga lahe heljumi seire 2010 01.04.2010 31.05.2010 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool 2 556 EUR\nsiseriiklik leping Lep9134 Heljumi leviku seire kaevetööde käigus Naissaare II mäeeraldisel 2009 a. detsembris - 2010 a. jaanuaris 14.12.2009 15.02.2010 Ants Erm Tallinna Tehnikaülikool 10 226 EUR\nsiseriiklik leping Lep8133 Muuga sadama merekeskkonna seire 2008-2009 heljumi levikuga seotud tööde teostamiseks 11.12.2008 30.01.2010 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 42 821 EUR\nsiseriiklik leping Lep8089 Paldiski lõunasadama 8. kai merekeskkonnaseire teostamine vastavalt vee erikasutusloa nr L.VT.EE-145358 nõuetele ja seireprogrammile 11.08.2008 20.12.2009 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 32 595 EUR\nsiseriiklik leping Lep9048 Virtsu sadama kai nr 8 ehituse süvendus ja kaadamistööde seire 10.05.2009 30.11.2009 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 16 106 EUR\nsiseriiklik leping Lep9029 Lehtma sadama süvendustööde keskkonnamõjude hindamine 01.04.2009 15.10.2009 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 5 752 EUR\nvälisleping VF401 Nafta jääs - Hirombi ja STW prognooside parandamine 01.01.2008 31.12.2008 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 3 445 EUR\nsiseriiklik leping Lep8026 Eksperthinnang okeanograafilise ja hüdromeetrilise vaatlusvõrgu optimeerimiseks 31.03.2008 30.06.2008 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 5 112 EUR\nmuu - > EAS toetus/Enterprise Estonia 672F Mere õlireostuse varase avastamise ja leviku prognoosi tehnoloogia 01.07.2006 30.06.2008 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 377 589 EUR\nsiseriiklik leping Lep7026 Paldiski Lõunasadama ala detailplaneeringu keskkonnamõju hindamine 01.03.2007 29.02.2008 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 378L Naissaare liivamaardla kaevandamise keskkonnaseire 04.12.2003 31.12.2007 Jüri Kask Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 364L Prangli ehitusliivamaardla ja selle laienduse kaevandamise keskkonna seire 11.09.2003 31.12.2007 Jüri Kask Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nSihtfinantseerimine (SF) SF0822522s03 Läänemere vee- ja ainevahetusprotsessid muutuvates kliimatingimustes. Rannikumere dünaamika ja optika 01.01.2003 31.12.2007 Jüri Elken Tallinna Tehnikaülikool 598 820 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 621L Paldiski Lõunasadamasse 8 kai rajamise ja sellega kaasnevate süvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne 17.03.2006 15.01.2007 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nEesti Teadusfondi uurimistoetus (ETF) ETF5594 Veealuse kiirgusrežiimi ja primaarproduktsiooni määramine Eesti järvedes poolempiiriliste mudelite abil. 01.01.2003 31.12.2006 Helgi Arst Tartu Ülikool 46 246 EUR\nEesti Teadusfondi uurimistoetus (ETF) ETF5596 Vee- ja ainevahetus ranniku- ja avamere vahel 01.01.2003 31.12.2006 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 37 400 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 630L Tallinna Vanasadama süvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne 29.03.2006 25.06.2006 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 423L Paldiski Lõunasadama süvendusjärgne ning 6. kai süvendusaegne seire, 2004. 30.03.2004 15.05.2006 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping AS Ökosil/Ecosil Ltd. 560L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire, 2005 01.08.2004 15.12.2005 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 7 680 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 545L Lehtma sadama süvendusaegne ja järgne seire, 2005 05.05.2005 20.11.2005 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 372L Paldiski Põhjasadama süvendusaegne seire, 2003-2005 15.10.2003 15.11.2005 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 467L Tareste lahe merekeskkonna seire Lehtma sadama süvendus- ja kaadamistööde ajal, 2004. 01.10.2004 31.12.2004 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nHTM sihtfinantseerimine T523 Rannikumere dünaamika ja optika 01.01.2003 31.12.2004 Tarmo Soomere Tallinna Tehnikaülikool 121 049 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 454L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire, 2004 15.08.2004 15.12.2004 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 7 680 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 359L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire 15.08.2003 15.12.2003 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 355L Paldiski Põhjasadama uute kaide ehitamise ja süvendustööde keskkonnamõju hindamine 02.07.2003 15.10.2003 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 275L Paldiski Lõunasadama süvendusaegne seire 15.09.2002 11.07.2003 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 348L Tallinna heitveepuhastusjaama bioloogilise puhastuse renoveerimise keskkonnamõju eelhinnang 17.06.2003 25.06.2003 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping Paldiski Sadamate AS/ Paldiski Ports Ltd 271L Süvenduseelsed hüdrodünaamilised, geoloogilised ja mereelustiku uuringud Pakri lahes ja Paldiski Põhjasadama läheduses. 10.06.2002 15.05.2003 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 256L Muuga sadama merekeskkonnamõju seire 2002, hüdrodünaamika 01.03.2002 31.03.2003 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 248L Tareste lahe hüdrodünaamiline seire Lehtma sadama süvendus- ja kaadamistööde ajal 01.03.2002 31.12.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nEesti Teadusfond - > ETF uurimistoetus G3613 (ETF3613) Erinevat tüüpi järvede bio-optiliste parameetrite tsüklilise varieerumise määr ja mõjufaktorid 01.01.1999 31.12.2002 Helgi Arst Tallinna Tehnikaülikool 4 090 EUR\nmuu - > Sihtfinantseerimine T793 (0200793s98) Turbulentsete protsesside ja mittelineaarsete lainete dünaamika - Eesti rannavete ja järvede ökoloogilise seisundi hindamine optiliste meetodite abil 01.01.1998 31.12.2002 Tarmo Soomere Tallinna Tehnikaülikool 28 313 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 257L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire 12.06.2002 15.12.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 272L Paldiski Lõunasadama süvenduseelne seire 15.09.2002 15.11.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 255L Meriküla elamurajooni reovete merrelasu ja selle rajamise keskkonnamõju hindamine 17.07.2002 15.08.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 260L Estonian Cell Kunda puitmassitehase eelpuhastatud ja süvalasuga merre juhitavate heitvete levik ja mõju mereelustikule 09.07.2002 01.08.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 251L Paldiski lõunasadama süvendamise keskkonnamõju hindamine, hüdrodünaamika ja hüdrobioloogia 10.06.2002 01.07.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool 0 EUR\n"Kaugseire andmete kasutuselevõtt avalike teenuste väljatöötamisel ja arendamisel (1.01.2019−31.12.2020)", Rivo Uiboupin, Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\n"Paldiski Lõunasadama süvendustööde eelne- ja aegne heljumiseire (1.11.2019−31.03.2020)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\n"Eesti osalus Euroopa Kosmoseagentuuris – Kosmoseteaduse ja –tehnoloogia koostöövõrgustik (GEOKOSMOS) (1.11.2011−31.08.2015)", Urmas Lips, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Läänemere vee- ja ainevahetusprotsessid muutuvate välismõjude tingimustes (1.01.2008−31.12.2013)", Jüri Elken, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Mustjala vallas Ninase külas asuva Saaremaa sadama detailplaneeringu koostamine ja detailplaneeringuga kavandatava tegevuse keskkonnamõju strateegiline hindamine (21.04.2011−31.12.2012)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Süvendustööde keskkonnamõju seire sadamates (1.01.2011−31.12.2012)", Liis Sipelgas, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Liivi laht kui tuuleenergia ressurss (1.11.2010−31.10.2012)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Jää karakteristikute sünoptiline muutlikkus Soome lahes kasutades kaugseire ja numbrilise modelleerimise meetodeid (1.01.2008−31.12.2011)", Liis Sipelgas, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Naissaare liivamaardlatest kaevandamise seire läbiviimine (30.10.2008−31.12.2011)", Ants Erm, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Tallinna Vanasadama remontsüvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne (2.07.2009−31.12.2010)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Heltermaa sadama rekonstrueerimise süvendus- ja kaadamistöödega seotud seire teostamine (21.11.2008−1.12.2010)", Urmas Lips, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Muuga lahe heljumi seire 2010 (1.04.2010−31.05.2010)", Liis Sipelgas, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Heljumi leviku seire kaevetööde käigus Naissaare II mäeeraldisel 2009 a. detsembris - 2010 a. jaanuaris (14.12.2009−15.02.2010)", Ants Erm, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Muuga sadama merekeskkonna seire 2008-2009 heljumi levikuga seotud tööde teostamiseks (11.12.2008−30.01.2010)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski lõunasadama 8. kai merekeskkonnaseire teostamine vastavalt vee erikasutusloa nr L.VT.EE-145358 nõuetele ja seireprogrammile (11.08.2008−20.12.2009)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Virtsu sadama kai nr 8 ehituse süvendus ja kaadamistööde seire (10.05.2009−30.11.2009)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Lehtma sadama süvendustööde keskkonnamõjude hindamine (1.04.2009−15.10.2009)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Nafta jääs - Hirombi ja STW prognooside parandamine (1.01.2008−31.12.2008)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Eksperthinnang okeanograafilise ja hüdromeetrilise vaatlusvõrgu optimeerimiseks (31.03.2008−30.06.2008)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Mere õlireostuse varase avastamise ja leviku prognoosi tehnoloogia (1.07.2006−30.06.2008)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski Lõunasadama ala detailplaneeringu keskkonnamõju hindamine (1.03.2007−29.02.2008)", Liis Sipelgas, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Naissaare liivamaardla kaevandamise keskkonnaseire (4.12.2003−31.12.2007)", Jüri Kask, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Prangli ehitusliivamaardla ja selle laienduse kaevandamise keskkonna seire (11.09.2003−31.12.2007)", Jüri Kask, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Läänemere vee- ja ainevahetusprotsessid muutuvates kliimatingimustes. Rannikumere dünaamika ja optika (1.01.2003−31.12.2007)", Jüri Elken, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski Lõunasadamasse 8 kai rajamise ja sellega kaasnevate süvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne (17.03.2006−15.01.2007)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Veealuse kiirgusrežiimi ja primaarproduktsiooni määramine Eesti järvedes poolempiiriliste mudelite abil. (1.01.2003−31.12.2006)", Helgi Arst, Tartu Ülikool, Loodus- ja tehnoloogiateaduskond, Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituut.\n"Vee- ja ainevahetus ranniku- ja avamere vahel (1.01.2003−31.12.2006)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Tallinna Vanasadama süvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne (29.03.2006−25.06.2006)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski Lõunasadama süvendusjärgne ning 6. kai süvendusaegne seire, 2004. (30.03.2004−15.05.2006)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire, 2005 (1.08.2004−15.12.2005)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Lehtma sadama süvendusaegne ja järgne seire, 2005 (5.05.2005−20.11.2005)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski Põhjasadama süvendusaegne seire, 2003-2005 (15.10.2003−15.11.2005)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Tareste lahe merekeskkonna seire Lehtma sadama süvendus- ja kaadamistööde ajal, 2004. (1.10.2004−31.12.2004)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Rannikumere dünaamika ja optika (1.01.2003−31.12.2004)", Tarmo Soomere, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire, 2004 (15.08.2004−15.12.2004)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire (15.08.2003−15.12.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski Põhjasadama uute kaide ehitamise ja süvendustööde keskkonnamõju hindamine (2.07.2003−15.10.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski Lõunasadama süvendusaegne seire (15.09.2002−11.07.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Tallinna heitveepuhastusjaama bioloogilise puhastuse renoveerimise keskkonnamõju eelhinnang (17.06.2003−25.06.2003)", Urmas Raudsepp, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Süvenduseelsed hüdrodünaamilised, geoloogilised ja mereelustiku uuringud Pakri lahes ja Paldiski Põhjasadama läheduses. (10.06.2002−15.05.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Muuga sadama merekeskkonnamõju seire 2002, hüdrodünaamika (1.03.2002−31.03.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Tareste lahe hüdrodünaamiline seire Lehtma sadama süvendus- ja kaadamistööde ajal (1.03.2002−31.12.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Erinevat tüüpi järvede bio-optiliste parameetrite tsüklilise varieerumise määr ja mõjufaktorid (1.01.1999−31.12.2002)", Helgi Arst, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Turbulentsete protsesside ja mittelineaarsete lainete dünaamika - Eesti rannavete ja järvede ökoloogilise seisundi hindamine optiliste meetodite abil (1.01.1998−31.12.2002)", Tarmo Soomere, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire (12.06.2002−15.12.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski Lõunasadama süvenduseelne seire (15.09.2002−15.11.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Meriküla elamurajooni reovete merrelasu ja selle rajamise keskkonnamõju hindamine (17.07.2002−15.08.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Estonian Cell Kunda puitmassitehase eelpuhastatud ja süvalasuga merre juhitavate heitvete levik ja mõju mereelustikule (9.07.2002−1.08.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\n"Paldiski lõunasadama süvendamise keskkonnamõju hindamine, hüdrodünaamika ja hüdrobioloogia (10.06.2002−1.07.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\nCoastal waste water outlet monitoring from satellite imagery Aavaste, Age doktorikraad Rivo Uiboupin; Liis Sipelgas Juhendamisel Tallinna Tehnikaülikool\nAnalysis of water quality parameters and their interrelations in Estonian coastal sea using satellite remote sensing Siitam, Laura doktorikraad Liis Sipelgas Juhendamisel Tallinna Tehnikaülikool\nAge Aavaste, doktorant, (juh) Rivo Uiboupin; Liis Sipelgas, Coastal waste water outlet monitoring from satellite imagery (Rannikuala heitvee laskude seire satelliitpiltidelt), Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\nLaura Siitam, doktorant, (juh) Liis Sipelgas, Analysis of water quality parameters and their interrelations in Estonian coastal sea using satellite remote sensing (Vee kvaliteedi parameetrid ja nende omavahelised sõltuvused Eesti rannikumeres, hinnatuna satelliitseire andmetest), Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\nOptiliste parameetrite vertikaalne jaotus ning nende mõjutegurid Loode-Eesti rannikuvees Aavaste, Age magistrikraad Liis Sipelgas Kaitstud 2017 Tallinna Tehnikaülikool\nSüvendustööde mõju heljumi kontsentratsiooni ruumilisele jaotusele, hinnatuna kaugseire andmetest Siitam, Laura magistrikraad Liis Sipelgas Kaitstud 2014 Tallinna Tehnikaülikool\nAge Aavaste, magistrikraad, 2017, (juh) Liis Sipelgas, Optiliste parameetrite vertikaalne jaotus ning nende mõjutegurid Loode-Eesti rannikuvees, Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut.\nLaura Siitam, magistrikraad, 2014, (juh) Liis Sipelgas, Süvendustööde mõju heljumi kontsentratsiooni ruumilisele jaotusele, hinnatuna kaugseire andmetest, Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut.\nAavaste, A.; Sipelgas, L.; Uiboupin, R.; Uudeberg, K. (2021). Impact of Thermohaline Conditions on Vertical Variability of Optical Properties in the Gulf of Finland (Baltic Sea): Implications for Water Quality Remote Sensing. Frontiers in Marine Science, 8. DOI: 10.3389/fmars.2021.674065.\nNoorma, Anu; Lang, Mait; Alikas, Krista; Jakobson, Liisi; Olesk, Aire; Kutser, Tiit; Post, Piia; Toll, Velle; Uiboupin, Rivo; Sipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas; Rikka, Sander; Oja, Tõnu; Sagris, Valentina; Puust, Raido; Liibusk, Aive; Sepp, Kalev; Järveoja, Mihkel; Voormansik, Kaupo (2020). Kaugseire jätkussuutliku rakendamise kava. 1−69. DOI: 10.23673/re-250.\nSipelgas, L.; Aavaste, A.; Uiboupin, R. (2020). Mapping recurrent flooding zone along estonian inland waters from sentinel-1 and-2. International Archives of the Photogrammetry, Remote Sensing and Spatial Information Sciences - ISPRS Archives, XLIII-B3-2020. , 627−632. DOI: 10.5194/isprs-archives-XLIII-B3-2020-627-2020.\nSipelgas, L.; Aavaste, A.; Uiboupin, R.; Rikka, S. (2020). Methodology for Mapping Flood Extent on Estonian Floodplains. IGARSS 2020 - 2020 IEEE International Geoscience and Remote Sensing Symposium. .IEEE, 4750−4753. DOI: 10.1109/IGARSS39084.2020.9324369.\nSipelgas, L.; Uiboupin, R.; Arikas, A.; Siitam, L. (2018). Water quality near Estonian harbours in the Baltic Sea as observed from entire MERIS full resolution archive. Marine Pollution Bulletin, 126, 565−574. DOI: 10.1016/j.marpolbul.2017.09.058.\nSipelgas, L.; Arikas, A.; Auväät, K.; Altoja, K. (2018). Kaugseire kui abivahend väikejärvede kohtseire planeerimisel Koiva vesikonna väikejärvede näitel. Kaugseire Eestis 2018. Eesti Kaugseirepäev 2018, 23−31.\nSiitam, L.; Sipelgas, L.; Pärn, O.; Uiboupin R. (2017). Statistical characterization of the sea ice extent during different winter scenarios in the Gulf of Riga (Baltic Sea) using optical remote-sensing imagery. International Journal of Remote Sensing, 38 (3), 617−638. DOI: 10.1080/01431161.2016.1268734.\nSipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas (2015). Comparison of hyperspectral measurements of the attenuation and scattering coefficients spectra with modelling results in the north-eastern Baltic Sea. Estuarine Coastal and Shelf Science, 165, 1−9. DOI: 10.1016/j.ecss.2015.08.008.\nRaag, Laura; Sipelgas, Liis; Uiboupin, Rivo (2014). Analysis of natural background and dredging-induced changes in TSM concentration from MERIS images near commercial harbours in the Estonian coastal sea. International Journal of Remote Sensing, 35 (18), 6764−6780. DOI: 10.1080/01431161.2014.963898.\nRaag, Laura; Sipelgas, Liis; Uiboupin, Rivo (2014). Liivi lahe jääolude kaardistamine kaugseireandmete põhjal. Aan, A.; Narusk, K. (Toim.). Kaugseire Eestis 2014 (38−46). . Tallinn: Keskkonnaagentuur.\nRaag, L.; Uiboupin, R.; Sipelgas, L. (2013). Analysis of historical MERIS and MODIS data to evaluate the impact of dredging to monthly mean surface TSM concentration. SPIE Remote Sensing of the Ocean, Sea Ice, Coastal Waters, and Large Water Regions 2013, Dresden, Germany, September 2013. Ed. Bostater, C.; Mertikas, S.; Neyt, X. SPIE Hyperspectral Remote Sensing, 88880B-1−88880B-7. (8888). DOI: 10.1117/12.2032327.\nUiboupin, Rivo;Laanemets, Jaan; Sipelgas, Liis; Raag, Laura; Lips, Inga; Buhhalko, Natalja (2012). Monitoring the effect of upwelling on the chlorophyll a distribution in the Gulf of Finland (Baltic Sea) using remote sensing and in situ data. Oceanologia, 395−419 .\nSipelgas, Liis (2011). Monitoring the concentration, distribution, origin and size of suspended particles in the water column during harbour dredging in Pakri Bay, the Gulf of Finland. Boreal Environment Research, 16 (suppl. A), 42−48.\nSipelgas, Liis; Uiboupin, Rivo; Raudsepp, Urmas (2010). Monitoring environmental conditions in Muuga harbor using Envisat MERIS and ASAR data. Geoscience and Remote Sensing Symposium (IGARSS), USA, 2010. , 409−412. DOI: 10.1109/IGARSS.2010.5652734.\nUiboupin, Rivo; Sipelgas, Liis (2010). Sea ice monitoring in the Baltic Sea using dual-pol C and L band SAR data. IEEE Xplore: 4th IEEE/OES Baltic Symposium, Riga, Latvia, August 25-27, 2010. IEEE-Inst Electrical Electronics Engineers Inc, 1−2. DOI: 10.1109/BALTIC.2010.5621633.\nUiboupin Rivo, Axell Lars, Raudsepp Urmas, Sipelgas Liis (2010). Comparison of operational ice charts with satellite based ice concentration products in the Baltic Sea. IEEE Xplore: 4th IEES/OES Baltic Symposium, Riga, Latvia, August 25-27, 2010. IEEE-Inst Electrical Electronics Engineers Inc, 1-8. DOI: 10.1109/BALTIC.2010.5621649.\nRaudsepp, Urmas; Uiboupin, Rivo; Sipelgas, Liis; Lagemaa, Priidik; Kõuts, Tarmo, Lips, Urmas (2010). Use of Earth Observation data and numerical modeling in the development of marine downstream services in Estonia. IEEE/OES Baltic 2010 International Symposium. IEEE, 1−11. DOI: 10.1109/BALTIC.2010.5621658.\nSoosaar, Edith; Sipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas (2010). Simple model calculations of the ice thickness for complementing satellite remote sensing of ice extent. IEEE/OES Baltic 2010 International Symposium: IEEE/OES Baltic 2010 International Symposium. IEEE-Inst Electrical Electronics Engineers Inc, 1−8. DOI: 10.1109/BALTIC.2010.5621637.\nPärn, Ove; Haapala, Jari; Sipelgas, Liis (2010). Leads as natural fairways in the Gulf of Finland. US/EU-Baltic Symposium "INTEGRATED OCEANOGRAPHIC OBSERVATION SYSTEMS AND DATA BASES FOR CLIMATE CHANGE RESEARCH", Riga, 25-27 August, 2010. IEEE-Inst Electrical Electronics Engineers Inc, 1−7. DOI: 10.1109/BALTIC.2010.5621638.\nSipelgas, Liis; Ossipova, Viktoria; Raudsepp, Urmas; Lindfors, Antti (2009). A bio-optical model for the calculation of suspended matter concentration from MODIS data in the Pakri Bay, the Gulf of Finland. Boreal Environment Research, 14, 415−426.\nSipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas (2009). Monitoring of harbor dredging using remote sensing and optical in situ data. IEEE Proceedings, 2, II-476−II-478. DOI: 10.1109/IGARSS.2009.5418120.\nUiboupin, Rivo; Sipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas (2009). Sea ice concentration and type analysis from dual pol Radarsat-2 and Modis images in the Baltic Sea. IEEE Proceedings of International Geoscience and Remote Sensing Symposium: International Geoscience and Remote Sensing Symposium. IEEE, 590−593. (2).\nLiis Sipelgas, Urmas Raudsepp (2009). Monitoring of harbour dredging using remote sensing and optical in situ data. IEEE International Geoscience & Remote Sensing Symposium, Cape Town, Africa, 12-17 July 2009.\nRivo Uiboupin, Liis Sipelgas, Urmas Raudsepp (2009). Sea ice concentration and ice type analysis from dual pol Radarsat-2 and Modis images in the Baltic Sea. IEEE International Geoscience & Remote Sensing Symposium, Cape Town, Africa, 12-17 July 2009.\nSipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas; Uiboupin, Rivo (2008). Optical and physical properties of coastal water and their relations to radar (ASAR) data- case study of Muuga Bay in the Gulf of Finland. Estonian Journal of Ecology, 185−197.\nUiboupin, Rivo; Raudsepp, Urmas; Sipelgas, Liis (2008). Detection of oil spills on SAR images, identification of polluters and forecast of the slicks trajectory. US/EU-Baltic Symposium "Ocean Observations, Ecosystem-Based Management & Forecasting", Tallinn, 27-29 May, 2008. IEEE-Inst Electrical Electronics Engineers Inc, 270−274.\nKutser Tiit, Metsamaa Liisa, Reinart Anu, Sipelgas Liis, Uiboupin Rivo, Vahtmae Ele (2008). Baltic Sea from space. An Estonian experience. IEEE proceeding of 2008 IEEE/OES US/EU-BALTIC INTERNATIONAL SYMPOSIUM: IEEE/OES Us/EU-Baltic International Symposium. Tallinn, ESTONIA, MAY 27-29, 2008. IEEE, 345 E 47TH ST, NEW YORK, NY 10017 USA .\nKõuts, T.; Sipelgas, L.; Savinitš, N.; Raudsepp, U. (2007). "Enviromental Monitoring of Water Quality in Coastal Sea Area Using Remote Sensing and Modeling". Environmental Research Engineering and Management, 8−13.\nUiboupin, Rivo; Sipelgas, Liis (2007). Comparison of satellite sea surface temperature with in situ surface layer temperature. Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Biology. Ecology, 56 (1), 47−56.\nSipelgas, Liis; Uiboupin, Rivo (2007). Elimination of oil spill like structures from radar image using MODIS data. Proceedings of Geoscience and Remote Sensing Symposium, 2007. IGARSS 2007. IEEE International. 23-28 July 2007: IGARSS 2007, 23-28 July 2007, Barcelona. IEEE, 429−431.\nRaudsepp, Urmas; Belikova, Viktoria; Lips, Urmas; Sipelgas, Liis; Soosaar, Edith; Uiboupin, Rivo (2007). The upwelling event in the southern Gulf of Finland in August 2006 on satellite images and in the numerical model results. Baltic Sea Science Congress, Rostock, 2007. , 35.\nSipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas; Kõuts, Tarmo (2006). Operational monitoring of suspended matter distribution using MODIS images and numerical modelling. Advances in Space Research, 38 (10), 2182−2188.\nSipelgas, L. (2006). Application of Satellite Data for Monitoring the Marine Enviroment. (Doktoritöö, Tallinna Tehnikaülikool). Tallinn University of Technology Press.\nKõuts, Tarmo; Sipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas (2006). High resolution operational monitoring of suspended matter distribution during harbour dredging. Proceedings of the Fourth International Conference on EuroGOOS: European Operational Oceanography: Present and Future, 6-9 June 2005, Brest, France. EuroGOOS Office, 108−115.\nKõuts, T.; Sipelgas, L.; Savinitš, N.; Raudsepp, U. (2006). Environmental Monitoring Of Water Quality In Coastal Sea Area Using Remote Sensing And Modeling. Proceedings of the US/EU Baltic International Symposium "Integrated Ocean Observation Systems for Managing Global & Regional Ecosystems Using Marine Research, Monitoring & Technologies", Klaipeda, May 23-25, 2006, CD: US/EU Baltic International Symposium "Integrated Ocean Observation Systems for Managing Global & Regional Ecosystems Using Marine Research, Monitoring & Technologies", Klaipeda, May 23-25, 2006. Center of Marine Research, Klaipeda, 1−8.\nSipelgas, Liis; Kõuts, Tarmo (2005). Sea ice monitoring using MODIS data. Remote Sensing of Marine and Coastal Environments. CD ROM: Remote Sensing of Marine and Coastal Environments, Halifax, Nova Scotia, Kanada, 17-19 mai 2005..\nSipelgas, Liis, Raudsepp, Urmas; Kõuts, Tarmo (2005). Operational monitoring of suspended matter distribution during harbour dredging using MODIS images and numerical modelling. CD ROM: Remote Sensing of Marine and Coastal Environments, Halifax, Nova Scotia, Canada, 17-19 mai, 2005.\nSipelgas, Liis; Arst, Helgi; Raudsepp, Urmas; Kõuts, Tarmo; Lindfors, Antti (2004). Optical properties of coastal waters of northwestern Estonia: in situ measurements. Boreal Environment Research, 9 (5), 447−456.\nArst, Helgi; Sipelgas, Liis (2004). In situ and satellite investigations of optical properties of ice cover in the Baltic Sea region. Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Biology. Ecology, 53 (1), 25−36.\nElken, Jüri; Kõuts, Tarmo; Raudsepp, Urmas; Sipelgas, Liis (2004). Portable coastal operational oceanographic system to monitor the harbor-related environmental impacts in Estonia. CD: USA-Baltic International Symposium "Advances in marine environmental research, monitoring and technologies", Klaipeda, 15-17 June 2004. Klaipeda, 1−6.\nSipelgas, L.; Arst, H.; Kallio, K.; Erm, A.; Oja, P.; Soomere, T. (2003). Optical properties of dissolved organic matter in Finnish and Estonian lakes. Nordic Hydrology, 34 (4), 361−386.\nReinart, Anu; Herlevi, Antti; Arst, Helgi; Sipelgas, Liis (2003). Preliminary optical classification of lakes and coastal waters in Estonia and south Finland. Journal of Sea Research, 49, 357−366.\nLepparanta, M.; Reinart, A.; Erm, A.; Arst, H.; Hussainov, M.; Sipelgas, L (2003). Investigation of ice and water properties and under-ice light fields in fresh and brackish water bodies. Nordic Hydrology, 34 (3), 245−266.\nHeinsaar, A.; Hunt, M.; Kuusk, H.-E.; Keevallik, S.; Kõuts, T.; Lutt, J.; Mõtlik, L.; Mäss, V.; Oja, E.; Raudsepp, U.; Sepp, R.; Sipelgas, L.; Soomere, T.; Väling, M. (2003). Eesti Lootsiraamat. Tallinn: Veeteede Amet, Hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistus.\nErm, A.; Reinart, A.; Arst, H.; Sipelgas, L.; Leppäranta, M. (2003). Optical properties of lake and sea ice. Proceedings of the seminar "Sea ice climate and marine environments in the Okhotsk and Baltic Seas - The present status and prospects", 46: Seminar "Sea ice climate and marine environments in the Okhotsk and Baltic Seas - The present status and prospects"; Finland; 2003. Helsinki: University of Helsinki, 93−100. (Report Series in Geophysics).\nArst, H.; Erm, A.; Reinart, A.; Sipelgas, L.; Herlevi, A. (2002). Calculating irradiance penetration into water bodies from the measured beam attenuation coefficient, II: Application of the improved model to different types of lakes. Nordic Hydrology, 33, 227−240.\nErm, Ants; Arst, Helgi; Nõges, Peeter; Nõges, Tiina; Reinart, Anu; Sipelgas, Liis (2002). Temporal Variation of the Bio-Optical Properties of Four North Estonian Lakes in 1999-2000. Geophysica, 38, 89−111.\nArst, Helgi; Eerme, Kalju; Lukk, Toomas; Reinart, Anu; Sipelgas, Liis (2002). Some results of optical measurements in the Gulf of Finland in 1981-2001. 3: Symposium "The changing state of the Gulf of Finland Ecosystem" 28-30 October 2002, Tallinn. Tallinn: Estonian Ministry of Environment. (Abstract).\nSipelgas, Liis; Arst, Helgi juhendaja; Kukk, Henn juhendaja (2002). Erinevat tüüpi veekogude bio-optiliste karakteristikute muutlikkus Läänemere regioonis : magistritöö. (Magistritöö, Tallinna Pedagoogikaülikool, matemaatika-loodusteaduskond, bioloogia õppetool). Tallinn: Tallinna Pedagoogikaülikool.\nErm, Ants; Leppäranta, Matti; Reinart, Anu; Arst, Helgi; Hussainov, Medhat; Sipelgas, Liis (2001). Investigation of ice properties and under-ice light filed in fresh and brackish water bodies. 184: Baltic Sea Science Congress 2001, Stockholm. Stockholm Marine Research Centre, Stockholm University. (Abstract volume).\nSipelgas, Liis; Arst, Helgi; Hussainov, Medhat; Erm, Ants; Reinart, Anu (2001). Calculating irradiance penetration into water bodies from the measured beam attenuation coefficient. 301: Baltic Sea Science Congress 2001, Stockholm. Stockholm: Stockholm Marine Research Centre, Stockholm University. (Abstract volume).\nTallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems, Senior Researcher (1,00)\nEstonian Environment Agency, remote sensing specialist (1,00)\nTallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems, Senior Researcher (0,20)\nTallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems, Senior Researcher (0,50)\nTallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT, senior research scientist (1,00)\nMarine Systems Institute, research scientist\nEstonian Marine Institute, engineer\nTallinn University of Technology, Doctor´s degree studies\nTallinn University of Educational Sciences, Master´s degree studies\nTallinn University of Technology, Engineer´s degree studies\nEstonian delegaate at ESA’s Data Operations Scientific and Technical Advisory Group for Programme Board for Earth Observation (PB-EO/DOSTAG)\nLiis Sipelgas, Doctor's Degree, 2006, (sup) Urmas Raudsepp, Application of Satellite Data for Monitoring the Marine Environment, Tallinn University of Technology Faculty of Civil Engineering, Department of Environmental Engineering.\nLiis Sipelgas, Research Master's Degree, 2002, (sup) Helgi Arst; Henn Kukk, Erinevat tüüpi veekogude bio-optiliste karakteristikute muutus Läänemere regioonis (Variation of bio-optical characteristics in different type of water bodies in Baltic Sea region), Tallinn University, Institute of Mathematics and Natural Sciences, Department of Natural Scinces, Bioloogia õppetool.\nETIS CLASSIFICATION: 1. Biosciences and Environment; 1.8. Research relating to the State of the Environment and to Environmental Protection; CERCS CLASSIFICATION: T270 Environmental technology, pollution control ; SPECIFICATION: Application of satellite remote sensing for monitoring the marine environment\nPublic sector (Estonia) LLMAE21069 Üleujutuste kaugseire teenuse eksperimentaallahendus 01.07.2021 30.06.2023 Liis Sipelgas Tallinn University of Technology 204 125 EUR\nPublic sector (Estonia) KIK20023 Kaugseire rakendamine Eesti siseveekogude seire planeerimiseks 01.06.2020 04.06.2022 Liis Sipelgas Tallinn University of Technology 61 605 EUR\nPublic sector (Estonia) LLMAE21010 Eesti esindamine Euroopa kosmoseagentuuri (ESA) Kaugseire programmi nõuandva grupi PB-EO/DOSTAG (Data Operations Scientific and Technical Advisory Group) töös 01.01.2021 31.12.2021 Liis Sipelgas Tallinn University of Technology 2 600 EUR\nPublic sector (Estonia) LEP19084 Kaugseire meetoditega jääkaardi koostamine 01.11.2019 31.10.2021 Rivo Uiboupin Tallinn University of Technology 359 000 EUR\n"Development and implementation of flood monitoring service from satellite remote sensing data (1.07.2021−30.06.2023)", Liis Sipelgas, Tallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems.\n"Inplementation of remote sensing data into the planning process of on-site monitoring in Estonian inland waters (1.06.2020−4.06.2022)", Liis Sipelgas, Tallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems.\n"Repesentation of Estonia in ESA (European Space Agancy) PB-EO/DOSTAG (Data Operations Scientific and Technical Advisory Group) working group (1.01.2021−31.12.2021)", Liis Sipelgas, Tallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems.\n"Ice charting using remote sening methods (1.11.2019−31.10.2021)", Rivo Uiboupin, Tallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems.\nRITA1 LEP19008LM (RITA1/02-52-04) Kaugseire andmete kasutuselevõtt avalike teenuste väljatöötamisel ja arendamisel 01.01.2019 31.12.2020 Rivo Uiboupin Tallinn University of Technology 203 810 EUR\nPrivate sector (Estonia) LEP19081 Paldiski Lõunasadama süvendustööde eelne- ja aegne heljumiseire 01.11.2019 31.03.2020 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 25 645 EUR\nInstitutional Research Funding (IUT) IUT19-6 Erinevat mastaapi füüsikaliste protsesside mõju biogeokeemilise signaali dünaamikale stratifitseeritud Läänemeres 01.01.2014 31.12.2019 Urmas Lips Tallinn University of Technology 1 380 000 EUR\nsiseriiklik leping AR12020 Eesti osalus Euroopa Kosmoseagentuuris – Kosmoseteaduse ja –tehnoloogia koostöövõrgustik (GEOKOSMOS) 01.11.2011 31.08.2015 Urmas Lips Tallinn University of Technology 68 770 EUR\nTargeted Funding (SF) SF0140017s08 Läänemere vee- ja ainevahetusprotsessid muutuvate välismõjude tingimustes 01.01.2008 31.12.2013 Jüri Elken Tallinn University of Technology 1 016 458 EUR\nsiseriiklik leping Lep11033 Mustjala vallas Ninase külas asuva Saaremaa sadama detailplaneeringu koostamine ja detailplaneeringuga kavandatava tegevuse keskkonnamõju strateegiline hindamine 21.04.2011 31.12.2012 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 18 406 EUR\nvälisleping VA508 Süvendustööde keskkonnamõju seire sadamates 01.01.2011 31.12.2012 Liis Sipelgas Tallinn University of Technology 229 970 EUR\nvälisleping VIR484 Liivi laht kui tuuleenergia ressurss 01.11.2010 31.10.2012 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 320 958 EUR\nEstonian Science Foundation Research Grant (ETF) ETF7633 Jää karakteristikute sünoptiline muutlikkus Soome lahes kasutades kaugseire ja numbrilise modelleerimise meetodeid 01.01.2008 31.12.2011 Liis Sipelgas Tallinn University of Technology 67 349 EUR\nsiseriiklik leping Lep9003 Naissaare liivamaardlatest kaevandamise seire läbiviimine 30.10.2008 31.12.2011 Ants Erm Tallinn University of Technology 44 636 EUR\nsiseriiklik leping Lep9071 Tallinna Vanasadama remontsüvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne 02.07.2009 31.12.2010 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 12 463 EUR\nsiseriiklik leping Lep8125 Heltermaa sadama rekonstrueerimise süvendus- ja kaadamistöödega seotud seire teostamine 21.11.2008 01.12.2010 Urmas Lips Tallinn University of Technology 84 363 EUR\nsiseriiklik leping Lep10051 Muuga lahe heljumi seire 2010 01.04.2010 31.05.2010 Liis Sipelgas Tallinn University of Technology 2 556 EUR\nsiseriiklik leping Lep9134 Heljumi leviku seire kaevetööde käigus Naissaare II mäeeraldisel 2009 a. detsembris - 2010 a. jaanuaris 14.12.2009 15.02.2010 Ants Erm Tallinn University of Technology 10 226 EUR\nsiseriiklik leping Lep8133 Muuga sadama merekeskkonna seire 2008-2009 heljumi levikuga seotud tööde teostamiseks 11.12.2008 30.01.2010 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 42 821 EUR\nsiseriiklik leping Lep8089 Paldiski lõunasadama 8. kai merekeskkonnaseire teostamine vastavalt vee erikasutusloa nr L.VT.EE-145358 nõuetele ja seireprogrammile 11.08.2008 20.12.2009 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 32 595 EUR\nsiseriiklik leping Lep9048 Virtsu sadama kai nr 8 ehituse süvendus ja kaadamistööde seire 10.05.2009 30.11.2009 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 16 106 EUR\nsiseriiklik leping Lep9029 Lehtma sadama süvendustööde keskkonnamõjude hindamine 01.04.2009 15.10.2009 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 5 752 EUR\nvälisleping VF401 Nafta jääs - Hirombi ja STW prognooside parandamine 01.01.2008 31.12.2008 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 3 445 EUR\nsiseriiklik leping Lep8026 Eksperthinnang okeanograafilise ja hüdromeetrilise vaatlusvõrgu optimeerimiseks 31.03.2008 30.06.2008 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 5 112 EUR\nmuu - > EAS toetus/Enterprise Estonia 672F Mere õlireostuse varase avastamise ja leviku prognoosi tehnoloogia 01.07.2006 30.06.2008 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 377 589 EUR\nsiseriiklik leping Lep7026 Paldiski Lõunasadama ala detailplaneeringu keskkonnamõju hindamine 01.03.2007 29.02.2008 Liis Sipelgas Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 378L Naissaare liivamaardla kaevandamise keskkonnaseire 04.12.2003 31.12.2007 Jüri Kask Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 364L Prangli ehitusliivamaardla ja selle laienduse kaevandamise keskkonna seire 11.09.2003 31.12.2007 Jüri Kask Tallinn University of Technology 0 EUR\nTargeted Funding (SF) SF0822522s03 Läänemere vee- ja ainevahetusprotsessid muutuvates kliimatingimustes. Rannikumere dünaamika ja optika 01.01.2003 31.12.2007 Jüri Elken Tallinn University of Technology 598 820 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 621L Paldiski Lõunasadamasse 8 kai rajamise ja sellega kaasnevate süvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne 17.03.2006 15.01.2007 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 0 EUR\nEstonian Science Foundation Research Grant (ETF) ETF5594 Veealuse kiirgusrežiimi ja primaarproduktsiooni määramine Eesti järvedes poolempiiriliste mudelite abil. 01.01.2003 31.12.2006 Helgi Arst University of Tartu 46 246 EUR\nEstonian Science Foundation Research Grant (ETF) ETF5596 Vee- ja ainevahetus ranniku- ja avamere vahel 01.01.2003 31.12.2006 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 37 400 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 630L Tallinna Vanasadama süvendustööde keskkonnamõjude hindamise aruanne 29.03.2006 25.06.2006 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 423L Paldiski Lõunasadama süvendusjärgne ning 6. kai süvendusaegne seire, 2004. 30.03.2004 15.05.2006 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping AS Ökosil/Ecosil Ltd. 560L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire, 2005 01.08.2004 15.12.2005 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 7 680 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 545L Lehtma sadama süvendusaegne ja järgne seire, 2005 05.05.2005 20.11.2005 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 372L Paldiski Põhjasadama süvendusaegne seire, 2003-2005 15.10.2003 15.11.2005 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 467L Tareste lahe merekeskkonna seire Lehtma sadama süvendus- ja kaadamistööde ajal, 2004. 01.10.2004 31.12.2004 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nHTM sihtfinantseerimine T523 Rannikumere dünaamika ja optika 01.01.2003 31.12.2004 Tarmo Soomere Tallinn University of Technology 121 049 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 454L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire, 2004 15.08.2004 15.12.2004 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 7 680 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 359L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire 15.08.2003 15.12.2003 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 355L Paldiski Põhjasadama uute kaide ehitamise ja süvendustööde keskkonnamõju hindamine 02.07.2003 15.10.2003 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 275L Paldiski Lõunasadama süvendusaegne seire 15.09.2002 11.07.2003 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 348L Tallinna heitveepuhastusjaama bioloogilise puhastuse renoveerimise keskkonnamõju eelhinnang 17.06.2003 25.06.2003 Urmas Raudsepp Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping Paldiski Sadamate AS/ Paldiski Ports Ltd 271L Süvenduseelsed hüdrodünaamilised, geoloogilised ja mereelustiku uuringud Pakri lahes ja Paldiski Põhjasadama läheduses. 10.06.2002 15.05.2003 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 256L Muuga sadama merekeskkonnamõju seire 2002, hüdrodünaamika 01.03.2002 31.03.2003 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 248L Tareste lahe hüdrodünaamiline seire Lehtma sadama süvendus- ja kaadamistööde ajal 01.03.2002 31.12.2002 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nEesti Teadusfond - > ETF uurimistoetus G3613 (ETF3613) Erinevat tüüpi järvede bio-optiliste parameetrite tsüklilise varieerumise määr ja mõjufaktorid 01.01.1999 31.12.2002 Helgi Arst Tallinn University of Technology 4 090 EUR\nmuu - > Sihtfinantseerimine T793 (0200793s98) Turbulentsete protsesside ja mittelineaarsete lainete dünaamika - Eesti rannavete ja järvede ökoloogilise seisundi hindamine optiliste meetodite abil 01.01.1998 31.12.2002 Tarmo Soomere Tallinn University of Technology 28 313 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 257L Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimistööde merekeskkonna seire 12.06.2002 15.12.2002 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 272L Paldiski Lõunasadama süvenduseelne seire 15.09.2002 15.11.2002 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 255L Meriküla elamurajooni reovete merrelasu ja selle rajamise keskkonnamõju hindamine 17.07.2002 15.08.2002 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 260L Estonian Cell Kunda puitmassitehase eelpuhastatud ja süvalasuga merre juhitavate heitvete levik ja mõju mereelustikule 09.07.2002 01.08.2002 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\nmuu - > siseriiklik leping 251L Paldiski lõunasadama süvendamise keskkonnamõju hindamine, hüdrodünaamika ja hüdrobioloogia 10.06.2002 01.07.2002 Tarmo Kõuts Tallinn University of Technology 0 EUR\n"Use of remote sensing data for elaboration and development of public services (1.01.2019−31.12.2020)", Rivo Uiboupin, Tallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems.\n"Monitoring of suspended matter in Paldiski South Harbour during pre-dredging and dredging period (1.11.2019−31.03.2020)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems.\n"Multi-scale physical processes controlling the biogeochemical signal dynamics in the stratified Baltic Sea (1.01.2014−31.12.2019)", Urmas Lips, Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT, Tallinn University of Technology , School of Science, Department of Marine Systems.\n"Estonian participation in the European Space Agency – network of space science and technology (GEOKOSMOS) (1.11.2011−31.08.2015)", Urmas Lips, Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Baltic Sea water and matter exchange processes in conditions of changing external forcing (1.01.2008−31.12.2013)", Jüri Elken, Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Mustjala vallas Ninase külas asuva Saaremaa sadama detailplaneeringu koostamine ja detailplaneeringuga kavandatava tegevuse keskkonnamõju strateegiline hindamine (21.04.2011−31.12.2012)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental monitoring of harbor dredging (1.01.2011−31.12.2012)", Liis Sipelgas, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Gulf of Riga as a Resource for Wind Energy (1.11.2010−31.10.2012)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Synoptic-scale variations of ice characteristics in the Gulf of Finland using remote sensing and numerical modelling (1.01.2008−31.12.2011)", Liis Sipelgas, Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of dredging works near Naissaar island (30.10.2008−31.12.2011)", Ants Erm, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental impact assessment of maintenance dredging of Tallinn Old Harbour (2.07.2009−31.12.2010)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental monitoring of dredging and dumping activities related to the reconstruction of Heltermaa harbour (21.11.2008−1.12.2010)", Urmas Lips, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of suspendid matter in Muuga harbour 2010 (1.04.2010−31.05.2010)", Liis Sipelgas, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of suspended matter distribution during dredging works at the Naissaar Island II Sand Appropriation in Dec.2009 - Jan. 2010 (14.12.2009−15.02.2010)", Ants Erm, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Marine monitoring of suspended particulate matter in the Muuga Harbour 2008-2009 (11.12.2008−30.01.2010)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Marine monitoring of the reconstruction of the 8th quay in the Paldiski South Harbor (11.08.2008−20.12.2009)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of dredging and dumping during costruction of quay 8 in Virtsu harbour (10.05.2009−30.11.2009)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Assessment of environmental impact of the Lehtma harbour dredging (1.04.2009−15.10.2009)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Oil in ice - improved forecasts in Hiromb and STW (1.01.2008−31.12.2008)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Expert opinion for optimization of the oceanographic and hydrometric observation network (31.03.2008−30.06.2008)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Early detection and drift forecast of marine oil pollution (1.07.2006−30.06.2008)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental impact assessment of Paldiski South Harbour areas (1.03.2007−29.02.2008)", Liis Sipelgas, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental monitoring of Naissaar sand deposit (4.12.2003−31.12.2007)", Jüri Kask, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental monitoring of sand dredging from Prangli building sand deposit and its extension (11.09.2003−31.12.2007)", Jüri Kask, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Baltic Sea water and material exchange processes in changing climatic conditions. Dynamical and optical processes in coastal sea areas (1.01.2003−31.12.2007)", Jüri Elken, Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental Impact assessment of building the8th quay in the Paldiski South Harbour (17.03.2006−15.01.2007)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Semi-empirical modelling of underwater light field and primary production in Estonian lakes (1.01.2003−31.12.2006)", Helgi Arst, University of Tartu, Faculty of Science and Technology (old), Estonian Marine Institute, University of Tartu.\n"Coastal - open sea water and mass exchange (1.01.2003−31.12.2006)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental Impact assessment of dredging of Tallinn Old-city harbour (29.03.2006−25.06.2006)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Post-dredging monitoring of the Paldiski South Harbour and monitoring of 6.quai dredging operations, -2004 (30.03.2004−15.05.2006)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Marine environmental monitoring for Sillamae radioactive tailings pond remediation, 2005 (1.08.2004−15.12.2005)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of the marine environment during and after the period of dredging in Lehtma Harbour,2005 (5.05.2005−20.11.2005)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of the Paldiski North Harbour dredging operations, 2003-2005 (15.10.2003−15.11.2005)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of marine environment in the Tareste bay during the period of dredging and disposal operations in Lehtma Harbour, 2004 (1.10.2004−31.12.2004)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Dynamical and optical processes in coastal sea areas (1.01.2003−31.12.2004)", Tarmo Soomere, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Marine environmental monitoring for Sillamae radioactive tailings pond remediation, 2004 (15.08.2004−15.12.2004)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Marine environmental monitoring for Sillamae radioactive waste depository remedy (15.08.2003−15.12.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Assessment of environmental impact of building of new quays and dredging operations in the Paldiski North Harbour (2.07.2003−15.10.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of the Paldiski South Harbour dredging operations (15.09.2002−11.07.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Preliminary environmental impact assessments of the renewal of biological treatment of Tallinn Wastewater Treatment Plant (17.06.2003−25.06.2003)", Urmas Raudsepp, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Asessment of environmental impact of dredging operations in the Paldiski North Harbour, hydrodynamics and hydrobiology. (10.06.2002−15.05.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Monitoring of marine environmental impact of Muuga Harbour, 2002, hydrodynamics (1.03.2002−31.03.2003)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Hydrodynamic monitoring of Tareste Bay in the period of dredging and disposal operations in Lehtma Harbour (1.03.2002−31.12.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Cyclic variation of the bio-optical parameters of lakes and respective influencing factors (1.01.1999−31.12.2002)", Helgi Arst, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Dynamics of turbulent processes and nonlinear waves - Estimation of the ecological state of the Estonian coastal waters and lakes by optical methods (1.01.1998−31.12.2002)", Tarmo Soomere, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Marine environmental monitoring for Sillamae radioactive waste depository remedy (12.06.2002−15.12.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Pre-dredging monitoring in the Paldiski South Harbour (15.09.2002−15.11.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental impact assessment of the Merikula village waste water sea outlet (17.07.2002−15.08.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"The deep-sea waste water outlet of Estonian Cell Kunda pulp factory - spreading of waste water and its influence on the marine environment (9.07.2002−1.08.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\n"Environmental impact assessment of dredging operations in the Paldiski South Harbour, hydrodynamics and hydrobiology (10.06.2002−1.07.2002)", Tarmo Kõuts, Tallinn University of Technology , Tallinn University of Technology , Institute of Marine Systems at TUT.\nCoastal waste water outlet monitoring from satellite imagery Aavaste, Age Doctor's Degree Rivo Uiboupin; Liis Sipelgas Under supervision Tallinn University of Technology\nAnalysis of water quality parameters and their interrelations in Estonian coastal sea using satellite remote sensing Siitam, Laura Doctor's Degree Liis Sipelgas Under supervision Tallinn University of Technology\nAge Aavaste, Phd student, (sup) Rivo Uiboupin; Liis Sipelgas, Coastal waste water outlet monitoring from satellite imagery, Tallinn University of Technology School of Science, Department of Marine Systems.\nLaura Siitam, Phd student, (sup) Liis Sipelgas, Analysis of water quality parameters and their interrelations in Estonian coastal sea using satellite remote sensing, Tallinn University of Technology School of Science, Department of Marine Systems.\nOptiliste parameetrite vertikaalne jaotus ning nende mõjutegurid Loode-Eesti rannikuvees Aavaste, Age Master's Degree Liis Sipelgas Defended 2017 Tallinn University of Technology\nSüvendustööde mõju heljumi kontsentratsiooni ruumilisele jaotusele, hinnatuna kaugseire andmetest Siitam, Laura Master's Degree Liis Sipelgas Defended 2014 Tallinn University of Technology\nAge Aavaste, Master's Degree, 2017, (sup) Liis Sipelgas, Optiliste parameetrite vertikaalne jaotus ning nende mõjutegurid Loode-Eesti rannikuvees (Vertical variability of optical properties and their impact factors in the coastal waters of northwestern Estonia), Tallinn University of Technology School of Science, Department of Marine Systems.\nLaura Siitam, Master's Degree, 2014, (sup) Liis Sipelgas, Süvendustööde mõju heljumi kontsentratsiooni ruumilisele jaotusele, hinnatuna kaugseire andmetest (Estimation of dredging impact on spatial distribution of TSM concentration using remonte sensing data), Tallinn University of Technology Institute of Marine Systems at TUT.\nNoorma, Anu; Lang, Mait; Alikas, Krista; Jakobson, Liisi; Olesk, Aire; Kutser, Tiit; Post, Piia; Toll, Velle; Uiboupin, Rivo; Sipelgas, Liis; Raudsepp, Urmas; Rikka, Sander; Oja, Tõnu; Sagris, Valentina; Puust, Raido; Liibusk, Aive; Sepp, Kalev; Järveoja, Mihkel; Voormansik, Kaupo (2020). Kaugseire jätkussuutliku rakendamise kava [Application plan for governmental sector for sustainable use of remote sensing information in Estonia]. 1−69. DOI: 10.23673/re-250.\nSipelgas, L.; Arikas, A.; Auväät, K.; Altoja, K. (2018). Kaugseire kui abivahend väikejärvede kohtseire planeerimisel Koiva vesikonna väikejärvede näitel [Remote sensing as a means for planning in situ monitoring of small lakes (in the region of the Koiva River basin)]. Kaugseire Eestis 2018. Eesti Kaugseirepäev 2018, 23−31.\nHeinsaar, A.; Hunt, M.; Kuusk, H.-E.; Keevallik, S.; Kõuts, T.; Lutt, J.; Mõtlik, L.; Mäss, V.; Oja, E.; Raudsepp, U.; Sepp, R.; Sipelgas, L.; Soomere, T.; Väling, M. (2003). Eesti Lootsiraamat [ Eesti Lootsiraamat]. Tallinn: Veeteede Amet, Hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistus.\nLeitud 54 kirjet\n1.1. LLMAE21010 Eesti esindamine Euroopa kosmoseagentuuri (ESA) Kaugseire programmi nõuandva grupi PB-EO/DOSTAG (Data Operations Scientific and Technical Advisory Group) töös 01.01.2021 31.12.2021 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut 2 600,00 EUR\nMUU AR12020 Eesti osalus Euroopa Kosmoseagentuuris – Kosmoseteaduse ja –tehnoloogia koostöövõrgustik (GEOKOSMOS) 01.11.2011 31.08.2015 Urmas Lips Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 68 770,00 EUR\nMUU G3613 (ETF3613) Erinevat tüüpi järvede bio-optiliste parameetrite tsüklilise varieerumise määr ja mõjufaktorid 01.01.1999 31.12.2002 Helgi Arst Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 4 090,35 EUR\nMUU 260L Estonian Cell Kunda puitmassitehase eelpuhastatud ja süvalasuga merre juhitavate heitvete levik ja mõju mereelustikule 09.07.2002 01.08.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 0,06 EUR\nMUU Lep9134 Heljumi leviku seire kaevetööde käigus Naissaare II mäeeraldisel 2009 a. detsembris - 2010 a. jaanuaris 14.12.2009 15.02.2010 Ants Erm Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 10 225,86 EUR\nRITA1 Alamprojekt LEP19008LM (RITA1/02-52-04) Kaugseire andmete kasutuselevõtt avalike teenuste väljatöötamisel ja arendamisel 01.01.2019 31.12.2020 Rivo Uiboupin Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut 203 810,00 EUR\n1.1. LEP19084 Kaugseire meetoditega jääkaardi koostamine 01.11.2019 31.10.2021 Rivo Uiboupin Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut 359 000,00 EUR\n1.1. KIK20023 Kaugseire rakendamine Eesti siseveekogude seire planeerimiseks 01.06.2020 04.06.2022 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool, Loodusteaduskond, Meresüsteemide instituut 61 605,00 EUR\nMUU 545L Lehtma sadama süvendusaegne ja järgne seire, 2005 05.05.2005 20.11.2005 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 0,06 EUR\nMUU Lep9029 Lehtma sadama süvendustööde keskkonnamõjude hindamine 01.04.2009 15.10.2009 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 5 752,05 EUR\nMUU VIR484 Liivi laht kui tuuleenergia ressurss 01.11.2010 31.10.2012 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 320 957,97 EUR\nSF SF0822522s03 Läänemere vee- ja ainevahetusprotsessid muutuvates kliimatingimustes. Rannikumere dünaamika ja optika 01.01.2003 31.12.2007 Jüri Elken Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 598 820,20 EUR\nMUU 672F Mere õlireostuse varase avastamise ja leviku prognoosi tehnoloogia 01.07.2006 30.06.2008 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 377 588,68 EUR\nMUU 255L Meriküla elamurajooni reovete merrelasu ja selle rajamise keskkonnamõju hindamine 17.07.2002 15.08.2002 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 0,06 EUR\nMUU Lep11033 Mustjala vallas Ninase külas asuva Saaremaa sadama detailplaneeringu koostamine ja detailplaneeringuga kavandatava tegevuse keskkonnamõju strateegiline hindamine 21.04.2011 31.12.2012 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 18 406,00 EUR\nMUU Lep10051 Muuga lahe heljumi seire 2010 01.04.2010 31.05.2010 Liis Sipelgas Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 2 556,47 EUR\nMUU 256L Muuga sadama merekeskkonnamõju seire 2002, hüdrodünaamika 01.03.2002 31.03.2003 Tarmo Kõuts Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 0,06 EUR\nMUU VF401 Nafta jääs - Hirombi ja STW prognooside parandamine 01.01.2008 31.12.2008 Urmas Raudsepp Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 3 444,84 EUR\nMUU 378L Naissaare liivamaardla kaevandamise keskkonnaseire 04.12.2003 31.12.2007 Jüri Kask Tallinna Tehnikaülikool; Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ Meresüsteemide Instituut 0,06 EUR


Toulouse 1 Ülikooli Capitole - Haridus Prantsusmaal\nToulouse 1 Ülikooli Capitole\nlinn : Toulouse\nLühend : UT1\nrajatud : 1229\nÄra unusta discuss Toulouse 1 Ülikooli Capitole\nEnroll at Toulouse 1 Ülikooli Capitole\nPühendunud tegutsemiseks akadeemilist ja kutsealast pädevust juba 1970, Kui ta avas, Toulouse 1 Capitole Ülikool on avalik asutus, mis pärineb ülikooli kanoonilise õiguse loodud 1229 King Saint Louis. täna, see on seadusega, Majanduse ja Juhtimise Ülikooli kelle prioriteet on eelkõige rahvusvaheline võrgud et edendada teaduslikku koostööd, samuti õpilaste ja teadlaste-õppejõudude vahetust.\nSee on üks vaid kaks Prantsuse ettevõtetest funktsioon top 100 of the Shanghai World Academic ranking in Economics/Business studies.\nKolm kesklinnas ülikoolilinnakud Prantsusmaa, sisse Toulouse, Montauban ja Rodez.\nKolm ettevõtetes välismaal: Vietnam, Maroko ja Vanuatu.\nÜks prioriteete Toulouse 1 Capitole University on arendada oma rahvusvahelist ja Euroopa mõju.\nMeie tegevus keskendub 4 võtmevaldkondades: Üliõpilaste ja õppejõudude vahetust lepingud, koolitust pakub koostöös välismaiste ettevõtete, uurimistöö ja suurendades inglise õpetas Pakutava.\nUT1 Capitole jää pühendub et suur hulk rahvusvahelisi ja Euroopa võrgustikud.\nUT1 Capitole presently holds the Erasmus + Harta, mis pakub üldine raamistik Euroopa koostöö tegevuse kõrgkoolis võib teostada Erasmuse programmi raames.\n21 100 õpilased, kelle hulgas 19.5 % rahvusvaheliste üliõpilaste ja 36% Grandihoidjaist\n14 Research üksused, kelle seas 5 UMR (CNRS ja Inra) ja 9 EA\n3 doktorikoolide + 3 co-sertifitseeritud koolid\n90 väitekirjadest teesid aastas\n14 580 m² akadeemilise ruumi\n35 M € teadusuuringute eelarve (2M € investeering, 24M € töötasu, 4 M € tegevuskulud)\nToulouse School of’ ökonoomika (TSE)\nToulouse 1 University Capitole was the second university created in France in 1229 after the Sorbonne was founded (around the year 1200). The university originally included four faculties: teoloogia, kanoonilise õiguse, civil law and Arts (grammatika). The medical school was created in 1257. The University was closed in 1793 as the French Revolution abolished royal universities.\nAt the end of the Second Empire, the first four faculties co-existed, but the most important was the law school, which contains three-quarters of the students and the most renowned teachers. Kuid, the University of Toulouse suffered due to underfunding of French higher education in province. In the 1880s Luis Liard and Ernest Lavisse gave enough autonomy to the faculties so the municipality could help those institutions. Yet the Edgar Faure laws halted the development of provincial faculties by dividing the university in three:\nToulouse 1 University of Social Sciences (Seadus, Economy and Management);\nOnly the Toulouse 1 University remains on the historical site of the town center. septembris 2009, the Toulouse 1 University of Social Sciences becomes the Toulouse 1 university Capitole.\nKas sa tahad discuss Toulouse 1 Ülikooli Capitole ? Iga küsimus, kommentaare või kommentaare\nFotod: Toulouse 1 Ülikooli Capitole ametlik Facebook\nJoin to discuss of Toulouse 1 Ülikooli Capitole.\nÉcole Normale Supérieure Pariis


CHANGE PDF INTO A WORD 6 päivää left\ncomputer opreter 6 päivää left\nBuild me a health monitoring band 6 päivää left\nI want to develop health monitoring band which can measure heartrate of human body, Temperature of body. required electronic PCB designer, Firmware designer, Product designer\n€416 - €832\n5 logos housing business 6 päivää left\nneed 5 logos all associated with the room rental business US based business looking for a creative original logos. Need the abliity to be able to revise and of course in different versions. something different like some of the elements of this old school logo but want something that compliments the name of the company. all orgional work no clipart please. or basic uncreative work\nHelp in writing articles, APA Formatting and Style 6 päivää left\ni need help in reviewing paper , it is APA Formatting and Style , i offer 5-10$ for the project, you must have experience in APA ver. 7\nMultivendor rental platform plugins 6 päivää left\nI need somebody urgently who can setup my multivendor dress rental platform (shared [kirjaudu nähdäksesi URL:n]) with the right plugins. After the vendor has registered they need a vendor dashboard in which they can: - add products/listings - change product availability manually and block dates on their calendar - product availability should show in the front end for the customer - have...\nLooking for ReactNative Dev 6 päivää left\nHello, I am looking for a ReactNative developer to fix my video calling app.\nIntranet en Laravel 6 päivää left