Mida usuvad Eesti elanikud?\n31. märtsist kuni 9. aprillini 2000 viidi Eestis läbi rahva ja eluruumide loendus, kus muuhulgas küsiti ka inimeste suhet religiooni (usku). Käesolev artikkel on kirjutatud enne rahvaloenduse tulemuste selgumist ja soovib pakkuda valikut 1990. aastatel Eestis läbiviidud religiooni-alaste küsitluste tulemustest. Loodetavasti aitab see võrdlusmaterjal ka mõista 2000. aasta rahvaloendusega saadud tulemuste usaldusväärsust ning pakub teatud informatsiooni selle kohta, mida siis Eesti elanikud küsitluste järgi uskusid/ei uskunud, kui religioosseteks võib pidada eestlasi jt Eestis elavaid rahvusi.\nReligioonisotsioloogiliste küsitluste puhul on üks olulisemaid probleeme nende usaldusväärsus. Erinevate usuelu uurivate teadusharude esindajad on vaielnud religioonisotsioloogiliste küsitluste usaldatavuse ja isegi mõttekuse üle. Kvalitatiivsete uurimismeetodite järgijad ei pruugi kuigi tõsiselt võtta sotsioloogilisi küsitlusi usuelu kohta, kuna need kipuvad liigagi sageli andma usaldusväärset infot rohkem antud küsitluse tegijate ning religioonisotsioloogia taseme, kui inimeste usu kohta. Kvantitatiivsete meetodite pooldajad ei hooli aga vahel subjektiivsusesse kalduvast infost inimeste religioossuse kohta, mida ei saa täpsemalt mõõta.\nUsuelusse puutuvaid küsitlusi, kui arenenud metoodikaga nad ka poleks, võib sageli tugevalt kritiseerida. Tihti on suurte raskustega seotud eri küsitlustega saadud tulemuste võrdlemine, kuna aeg, koht ja situatsioon, milles küsitletavad tegutsevad, erinevad suuresti. Samuti erinevad küsimused ja metoodika, millega küsitlusi läbi viiakse. Probleeme tekitab keeleerinevus, ka eri riikides läbiviidud sama küsitluse puhul. Suuresti erinevad inimeste kontseptsioonid küsitletavate asjade kohta, näiteks arusaamised sellest, mida tähendavad terminid jumal, religioon, kirik, taassünd, reinkarnatsioon jne. Seetõttu on üks suuremaid ohtusid religioonisotsioloogiliste küsitluste tulemuste kriitikata kasutamine/uskumine. Äärmuslikumad ususotsioloogiliste küsitluste ja analüüsimeetodite vastased on koguni arvamusel, et tegelikkust moonutavate andmete vältimiseks tuleks üldse loobuda küsimustike tulemuste kasutamisest ning omavahel võrdlemisest. Siinkirjutaja arvates on see aga minek kergema vastupanu teed, lihtsam ja kriitika suhtes vähemhaavatav moodus usuelu käsitlemiseks. Usuelu kohta käivad sotsioloogilised uuringud tavaliselt siiski annavad teaduslikust seisukohast väärtuslikke arvandmeid, juhul kui neisse allikakriitiliselt suhtuda. Ideaalis peaksid kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete meetoditega saavutatud andmed üksteist täiendama, mitte üksteist välistama.\nReligioonisotsioloogilistel küsitlustel uuritavad religioossuse näitajad (näiteks koguduslik kuuluvus, jumalateenistustel käimise sagedus, usutalitustel osalemine, mingite kindlate uskumuste esinemine jms) saavad olla inimeste religioossuse iseloomustajaks siiski vaid teatud piirini ning neil on mitmeid puudusi. Sageli ei võeta arvesse, et religioossus võib inimeste puhul väljenduda väga mitmeti, osa puhul näiteks kirikus käimises, teiste puhul regulaarses mediteerimises või teatud kirjanduse lugemises.\nToodud probleemide arvestamine viis 20. sajandi teise poole religioonisotsioloogias vähempiiratute ja komplitseeritumate meetodite väljatöötamiseni. Laiemalt aktsepteeritud mooduseks inimese religioossuse igakülgseks uurimiseks religioonisotsioloogias on Charles Glocki väljatöötatud multidimensionaalsed meetodid. Glock soovitas uurida viit religioossuse dimensiooni:\n1) kogemuslik (experiental) (siia kuuluvad sellised religioossed tunded ja elamused nagu müstilised kogemused: tunne, et ollakse päästetud, ärganud, jumaliku valgustuse pälvinud jms);\n2) rituaalne (religioossed tegevused, nagu jumalateenistusel osalemine, palvetamine, sakramentide saamine jne);\n3) ideoloogiline (uskumuste sisu ja ulatus, mille järgimist mingi usuühenduse liikmeilt oodatakse); 4) intellektuaalne (religioossete teadmiste ulatus teatud grupi pühakirja, usudogmade ja rituaalide osas);\n5) järelduslik (consequential) (religioosse usu, tegevuse, kogemuste ja teadmiste mõju muudele eluvaldkondadele antud indiviidi puhul).\nNende dimensioonide mõõtmiseks kasutas Glock detailseid küsimustikke (selle metodoloogia üht rakendust vt Glock & Stark 1966), mille küsimused ja vastusevariandid võimaldaksid uurida ning mõõta ka diskreetsemaid religioossuse dimensioone. Vaatamata oma teoreetilisele täiusele ja hilisematele täiendustele (mis hõlmasid paremini ka mittekristlikke uskumusi), on ka sel metoodikal oma küsitavused nagu kõigil kvantitatiivsetel küsimustikel, mille abil saadud tulemused ei vasta alati inimeste tegelikule käitumisele.1\nSamas on üldse küsitav välja töötada uurimisvahend, mis võimaldaks haarata kõiki inimeste identifitseeritavaid uskumusi, religioosseid tegevusi, teadmisi ja kogemusi, eriti 20. sajandi lõpu pluralistlikes kultuurides, mida iseloomustab kõikvõimalike (religioossete) uskumuste kirevus. Koos nn ametliku religiooniga eksisteerib alati ka mitteformaalne religioon ja religioossus (rahvauskumused, ebausk ja maagia, usk paranähtustesse ja okultism jne), mille uurimine ükskõik kui hästi väljatöötatud küsimustike abil on metodoloogiliselt vägagi keeruline ülesanne. Osa uskumuste uurimiseks sobivad tunduvalt enam muud meetodid kui religioonisotsioloogiliste küsimustike täitmine. Antud artikli eesmärgiks pole aga vaagida näiteks folkloristika, võrdleva usundiuurimise või religiooniantropoloogia meetodite plusse ja miinuseid inimeste religioossuse uurimisel võrreldes religioonisotsioloogiaga. Toodud ususotsioloogiliste küsitluste piiratust tuleb aga arvestada kõigi allpool viidatud uuringute puhul. Seda enam, et neist enamik on jäänud kaunis kaugele Glocki jt juhtivate religioonisotsioloogide metoodikast usuelu käsitlevate küsimustike väljatöötamisel ning küsitluste läbiviimisel. Inimeste usk on aga sedavõrd raskesti uuritav teema, et nõuab küsitluste tulemuste kasutamise korral väga selget arusaamist sellest, mida, kui palju ja kas üldse me mingist protsendist, numbrist või korrelatsioonist järeldada saame.\nPärast Eesti Vabariigi taasiseseisvumist 1991. aastal on erinevate institutsioonide poolt läbi viidud mitmeid arvamusuuringuid ja küsitlusi, kus on püütud teada saada, milline on Eesti elanike suhe reli-\ngiooni. See on küllaltki intrigeeriv teema, arvestades seda laastavat mõju, mida avaldas Eesti kirikutele ja kogudustele religioonivaenulik nõukogude periood. Samuti on huvitav teada saada, kui pikaajaline on olnud 1980. ja 1990. aastate vahetusel Eestis puhkenud nn kirikubuumi mõju. Koos 1980. aastate lõpul Eesti ühiskonda raputanud rahvusliku taasärkamisliikumise ja laulva revolutsiooniga tõusid taas ühiskonna huviorbiiti Eesti kirikud ja kogudused, mis eelnenud nõukogude ajal olid paljuski avalikkuse vaateväljast kadunud. Plahvatuslikult kasvasid eriti luterliku kiriku, aga ka teiste Eesti uskkondade usutalituste ja liikmete arvud. Samuti levis Eestisse kümneid uusi kristlikke ning mittekristlikke uskkondi ja usuliikumisi ning võib rääkida ka okultismi ja maagia moodi minekust ning religiooniga seotud kirjanduse buumist paljude Eesti elanike seas. Pärast 1990. aastate algust on rahva suurem huvi religiooni vastu vaibunud.\nTeataval määral on neid tendentse peegeldanud ka religioonisotsioloogilised küsitlused. Eestit hõlmanud võrdlevaid uuringuid või ainult Eestis läbiviidud ning kogu ühiskonda puudutanud usualaseid uurimusi on 1990. aastatel tehtud teadusasutuste, arvamusuuringute firmade ja usuorganisatsioonide poolt. Käesolevas artiklis on kasutatud2 aastatel 19901991 erinevates maailma riikides läbiviidud võrdlevat uurimust World Values Survey (edaspidi WVS 1990/91, vt lähemalt Dogan 1995), Eesti sotsioloogiliste uuringute firma EMOR ja Soome Akadeemia poolt aastatel 1992 ja 1998 läbiviidud küsitlusi ning 1999. aasta EMOR-i küsitlust, mis tehti avaliku arvamuse uuringu firma Gallup International tellimusel (edaspidi EMOR 1992, EMOR 1994, EMOR 1998; vt lähemalt Vaatleja, nr 6, 1992, lk 12; Heino 1998b; Postimees, nr 284, 1999, lk 3; http://sool.ioc.ee/~alland/kogudus/stat/emor.htm). Kaks samalaadset religioonisotsioloogilist küsitlust viidi läbi 1994. ja 2000. aastal Eesti Kirikute Nõukogu, Eesti Evangeelse Alliansi ja Eesti Piibliseltsi poolt (edaspidi EKN 1994, EKN 2000; vt Hansen 1994, 1995; Teekäija, nr 10, 1994, lk 19; Kui kristlik 1997: 37 jj; Ritsbek 1996: 175178; Postimees, 17. V 2000; http://sool.ioc.ee/~alland/kogudus/stat/kuikr.htm). Võrdlusmaterjalina on kasutatud veel mitmeid Põhja-Euroopa riikides ja mujalgi läbiviidud uuringuid. Samuti on esitatud siinkirjutaja juhtimisel aastatel 19961998 Lääne-Eesti maakondades läbiviidud religioonisotsioloogiliste küsitluste mõningaid tulemusi.\nKoguduslik ja usuline kuuluvus\nLiikmeskonnalt kaks suurimat konfessiooni on Eestis 20. sajandil olnud luterlus ja õigeusk (sh ka Eesti vanausulised). Ülejäänud uskkonnad on oma liikmete arvult jäänud neist kaugele maha. Seda näivad kinnitavat ka 20. sajandi lõpu küsitlused. EMOR 1999 uuringus küsitleti 487-t Eesti elanikku vanuses 1574 aastat, kellest 30% pidas end luterlaseks, 28% õigeusklikuks, 3% katoliiklaseks, 2% mõne muu kristliku ja 2% mittekristliku usulahu pooldajaks. EMOR 1998 uurimuses küsitleti 997-t Eesti elanikku, kellest 687 olid eestlased, 255 venelased ja 55 muudest rahvustest. Küsitletud eestlastest pidas ennast eelkõige luterlaseks 45% (6% võrra rohkem kui 1992. a), õigeusklikuks 3% ja mõnda muusse uskkonda kuuluvaks 4% (neljas võimalus oli pidada ennast mitte ühtegi uskkonda kuuluvaks). Vastanud venelaste samad protsendid olid vastavalt 3%, 59% ja 15%.\nNende küsitluste tulemuste hindamisel tuleb teha vahet, kes vastanutest on pidanud end luterlaseks ja kes samal ajal ka luterlikku kirikusse kuuluvaks. Väga oluline on siin ka küsimuse sõnastus. Siinkirjutaja peab kogudusliku kuuluvuse kindlakstegemisel õigemaks küsida, mis kogudusse vastaja hetkel kuulub, nagu tehti autori poolt ja EKN 1994 uurimuses Elust, usust ja usuelust. Muul moel saame pigem teada, millist uskkonda vastaja toetab või pooldab, mitte aga, kuhu ta tegelikult kuulub. Seejuures tuleb arvestada, et enese mingi uskkonnaga seostamine (selle liikmeks olemine, pooldamine, eelistamine teistele) ei tähenda veel enda usklikuks pidamist.\nEKN 1994 uurimisprojekti raames saadeti 1600-le juhuslikult valitud 1670-aastasele eestlasele anonüümne küsimustik 108 küsimusega, kus päriti eelkõige eestlaste väärtushinnangute ja eriti usuga seotuse kohta. Küsimustiku tagastas 912 inimest. Neist 24,3% väitis end olevat mingi koguduse liige (valimist 20% kuulus luterlikku ja 1,4% õigeusu või katoliku kirikusse, 0,8% Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liitu ja 2,1% muudesse kirikutesse või kogudustesse). Ülejäänud vastanutest oli 5,2% olnud mingi koguduse liikmed ja 70,4% polnud kunagi kuulunud ühtegi kogudusse. EKN 2000 uuringu järgi kuulus umbes veerand täiskasvanud Eesti elanikkonnast (sh ka muulased) mingisse kogudusse.\nSiinkirjutaja poolt läbiviidud küsitlused näitasid, et aastatel 19961998 oli mingi koguduse liikmeid Läänemaal 19,2%, Saaremaal 18,7% ja Hiiumaal 18,4% juhuslikku valimisse sattunuist (kolmes maakonnas kokku oli valimis 513 inimest vanuses 18 aastat ja üle selle). Seejuures küsimusele Kas Te kuulute praegu mõnda kirikusse/kogudusse/usuliikumisse? jaatavalt vastanuist pidas valdav osa end luterlikku kirikusse kuuluvaks (Läänemaal 17,1% valimist, Saaremaal 14% ja Hiiumaal 13,1%). Siin tuleb arvestada, et Lääne-Eestis vastasid intervjueerija juuresolekul küsimustikule kõik valimis olnud, EKN 1994 küsitlus viidi aga läbi posti teel. Kuna EKN küsimustiku tagastas 1994. aastal 57% valimist, siis võib oletada, et eelkõige tegid seda usuasjadest teatud määral huvitatud inimesed. See võis ka tõsta koguduseliikmete osakaalu. Seetõttu oleks ennatlik järeldada, et Lääne-Eestis kuulus 1990. aastatel vähem inimesi kogudustesse kui Eestis tervikuna. Ennast mingisse kogudusse kuuluvaks lugenud Lääne-Eesti inimestest ei pidanud osa end samal ajal usklikuks. Nii usklikuks kui ka mingisse kogudusse kuuluvaks luges end 18% Läänemaa, 16,7% Saaremaa ja 15,8% Hiiumaa küsitletutest.\nEnnast mingi uskkonnaga seostavate inimeste arv on tavaliselt ikka suurem kui tegelik koguduste liikmeskond. Eestis on see olnud 1990. aastatel eriti ilmne endid luterlasteks või õigeusklikeks pidanute puhul. Seetõttu on toodud protsentide usaldusväärsuse hindamiseks vajalik võrrelda küsitluste tulemusi uskkondade liikmeskonna statistikaga. Eestis puuduvad usaldusväärsed andmed kõigi ametlikult Siseministeeriumis registreeritud uskkondade tegeliku liikmeskonna kohta. Toetudes suuremate uskkondade statistikale ja Siseministeeriumi usuasjade osakonna andmetele, saab siiski anda ligilähedase hinnangu kõigi Eestis registreeritud uskkondade liikmeskonna osakaalule. Siinkirjutaja arvutuste järgi oli see 1990. aastate keskel umbes 78% Eesti elanikkonnast, kui pidada Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) tegelikeks liikmeteks annetajaliikmeid (kui arvestada EELK hingekirjas olevaid liikmeid, siis kuni 17% Eesti elanikest).\nKui EKN 1994 järgi oli 20% küsitletuist luterliku koguduse liikmed, siis samal aastal moodustasid EELK hingekirjas olevad liikmed 11,6% ja annetajaliikmed 4,2% Eesti elanikest. 1998. aastaks olid need protsendid vastavalt 12% ja vaid 3,4%.3 Olgu võrdluseks toodud, et Eesti naabritest kuulus Rootsis ja Soomes 1995. aastal luterlikku kirikusse umbes 86% elanikest (Heino 1997: 24; http://www.evl.fi/kkh/ktk/kertomus/i.htm). Hoopis iseasi on, kui palju Rootsi ja Soome kõrged protsendid peegeldavad tegelikku seotust luterliku kiriku ja selle õpetusega. Viimane pole kõrge sekularisatsiooniga Põhja-Euroopa maades oluliselt suurem kui Eestis. Luterliku kirikuga tegeliku seotuse näitajaks saab Eesti puhul pidada alates 1994. aastast pidevalt langenud annetajaliikmete arvu, veel enam aga regulaarselt kirikus käinute arvu.\nKui EKN 1994 uurimuse järgi oli 24,3% Eesti elanikest mingi koguduse liikmed, siis siinkirjutaja jaoks on kõnekad vastused sama uurimuse küsimusele Kui tihti käite kirikus?. Vaid 3% kõigist vastanutest käis kirikus iga nädal, 4% kord-paar kuus, 13% 34 korda aastas ja 53% 12 korda aastas. Üldse ei käinud kirikus 27% vastanuist.\nSeejuures tuleb arvestada, et osa kirikus käinutest ei pruukinud ühegi koguduse liikmed olla. EMOR 1998 ja 1999 uuringute järgi käis vähemalt kord kuus kirikus 910% Eesti elanikest. Seejuures 1998. aastal käisid Eestis keskmisest enam kirikus pensionärid (17%), üle 65-aastased (17%), venelased (13%) ja tallinlased (15%). Maaelanikest aktiivseid kirikuskäijaid oli vaid paari protsendi ringis. EMOR 1999 andmetel käis kirikus kord kuus 6%, kord nädalas 3% ja rohkem kui kord nädalas 1% vastanuist.\nOlenemata sellest, kas koguduste liikmete arvuks võtta usuühenduste kohta käiv statistika või religioonisotsioloogiliste küsitluste tulemused, võib neist vaid teatud osa pidada oma kogudustega tihedamalt seotuks.\nMida või keda usutakse?\nEespool toodud küsitlustulemuste järgi otsustades oli enamik kogudustesse kuulujaist kristlike konfessioonide liikmed. See aga ei tähenda veel iseenesest, et enamikku Eesti usklikest võiks kindlasti pidada kristlasteks. Religioosseteks võib pidada ka neid inimesi, kes ennast ühegi (kristliku) kogudusega ei seostanud, kuid pidas end usklikuks. Tavaliselt on ennast usklikuks lugenud inimeste protsent tunduvalt kõrgem kui end mingi konkreetse kogudusega seostavate inimeste protsent. Näiteks Lääne-Eesti maakondades pidas end aastatel 19961998 usklikuks 33,2% Läänemaa, 27,3% Saaremaa ja 25% Hiiumaa küsitletutest, seega tunduvalt enam, kui oli koguduste liikmeid.\nEKN 1994 uurimuse järgi pidas 8,8% eestlastest end usklikuks, 51,4% usu poole kalduvaks, 31,7% usu suhtes ükskõikseks, 5,7% ateismi poole kalduvaks ja 1,3% veendunud ateistiks. EKN 2000 uurimuses küsitleti lisaks eestlastele ka teisi rahvusi (vastas 1092 Eesti elanikku, kellest 671 olid eestlased ja 421 kuulusid muudesse rahvusesse), kusjuures viimaste seas oli religioosseid inimesi tunduvalt rohkem. Usklikuks pidas end 20%, usu poole kalduvaks 46%, usu suhtes ükskõikseks 27%, ateismi poole kalduvaks või veendunud ateistiks 7% vastanuist.\nFoto 1. Jumalateenistus Treski tsässona (õigeusu kabeli) ees Setumaal. Foto J. Plaat 1999.\nKahjuks annab aga määratlus usu poole kalduv samalaadset hägusevõitu infot kui EKN 1994 küsitlusel antud vastused selle kohta, millesse siis vastajad usuvad. Kindlamalt võib nendest vastustest järeldada seda, et selgelt enam kui põrgusse, saatana (kuradi) olemasollu, surnute ülestõusmisse ja taevariiki uskujaid, oli 1994. aastal hoopis hingede rändamisse, tulnukatesse ja ufodesse ning horoskoopidesse uskujaid.\nPalju ei tee meid targemaks ka EMOR 1998 uuring, mille järgi pidas end usklikuks 25% vastanuist, teine veerand soostus ennast usulise otsijana määratlema. Seejuures eestlastest pidas end usklikuks või usuliseks otsijaks 39% ning venelastest 74%.\nTegemaks kindlaks inimeste seotust traditsiooniliste kristlike uskumustega, ei piisa ka sellest, kui küsida Jumalasse uskumise kohta. Inimeste kontseptsioonid Jumalast võivad olla vägagi erinevad ja traditsioonilise kristlusega väheseotud. Üks paremaid mooduseid uurida, kui paljusid ennast usklikuks pidavatest inimestest võib lugeda ka kristlasteks, on küsida, kas usutakse isikulist Jumalat või mitte. Just personaalsesse Jumalasse uskujaid võib pidada traditsioonilise kristliku õpetuse järgijaiks. EMOR 1999 arvamusuuringu järgi uskus 22% Eesti elanikest isikulist Jumalat ja 50% uskus, et on olemas mingi vaim või taevane jõud. Need protsendid tunduvad olevat üllatavalt kõrged. Samas ei erine need palju Põhja-Euroopa riikides 1990. aastatel läbiviidud sarnaste uuringute tulemustest.\nHarri Heino poolt 1998. aastal avaldatud uurimuse (Nordic RAMP) andmetel oli neid inimesi, kes uskusid isikulist Jumalat (nii nagu õpetatakse kristluses), Rootsis 18%, Taanis 20%, Norras 28% ja Soomes 39%. Neid, kes uskusid Jumalat mingil muul moel, oli Rootsis 56%, Taanis 56%, Norras 41% ja Soomes 42% (vt Heino 1998a).\nUmbes sama palju oli Skandinaavia maades personaalsesse Jumalasse uskujaid ka WVS 1990/91 uuringu järgi. Sellest selgus, et veel vähem kui kõrge sekularisatsiooni astmega (vähemalt traditsioonilise kristlusega seotuse mõttes) Skandinaavia maades, oli isikulisse Jumalasse uskujaid (endistes) Nõukogude Liidu riikides. WVS 1990/91 võrdlevas uurimuses küsiti, milline järgnevatest väidetest on kõige lähem vastaja arvamusele: a) on olemas personaalne Jumal, b) on olemas mingisugune vaim või elujõud, c) ei tea, mida arvata, d) ei ole olemas mingit vaimu, Jumalat või elujõudu. Tulemused mõnedes (endistes) Nõukogude Liidu piirkondades ja Skandinaavia maades olid järgnevad.4\nMoskvas valis variandi a 6% ja variandi b 51% vastanuist, Valgevenes vastavalt 6% ja 43%, Lätis 10% ja 56%, Rootsis 16% ja 46%, Taanis 20% ja 34% ning Norras 30% ja 36% (Dogan 1995: 410). Samal\najal ei kattunud variandi a või b valinute protsendid nende osakaaluga, kes samas küsitluses arvasid ennast Jumalasse uskuvat: Moskvas 41%, Valgevenes 43%, Lätis 58%, Rootsis 45%, Taanis 64% ja Norras 65%.5\nEMOR 1992 ja 1998 arvamusuuringud andsid tulemuseks, et vastavalt 37% ja 49% Eesti elanikest uskus Jumalat. Samas ei ütle see kuigi palju, mida selle all silmas peeti. Kõnekam on hoopis fakt, et samade küsitluste järgi uskus astroloogiasse 1992. aastal 41% ja 1998. aastal 45% Eesti elanikest.\nIsegi kui arvestada, et küsimuse teistsuguse sõnastusega saadakse erinevaid tulemusi, oli Eestis ja teisteski kõrge sekularisatsiooniga Euroopa maades 1990. aastatel suhteliselt suur nende inimeste protsent, kes arvasid ennast uskuvat (isikulist) Jumalat või mingit vaimu/jõudu/väge. Need uuringute tulemused annavad tuge arvamusele, et sekularisatsioonist 20. sajandi lõpu Eestis, endistes Nõukogude Liidu riikides ja Põhja-Euroopas on põhjust rääkida eelkõige traditsiooniliste kristlike arusaamade taandumise mõttes. Samas näitab aga jätkuvat sekularisatsiooni nende Jumalasse uskujate hulk, kes ei pidanud seda usku oma elus kuigi oluliseks.6\nKui traditsioonilised kristlikud arusaamad on taandumas, tekib küsimus, mis on tulnud asemele. Kui pidada näiteks astroloogiat üheks mitteformaalse religiooni vormiks, võib väita, et traditsioonilise kristluse järgijatega võrreldes on Eestis tunduvalt enam astroloogiasse uskujaid. Eelnevalt mainitud astroloogiasse uskujate protsendid Eestis (EMOR 1992 ja 1998) ületasid märgatavalt ka Soome näitajaid. Arvamusuuring Gallup Ecclesiastica 1995/1996 näitas, et vaid 10% Soome elanikest uskus tõemeeli või pidas vähemalt tõenäoliseks, et astroloogia või horoskoopide abil võib usaldusväärselt ennustada inimese tulevikku (Heino 1997: 360). Seega oli Soomes astroloogiasse uskujate osakaal üle nelja korra väiksem kui Eestis.\nFoto 2. Sathya Sai Baba Eesti Ühenduse teenistus Abrukal 1998. aastal. Foto J. Plaat 1998.\nAstroloogilised uskumused on levinud paljudes Lääne- ja Ida-Euroopa ühiskondades. Siiski on Eesti näitajad üllatavalt suured kui võrrelda näiteks 1988. aasta arvamusuuringuga USA-s, mille järgi 15% elanikest uskus astroloogiasse ja 25% järgis oma horoskoope (McGuire 1992: 111). Venemaal tehtud uuringu järgi uskus 1996. aastal 37% vastanutest astroloogiasse, seejuures alla 40-aastastest 49% (Heino 1997: 365).\nSuuremates Venemaa, Ukraina ja Põhja-Kasahstani linnades 1990.1991. aastal läbiviidud uuringu järgi uskusid astroloogiasse (seda, et taevatähtede liikumine mõjutab nende saatust) pooled vastanuist (Kääriäinen 1993: 137). Seega tundub, et Eestis, nagu ka teistes endistes Nõukogude Liidu vabariikides, oli astroloogia 1990. aastatel suurema au sees kui lääneriikides. Sellise üldistuse tegemiseks on aga andmeid ebapiisavalt. Samuti on taolise mitteametliku religioossuse vormi tegeliku ulatuse ja tõsiseltvõetavuse uurimine keeruline ülesanne.\nAstroloogiausuliste suur hulk Eestis 1992. ja 1998. aastal haakub ühe Eesti elanike uskumusi 1990. aastatel iseloomustanud nähtusega. Nimelt oli valmisolek uskuda traditsioonilise kristlusega (otseselt) mitteseotud asju Eestis suhteliselt suur nii 1990. aastate algul kui ka nende jooksul. Võrreldes Piiblil põhinevate uskumustega, oldi palju enam valmis uskuma näiteks mitmesuguseid nn paranormaalseid nähtusi.\nEMOR 1992 arvamusuuringu järgi oli võrreldes teiste mittekristlike rahvauskumustega kõige vähem neid, kes uskusid nõiduse olemasollu (20% vastanuist). Siiski oli neid peaaegu kolm korda rohkem kui kõigi registreeritud uskkondade aktiivsemaid liikmeid 1995. aastaks ja vähemalt kaks korda rohkem kui regulaarseid jumalateenistustel käijaid 1990. aastatel (religioonisotsioloogiliste küsitluste järgi). Üldse uskus keskeltläbi 30% Eesti elanikest erinevatesse paranähtustesse ja umbes 5% väitis neid ka ise kogenud olevat.\nEMOR 1992 uurimuses küsitleti 1000 Eesti elanikku, kellest eestlasi oli 63%, venelasi 28% ja muudesse rahvustesse kuulujaid 9%. Küsimusele Kas te usute nende nähtuste olemasolu? pakuti välja kolm vastusevarianti: usun selle olemasolu, pole kindel, ei usu selle olemasolu. Eestlaste valmidus uskuda nn paranormaalseid nähtusi oli suurem peaaegu kõigi küsitlusel väljapakutud nähtuste suhtes. Näiteks kätega ravimisse uskus 62% eestlastest ja 52% venelastest (kõigist vastajatest 58%, nähtust ise kogenud olevat väitis end 12% kõigist vastanuist), astroloogiat uskus vastavalt 53% ja 43% (50%, 6%), maaväliste olendite külaskäike 51% ja 40% (46%, 2%), selgeltnägemisse ehk võimesse teada, mis sündis minevikus, ja ennustada tulevikku 43% ja 31% (38%, 5%). Kõigist vastanuist uskus 24%, et majades võib kummitada (4% väitis end ka ise seda kogenud olevat), 22% telepaatiasse ehk mõtete vahetamisse traditsioonilist viit meelt kasutamata (4%), 22% reinkarnatsiooni (1%), 21% vaimude olemasollu (2%), 20% nõidumisse (3%). Vaid nõidumise puhul oli venelastest uskujaid rohkem kui eestlasi (15% eestlastest ja 27% venelastest). Samuti tunduvad eestlased taolisi asju rohkem tõsiselt võtvat kui soomlased, kui võrrelda veidi erineva metoodikaga läbiviidud arvamusküsitlusega Soomes.7 See aitab ka ümber lükata stereotüüpset ettekujutust (usuasjus) skeptilisest ja kaalutlevast eestlasest.\nEMOR 1992 küsitlustulemustest selgus ootuspäraselt naiste tunduvalt suurem kalduvus uskuda nimetatud nähtusi (näiteks vaimudesse uskus 13% meestest ja 28% naistest, kummitustesse vastavalt 16% ja 31%, selgeltnägemisse 31% ja 45%, astroloogiasse 41% ja 58%).\nÜllatavam on, et kõrgharidusega vastanutest uskus astroloogiasse 13% ja selgeltnägemisse ning vaimudesse 10% enam kui keskharidusega küsitletutest. Kõrg- ja keskharidusega nõidumisse uskujate osakaal oli enam-vähem võrdne. Vanuserühmadest olid kõige vastuvõtlikumad paranähtuste suhtes 2534-aastased. Sellest vanuserühmast uskus näiteks astroloogiasse tervelt 59%. Seega ei olnud tegu harimatusest või kõrgest vanusest tingitud uskumustega. Pigem kaldusid mitmesugustesse paranormaalsetesse nähtustesse enam uskuma kõrgharidusega vastanud ja noored.\nEMOR 1992 uurimuse tulemused ei anna kuigi selget pilti, millesse siis Eesti elanikud usuvad. Pigem näitavad need teatud segadust paljude vastajate maailmavaates ja vastuvõtlikkust kõige erinevamate asjade uskumiseks. Paranähtustesse uskujate kõrged protsendid võisid olla osalt tingitud sellest, et nendega tegelemine oli nõukogude ajal põlu all ja see temaatika muutus 1980. ja 1990. aastate vahetusel ajakirjanduses populaarseks. Samas ei kinnita teised 1990. aastate küsitlused nimetatud nähtustesse uskujate olulist vähenemist. Mõne nähtuse puhul on uskujate osakaal koguni tõusnud, kuigi need muutused võivad olla paljuski tingitud küsimuste ja vastusevariantide erinevusest eri uuringutes.\nEKN 1994 küsitlus kinnitas mõnedesse nimetatud nähtustesse (horoskoopidesse, tulnukatesse, nõidusesse) uskujate arvu vähenemist, samal ajal oli aga oluliselt suurenenud hinge surematusse ja hingede rändamisse uskujate hulk. Viimane on ilmselt tingitud ka sellest, et 1992. aastal küsiti võõrapärase sõnaga reinkarnatsiooni uskumise kohta. Igal juhul paistab, et Eestis oli neid, kes olid valmis uskuma korduvasse taassündi maa peal, rohkem kui Soomes ja Rootsis.8\nEKN 1994 küsitlusel väljapakutud variantidest uskus kõige enam vastanuist hinge surematust ja hingede rändamist (üle 40%); vahemikku 2040% jäi nende vastanute osakaal, kes uskusid isikulist\nJumalat, horoskoope, palve abil tervenemist, tulnukaid ja ufosid, taevariiki; 1020% uskus surnute ülestõusmist, nõidust, saatana (kuradi) olemasolu, surnutelt teateid vahendavaid meediume ja põrgut (uskujate osakaalu suuruselt reastuti toodud järjekorras, alates hinge surematusse ja lõpetades põrgu olemasollu uskujatega). Ülejäänud valisid variandid ei usu või ei tea, kahtlen (vt lähemalt Kui kristlik 1997: 41).\nKa teised uuringud on kinnitanud, et Eestis on suhteliselt palju neid inimesi, kelle usk on sünkretistlik segu kristlusest ja muust (näiteks usk astroloogiasse, mustadesse jõududesse, kummitustesse, iseendasse jne). Seda on näidanud ka 1990. aastatel läbiviidud uuringud Eesti koolinoorte jumalapildist (vt Altnurme 1999). Samas ei olnud see nähtus 20. sajandi lõpul iseloomulik ainult Eestile jt Ida-Euroopa nn üleminekuühiskondadele (v.a katoliiklik Poola ja Leedu), vaid ka teistele Euroopa, eriti Põhja-Euroopa kõrge sekularisatsiooniga riikidele. Muutused Eesti usuelus alates 1980. aastate lõpust kinnitavad teatud määral hüpoteesi, et religioossuse uued väljendusvormid esinevad rohkem just suurema sekularisatsiooniga ühiskondades.\nÜks põhjusi, miks Eesti elanike uskumused on sedavõrd hägused ja traditsioonilise kristlusega vähe seotud, peitub kindlasti nõukogude ajal toimunud võõrandumises kristlikest uskkondadest ja nende õpetusest. Nõukogude Eestis keelati laste usuline õpetus ja noortetöö kirikutes ning kogudustes (sh leeriõpetus luterlikus kirikus). Samuti katkes sekularisatsiooni tõttu, aga ka repressioonide kartusel paljuski koduse usulise kasvatuse traditsioon. See võib olla ka põhjuseks, miks kristliku kiriku positsioon on muidu sekulariseeritud Põhja-Euroopa riikides tugevam kui Eestis. Siiski on ka seal usulise sotsialiseerumise näitajad 1990. aastatel üllatavalt madalad, võrreldes endise Nõukogude Liidu riikide näitajatega, kus usulise kasvatuse väike osatähtsus on ajaloolist tausta arvestades ootuspärane. WVS 1990/91 uuringus vastas küsimusele Kas teid on üles kasvatatud religioosselt? eitavalt 86% Moskva, 85% Eesti, 80% Valgevene, 71% Läti elanikest ja tervelt 69% Rootsi, 57% Taani ning 54% Norra elanikest. Usulise kasvatuse osa oli tunduvalt suurem katoliiklikus Euroopas. Valdavalt roomakatoliku kiriku poolt domineeritud usueluga maadest vastas samale küsimusele eitavalt 21% Portugali, 7% Itaalia, 6% Iiri, 8% Hispaania ja vaid 2% Poola elanikest (vt Dogan 1995: 411).\nKokkuvõtteks võib nentida, et olemasolevate religioonisotsioloogiliste uuringute järgi on Eestis suhtelist palju neid inimesi, kes peavad end usklikuks, aga kelle uskumused ei kuulu traditsioonilise kristliku doktriini hulka või on sellega vaid osaliselt seotud. 1990. aastate küsitlustega saadud andmed näitavad Eesti elanike uskumuste kirevust, usuliste maailmavaadete vasturääkivusi ning ähmasust, samuti traditsiooniliste kristlike tõekspidamiste järkjärgulist taandumist. Just viimane asjaolu nagu ka identifitseeritavate usuinstitutsioonidega seotuse vähenemine annab põhjust rääkida jätkuvast sekularisatsioonist. Samas võib tegu olla kristliku maailmavaate laialdase asendumisega uut sorti religioossusega. Viimane võib väljenduda mitmesugustes individuaalse religioossuse avaldumisvormides, ametlikult organiseerumata usuliikumistes osalemises ja nn mitteformaalses religioonis. Inimeste usuelu on muutumas järjest individuaalsemaks. Levimas on uued usukontseptsioonid ning arusaamad sellest, mis on religioon ja jumal, asendades traditsioonilisi arusaamu. Vastus küsimusele nende muutuste tegelikust määrast nõuab spetsiaaluuringuid. Paljuski jäävad aga kaasaegsed religioossuse vormid teadlastele nähtamatuks, kuna senised meetodid on suunatud rohkem traditsionaalse ja institutsionaalse religiooni uurimiseks. Teatud määral on neid protsesse siiski peegeldanud 1990. aastatel Eestis läbiviidud religioonisotsioloogilised uuringud. Nende tõepärasuse hindamine nõuaks ka uusi, metodoloogiliselt kõrgel tasemel ja eelnevatega võrreldavaid uuringuid. Kindlasti on vajalik ka pikem ajaline distants, määratlemaks alates 1980. aastate lõpust Eesti usuelus toimunud muutuste olulisust ja kestvust.\nAltnurme, Lea 1999. Eesti koolinoorte jumalapilt. Akadeemia, nr 6, lk 11991226.\nArgyle, Michael & Beit-Hallahmi, Benjamin 1975. The Social Psychology of Religion. London & Boston.\nDogan, Mattei 1995. The Decline of Religous Beliefs in Western Europe. International Social Science Journal 145. Fundamental Values Across Nations, lk 405418.\nGlock, Charles & Stark, Rodney 1966. Christian Beliefs and Anti-Semitism. New York.\nHansen, Hans 1994. Elust, usust ja usuelust. Eesti Kirik, nr 3747.\nHansen, Hans 1995. Eestlaste usklikkusest. Eesti Kirik, nr 24, lk 6.\nHeino, Harri 1997. Mihin Suomi tänään uskoo. Porvoo & Helsinki & Juva.\nHeino, Harri 1998a. The Status of Traditional Religiosity in the Nordic Countries. http://www.evl.fi/kkh/ktk/norden.htm\nHeino, Harri 1998b. Uusinta uutta virolaisten uskonnollisuudesta. http://www.evl.fi/kkh/ktk/viro.htm\nkristlik on Eestimaa? Koost. N. Roeder, M. Uudam, A. Parman. Eesti Evangelisatsiooni Allianss 1997.\nKääriäinen, Kimmo 1993. Atheism and Perestroika. Suomalaisen Tiedeakatemian Toimituksia. Sarja B, nide 270. Helsinki.\nMcGuire, Meredith 1992. Religion: The Social Context. Belmont.\nRitsbek, Heigo 1996. The Mission of Methodism in Estonia. Project Thesis. Boston.\nSundback, Susan 1995. Tradition and Change in the Nordic Countries. The Post-War Generation and Establishment Religion. Cross Cultural Perspectives. W. C. Roof, J. W. Carroll ja D. Roozen (toim). San Francisco, lk 87111.\nYinger, J. Milton 1970. The Scientific Study of Religion. New York.\n1 Religioonisotsioloogiliste ja ka religioonipsühholoogiliste uurimuste meetodeid ning nende kriitikat vt näiteks Yinger 1970: 2432; Argyle & Beit-Hallahmi 1975; McGuire 1992: 102104.\n2 Teiste Eesti usuelu puudutavate küsitluste kohta vt näiteks Kui kristlik 1997, Altnurme 1999.\n3 EELK statistika on esitatud tuginedes EELK konsistooriumi andmetele ja rahvaarvu on arvestatud Eesti Statistikaameti andmete järgi.\n4 Variandi a valinute (personaalsesse Jumalasse uskujate) protsendid olid kõige madalamad endistes Nõukogude Liidu vabariikides ja seejärel Skandinaavia maades, kui võrrelda Lääne-Euroopa ja eriti selle katoliiklike maadega. Küsitletud iseseisvatest Euroopa riikidest olid personaalsesse Jumalasse uskujad ülekaalus vaid Iirimaal (67%), Itaalias (65%), Portugalis (62%), Hispaanias oli neid 50% (vt Dogan 1995: 410). Rootsi puhul kinnitas WVS 1990/91 uuringu tulemusi teinegi 1990. aastal Rootsis ja Soomes läbiviidud uurimus (European Values Study), mille järgi oli Rootsis inimesi, kes uskusid isikulist Jumalat 15% ja Soomes 32%. Neid, kes uskusid mingisse vaimu või jõu olemasollu, oli Rootsis 44% ja Soomes 46% (Sundback 1995: 100).\n5 Teistes uuritud Lääne-Euroopa maades, samuti USA-s, Kanadas ja Jaapanis olid need protsendid reeglina kõrgemad (vt Dogan 1995: 407). Ühe teise uuringu järgi oli neid, kes arvasid ennast Jumalasse uskuvat, Rootsis vaid 38% ja Soomes 65% (Sundback 1995: 100).\n6 WVS 1990/91 uurimuse järgi hindas Jumalat oma elus väga oluliseks vaid 8% Taani, 10% Rootsi, 11% Moskva ja Valgevene, 14% Läti ning 18% Norra elanikest. Olulisust mõõdeti skaalal 110 (üldse mitte oluline  väga oluline). Usku Jumalasse väga oluliseks pidanuteks on arvatud hinde 910 andnud (vt Dogan 1995: 407).\n7 1995.96. aastal Soomes läbiviidud arvamusuuringu Gallup Ecclesiastica järgi uskus tõemeeli või pidas vähemalt tõenäoliseks, et kummitused on olemas, 14%, ja et ufosid on Soomes käinud, 20% küsitletutest (vt Heino 1997: 360).\n8 Arvamusuuringud on näidanud, et Soomes oli 1990. aastal neid, kes uskusid reinkarnatsiooni, 24% ja Rootsis 17% (Sundback 1995: 100). Uurimuse Gallup Ecclesiastica 1995/1996 järgi oli Soome elanikest 18% neid, kes uskusid tõemeeli või pidasid vähemalt tõenäoliseks inimese hinge või vaimu surmajärgset taassündi maa peal uues kehas (Heino 1997: 360). EMOR 1998 arvamusuuringu järgi uskus korduvasse taassündi maa peal 27% Eesti elanikest (Heino 1998b). Jääb ainult oletada, kui erinev võis olla vastanute arusaam sellistest kontseptsioonidest nagu taassünd ja reinkarnatsioon.


Kuidas teenida saidi\nKuidas teenida raha, kui olete koduperenaine - Teadmised -\nKuidas saidi teenida\nAdd: dafixysu65 - Date: 2021-04-29 04:08:39 - Views: 7458 - Clicks: 4625\nKas need on hästi kirjutatud? Vaadake allolevaid linke: Kuidas teha WordPressi veebisaiti; Kuidas teha WordPressi ajaveebi; Kuidas kohandada WordPressi; 3. Kui aga teil on ok kulutada natuke aega ise õppimiseks ja tegemiseks, võite mõelda VPS / pilveserveritele. Niisiis kirjutavad pedagoogilise haridusega inimesed diplomeid ja teadustöid. Alustame. Looge liikmesuse sait:. See seadistamine maksaks umbes 25 dollarit kuus ja valmis teenidalehevaatamist kuus. Kuidas ettevõtjad rikkaks said Alates ressursi väljanägemisest said paljud ettevõtlikud kasutajad kohe aru, kuidas Aliexpressis raha teenida. Nüüd, kui teate, kuidas oma krüptovaluuta WordPress saidil raha teenida, tehke seda! Selles juhendis proovime käsitleda kõiki probleeme, mis algajate jaoks võivad tunduda pisut liiga tehnilised. Eriti kui teil on programmeerimine ja saidi loomise oskused. Kuid ärge unustage, kui plaanite oma saidil raha teenida, saab see lõpuks tasuda iseenda ja tulevaste versiooniuuenduste eest. Ja kuidas sellega toime tulla, teavad nad ilmselt ainult valitud valijaid, kellel õnnestus lahendada oma rahalised probleemid. Üks neist on Teaser. Kuidas oma blogist raha teenida. Alustage oma krüptovaluuta WordPressi saidi raha teenimist juba täna. Isetehtud WordPressi ajaveebil pole praktiliselt mingeid piiranguid. Teie saidi rahaks tegemine pole’ainult tuntud blogijatele – miks ei peaks see nii olema’kas algajad saavad ka selle mängu sisse? Kuidas teenida saidi\n: Kõigepealt täpsustage oma valdkond. Sa ei saa lihtsalt saiti juhuslikult kokku lüüa ja võid võita. Lihtne sait koos domeeninime, hostimise ja ette nähtud saidi loomisega maksab madala hinnaga umbes 40 dollarit. Saatke mulle oma vastloodud blogi link kommentaaride sektsiooni kaudu ja ma kontrollin ja loen seda. Saidi loomise kulud ei pea olema suured. Kui ostate õigusi domeeni nimele Internetis, mida keegi soovib, saate temalt litsentsi või ostu eest tasu võtta. Kuna toode on odav (ja kui ostate seda hulgi, tuleb see palju odavam), saate asju korralikult osta ja edasi müüa palju kallima hinnaga. Kirjutage saidi kohta artiklite andmebaasis artikleid. Kuidas teenida raha domeenide ostmisel. Millised teadmised või oskused teil on, millest võiks teistele kasu olla? Leidke oma pakutavad asjad, mis on paremad kui konkurents sisul, kirjutamisel ja kujundusel. Teisisõnu, tehke sellest teada. Lugege ka jaotist Kuidas veebis raha teenida oma ajaveebi kaudu. Praegu on neli näpunäidet, mida saidi liikmed ja omanikud võivad näha järgmiste toimingute paanil. Täna pakub internetiruum palju võimalusi raha teenimiseks. Pärast minu juhendi lugemist, kuidas Google'is esimesena olla, olete oma veebisaiti optimeerinud ja. Kuidas teenida saidi\nSamuti võite oma saidi üle vaadata ja otsustada, kas leidub lehti, milleks võiksite pöörduda “eksklusiivne” valdkonnad liikmetele, seejärel lisage uus, spetsialiseeritud materjal. Sposoby tulud internetist ilma vlozheniy. Flippa näiteks on kuulus veebiportaal, mis toimib oksjonisaitidena ja vahendajatena, et saada veebisait müüki. . Ülevaated sellist tüüpi tegevuste kohta aitavad teil leida oma niši. Samal ajal peaks teie veebisait olema võimalikult kasutajasõbralik, selge navigeerimise ja lihtsa ülesehitusega. Looge oma saidi jaoks Facebooki, MySpace'i ja Twitteri lehed. Volituste sait vs Niche saidi, mis edasi minna Kuidas teha reaalseid raha veebist kodust Kuidas saate teenida sissetulekut kodus koos Affiliate Marketing Kuidas lihtsustada raha teenimist veebis Tee rohkem raha õppimisega, kuidas teenida raha eBays. Seega saate väga kiiresti saada märkimisväärse tulu ainult müügist. Kuidas saidiga raha teenida  Kuidas saidiga raha teenida. Kuna teil on vaja, et kasutajad teie arvustusi usaldaksid, et saaksite neile ka edaspidi komisjonitasusid teenida, peate oma tooteülevaate saidile pisut mõtlema ja mõtlema. Võite teha blogi saidi turundus oma kodu äri, kui sulle meeldib. Avasta lihtne kulude kärpimise harjutusi esimene. Lõppude lõpuks, me kõik töötame hommikust õhtuni, me töötame, töötame ja meil ei ole piisavalt raha midagi, nii et me jääme ka edaspidi. Teaser reklaamid on üks populaarsemaid täna. Mida sa ootad? Kui olete WordPressi saidi üles seadnud, on teie klientidel üsna lihtne sisu ise lisada (isegi kui neil pole veebiarenduse kogemust). Kui plaanite suurt kasumit teenida, peate looma mitmeid unikaalseid lehekülgi. Kuidas teenida saidi\nKuidas teenida Kenyas passiivset sissetulekut. Vaadake, kuidas raha hakkab saabuma. Kuidas teenida raha Otzovik Selle saidi kirjalike tekstide eest makstakse boonust. Samm: saate saidi luua ja käivitada koos domeeninime ja hostimisega Võite oma blogi nime panna ükskõik, mis teile meeldib, kuid kõige parem on vältida selliseid termineid nagu vagabond, rändur, seikluslik, reis ja palju muud, kuna turg on täis blogisid, millel on neid termineid. On olemas töö, mis nõuab teatud teadmisi ja oskusi, on kõige lihtsam töö, mida isegi õpilane saab teha. Kui otsustate blogi oma kodutööga teha, peate kindlasti omama rohkem kui üht blogi. Kuid on olemas viis raha teenida, kus te ei tee midagi sõna otseses mõttes. Sellel veebisaidil on mul palju WordPressi juhendeid. Kui palju saate teenida Otzovikil kuus, sõltub sellest, kui palju kommentaare postitatakse. Kas tasub kulutada oma väärtuslikku aega? Kirjutage! Printerid kaugjuhitavad erinevaid väljaandeid, veebidisainerid loovad veebisaite ja reklaambännerid. Nüüd, kui olete oma WordPressi saidi mõningase sisuga kenasti seadistanud, a libe WordPressi teema ja Pluginate lisatud suurepärane funktsionaalsus on aeg saidile raha teenida! Arvamused projekti kohta on erinevad. Vaadake, kuidas järgmisi toiminguid kasutada Saage teada, kuidas toimida järgmiste toimingute korral. Vaadake, kuidas need on kirjutatud ja kuidas need on kujundatud. Kuidas teenida saidi\n7. Müü linke saidi lehtedelt. Pärast nädala reklaamimist peaksite nägema, et teie PayPali kontole tuleb palju raha. Pärast minu õpetuse avaldamist selle kohta, kuidas Facebookiga raha teenida, olid paljud inimesed seda teinud PC ja konsoolid. Järeldus. Infotoodete loomine ja müümine; Teavetoodete hulka kuuluvad kursused, e-raamatud ja veebiseminarid. Kuidas te saate grupiga raha teenida ja meeldib repostsidega? Kui soovite reklaamiga raha teenida, peate leidma publiku. Enne WordPressi installimist vajate veebimajutust, mis suudaks salvestada kõiki faile, hallata teie domeeni ja hoolitseda oma saidi eest. Kuidas alustada? Mõelge neile saitidele, mis teile meeldivad ja mis ei meeldi. Fakt on see, et selline kasutaja aktiivsus näitab rühma populaarsust ja asjaolu, et selles esitatud reklaam on tõhus. Selles artiklis selgitan, kuidas saada Google’i pilvplatvormil töötavat WordPressi saiti sisse vähem kui 15 minutit. Samuti on üliõpilasvahetus, kus saate teenida raha kirjutades lühitutvustuse või isegi diplomeid. Oblachny Mining. ? Veenduge, et teie probleem ei ole lihtsalt halb eelarve. Kuidas teenida saidi\nKuidas reisiblogi luua – samm-sammuline juhend 1. . Näiteks minna oma krediitkaardi no-huvi kava või saada oma kommunaalkulud alates odav pakkuja, ütleb karjääri konsultant Sherridan Hughes. Igaühe tasu suurus sõltub tähemärkide arvust ning unikaalsete fotode olemasolust. Kui rakendate ühte (või kõiki) ülalnimetatud strateegiaid, on vaja palju mündi teha. Tutvuge UI ja UX-iga. Tagasiside selle ressursi kohta võimaldab lugejal luua oma arvamus. Valige iga blogi jaoks konkreetne turg. Teie saidilt raha teenimiseks on kaks peamist meetodit ja kõik sõltub neist. Kui leidsin teie ajaveebist vajalikke parandusi, siis annan sellest kindlasti teile. Kuidas saavad algajad blogimisega raha teenida? Lisateavet neist võivad olla internetis kodulehekülg Ettevõtte et saada vaba juurdepääs kõigile teenustele, on piisavalt, et luua elektroonilise postkasti email protected. Loe ka: Kuidas käivitada WordPressi ajaveebi saidiga SiteGround. Lisateave SharePoint Suite ' i navigeerimise kohta. Kuidas teenida raha online ilma investeeringuid. Nagu juba aimata võite, on need kõik digitaalsed tooted, mis tähendab, et kui olete need loonud, tehakse 90% tööst. Kuidas teenida saidi\nIkka ei tea, kuidas teha maailmakuulsa saidi raha ilma investeeringuteta? Kasutage lendlehti ja looge visiitkaarte. Hinnad on kõrgemad ja palgad madalamad. Seega, proportsionaalselt tegevuse suuruse ja reklaamipostide maksmise suurenemisega. Siis me ütleme teile, kuidas teha raha videokaardil või kaevandamise cryptocurrency. Keskmiselt saavad sellised spetsialistid kergesti saada 50-150 tuhat kuus! Vastus: Saadaolevate SEO-sätete muutmisel peate oma saidi muutma SEO-sõbralikuks, samuti looma optimeeritud sisu, mida regulaarselt värskendatakse. Samuti kaaluma, kuidas sa võiksid teenida rohkem oma praegust tööd. Kirjeldage kõik projektid nimel, ma arvan, et see ei ole mõtet. Vaadake, kuidas järgmisi toiminguid kasutada. Võimalusi raha teenida ilma investeeringuid ja pettusega alates $ 10 päevas Töö päevamakset Ukraina börsidel vabakutseline; 5 kuidas saada rikkaks nullist: alates Bitcoin luua saidi. Küsimustele, kuidas teenida internetis, on erinevaid vastuseid. Kuidas teenida raha Twitteriga  Kuidas teenida raha Twitteriga. Küsimus: Kuidas muuta Google’i veebisait otsitavaks? Rohkem ressursse, mis hoiavad sind kursis. Kui teil on küsimusi, küsige palun. Kuidas teenida saidi\nKuidas teenida raha, kui olete koduperenaine Teadmised elle artikli: Oma okute ja võimete uurimineValige raha teenimie viiVaata muid tuluallikaidHaldage oma aega15 Viited Perenaiek olemine ei tähenda, et olete määratud raha teenima v&. Küsimus, kuidas raha teha, puudutab miljonite inimeste mõtteid. Võimalusi, kuidas teenida raha oma hobidest 08 - kasumipank Paljud pangad - nii võrguühenduseta kui ka võrguühenduseta - pakuvad rahalisi stiimuleid uue konto avamiseks (kõikjal alates 25 dollarist kuni 100 dollarini). Artiklis räägitakse, kuidas teenida raha AliExpress -le ilma palju aega ja vaeva kulutamata. Jätkake lugemist lisateabe saamiseks. Registreerige peamistesse börsidesse (GoGetLinks, Miralinks, Sape jne), lisage projekt ja saatke rakendused. See kirjutamine annab teile mõned olulised soovitused, kuidas teenida raha internetis blogi turundusega. Bz. Iga õpilane suudab leida endale suurepärase töö, mis võib tuua 10-20-i tuhandesse rubla kuus lisatuluna. Peamine ülesanne on selgitada, kuidas õige domeen teie saidi jaoks tulevikus suurepäraselt töötab. Kak teenida raha kodus: 7 töötamise eelised kodus + 12 viise teenida Viidates teenida raha Instagrame - üksikasjalik. . Isegi saidid, mida teised inimesed kohe ei soovi, võivad olla. Autor saab oma töö eest teatava summa kohe pärast avaldamist. Üks parimaid viise, kuidas algajad oma ajaveebi kaudu raha teenida saavad, on sidusettevõtte turundus, kus teine ettevõte maksab teile nende teenuste. Hankige saidi SiteGround majutamine ja alustage WordPressi ajaveebi loomist nüüd. Pärast seadistamist. Kuidas teenida saidi\nSidusettevõtte saidi seadistamine on täpselt nagu tavalise WordPressi saidi seadistamine. Arutame domeenide vajalikkust, nende tüüpe ning kiireid viise nende valimiseks ja ostmiseks. Kuidas teenida saidi\nIpad mini kaaned.\nForex expert advisor generator.\nSaadan teile töö.\nFiloloogiga töö tegemine.\nTöö põhitöö kõrvalt.\nSeb pank pangakaardi saamine.\nemail: [email protected] - phone:(134) 219-8051 x 3698\nRaamat suvi raha ka ei tahaks anda - Liit tennise\n-> Kuidas raha saada\n-> Kuidas vaadata teise sambasse kogutud raha\nKuidas teenida saidi - Raha kolmnurgaks murdmine\nTöö sobib rohkem meestele - Lastega pakkumine


Parandus: Minecraft ei reageeri\nMinecrafti on välja töötanud Mojang ja seda mängivad tuhanded mängijad kogu maailmas. See algas juba mõnda aega tagasi ja on olnud edukas alates Androidi ja iOS-i toest koos oma juhtlauaarvutirakendusega. Selles on avatud maailm, kus mängijad ehitavad tooraine abil esemeid ja hooneid.\nMinecrafti reageerimine pole midagi uut ja seda tuleb iga natukese aja tagant ette ka kõige tugevamates arvutites ja sülearvutites. Küsimus pole enamasti seotud arvuti spetsifikatsioonidega. Seal on arvukalt seadeid ja konfiguratsioone, mis võivad põhjustada rakenduse nõuetekohase töötamise ja tekitada selliseid imelikke probleeme nagu arutlusel olevad.\nMis põhjustab Minecrafti mittetundlikuks muutumise?\nVaatasime mitut kasutajaaruannet ja olles katsetanud oma arvutites täpselt samade tingimuste loomisega, jõudsime järeldusele, et mängul pole enam reageerimist. Mäng ei reageeri mitmel põhjusel ja võib venida kuni mõne minuti ja mõnel juhul ka lõpmatuseni.\nAegunud Java versioon: Minecraft kasutab Java platvormi, et korralikult töötada ja oma mehaanika käima saada. Kui Java platvorm on aegunud või pole arvutisse õigesti installitud, võib teil tekkida probleeme, millele ei vastata.\nAegunud Windows: Windows on peamine operatsioonisüsteem, milles Minecraft töötab. Kui operatsioonisüsteem on vananenud või on probleeme, ei saa te Minecraft tõenäoliselt käivitada ega reageeri.\nMittetäielik / rikutud Minecrafti installimine: on ka juhtumeid, kus Minecrafti install on rikutud või puudulik. See võib juhtuda, kui versiooni ei värskendatud õigesti või teisaldasite mängu käsitsi teise kataloogi.\nAegunud Minecraft: Minecraft avaldab aeg-ajalt värskendusi, et tutvustada uusi funktsioone ning lahendada vigu ja vigu. Kui teil on aegunud versioon, võib Minecraft keelduda käivitamisest ja reageerida.\nModifikatsioonid: kui kasutate Minecrafti modifikatsioonidega, on soovitatav need keelata ja proovida mängu uuesti käivitada. Modifikatsioonid muudavad mängu käitumist, parandades tekstuuri.\nVideo draiverid: video draiverid on veel üks teadaolev põhjus, mille tõttu probleem ilmneb. Kui videodraiverid on vananenud või puudulikud, ei saa mängu käivitada ja see läheb reageerimata olekusse.\nAdministraatoriõigused: Mõnel harval juhul on mängu käivitamiseks vaja administraatori õigusi. Kui mängul pole kõrgendatud juurdepääsu, tekivad probleemid nagu arutlusel olevad.\nEnne lahenduste juurde asumist veenduge, et teil oleks aktiivne avatud Interneti-ühendus ja olete administraatorina sisse logitud. Samuti veenduge, et teie Minecraft oleks üle pilve varundatud.\n1. lahendus: Java värskendamine\nJava-paketid sisaldavad mitut erinevat faili, mida nii teie mängud kui ka rakendused teie arvutis kasutavad. Minecraft on tohutu Java kasutaja ja kasutab raamistikku nii palju, et on oma pealkirja lisanud isegi „Java” sildi. Seega, kui teie mäng jookseb kokku, proovime Java-i käsitsi värskendada ja vaadata, kas see teeb trikki. Mittetäielik Java-arvutisse installimine on kõige tõenäolisem põhjus vastamata jätmisele.\nEsiteks kontrollime teie OS-i tüüpi. Sõltuvalt 32- või 64-bitisest versioonist jätkame andmete värskendamist.\nParemklõpsake oma töölaual nuppu See-PC olemas ja valige Atribuudid .\nNüüd kontrollige Süsteemitüübi ees oma arvutisse installitud operatsioonisüsteemi tüüpi. Java-failide allalaadimine siit (siit)\nNüüd tõmmake fail, mille te just alla laadisite, ligipääsetavasse kohta. Avage kaust ja kopeerige kuvatav failiversiooni kaust.\nNüüd vajutage Windows Exploreri käivitamiseks Windows + E ja liikuge järgmisele teele:\nC: \_ Program Files \_ Java (32-bitise jaoks) C: \_ Program Files (x86) \_ Java (64-bitise jaoks)\nNüüd kleepige kopeeritud fail asukohta. Veenduge, et teil kopeerida nime kausta, mida me lihtsalt kleebitud.\nNüüd käivitage Minecrafti modihaldur ja klõpsake ekraani allosas oleval nupul Redigeeri profiili .\nNüüd all Java seaded (Advanced) , kontrollige käivitatava valik ja asendada õige tee. Ülaloleval pildil on äsja kleepitud faili tee õigesti määratud.\nTaaskäivitage arvuti ja käivitage Minecraft uuesti. Kontrollige, kas probleem on lahendatud.\n2. lahendus: Windowsi värskendamine uusimale versioonile\nWindows on peamine operatsioonisüsteem, milles mäng Minecraft töötab. Kui teie Windowsi versioon on aegunud, ei tööta paljud rakendused õigesti ja põhjustavad vigu. Windowsi värskendus ei tähenda ainult operatsioonisüsteemi, vaid üks Windowsi värskendus sisaldab mitmeid veaparandusi ja täiustatud funktsioone mitmele erinevale moodulile, sealhulgas video ja heli. Kui teie Windowsi ei värskendata uusimale versioonile, soovitame seda värskendada võimalikult kiiresti.\nVajutage Windows + S, tippige dialoogiboksi “ update ” ja avage rakendus.\nNüüd avatakse seaded. Klõpsake nuppu Otsi värskendusi . Nüüd kontrollib teie arvuti automaatselt viimaseid saadaolevaid värskendusi ja installib need arvutisse.\nMärkus . Värskenduste rakendamiseks on vaja aktiivset Interneti-ühendust.\n3. lahendus: kõrgendatud juurdepääsu andmine\nTavaliselt pole administraatori kontol töötavatel mängudel õiguste ja ressursside kasutamisega probleeme. Mõnel juhul ei pruugi see aga tõsi olla ja Minecraft ei pruugi piiratud juurdepääsu tõttu kõiki ressursse kasutada. Selles lahenduses navigeerime Minecrafti peamise käivitatava faili juurde ja veendume, et administraatori õigused oleksid antud. Selleks peate olema arvutis administraatorina sisse logitud.\nLiikuge peakataloogi, kuhu Minecraft on installitud, ja leidke peamine mängu käivitatav fail.\nNüüd paremklõpsake seda ja valige Atribuudid .\nKui atribuutide aken on avatud, klõpsake akna ülaosas valikul Ühilduvus ja märkige suvand Käivita see programm administraatorina .\nMuudatuste salvestamiseks ja väljumiseks vajutage nuppu Rakenda . Taaskäivitage arvuti ja käivitage mäng. Kontrollige, kas probleem on lahendatud.\n4. lahendus: Modifikatsioonide keelamine\nModifikatsioonid on Minecraftis väga populaarsed ja Internetis on neid tohutult erinevaid. Need parandavad mängija kogemusi, lisades mängu rohkem sisu ja tekstuure ning võimaldades mängijal lisada kohandatud sisu. Sõltumata sellest, kui kasulikud need on, on teada, et nad on vastuolus mängu mehaanikaga, kuna nad suhtlevad otseselt mängu tuumaga ja muudavad muutujaid.\nSeetõttu on soovitatav keelata kõik Minecrafti installitud modifikatsioonid. Võite need kas keelata või teisendada modifikatsioonide kausta Minecrafti kataloogist teise. Ärge unustage enne mängu uuesti alustamist arvuti korralikult taaskäivitada.\n5. lahendus: videodraiverite värskendamine\nIgas mängus kasutatakse arvutisse installitud videodraivereid, et mängu arvutis õigesti kuvada. Kui teie arvutisse on installitud vanemad draiverid või need on vananenud, ei saa te Minecrafti korralikult mängida.\nNüüd on videojuhtide värskendamiseks kaks võimalust. Võite navigeerida oma tootja veebisaidile ja alla laadida draiveripaketi (ja käivitada käivitatava faili) või proovida neid käsitsi värskendada, nagu me allpool teeme.\nSeadmehalduris olles laiendage Display-adapterite kategooriat, paremklõpsake graafikariistvara ja valige käsk Uuenda draiverit .\nNüüd on teil kaks võimalust. Kas saate kasutada Windowsi värskendust, nii et see võib installida uusimad draiverid automaatselt, või saate navigeerida käsitsi tootja veebisaidile ja valida pärast faili allalaadimist teine võimalus.\nPärast draiverite värskendamist taaskäivitage mäng korralikult ja kontrollige, kas saate Minecrafti käivitada, ilma et see reageeriks.\n6. lahendus: ebakõla keelamine / desinstallimine\nDiscord on VoIP-rakendus, mis võimaldab kasutajatel mängude ajal omavahel suhelda. See pakub ülekatet, mille saate lubada mis tahes mängus ja suhelda üksteisega ilma alt-tabeldamiseta ühegi teise akna vahel. See on väga kasulik, kuid nagu arvata võis, tekitab Minecraftiga probleeme. See tekitab probleeme, kuna ülekate on otse jooksva mängu kohal ja kui need üksteist ei toeta, tekib konflikt, mis põhjustab reageerimata oleku.\nSeega peaksite keelama Discordi käitamise. Pärast arvuti taaskäivitamist ei tohiks seda üldse avada. Kui ebakõla on määratud automaatselt avanema, saate vaadata meie artiklit Kuidas peatada ebakõla avamine käivitamisel. Allpool on meetod, kuidas desordi desinstallida.\nKui olete rakendushalduris, otsige vastuolude kirjet . Paremklõpsake rakendusel ja valige Desinstalli .\nPärast rakenduse installimist taaskäivitage arvuti ja kontrollige, kas probleem on lahendatud.\n7. lahendus: ootamine\nKui kõik ülaltoodud meetodid ei toimi, võite proovida seda oodata. On arvukalt juhtumeid, kus reageerimata dialoog kaob tavaliselt mõne aja pärast ja mäng laadib end suurepäraselt. Vastamata dialoogi ajal tõrkeotsing Windows teeb kõik võimalikud juhtumid, miks rakendus ei tööta.\nKui põhjus tuvastatakse õigeaegselt, rakendatakse mängule parandus ja mäng algab ootuspäraselt. Kasutajate teadete kohaselt oli mõned juhtumid, kus dialoog kadus sekunditega ja mõnes kulus mitu minutit. Kui teil on aega, võite proovida seda oodata või liikuda järgmise lahenduse juurde ja installida rakendus täielikult.\n8. lahendus: Minecrafti värskendamine / uuesti installimine\nKui teie arvutis on Minecrafti vananenud versioon, peaksite oma mängu võimalikult kiiresti värskendama. Minecrafti arendajad avaldavad aeg-ajalt värskendusi, et mängu uusi funktsioone tutvustada või olemasolevad vead parandada. Rakenduse värskendamise sundimiseks toimige järgmiselt.\nKäivitage Minecrafti käivitaja ja klõpsake Kasutajanime kõrval valikutel Valikud\nNüüd klõpsake nuppu Force Update . See paneb rakenduse jõuliselt olemasolevaid värskendusi otsima.\nPärast värskendusprotsessi lõppu taaskäivitage arvuti ja proovige mängu käivitada ning vaadake, kas probleem on lahendatud. Kui värskendamine ei paranda seda või kui te ei saa käivitusprogrammi korralikult käivitada, võite jätkata mängu kogu installimisega. Enne edasiliikumist veenduge, et teie edusammud oleksid pilves varundatud.\nLeidke Minecrafti kirje, paremklõpsake sellel ja valige Desinstalli .\nPärast desinstallimist taaskäivitage arvuti. Nüüd navigeerige Minecrafti ametlikule veebisaidile ja laadige käivitatav fail alla juurdepääsetavasse kohta.\nEnne mängu installimist vajutage Windows + R, tippige “ % appdata% ” ja vajutage sisestusklahvi. Avaneb kataloog. Liigutage samm tagasi ja näete kolme kausta, nimelt:\nKohalik LocalLow rändlus\nNavigeerige ükshaaval igasse kataloogi ja kustutage Minecrafti kaustad. Taaskäivitage arvuti uuesti ja installige mäng nüüd administraatoriõiguste abil.


Käesolevas uudiskirjas toome Sinuni värsked turismiuudised SA Lõuna-Eesti Turismilt ja Lõuna-Eesti maakondadelt. Suvi on peaaegu märkamatult möödunud ja tasapisi on aeg suunata pilk sügisestele toimetustele. Käesolevast uudiskirjast saad lugeda, mis toimub Lõuna-Eesti turismivaldkonnas lähiajal ning lisaks saame tuttavaks Jaana Orasega Põlvamaa Turismiinfokeskusest. Kindlasti tasub pilk peale heita ka tulevastele sündmustele.\nSellest, mis Sihtasutus augustis tegi ja mis septembris plaanis, loe edasi siit!\nKalendrist leiad kultuurisündmused, kontserdid, festivalid, võistlused.\nTutvustame Lõuna-Eesti toimetusi turismivaldkonnas ning turismiuudiseid, edasi loe siit!\nSeekord tutvustab end lähemalt Põlvamaa TIK infokonsultant Jaana Oras. Saa tuttavaks siin!\nNational Geographicu koostööprojekti foto- ja videokonkurss ning pakkumiste veebiportaal\nOsale konkursil ja võida auhindu või leia parimad Lõuna-Eesti pakkumised veebiportaalist. Vaata lähemalt!


E-post: tarmo.sulg@kliinikum.ee\tRehabilitatsiooniteenused\tRehabilitatsiooniteenus on isiku iseseisva toimetuleku, töötamise või tööle asumise soodustamiseks osutatav teenus, mille raames:\nkoostatakse isikule isiklik rehabilitatsiooniplaan,\nosutatakse erinevaid rehabilitatsiooniteenuseid,\njuhendatakse isikut, kuidas rehabilitatsiooniplaanis kirjeldatud tegevusi ellu viia.\nRehabilitatsiooniteenust osutatakse Sotsiaalkindlustusameti poolt antud saatekirja alusel. Rehabilitatsioonimeeskonda kuuluvad vastavalt osutatavale rehabilitatsiooniteenusele: arst, õde, psühholoog, sotsiaaltöötaja, tegevusterapeut, logopeed, eripedagoog ja füsioterapeut.\nSihtgrupp 1 ja 2: kuulmis- ja/või kõnepuudega kuni 18-aastased lapsed ja täiskasvanud isikud. Pakutavad teenused:\nKontakt:J. Kuperjanovi 1, TartuKõrvakliinik, II korrus, kabinet 228Registreerimine kõikidel tööpäevadel kell 8.00 – 16.00 telefonil 731 9470.\nSihtgrupp 1: kuni 18-aastased lapsed, kellel on liikumispuue, vaimupuue/intellektipuue, kõnepuue, spetsiifilised õpiraskused, liitpuue või üldhaigestumus.Pakutavad teenused: Rehabilitatsioonivajaduse hindamine\nKontakt:N. Lunini 6, TartuLastekliinik, III korrus, kabinet A320, A313.Registreerimine kõikidel tööpäevadel kell 8.00 – 16.00 telefonil 731 9645e-post: laste@kliinikum.ee


4 küsimust nõukogu liikmele: Martin Küüsmaa — Eesti Väitlusselts\n4 küsimust nõukogu liikmele: Martin Küüsmaa\nMartin tegeleb igapäevaselt Eesti suurima toiduainetööstuse ettevõtte tuleviku kindlustamisega ja peab end kõige rohkem BP väitlusvoore hinnanud kohtunikuks. Aga mis põhjusel kardab selline mees minna öises Poolas metsapeatusele?\nMillega igapäevaselt leiva lauale tood?\nTöötan Eesti suurimas toiduainetööstuse ettevõttes HKScan Baltikumi äriarendusdirektorina. See eeldab tegelemist kõigi valdkondadega, milles mu tööandja tegutseb, alates loomakasvatusest ja söödatootmisest kuni turunduse ja logistikani. Peamiselt tegelen pikaajaliste projektidega, mis kolleegide lauale hästi ei mahu, ehk katsun teha nii, et meie ettevõttel ka 10 aasta pärast hästi läheks.\nMilline on Sinu kokkupuude väitlusega?\nTeadlikult alustasin väitlemisega Stockholmi Kõrgema Majanduskooli bakalaureuseõpingute algul Riias. Natukene tegelesin väitlemisega tegelikult juba 5.-6. klassis ja 6. klassis jõudsin põhikoolide meistrivõistlusel isegi kolme parima kõneleja hulka, aga ausalt öeldes ei mäleta sellest ajast rohkem eriti midagi. Alates ülikooliajast olen olnud nii võistlusväitleja, treener, kohtunik kui ka klubijuht. Ilmselt olen ka Eestis kõige rohkem BP võistlusvoore hinnanud kohtunik. Vajaduspõhiselt olen turniiridel tabmaster olnud ja mõned turniirid ka ise organiseerinud.\nMiks Sa arvad, et väitlus on oluline?\nKõige olulisem on see, et väitlus õpetab kriitiliselt mõtlema. Väitlejale ei ole võimalik kärbseid pähe ajada, sest tema aju teostab automaatset reality-check’i kõigele, mida kuuleb. Loomulikult õpetab väitlus ka avalikult esinema ja oma mõtteid struktureerima. Viimaks pole vähetähtis ka fakt, et keskmine väitleja on tark ja laia silmaringiga inimene, kelle seltskonnas on väga meeldiv aega veeta.\nRäägi üks vahva väitlusega seotud mälestus.\nKunagi käisime mikrobussiga Bremenis väitlusturniiril. Kuna see oli enne Poolas toimunud jalgpalli EMi, siis polnud Lodzist siinpool veel kiirteid ja me olime eelmisel väitlus-roadtripil õppinud, et parem on sõita ümber Varssavi kui läbi linna. Me kas ei leidnud õiget teed üles või oligi Poola siis selline, aga igal juhul sattusime u 30-kilomeetrisele teelõigule maanteel nr 620, milles oli auke rohkem kui teed ennast. Sõita sai maksimum 30 km/h. Kuna läbisime Poolat öösel, siis nägime pimedas asju, mida näeb ainult öises Poolas: kummitusbussi, mis seisis tuledeta pargituna tee ääres, aga oli rahvast täis; bensiinijaama töötajat, kellelt teed küsisime, aga kes ei osanud ühtki seitsmest keelest, mida me kamba peale rääkisime. Metsapeatuseks me metsa minna igal juhul ei julgenud.


Secrets of the silver lion - OWWL\n"From the bustling streets of New York City to the cobblestones of Seville and the silver mines high in the Andes Mountains of Bolivia, Carmen is off on another quest to stop VILE in this heart-pounding caper full of twists and turns! For centuries, the magnificent Throne of Felipe has stood with two empty spaces beside its famous silver arrow--spaces where the silver castle and lion should have been. And now, with the recent discovery of the silver castle within a secret vault in Seville, Spain, the hunt is on for the third silver icon. With all three pieces in the place, the throne will be enormously valuable--making it a hot item on VILE's radar. Now it's up to Carmen and crew to find the silver lion before VILE does, and protect the throne from winding up in the wrong hands--Amazon.com\nBristol Library J FIC OTH (Text)\nChildren's Fiction 52134300061680\nWalworth-Seely Public Library J FIC Otheguy (Text)\nChildren's Fiction 52129300988619\n02299cam a2200433 i 4500\n191208t20202020mau j 000 1 eng d\n. ‡a9780358380672 ‡q(hardcover)\n. ‡a0358380677 ‡q(hardcover)\n. ‡aYDX ‡beng ‡erda ‡cYDX ‡dOCLCQ ‡dTXB ‡dOCP ‡dOCLCF ‡dKRS\n. ‡an-us-ny ‡ae-sp--- ‡asn-----\n4. ‡aPZ7.1.O88 ‡bSe 2020\n1 . ‡aOtheguy, Emma, ‡eauthor.\n1 0. ‡aSecrets of the silver lion / ‡cby Emma Otheguy.\n1. ‡aBoston ; ‡bHoughton Mifflin Harcourt, ‡c\n. ‡a185 pages ; ‡c22 cm.\n1 . ‡aA Carmen Sandiego novel\n. ‡a"A Netflix original series"--Cover.\n. ‡a"From the bustling streets of New York City to the cobblestones of Seville and the silver mines high in the Andes Mountains of Bolivia, Carmen is off on another quest to stop VILE in this heart-pounding caper full of twists and turns! For centuries, the magnificent Throne of Felipe has stood with two empty spaces beside its famous silver arrow--spaces where the silver castle and lion should have been. And now, with the recent discovery of the silver castle within a secret vault in Seville, Spain, the hunt is on for the third silver icon. With all three pieces in the place, the throne will be enormously valuable--making it a hot item on VILE's radar. Now it's up to Carmen and crew to find the silver lion before VILE does, and protect the throne from winding up in the wrong hands--Amazon.com\n0. ‡aSandiego, Carmen (Fictitious character) ‡vJuvenile fiction.\n0. ‡aThrones ‡vJuvenile fiction.\n0. ‡aSilver mines and mining ‡vJuvenile fiction.\n0. ‡aSeville (Spain) ‡vJuvenile fiction.\n0. ‡aAndes ‡vJuvenile fiction.\n0 . ‡iAdaptation of (work): ‡aCarmen Sandiego (Television program)\n0. ‡aCarmen Sandiego (Boston, Mass.)\n. ‡aon1129924883 ‡bOCoLC ‡c630012 ‡tbiblio ‡soclc


Osteokondroos. Ortopeedia | Meditsiiniline entsüklopeedia Osteokondroos meditsiiniline osteokondroos\nOsteokondroos meditsiiniline osteokondroos, Osteokondroos\nStaatiline sündroom Esimene sümptom ilmneb isegi siis, kui muutused selgroolülides algavad. Emakakaela lülisamba kaugelearenenud osteokondroosiga, mis on keeruline mitme ekstrusiooni ja tihendussündroomi tõttu, on prognoos ettevaatlikum. Tsüstiit, püelonefriit meditsiiniline navigaatori osteokondroos ja neerukivid on nimmepiirkonna probleemide tagajärg. Tuimus ja valu käte liikumisel, rindkere vöövalud tekivad rindkere osteokondroosiga. Tavaliselt kestab pärast operatsiooni juurefunktsiooni taastamine mitmest kuust aastani.\nKopsudes reumatoidartriidi tüsistused\nMootori aktiivsuse vähenemine. Probleemid siseorganite tööga, mis on istmikunärvi pigistamise tagajärg.\nOrtopeedia Osteokondroos Osteokondroosiga on häiritud lülidevaheliste ketaste struktuur ja funktsioon - spetsiaalsed kõhred struktuurid, mis pakuvad meie selgroole paindlikkust ja liikuvust.\nRavimeetodid Esimeste sümptomite ilmumine peaks olema hea põhjus meditsiiniasutuse külastamiseks ja ravi alustamiseks. Sekkumise puudumine võib viia osteokondroosi tekkeni, mis toob kaasa teiste kahjustuste sümptomite ilmnemise ja halvendab patsiendi seisundit. Populaarsed raviviisid sisaldavad järgmisi meetodeid: Narkomaaniaravi eesmärk on kõrvaldada ebameeldivad sümptomid ja vabaneda degeneratiivsetest Osteokondroos meditsiiniline osteokondroos, kui haigus on arengu algstaadiumis.\nSel juhul kasutatakse uimasteid: Täiendava meetodina valu kõrvaldamiseks võib ette kirjutada rahvale retsepte. Oluline on meeles pidada, et need on teisese tähtsusega, seetõttu ei ole soovitatav neid kasutada peamise ravimeetodina. Enne tehnikate kasutamist on soovitatav konsulteerida arstiga ja konsulteerida temaga.\nNarkootikumide taktika Kõige tavalisem viis osteokondroosi ja selle sümptomite kõrvaldamiseks on ravimiravi. Mida on keelatud teha? Patsient ei tohiks ravimeid ise valida, sest enne ravi alustamist on osteokondroosi põhjuste kindlakstegemiseks vaja diagnoosida. Lisaks peate tuvastama haiguse tunnused.\nPatsient ei saa seda ülesannet iseseisvalt toime tulla, see kehtib ka ravimirühmade valiku, nende annuse kohta.\nTugeva valu korral kasutage süsti. Ebameeldivad sümptomid kõrvaldatakse kiiresti, mis toob patsiendile leevendust. Nende hulka kuuluvad ketoprofeen, diklofenak, Movalis, Ibuprofeen ja meloksikaam.\nRavimid valu leevendamiseks: Trimecain, Novocain või Lidokaiin. Kondroprotektorid: kondroitiinsulfaat või Alflutop.\nJuuresSee kujul haigus tekivad degeneratiivsed muutused lülidevahelisele kõhr kettaid in rinnakorvi toestiku ja keskhariduse muutused selgroolüli ise. Rindkere osteokondroosüsna levinud, kuigi see on diagnoositud palju harvemini kui muud tüüpi degeneratiivsed ketas haigus ja on pehmem, näiteks emakakaela või nimmepiirkonna osteokondroos, valulik ilminguid ei ole nii väljendunud.\nOsteokondroosi lihaste relaksandid: Tolperisone ja Mydocalm. MSPVA-d on vajalikud valu leevendamiseks ja põletiku astme vähendamiseks.\nSüstimisviis võimaldab saavutada lühikese aja jooksul positiivse tulemuse. Seljavaluga osteokondroosiga toimetulek ei ole alati võimalik, seetõttu kasutavad nad lisaks valuvaigisteid. Isegi "jooksvat" osteokondroosi saab ravida kodus! Lihtsalt ärge unustage seda kord päevas.\nB-grupi vitamiine kasutatakse valu leevendamiseks ja üldise seisundi parandamiseks, kui ebameeldivad sümptomid on seotud lihaste spasmiga, ei saa lihasrelaksante loobuda. Kondroprotektoritel on pikaajaline toime.\nLisaks aktiveerivad nad kahjustatud kudede taastumist. Lisaks süstidele kasutage tabletivormi. Ravi ajal on oluline ka paikne ravi.\nKokkupuude põletikuga viib kiire tulemuse ja heaolu leevendamiseni. Osteokondroosi tunnuste ravi järgmiste salvidega: Kompleksne tähendab: Dolobene-gel.\nMittesteroidsed ravimid: Fastum-gel ja Bystrummgel. Massaažitooted: Shungite, Atrotsin ja comfrey salv. Looduslikest koostisosadest koosnevad kompositsioonid aitavad: Osteokondroos meditsiiniline osteokondroos ekstrakti, taimeekstrakte, madu ja mesilase mürka, mentooli.\nTraditsioonilise meditsiini omadused Osteokondroosi saab ravida folk retseptide abil. Kombinatsioon põhiravi ravimitega toob kaasa positiivseid tulemusi, kuid ainult siis, kui järgitakse reegleid ja annuseid. On vaja meeles pidada kõrvaltoimete esinemist, nii et enne protseduuri peaksite konsulteerima oma arstiga ja kõrvaldama allergilised reaktsioonid.\nOsteokondroosi raviks kasutatakse järgmisi meetodeid: Kui ravite seljaga hõõrudes, võite vabaneda valu ja ebamugavustundest. Ravi kestus on päeva ja te peate hoidma sündmusi iga päev.\nOn palju traditsioonilisi meditsiini retsepte, nii et saate valida sobiva ravimeetodi. Retseptide valmistamiseks on vaja sealiha rasva ja humalat.


Purjetamine - Drakateek\nTauno oli alati tahtnud purjetajaks saada. Lõputu päikeses kiiskav meri, valged purjed pilvitu sinise taeva taustal, üksi paadis – see kõik oli tundunud nii ilus ja romantiline.\nTäna, kui torm kogus jõudu üle Eesti, seisis Tauno Valgerannal, mitusada meetrit ametlikust beach’ist eemal. Meri ja taevas olid kõlehallid, kaela valas tihedat jahedat vihma, meeleolu oli sant. Anna oli lastega Peterburi vanemate juurde sõitnud. Enne seda olid nad garaažis, laste kuuldeulatusest välja, karjunud üksteisele näkku igasugu vana saasta, mida mõlemad olid aastaid ja aastaid endasse talletanud. Sai tühjaks, selgeks, vabaks.\nTauno riided olid juba läbi ligunenud, need liibusid vilus tuules ta kehale. Mida oli ta lootnud novembris siit rannast rüsipuude vahelt leida, ei teadnud Tauno enam isegi. Tunde ajel ostetud väike purjekas oli järelkärul otse veepiiril. Auto oli ta parkinud pumbajaama kõrvale. Valged vahused laineharjad jooksid hämarduvas õhtus üle mere ranna poole. Kananahas keha oma tahtele allutades sikutas Tauno purjekat automaatsete liigutustega merre. Plartsatus lõi silmad ja suu korraks üllatavalt sooja vett täis.\nMees tundis keelel mere mõrusoola ja arutles endamisi, mismoodi see purjeka vette laskmine tegelikult peaks käima. Mingitel relssidel? Tauno tahtis tunda end korraks elusana, mitte tühjaks pigistatud kummikotina. Tahtis natuke merel oma unistust püüda, hoolimata ilmast ja täielikust oskamatusest. Kummuli vajunud paat, kaldavees loksuv puri, trööstimatus hinges, ei saanud Tauno enam aru, kas sool tema huultel ja põskedel oli merest või pisaratest, kas nuuksatasid tuul ja paat või oli see tema enda ahastav hääl.\nMaailmas polnud midagi muud, mida ta tahtnuks praegu rohkem kui roolida purjepaati. Karjudes täiest kõrist nagu muistne viiking, kahlas ta edasi merre. Vaid mõnikümmend meetrit kaugemal lõid lainejänesed ta pikali ja matsid enese alla. Vett suust välja puristades ja silmist kätega pühkides tundis Tauno alumiste kihtide külmi hoovusi. Meri loksutas mehe tahtetu keha aegamisi kaldale. Mõnda aega lebas ta pooleldi liival, pooleldi vees, hambad suus plõgisemas. Siis tõusis ja läks, keha kühmus, samm lohisev ja tilkuv, tuul tagant tõukamas, auto suunas.\nRanda maha jäid vastostetud järelkäru ja ligunev paat. Elu oli midagi muud, kui Tauno oli lootnud.


Lihtne haarata valu kõhu allosas, Haiget kõhu allosas pärast solaariumi\nSamuti, kui alakõhus valutab ja annab päraku, tasub kohalolekut kaaluda. Kokkuvõtteks tuleb märkida, et pankreatiidi valu sümptom tuleks kõrvaldada. Subhepaatilist pimesoolepõletikku iseloomustab valus sümptom paremas hüpohondriumis. Maks on võimas filter, justkui membraan. Micrasim ® toimel paraneb oluliste toitainete seedimine ja imendumine organismi.\nSelliseks puhuks tuleks apteegist lihtne haarata valu kõhu allosas tabletid kaasa osta. Tänapäeval on istuva eluviisi ja pingelise töö puhul sage nähtus nn ärritatud soole sündroom, mis võib lisaks kõhukinnisusele või -lahtisusele tekitada ka soolegaase ja kõhuvalu.\nSel juhul, kui kõht juba mitu päeva ilma teadaoleva põhjuseta valutab, peaks pöörduma arsti poole. Ilmtingimata tuleb arsti juurde minna aga siis, kui nõrgale kõhuvalule kaasub kas nõrkus või palavik, naha või limaskestade muutused, peapööritus, kõhulahtisus, iiveldustunne jms. Episoodilised valud Sügiseti sageneb neeruhaiguse urineerimine ägeneb haavandtõbi.\nÄgeda lihtne haarata valu kõhu allosas puhul on valu kõrvalnähtus, esiplaanil on palavik, kõhulahtisus ning üldine halb enesetunne. Võivad esineda peapööritus, külmavärinad, nahakahvatus jms. Ägeda ussjätkepõletiku rahvakeeli pimesoolepõletiku puhul muutub valu aina tugevamaks.


Linden-Nord hotellid | Hotels.com\nLinden-Nord hotellid – Hannover\nHotellid piirkonnas Linden-Nord\nLinden-Nord – rohkem teavet\nPiirkondadest pakub kindlasti kõige rohkem meeldejäävat Linden-Nord, kus ringivaatamiseks poleks paha veidi aega varuda. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata, nagu näiteks Fausti kultuurikeskus. Populaarsete ja meeldejäävate lähikonna turismiobjektide hulka kuuluvad näiteks HDI Arena ja Hannoveri laadaplats.\nParimad majutusvõimalused, mida Linden-Nord pakub\nMeie kodulehelt leiad 9 majutusasutust selles piirkonnas. Valik parimaid majutusasutusi asukohas Linden-Nord:\nLinden-Nord asub 2 km kaugusel keskusest (Hannover, südalinn).\n• Hannover (HAJ), 9,7 km\n• HDI Arena (2,3 km)\n• Herrenhauseni aiad (2 km)\n• Swiss Life Hall (2,5 km)\n• Maschsee järv (3,6 km)\n• Hannoveri kongressikeskus (4,3 km)\n• Fausti kultuurikeskus (0,3 km)\n• Hannoveri Loomaaed (4,3 km)\n• Ooperimaja (2,3 km)\n• Theater am Aegi (2,6 km)\n• Theater am Kuchengarten (0,7 km)


HP kaotab 9000 töökohta - ITuudised\nHP kaotab 9000 töökohta\nMaailma suurim sülearvutite tootja Hewlett-Packard teatas teisipäeval, et investeerib ligi miljard dollarit enda andmekeskuste ühendamiseks ja automatiseerimiseks, kaotates sellega üle 9000 ametikoha.\nKalifornias Palo Altos baseeruva tehnoloogiaettevõtte sõnul ulatub firma ettevõtteteenuste divisjoni iga-aastane kokkuhoid pärast muudatuste läbiviimist 500 miljonist kuni 700 miljoni dollarini, vahendab MarketWatch. HP plaanib enda andmekeskuste arvu vähendada 50ni.\nAndmekeskusi kasutatakse ettevõtete, valitsusasutuste ning teiste organisatsioonide andmete hoiustamiseks.\nHP juhid sõnasid, et ei plaani inimesi koondama hakata. Selle asemel loobutakse pensionile minevatele ja teistele firmast lahkunud töötajatele asemike otsimisest. Lisaks teatas Hewlett-Packard, et plaanib luua kuni 6000 uut töökohta, peamiselt müügi ning ettevõtteteenuste alal.\nHewlett-Packardi aktsia langes päeva lõpuks 0,6% 45,73 dollarini.


Hotellid González - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nLinna González hotellid\nJärgmine peatus González?\nKui soovid uusi elamusi, vali sihtkohaks González. González on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab González, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu González oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. González ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.\nVeel hotelle González, Colombia\nParima hindega hotellid González\nLinna Ocaña hotellid\nLinna Aguachica hotellid\nLinna Río de Oro hotellid\nLinna La Playa de Belén hotellid\nLinna San Calixto hotellid\nLinna Tunja hotellid\nLinna Hacarí hotellid\nLinna Gamarra hotellid\nVeel hotelle sihtkohas González


Euroopa tipp-poliitikud Tallinnas\n16:17 28. November 2020\nTallinnas toimub digitaalvaldkonna tippkohtumine\n08:08 29.09.2017 (Uuendatud 14:30 29.09.2017) lühendatud link\nReedel, 29. septembril arutavad ELi riikide juhid Tallinna digitaalvaldkonna tippkohtumisel, kuidas tõsta Euroopa konkurentsivõimet ja atraktiivsust kiiresti arenevate tehnoloogia- ning digitaalsete võimaluste olukorras\nTALLINN, 29. september — Sputnik. Tegemist on esimese täies mahus digitaalküsimuste arutamisele pühendatud ELi tippkohtumisega, milles osalemist on oluliseks pidanud 25 liikmesriigi valitsusjuhid ja riigipead, seisab eesistumise kodulehel. Tippkohtumine toimub Tallinnas Eesti ELi nõukogu eesistumise raames ning koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoniga. Kohtumise avalikke momente saab jälgida tippkohtumise veebilehel, liidrite saabumisest teeb otseülekande ETV.\nPolitsei soovitab eesistumise tippkohtumise ajal Tallinna kesklinnas sõitmisest hoiduda\n"Võib öelda, et omamoodi on meil käimas digitaalne revolutsioon, millest on võita kõigil – nii avalikul sektoril, ettevõtetel kui ka eelkõige tavakodanikel ja lastel. Kui langetame õigeid valikuid, on Euroopal digitaalsest ühiskonnast võimalik võita miljardeid eurosid majanduskasvu, miljoneid töökohti, paindlikke töötunde ning enam tasakaalus töö- ja pereelu," sõnas eesistujariigina digitaalvaldkonna tippkohtumise arutelusid modereeriv peaminister Jüri Ratas.\n"Tehnoloogia üha kiirenev areng on juba toonud meie igapäevaellu märkimisväärseid muudatusi, samas ei ole Euroopa Liit seniste arengute omaksvõtmisel piisavalt kiiresti järgi jõudnud. Näeme juba täna, kuidas digitaalse arengu keskused on koondumas üha enam väljapoole Euroopa Liitu – kui vaadata 20 suuremat internetiplatvormi, ei ole ükski neist pärit Euroopast ning valdav enamus idufirmadest eelistab kasvukeskkonnana Silicon Valleyt. Kui tahame, et Euroopa ei jääks maailma ääremaaks, peame nii ELi kui ka riikide tasandil tegema teadlikke ja ettenägelikke valikuid atraktiivse keskkonna loomiseks," avas Tallinna digitaalvaldkonna tippkohtumise eesmärki Riigikantselei Euroopa Liidu asjade direktor Klen Jäärats.\nEuroopa Liidu valitsusjuhide ja riigipeade arutluse põhifookus on küsimusel, millisena me tahaks näha Euroopat aastal 2025 ning millised on vajalikud sammud loomaks Euroopas atraktiivne keskkond ja vajalikud tingimused digitaalsete lahenduste väljatöötamiseks ja kasutuselevõtuks.\nKahe töösessiooni jooksul keskendutakse sammudele, mis on vajalikud digitaalsete avalike teenuste arendamiseks, turvalise küberruumi loomiseks ning ettevõtetele ja tööstusvaldkondadele atraktiivse infrastruktuuri ülesehitamiseks. Iga ELi poliitika keskmes on samas ELi kodanike heaolu, mistõttu on oluline osa arutelust pühendatud sellele, kuidas aidata inimestel kohaneda järjest suureneva vajadusega õppida üha uusi, sealhulgas digitaalseid, oskuseid.\nSeoses EL eesistumise digitaalvaldkonna tippkohtumisega on 28.-29. septembril Tallinna kesklinnas ulatuslikud liikluspiirangud. Politsei palub liiklejatel varuda tavapärasest oluliselt rohkem aega, vahendas Sputnik Eesti.\nKäegakatsutav tehnoloogia areng, mis laupäeval avatud kõigile huvilistele\nTehnoloogia arengut näitlikustab Euroopa Liidu liidritele tippkohtumise ajaks Kultuurikatla õue püstitatud näituseala, kus saab näha valikut Euroopa teadus- ja arendustöö tippsaavutusi – kõik seotud tippkohtumisel käsitletavate teemade ja eluvaldkondadega.\nTippkohtumine toob kaasa liikluspiirangud\n"On vaid aja küsimus, millal täna prototüübi või laboritehnoloogia tasemel välja töötatud uudsed digilahendused laiema tarbijani jõuavad ning ühiskonda täiesti uueks vormima asuvad. Näitusealal on väljas ülikiirel 5G andmesidel töötavad tehnoloogilised kauglahendused, millel on potentsiaal muuta nii tööstuse kui ka meelelahutuse tulevikku. Samuti on väljas töötava prototüübina alles paari nädala eest avalikustatud Audi isejuhtiv auto ja 3D-prinditud inimsüda – mõlemal on potentsiaal muuta tänaseid normaalsuseid sellest, kuidas toimib liiklus või millised võimalused on seotud personaliseeritud tervishoiuga. Just seda tahamegi Euroopa riikide tippudele näidata – kuidas tehnoloogia areng võib tuua käegakatsutavaid muutuseid," rääkis näituseala sõnumist ELi eesistumise digilahenduste nõunik Valdek Laur.\nNäitus keskendub viiele suurele valdkonnale – ühenduvus, tippteadus, transport, oskused ning e-riik ja küberturvalisus. Täpsemat ülevaadet näitusel osalevatest eksponaatidest näeb Eesti ELi nõukogu eesistumise veebilehelt.\nKui reedel on näitus avatud üksnes Euroopa riigipeadele, siis laupäeval avaneb võimalus tehnoloogianäitust külastada kõikidel huvilistel. Näitus on üleval Kultuurikatla hoovi spetsiaalselt püstitatud telkides ning on linnarahva jaoks avatud 30. septembril kell 11–17. Näitusele pääseb ligi nii Mere pst, Kultuurikilomeetri kui ka sadama poolt, hoovi saab Kultuurikatla korstna kõrvalt. Näitus on tasuta.\ndigivaldkond, tippkohtumine, eesistumine, Tallinn


Kui tõene on poekettides müüdavate juuksehooldustoodete halb mõju juustele? - Juuksed, soengud - vastused.ee\nKui tõene on poekettides müüdavate...\nKüsimus: Kui tõene on poekettides müüdavate juuksehooldustoodete halb mõju juustele?17.05.2012\nMinu juustele meeldib Garnier Fructis toodete sari. Kuna juuksed on lokkis ja seega ka kuivad, siis tundub, et see sari niisutab ja mõjub mu juustele kõige paremini. Küll aga mõned kallimad tooted teevad paljud juuksed kahuseks ja ruttu mustaks. On vähe sarju, millega täiesti rahul saan olla.\nOlen kuulnud ning ka minu oma juuksur viitab, et regulaarselt ei tasu Fructis sarjaga juukseid hooldada. Olen aga samas oma juustega peale pesemist rahul. Kui tõene siis on poekettides müüdavate juuksehooldustoodete halb mõju juustele? Kui näiteks kasutada korra kuus Joico sügavpuhastavat šampooni (mis on tõesti hea leid) ja siis ülejäänud aja põhiliselt kasutada Fructis tooteid. Tänan!\nVahe on lihtsalt koostisainete koguses. Salongi toodetes on kasulikke aineid rohkem kui poes müüdavates ja vee sisaldus väiksem. Vahe on ka keemiliste valemite tasakaalus. Tihti on poetoodetes ka silikooni rohkem sees ja seetõttu tunduvad juuksed siledamad ja läikivamad.\nKui lähete poe toodete pealt üle salongi toodetele, on loomulik, et teie juuksed näevad alguses "koledamad ja viletsamad välja" - tuleb lihtsalt varuda kannatust ja neid ravida.\nOlen enda juustel proovinud Fructise sarja tooteid (minul on blondid lokkis juuksed) ja tulemus oli väga hea, mõne aja möödudes muutusid aga juuksed venivateks. Selleks, et korda saada, pidin paju vaeva nägema.\nSügavpuhastava šampooniga pesemine on super, aga peske 2 korda kuus. Peale pesemist tehke kindlasti veel sügavatoimelist maski, mis toidaks juukseid seestpoolt ja parandaks pealmist juuksekihti.\nKaunist kevadet, KK


Hiidlaste edu erivajadustega inimeste fotokonkursil « Hiiu Leht\n23.november, 2018 Kultuur / Meelelahutus\nMTÜ Vaimupuu on juba seitse aastat korraldanud eri teemadel vabariiklikke fotokonkursse, kus ainsaks tingimuseks on see, et pildistaja on vaimse erivajadusega inimene. MTÜ Kõrgessaare puuetega noorte klubi Vikerkaar liikmed on sellest osa võtnud juba kuuel korral ja kahel viimasel aastal on kaasa löönud ka Kärdla tegevustoa kliendid. Oleme mitmel korral toonud võidukaid kohti Hiiumaale, nii ka seekord.\nTänavu toimus pidulik autasustamine 7. novembril Tallinnas Salme kultuurikeskuses ja teemaks oli vabariigi 100. aastapäevale pühendatud “Minu Eesti”. Saime teada, et üle Eesti saadeti fotokonkursile 1010 pilti, millede seast valiti välja 19 pilti rändnäitusele, 12 pilti Vaimupuu 2019. aasta seinakalendrisse ja auhindadega premeeriti neist kuut parimat.\nVõime Hiiumaa eriliste fotograafide üle vaid uhkust tunda, sest rändnäitusele valiti välja tervelt seitse pilti, mille autoriteks hiidlased, kalendrisse mahutati ära kolm hiidlase fotot ja kaks Hiiumaa pildistajat tunnistati kuue parima hulka. Üheks auhinna saajaks oli Klubi Vikerkaar liige Siim Troska pildiga “Air Force ehk raketiteadus Eesti moodi” ja teine võitja oli Andrus Sarik Kärdla Tegevustoast pildiga “Haldi rannas”. Rändnäitusele ja kalendrisse valiti lisaks võitjatele veel Merle Laupa, Larissa Eelma, Christina Piheli ja Kairit Kõrmi kaunid pildid.\nKuna meil läks konkursil niivõrd hästi, siis on tänavu esmakordselt rändnäitus avatud ka Hiiumaal. Näitust saab külastada 16. novembrist Kõrgessaare Vaba Aja Keskuses ja on avatud 15. detsembrini. Seejärel leiab rändnäitus uue pesa mõnes teises Hiiumaa asulas, et ikka kohalikele elanikele võimalikult lähedal olla.\nMis imeloom on Vaimupuu?\nMTÜ Vaimupuu loodi 2011. aastal selleks, et hakata välja andma samanimelist ajakirja, mille sihtrühmaks vaimupuudega inimesed, nende lähedased, pereliikmed ja tugiisikud.\nAjakirja peatoimetaja Janek Muru on löönud kaasa väga paljudel erivajadustega inimestele suunatud sündmustel, andnud ürituste korraldamisel hüva nõu ja häid ideid, aidanud otsida toetajaid ja viinud kokku erinevaid ühendusi selleks, et koostöö sujuks võimalikult efektiivselt. Seetõttu on ajakiri Vaimupuu kogunud erivajadustega inimeste seas suurt populaarsust ja neil on suur huvi kõiges kaasa lüüa.\nVaimupuu korraldatud sündmused on olnud alati väga põnevad ja meeliköitvad, nii ka fotokonkursi pidulik autasustamispidu. Meile, hiidlastele, on sellest osavõtt üks aasta oodatumaid sündmusi. Saab ju saarelt välja pealinna sõita ja kohtuda mandri sõpradega teistest erivajadustega inimeste ühendustest.\nKa on üritusel alati meelelahutusprogramm tuntud ja vähemtuntud muusikutega. Tänavu saime näha Voldemar Kuslapit, Karl Madist, Lepatriinut ja Jüri Homenjat. Rütmikas muusika kutsus kõiki tantsupõrandale kaasa elama.\nNii olemegi alati pilte konkursile saatnud mõttega, et oluline pole võit, vaid osavõtt, sest juba see on suur võit, kui saame praamiga sõita, pealinna tulesid näha ja nautida parimat muusikat.\nHiiumaa sotsiaalkeskuse kliendid ja MTÜ Kõrgessaare puuetega noorte klubi Vikerkaar liikmed tänavad Hiiumaa vallavalitsust, kelle kaasabiga meil õnnestus fotokonkursi pidulikust lõpuüritusest osa saada. Erilised kiidusõnad paneme teele ajakirja Vaimupuu töökale kollektiivile, kes on loonud nii vahva traditsiooni. Soovime, et neil jätkuks jaksu veel aastateks meie kauneid pilte oodata ja vaadata.\nSildid: erivajadusega, fotokonkurss, inimene, MTÜ Vaimupuu


Tootekood: SCG1050WH Kategooria: Kohviveskid Laos\n14,90 € 26,10 €\nTootekood: MKM6003 Kategooria: Kohviveskid Laos\nMust, 1800 W, maht 75 g, kohviube, roostevaba sisu, väga vaikne, turvalukustus\n14,59 € 41,00 €\nTootekood: MKM6000 Kategooria: Kohviveskid\nBoscih kohviveski MKM 6000 on võimas ning kergekaaluline abimees, mis varustab sind igapäevase värske kohviaroomiga.\n14,77 € 38,99 €\nTootekood: KG 40 Kategooria: Kohviveskid\nVastupidav DeLonghi kohviveski KG 40 roostevabast terasest jahvatusteradega, millega kohviubade jahvatamine on lihtsam kui kunagi varem. Lihtsalt vajuta nupule ja naudi värske kohvi aroomi!\n38,10 € 46,99 €\n5,10 € 3 pakkumist\n47,00 € 75,40 €\nTootekood: KG89 Kategooria: Kohviveskid\n120 g kohviubade mahuti, Läbipaistev kohviubade mahuti ja kohvipulbri lahter, Reguleeritav jahvatusaste, Kummijalad\nTootekood: MC23200 Kategooria: Kohviveskid\nRoostevabast terasest lõiketeraga kvaliteetne Siemensi kohviveski MC 23200, millega võite nautida igapäevast värskelt jahvatatud aromaatset kohvi.\nTootekood: DOSATO JDL Kategooria: Kohviveskid\nItaalia kohvimeistrite käe alla valminud kvaliteetne La Pavoni kohviveski Dosato JDL, millega võite korraga jahvatada lausa 250 g kohviube.\n370,10 € 409,00 €\nTootekood: KUBE MILL KBM Kategooria: Kohviveskid\nInnovatiivne nägus disain, enneolematu mahutavus ning Itaalia kohvimeistrite tuntud kvaliteet - ühendatud La Pavoni uues kohviveski mudelis Kube Mill KBM.\n223,40 € 237,00 €\nTootekood: KSW445CB Kategooria: Kohviveskid\nTootekood: KSW446CB Kategooria: Kohviveskid\nKohviveski Bomann KSW446CB\nWMF Skyline (417020021)\nTootekood: 417020021 Kategooria: Kohviveskid\nKohviveski WMF Skyline (417020021)\nTootekood: CM800 Kategooria: Kohviveskid Laos\nTootekood: SCG1050BK Kategooria: Kohviveskid 1-3tp\nTootekood: CM702EU Kategooria: Kohviveskid Laos\nTootekood: KG40 Kategooria: Kohviveskid 1-3tp\nVõimsus 170 W, 90 g kohviubade konteiner ( 12 tassi jagu), , Sisse- ja väljalülitusklahv. Kaal 0,80 kg Mõõdud (L/K/S): 15X25X13 cm\nTootekood: KG49 Kategooria: Kohviveskid Laos\n52,00 € 83,40 €\n1,91 € 5 pakkumist\nTootekood: 04 1702 0021 Kategooria: Kohviveskid\nWMF skyline kohviveskiga ei pea sa enam loobuma värskelt jahvatatud kohvi aroomist., Täpne roostevabast terasest koonusveski jahvatab õrnalt kuni 10 portsu kohviube vaid hetkega, 12 jahvatusastet, ekstra suur nõudepesumasinas ...\nMoccamaster KM4TT coffee grinder table model\n167,00 € 190,80 €\nTootekood: AD 443 Kategooria: Kohviveskid Laos\n9,50 € 25,63 €\n-0,16 € 14 pakkumist\nBomann KSW 445 Inox\nTootekood: KSW 445 Kategooria: Kohviveskid\n19,59 € 28,50 €\nTootekood: KG40 Kategooria: Kohviveskid Laos\n11,59 € 27,10 €\nTootekood: CM 702 EU Kategooria: Kohviveskid\nGraef kohviveski CM702EU PROFI\n87,50 € 136,00 €\n-1,65 € 4 pakkumist\nCamry CR 4439 Black/Silver\nTootekood: CR 4439 Kategooria: Kohviveskid\nCoffee grinder, Power 160W\n23,44 € 33,00 €\n38,00 € 75,40 €\n41,99 € 47,20 €\nTootekood: AD443 Kategooria: Kohviveskid Laos\n12,30 € 25,80 €\nCamry Coffee grinder CR4439\nTootekood: CR4439 Kategooria: Kohviveskid\nToide 220-240V~50/60Hz, Võimsus 160W, Värvus must/hõbedasega.\n31,51 € 45,90 €\n-0,02 € 6 pakkumist\nTootekood: SCG3050 SS kohviveski Kategooria: Kohviveskid Laos\n* Kolme tiivaga jahvatustera, värv: roostevaba terasest pealispind * Turvasüsteem takistab seadme sisselülitamist, kui kaas ei ole korralikult peal * Maht: 50 g * Juhtme pikkus: 50 cm * Võimsus. 150 W\nTootekood: NICG130 Kategooria: Kohviveskid\n73,95 € 83,00 €\n14,99 € 25,11 €\nAcme STOLLAR BCG820\nTootekood: BCG820 Kategooria: Kohviveskid\nCaso Coffee Flavour Electric coffee grinder\nTootekood: _O-01830 Kategooria: Kohviveskid\n200W motor, grinds coffee/nuts/spices, safety function, stainless steel\nTootekood: CM802EU Kategooria: Kohviveskid\nGRAEF. CM802EU Coffee grinder\n144,00 € 153,97 €\nMesko MS 4465 Inox\nTootekood: MS 4465 Kategooria: Kohviveskid\nCoffee grinder, Capacity 70g, Power 110W\nMPM Kohviveski haamer MMK-04m\nTootekood: MMK-04M Kategooria: Kohviveskid\nTootekood: HCG-1206S Kategooria: Kohviveskid\nCoffee grinder, 100W\n31,00 € 41,40 €\nNivona Coffee Grinder Cafe Game no 130\nTootekood: Cafe Grano 130 Kategooria: Kohviveskid\n87,30 € 90,80 €\nTootekood: PC-KSW 1021 Kategooria: Kohviveskid\n32,79 € 47,70 €\nEsperanza filter coffee DO COFFEE ARABICA 1.8L\nTootekood: EKC005 Kategooria: Kohviveskid\nEsperanza kohvimasin ARABICA 1.8L\nEsperanza filter coffee DO Robusta coffee 0.6L\nTootekood: EKC006 Kategooria: Kohviveskid\nEsperanza kohvimasin ROBUSTA 0.6L\n38,40 € 49,10 €


Millise kindlustusfirma kasuks olete otsustanud kui reisite Phuketisse? Lisaks meditsiiniabile, kindlasti tuleks võtta ka reisitõrge ja vist ka pagasi? Mida targad soovitate? Ja mis see maksma on läinud?\n22. jaan 2018 20:30\nKindlustus on oluline sõlmida sama aegselt reisi välja ostmisega, et kõik riskid oleks kaetud. Tõrke puhul tuleb arvestada, mis on mõeldav lisanduv kulu ja selle järgi valida kattemäär - mitte selle järgi, mis piletid maksid. Enamus krediitkaardi kindlustusi ei kata plaaniliste reisigraafikute muudatuste ja tühistamisega seonduvaid kulusid (lennufirma ise ütleb, et muuda kuupäevi või saate kõik raha tagasi). Plaaniline muudatus on selline, mis on toimunud enam kui kaks nädalat enne lendu. Oletades, et planeeritud reis hetkel on kahe nädalane oleks näiteks Salva hind ca EUR 80/reisija - katted tervis EUR 100 000, tõrge EUR 1 440, pagas EUR 640. Tõrke ja tervise all on kaetud ka looduskatastroofi ja terrorismiga seonduvad riskid.\n23. jaan 2018 09:49\nKallid reisihuvilised. Ma soovitan siiralt teil enne reisile minemist teha kindlaks, mida teie kindlustusfirma teile hüvitab, kui peaks ka tegelikult seda firmat vaja minema. Uurisin nüüd SEB kuldkliendile pakutavat reisikindlustust. Ei vasta tõele see, et kõik summad tabelis on ühe inimese kohta. Tingimused on muutunud. Telefonis rääkisin pikalt ja laialt konsultandiga ja ta seletas, et (https://www.seb.ee/kindlustus/varakindlustus/reisikindlustus#huvitise-piirmaar) kuni reani "surmajuhtumikindlustus" on kindlustusjuhtumi korral võimalik maksimumäär inimese kohta. Edasi aga pere kohta kokku st kui minu sõlmitud kindlustuslepingule on märgitud perena juurde ka mees ja lapsed ja me kõik läheme reisile. St kui mul nüüd pere 4 inimest ja mul plaan Taisse minna ja lennupiletid ostetud ning peaks tekkima reisitõrge, siis maksimum, mis ma hüvitisena seoses reisitõrkega saan, on 2000 eurot kokku. Kui lennupiletid maksavad 2500 eurot perele, siis üle 2000 euro ei kompenseerita. Kui perega minna, siis tuleb ikkagi hoolikalt vaadata neid krediitkaardiga jms kaartidega pakutavaid kindlustustingimusi.\n23. jaan 2018 11:19\njettemaria, ei ole nii, see on ju reisitõrge ja 2000. Mul endal oli just kindlustusjuhtum, kõik maksti kenasti kinni, ka taksosõit öösel Stokist Arlandale.\nLoomulikult tuleb arvestada, et kui mingi jama on, siis tuleb ise ka leida mingi soodsaim lahendus, vaevalt et enamusel mingeid tuhandeid reisil kohe taskust võtta on, esialgsed kulutused tuleb ikka ise teha algul.\nPS lilleke, kui sul jääb reisile minemata ja pileteid üldse ei kasuta, siis 2000 piisab täiesti, et su 2500 piletid kinni maksta, sest lennujaamamaksud pead niikuinii ise tagasi küsima. Tõsi küll kui hotellide raha on tagastamatu, siis ei pruugi välja tulla kui pikk reis kõik makstud, aga kui kindlustus sõlmida peale piletite ostu, siis ei pruugit niikuinii kinni makst pileteid. Kaardikindlustuse eelis ongi, et sul on aasta ringi kindlustus peal ja kui kasvõi 3 kuud enne reisi juhtub operatsioon kellegil või miskit, siis saad kõigi raha tagasi.\n23. jaan 2018 11:46\nValin ka ise praegu reisikindlustust ja tekkis selline küsimus, et kui on reisitõrke tingimustes kirjas:\n" regulaarliini sõiduki mitteväljumine liiklusõnnetuse, tehnilise rikke või ilmastikuolude tõttu; "\nKas see REGULAARLIIN tähendab ka lennuliini. Näiteks iga päev väljuv Tallinn - Varssav lend? Et kui see peaks näiteks ära jääma või drastiliselt hilinema, siis hüvitatakse sellest tulenevad kahjud?\nVõi on seal pigem mõeldud õigeks ajaks lennujaama jõudmist mingi bussiliiniga vmt? 'Ilmselt täiega loll küsimus, aga ärge pahaks pange.\n23. jaan 2018 11:51\nJah, regulaarliin versus tšarterlend ehk siis ka kõik lennuliinid.\nTšarteri puhul eeldatakse, et reisikorraldaja sebib vastutuse ja hüvitistega, mitte et järjekordse Smartlinxi hilinemise pärast panka kaebama lähed.\n23. jaan 2018 11:54\nimproved, peaks olema ka see, et kui esimene etapp reisist on bussiga Kuressaarest Tallinna ja praamid tuule pärast ei sõida, siis katab ka selle?\n24. jaan 2018 08:12\nSEB pangaklindile pakutav PZU kindlustus jäi mul sõlmimata punkti:\n5.3.1. Haigestumise või õnnetusjuhtumi korral ei kuulu ravikulude hulka\ng) kulutused putuka või puugi hammustusest või nõelamisest\npõhjustatud nakkushaiguse või selle tüsistuse raviks;\nHelistasin ka antud firma kindlustuse konsultandile, kui asi jäi siiski segaseks, samas esmaabi ju korvatakse, kuid putukahammustuse korral jäi see küsitavaks. Ei teatud isegi, mis on Zika viirus. Odav ei pruugi iga kord olla parim kahjuks. Kui enne sõlmimise hetke ei suudeta juba adekvaatset infot anda :( Jätkasin oma olemasolevat korduvreisikindlustust ERGO-ga.\n25. jaan 2018 02:24\nERGOs näiteks rolleriga sõit ja kukkumine on sportlik tegevus ja ei kompenseerita."\nKui on olemas rolleriga sõitmiseks juhiload (s.h. rahvusvaheline), rolleri dokumendid on korras ning liigud tavapärastel sõiduteedel, siis õnnetusjuhtumi puhul ERGO hüvitab sinule tekkinud kahju.\nS.T. kui on kõik paberid korras, oled kaine, kannad turvavarustust (kiivrit) ning ei tee rolleriga mingil maastikul krossisõitu vms. siis on kõik OK.\nInfo üle kontrollitud ERGO reisikindlustuse osakonna kaudu.