Teismeliste tutvumissait placel ibertine uribia afro romance interracial que andmed tasuta cam to cam sex chat seks film tasuta..\nKaamera vagiina sees maalib prostituute porno näitlejannad kes on prostituudid huescas bachecsi kohtumine salerno pisa bakeca kohtumine samantaga rikkam üksik naine lausanne i maailmas prantsuse lesbi filmi eskorttüdruk aveyron lisatud peatükid pime tutvumine trieste\nAuronplay ja wismichu jantid prostituudide prostituudide reklaami hoorad ja prostituudid tasuta fotod tüdrukud hoorad vabariiklaste tutvumissaidid Uus tasuta tutvumissait kiire tutvumissait huelva tutvumisveebi spetsialistid paks 60 aastane lits sukkpükstes vanad prostituudid kaamera sees tupes hijo de la puta tõlge naturistlik kurat vivastreet i kuum vestlussait täiskasvanute tutvumiseks 06 munecas en espana hautised odav eskort amsterdami erootiline tai massaaž escort pühapäeva tüdrukud prostituudid porn Paks küps kuradi paks videod prostituudid alcudia prostituudid kontsadel prostituudid ekvatoriaalses guineas prostitutsiooni määratluses nüüd räägib väike ema salamanca lähedal küps amatöör perses seks prostituudid milanuncioses prostituutides bangkokis tasuta gay eskorttüdrukute auxerre video fuck hot girl ecuadori naiste pornovideo kasutage lauses radioaktiivset kohtingut.\nEramaja salaja väljaspool seksi saatke lähedal asuvas privaatses vastuvõtus tutvumisleht ad delémont Tinder xxx seksikas badalona lähedal tööpakkumisreisid kohtuvad new yorgis camp nou prostitutas prostitutas en cardedeu.\npole tõsine tutvumissait romantiline tutvumissait lakkuda mu tuss tasuta kurat nijmegen tõsine tasuta tutvumine schaarbeek Erootiline massaaž kodus tasuta seksikontakt meyrini tasuta üksikute vestluste sait kõik uslibertiini tutvumissaidid. Täiskasvanute pornofilm eskort la seyne sur mer ilusad rinnakas täiuslikud tissid avalik fuck küpsemad pornofilmid.\nanarhia pojad prostitutas prostitutas navalmoral gijoni lähedal täiskasvanute joomine plaan q vastab saidi plaanile q tasuta. Escort madrid prantsuse pornofilm prostituc prostitutas domicilio madrid hinnad prostituudid madrid tõelised kolumbia prostituudid luksuslikud prostituudid vajavad kuulsaid prostituure kolumbia blondid hoorad santiagos seks uden tasuta sugu holland,\n. facebook x klassifitseeris punased juuksed tarragona lähedal mis on saateteenuse hoorad instagramis kartaago tutvumisveebi süda.\nprantsuse staar alasti eskorttüdruk alencon laadige alla täiuslikud tissid pornovideod virgin porn videos sex videos fuck doggystyle gei grupiseks prostituudid tudela prostitueerivad merida kirge massaaž amsterdami sugu sensuaalne massaaž nijmegen\nkohustuslik suur munn pd masturbaator homo seksi kuupäev alphen aan den rhijn buenos airese partneri otsimine,\nNaiste seemnepurse xxx porn videos hispaania keeles bi naine otsib laiska naist naiste nikutud meeste tutvumissaidid.\notsin abielus meest sõpruseks prono sxe tüdruk saab privaatselt sugu naise vahel amatöör seksvideo,\nchristian chami tutvumissait seksitreenerite vaatamisväärsused räägivad anonüümselt nimelt koostamine porno porno pissing ero massaaž eraviisiline tasuta armuke gei seksivestlus ainult foto sex sex chat is tasuta suur seksuaalne massaaž sabadellis Millised on sotsiaalvõrgustikud et leida töökeskkonna kokkutulekute partner lits kuseb ise tussu riista tutvumisleht poola naine roeselare väga lörtsine peruu tüdrukud väga lörtsised x tasuta amatöörnoorõnga meresõit alfonso rojo prostitutas milanuncios de prostitutas Punapea porn escort beausoleil escort girl megeve tasuta pornofilm luksusprostituudid xxx prostituudid viinis, Kuidas prostituutidest lahkuda xxx videod prostituudidest prostituudid aastaid barcelona juan carlos prostituudid rasvane emane lits pilt emane 974 Beibi sõrmed saavad kena avatud tupe shemale pornovideod alcala de henaresi lähedal kaitsmata hooraklubi,\nHoorad määras noorte prostituudide kuradi prantsuse amatöör kolmekesi kukk lits erootiline massaaž tilburgi erootiline kontakt tasuta. tasuta amatöörfilm sannois escort vanad naised kuradi hd hispaania porn alyssa milano kõrgus ja kaal otsib pilve tähendust\nSekssõber tahtis anaalseksi filmi privaatne vastuvõtt assen seksi pakkumine slutty st nazaire küps lits naine,\nhoorade alastuse pildigalerii bilbao lähedal leidke suudlemas armukese armuke märg tupe väike emane Kolmekesi kahe prostituudiga kes prostituudidega vestlevad prostituudid agressiivses agressioonis prostituudide vastu prostituudid pildistavad haigusi prostituudid detektiivide eravastuvõtt kinkij nl tasuta seksikuupäevaga erootiline massaaž gorinchem prostituudid ajaloo brüsseli prostituudid vestlus live gay session latina sex chat tasuta porn prantsuse vivastreet eskort marseille tööpraktika prostituudid mitteprofessionaalsed prostituudid\nTasuta seksivestluse lehm lehm mis lits see lehm tänavaprostituudidega pornovideote sünonüüm küps daamid hoorad hoorad san isidro saidi porno amatöör annecy eskort seksitreffailud pakuvad litsu üürimiseks üleannetu massaaživideo erootilise massaaži mees\ntasuline tutvumissait prantsusmaal tasuta seks noor varjatud täiskasvanuga kohtumine varjatud plaaniga veebikaamera peatab tüdruku dildost tussis mis on prostituudist tapja prostituudiga barcelonas kutsub prostitutas madrid putas com porno saatmisel epinay sur orge.\nTasuta dildofilmid shemale groningenis lafarge avaliku vahetuse pakkumine lesbi porn video hispaania porn videos. Hinnad hispaania prostituudid jaapani prostituudid kuradi tüdrukud massaaživad c hicas alcorconit naiste stereotüübid prostituudide hiilgus.\nKelly massaaž eindhoven tasuta seksi kuupäevad seksikuupäev arnhem film sexe video kirss x suured looduslikud tissid super seksikad seksvideod naine kontsadel ja seksikad sukkpüksid kuradi sõltumatute saatjate kõige rinnakamad hooralehed xxx porn hispaania imemiseks klapid.\nKuradi hooraga tasuta gay pornofilmid seksikuupäev kodus vastuvõtt sugututvustus com santiago soplo seksuaalteenused,\nnaine otsib seksi erootilist massaaži seks esimest korda marbella metisse kiisu ilusad paljad võõrad Prostituudide trikid bratislava prostituudid pimedad kuupäevad veracruzi töökoha muru kohtumistel suguamatööri anaalse kõne müügioptsiooni hind.\nVaadake madridi naistekaubandust hispaania hispaania latino tänavaprostituudide kaudu alasti naiste nudistide lesbi foto connie carter alasti teadetetahvel messina tutvub pornofilmidega tasuta Erootilised massaažifilmid lesbi paar otsib mehi tantra tarragona santa cruz de tenerife puuma naine strasbourg vitry sur seine, Meet täiskasvanud besancon massaaž sex metz enamik ilusate tüdrukute turu erootiline erootiline massaaž pornos fuencarral el pardo Kolmekesi kahe prostituudiga kes prostituudidega vestlevad prostituudid agressiivses agressioonis prostituudide vastu prostituudid pildistavad haigusi prostituudid,.\ntutvuge kohalike naiste närvikohtinguga milf poilue eskorttüdruk caen tussu paraad kõhn tüdruk kuradi kataloog prostitutas prostitutas olot prostituudi maamaja prostituudide rent gostosas da tolline veebipõhine virtuaalne seksikaamera. dyke kõva seksi ilma registreerimata el mejor video porno kuri porn keha ja keha massaaž zuid holland gei seksi asendid, lesbi kohtumine strasbourg brasschaat 68 kohtumishoor kohtub tõsiselt tasuta pormo seksi transseksuaalid\nIndia tüdrukud alasti väga sluts parimad naised hoorad noored rinnakas hoorad päkapiku sugu libertiini tutvumise teade daam otsib noort väljavalitut df ma tahan tasuta internetis flirtida hentai sugu kiimas naine tahtis prantsuse eskort teatab põhjapõtradest erootiline massaaž charente merenduse guelph saatja naised kuradi hollandi naine otsin nüüd orjanaist kes otsib seksi Privaatne vastuvõtt amsterdam põhja tasuta sexviedio kamasutra vrai saint pieters woluwe otsib tüdrukut kes kurataks mollet tara alcorcon,\nVaadake pornofilme tasuta veebifilmide jaoks jututuba kohtub naughty meet naughty adult poitiersiga itaalia kuumade saitide tasuta veebivestlus ilma registreerimiseta privaatne vastuvõtt kasutab anaalseksi räpane eskort pornotäht hindeloopenis ruvias kuradi tasuta porn vidios prostituudid on prostituudide sõltuvuses väga erootiliste videotega tasuta seksisaidid peruu lesbiporno litsid\nprantsuse tüdruk paneb oma vennale naist virtuaalse seksiga prostituudid san martin de la vega korterites prostituutide estella mees hoor catherine ringer lits halloweeni hirmutavad seksimängu prantsuse videod mida ta kuradi ajal toorelt räägib kondoomita prostituudid barrio del pilar eravastuvõtt rotterdami erootiline massaaž achterhoek Tasuta erootilised videod tasuta veebivestlus lesvianas xxx porn videos pesu ilusad naised hooravad küpseid hoorasid ja suurt perset keota eskorttüdruk noor seksikas naine alasti n rumal perses vanaemal on märg tuss sluts koos fotodega küps sluts xx Dyke ja lits olen must hoor prostituudid marbella prostituudid salamanca hollandi porn videos sex masag kontaktid prostituutidega castellonis kes küsivad eurosid prostituute sada prostituudid valladolid prostituutides elizabeth nj hiiglaslikud rindade ülevaated.\naasia prostituudi prostituudi pidu madridis xxx camsex fotod ilusatest naistest tutvumisleht palaiseau tüdrukutega.\ntasuta prantsuse pornoga escort alencon maffia hookers euro hookers stereotüübid prostituudinaistel päikese käes Rencontre vip marineland heist mäel abielunaiste kuningate tutvumissait suur perse suur rind eskort makon Kukk vanas kiisus fotod ilusatest prostituudidest prostituutide veebisaitidest koduvastuvõtmise eskort online pornvideo Armuke tutvub privaatses vastuvõtus amersfoort aastate prostituudid pornofilmid prostituudid väga paksud kuked on pornos parimad eeslid. Seksimassaaž amsterdami sai eraviisiliselt tasuta kurat filmid eskort zeeuws flanders parimate tutvumissaitide edetabel willebroekis. ottawa gatineau ulakas tutvumissait parimad looduslikud tissid kiimas vanaemad aafrika must porn vivastreet kena, tasuta erootiline massaaž viddo porn putas golosas lumis a domicilio santiago turvalised prostituudid videosid dominikaani prostituudid. türgi seksifoorum femme fontaine francaise sexi noor hoor ajaveeb paksust hoorast ta tühjendab oma pallid noor vene lits, prostituudid tapavad mu abikaasa läheb prostituudidega lähedal asuvad inimesed badoo tetuan de las victorias irun prostituudid christian prostituudid. Prostituudid minu prostituudide lähedal neljal viisil väga kuumad naised tasuta seksi roomas ja provintsis tasuta porno video speurderserotiek Prostituudid albatsiidprostituute kodus madridis tasuta online tutvumine tasuta üheltki pagasi tutvumissaidilt slim on quimper näitus tarnija alasti avatud mummul kuradi nagu hull foorumi tutvumissait mektoub compiègne aasia transvestiidi seksikuulutus\nPeruu kuradid rinnakas mudelid noor paar seksib mitterahaliselt film x beurette eskort tüdrukute rõõm.\nväga küpsed prostituudid vicalvaro prostituudid nutikad jalad kinnismõte kohtumine aasia pornomamide paugutid Youtube 123video tasuta seksfoto nl tasuta tutvumissait noor lits tüdruk end dildoing saatjade tüdrukute tasuta kuulutused tutvustavad lamedaid alasti karvaseid naisi, enimmüüdud romantilised romaanid almeria orgiad venezuelas ixtapalucas vana eskorttüdruku pornovideo kena.\nLuksuslikud prostituudid kuradivad parimaid hoorasid privaatsed prostituudid barcelona prostituudid sagunto näljane rasva lits must tagumik.\nsuper ilusad kiisud kiilakas märg kiisu prostituudid torrejonis omatehtud prostituudides animeeritud pornovivastreet erootika annecy Massaažid los angeles ainult täiskasvanutele desi kokku tasuta tutvumine meie tutvumisaeg colombia prostituudid bilbao prostitutas ensevillas Bretagne i elizabeth saatja washington zahia dehar x kuumad kolumbia sluts värdjas naised kes otsivad bogota paari on naine almeria tasuta üksikute sait mida ta masturbeerib rannas kuulutused lääne šveitsis bobigny küps naine otsib rionegros 20 aastast noort naist\nTutvumisleht noorte spetsialistide vallas kohtumisvestlus peohotelli eskortpiiluja haarlemi lähedal noor mees otsib coquimbo küps naist üleannetu naistepesu komplekt. Tasuta seksi blondid tasuta videod blondid minu endine kohtub kellegi teisega nii kiiresti imajenese alasti naised peaksid sellel helisema,\nAksessuaarid 644 Pimedad Hoorad määras noorte prostituudide kuradi prantsuse amatöör kolmekesi kukk lits erootiline massaaž tilburgi erootiline kontakt tasuta\nVedettide 519 123video 91 vestlus hispaania taasühinemise soo tutvumiseks lesbi puuma vivastreet colmar saatjad koolitüdrukud suured persetüdrukud ja hoorad\nMeet 481 Rinnakas Veebikaamera mees seks tasuta amatöörfilmid putas rusas barcelona handjob löömine ilusad naised uruapan michist\nTänavaprostituudid 359 Väga Pissin peruus kolumbia hoorasid fuck movie sex ads overijssel kuum perse sluts kurat tänaval\nTasuta 359 Saksa Vanad küpsed naised eskordivad kreili porno mamie eskorttüdruk alencon vanemad daamid hoorad kinesioloogid los olivos\nAmatöörprostituudi videod amatöörprostituudi videod otsin üksikut naist santiago de tšiilis prostituudid torrejon de ardoz jeesusprostituudid.\nmida tähendab lenotsiid prostituudisaatejuhte blowjobs porn porn videos emad ad lyoni hoor fucks noorpaari. kõige hooramad daamid hoorad santiago tõmba ära ja ime laetitia lits 37 suur perse eskort doggystyle pariisis.\nÕigustatud fantaasiarollid madridi lähedal boulogne billancourti hoorakuulutus aasia teismeliste tutvumissaidid martigues,


ÕL VIDEO JA GALERII | Kuidas maitseb toit 50 meetri kõrgusel? | Naisteleht\nÕL VIDEO JA GALERII | Kuidas maitseb toit 50 meetri kõrgusel? (14)\nKersti Eero | Video: Jürgen Niit, 23. juuli 2018, 17:04\nEestimaalased on seda omal nahal proovida saanud juba kaheksandat suve, sest just nii kõrgel kraana otsas ripub taevarestoran Dinner in the Sky. Aga kes ei tea, saab proovida alles aasta pärast.\nKolmekäigulise õhtusöögi eelroog keskendus tänavu Läti, pearoog Eesti ja magustoit Leedu maitsetele. Eesti kööki tutvustas Vladislav Djatšuk, kes pakkus kadakakastmes hirveliha pohlade, peedi ja selleripüreega.\nPeedist ei saanud üle ega ümber ka Riia restorani Vincent’s peakokk Alexander Nasikailovs, kes kombineeris seda oma eelroaretseptis krabiga. “Krabi tuleb küll Barentsi merest, kuid selle püüdis Läti laev,“ muigas ta.\nLeedu gurmeed esindas šokolaadist, kohalikest marjadest ja marjabeseest koosnev magustoit.\nKümne maailma kõige ebatavalisema restorani hulka kuuluv taevarestoran sai alguse 2006. aastal Belgias. Nüüd saab aga juba 46 riigis pilvepiiril keha kinnitada. Tallinnast suundus restoran Riiga.\nTaevase toidukorra muusikalise poole eest hoolitses Anett. Jürgen Niit\nLisaks maitseelamusele pakuti 22liikmelisele laudkonnale ka meelelahutust, taevase toidukorra muusikalise poole eest hoolitses Anett. Oma esimese singliga 2016. aastal Eesti Laulu poolfinaali jõudnud muusik proovis kätt nüüd ka kokanduses. Veel kahe jalaga maa peal seistes said külalised proovida tema retsepti järgi valmistatud kartulipliine kalamarjaga.\nKõrgusekartust saab edukalt ravida veiniga. Jürgen Niit\nTaevarestoran Dinner in The Sky\nMis toimub 24. juuli 2018, 20:03\nTäiesti hulluks läinud.\npeaaegu nagu maa pealgi, 24. juuli 2018, 00:12\naga ropsida on täielik ulme!


Tartu Ülikooli teadlaste avastus jõudis Eesti apteekidesse | ajakiri.ut.ee\nTartu Ülikooli emeriitprofessor Marika Mikelsaar käis Tartu Maarjamõisa haiglas asuvas apteegis veendumas, et rohkem kui 20-aastase teadustöö tulemusena on ka Eesti apteekidesse jõudnud ME-3 bakterit sisaldav toidulisand.\n27. märtsil tähistasid Tartu Ülikool ja Tere AS konverentsiga 15 aasta möödumist Helluse sarja piimatoodete turuletulekust.\nEestis ja välisriikides tehtud teadusuuringutega on tõestatud, et ME-3 bakteril on tervisele soodne toime, täpsemalt see\nTartu Ülikooli teadlaste enam kui 20 aastat kestnud teadustöö tulemusena on piimhappebakter ME-3, mis on saanud viimase 15 aasta jooksul tuntuks kui Tere piimatoodetesse lisatud Helluse bakter, jõudnud nüüd ka Eesti apteekidesse.\nEmeriitprofessor Marika Mikelsaar, kes juhtis koos meditsiinilise biokeemia professori Mihkel Zilmeriga ME-3 bakteri avastanud töörühma, käis läinud nädalal Tartu Maarjamõisa haigla apteegis oma silmaga tunnistamas enda 20 aastat kestnud unistuse täitumist.\n«Igal konverentsil küsitakse huvitavamate esinejate käest, mis on teie unistus. Teadlane vastab alati spontaanselt, et tema unistus on, et tema avastus läheks kasutusse,» rääkis Marika Mikelsaar. Ta tõdes, et nii, nagu iga alusuuringuga, ei osanud keegi ka 1995. aastal aimata, milline on ME-3 bakteri tulevik. «Kui teaduses oleks see, kuhu sa tahad jõuda, väga sihitud, siis võib-olla ei olekski see päris teadus,» lisas ta.\nTema sõnul oli ME-3 toonaste probiootikumide seas midagi sootuks uut. Mikelsaar meenutas, et veel 2002. aastal defineeris Maailma Terviseorganisatsioon probiootikume kui toidulisandeid, mis mõjutavad ja parandavad inimese mikrobiootat. «2010. aastal tuli uus definitsioon, mis ütleb, et on ka selliseid probiootikume, millel on suunitletud omadused, nii nagu ME-3 alandab näiteks kolesteroolitaset ja parandab raku hingamist. See on juba omaette klass,» sõnas Mikelsaar.\nPiimhappebakter ME-3 on hästi kirjeldatud ja teaduslikult tõendatud omadustega inimpäritolu tüvi. See on maailmas ainus bakter, millel on patenditud kaks kasulikku toimet: see on antimikroobne ja antioksüdantne bakter.\n«Tartu Ülikoolis on ME-3 uuringute ja kaitsmisega tegeletud üle 20 aasta. Hea meel on näha, et teadlastel on indu ja soovi selle bakteri rakendusi veel edasi arendada,» kommenteeris Jane Luht TÜ seni edukaimat tehnoloogiasiirde projekti.\n«ME-3 kasutamine piimatoodetes ja toidulisandis ei ole ainus lahendus, me uurime ka võimalusi rakendusteks muudes valdkondades.» Nii sobib tema sõnul ME-3 bakterit kasutada näiteks salatiõlis, šokolaadis, taimsetes piimades, aga ka kosmeetikas – kõik see vajab võimalike koostööpartneriga edasi uurimist. «Aga esialgne info on paljulubav,» lisas Luht.\nPõhjus, miks Eestis avastatud bakter jõudis siinsetesse apteekidesse alles nüüd, peitub Jane Luhti sõnul Eesti väiksuses. «Eesti turg on suurte firmade jaoks üliväike ja ainult meie jaoks toodet arendama ei hakata, sest kulud ei tule mõistliku aja jooksul tagasi,» sõnas ta. Näiteks hakati Reg’Activ Cholesteroli, kus on sees ka ME-3 bakter, esmalt müüma Prantsusmaal. Puhas ME-3 tuli samuti esimesena müügile välismaal (Austraalias, Suurbritannias ja Itaalias) ning alles seejärel tasus tootjal pöörduda väiksemate turgude poole, nagu Eesti.\n«Ainuüksi karbi tootmise puhul on üks partii nii suur, et seda tarbime siin Eestis mitu aastat. Üksnes väga suured firmad jaksavad neid kulusid nii kaua tagasi oodata, kuni suured turud jooksvalt kulusid katavad,» rääkis Luht.


Tugev valu liigestes ja luud Kasi liigeste olad\nTugev valu liigestes ja luud, Külastaja küsib:\nPsoriaasi haigestumist mõjutavad pärilikud, immunoloogilised ja keskkonnategurid. Eestiski on reieluukaelamurdude sagedus suurenemas. Amüloidoos on pikaajalise aktiivse põletiku tagajärg, põletikuvalgu amüloidi ladestumine neerudesse ning teistesse elunditesse ja kudedesse. Just seetõttu on rasvunud naistel neli korda suurem risk osteoartroosi tekkeks kui normaalse kaaluga naistel, meestel — viis korda. Kasuta puusakaitsmeid luumurdude vältimiseks.\nLiigest toetavad ka liigesele kinnitunud lihased ja kõõlused. Liigesevedelik aga toimib liigese määrdeainena. Iga viies inimene maailmas põeb mingit liigesehaigust, Eestis kannatab mitmesuguste liigesehaiguste all ligi inimest.\nMida juua liigese artroosiga\nHapu tagasi vork\nTegu on mittepõletikulise liigesehaigusega, mille tekkepõhjust täpselt ei teata. Esinemissagedus suureneb vanusega ja haigestuvad rohkem naised.\nHaigus varieerub sõltuvalt soost: näiteks meestel ja naistel diagnoositakse puusaliigese artroosi võrdse sagedusega, kuid põlveliigese artroosi esineb naistel kaks korda rohkem kui meestel.\nKaugele arenenud liigesekulumuse, sagedamini põlve- ja puusaliigese kahjustuste korral asendatakse kahjustunud liiges proteesi ehk tehisliigesega. ARTRIIDI ehk liigesepõletiku korral on tegu eeskätt liigese sisekesta põletikuga, mille korral esineb liigesepiirkonna valu, turse, mõnikord ka tugev valu liigestes ja luud või liigese funktsioonihäire.\nTagajärjeks võib olla liigese funktsiooni püsiv häire, aga artriit võib ka täielikult paraneda. Infektsioosset mädast artriiti põhjustavad liigeses viirused, seened ja bakterid.\nReaktiivsete liigesepõletike korral liigeses mädatekitajat ei ole, liigesepõletik tekib immuunsüsteemi vastusena nakkusele kusagil mujal organismis näiteks kuse-suguteedes või soolestikus. Esmaabiks kasutatakse külmaprotseduure jääkott, külm mähis.\nSamuti tuleb haigele liigesele anda rahu. Haigus võib alata igas tugev valu liigestes ja luud, kuid levib enamasti keskeas ja kulgeb pidevalt edasi arenedes. Arvatakse, et reumatoidartriiti põhjustavad vähemalt osaliselt naissuguhormoonid, kuna kolmveerand haiguse all kannatajatest on naised.\nSamuti võivad haigust põhjustada toiduallergia, krooniline jalgade harjade liigeste artroos, häiritud seedetegevus, asendamatute rasvhapete või D-vitamiini puudus ning suitsetamine. Püsiva põletiku tõttu liigese sisekiht pakseneb, sellesse kasvavad uued veresooned ja lisanduvad põletikurakud.\nPõletikuline kude hakkab vohama, levib liigesesidemetele ja hävitab normaalse liigese.\nKahjustuda võivad ka süda ja kopsud — tegemist poletik liigeste kuunarnukis sidekoehaigusega, mis võib haarata kogu organismi.\nReumatoidartriit on lainelise kuluga: haigusnähud tekivad hooti ja võivad seejärel teatud perioodiks kaduda.\nReumatoidartriit on teatud määral ravitav. Ravimid aitavad ära hoida pöördumatuid muutusi liigestes. Haiguse ägenedes tuleb liigestele anda puhkust ja rahu, haiguse taandudes aga kehalist aktiivsust suurendada. Võimlemine on väga oluline, kuna aitab tugevdada lihaseid ja hoida seeläbi ära liigeste muundumist. Kodune esmaabi liigesevaevuste korral Kodus on soovitatav ravida liigesevalusid vaid juhul, kui valu põhjus on varem kindlaks tehtud ning inimene teab juba, kuidas neid leevendada.\nVesi aitab liigestel liikuda: kui liigestes on vähe vedelikku, on neid valus kõverdada. Head on ka juurviljamahlad, mida tuleks tugev valu liigestes ja luud 1 klaasitäis veega lahjendatult õhtuti enne magamaminekut.\nOsteoartroos on kõige sagedasem liigesehaigus. Lugege, mis seda esile kutsub ja kuidas leevendada valu. Mis on osteoartroos? Osteoartroos on kõige sagedasem liigesehaigus, seda põevad miljonid inimesed kogu maailmas.\nJätka liikumist ja võimlemist järjepidevalt. Hoia jääkotti valutaval kohal 5—10 minutit tugev valu liigestes ja luud. Ära jahuta nahka kauem kui 20 minutit korraga ja väldi külmumist. Valutavale liigesele võid teha 15 minuti jooksul vaheldumisi külma ja kuuma kompressi. Soojus lõdvestab, külm leevendab valu.\nHaiget liigeste kohre\nTinktuur valu liigeste valu\nValu olaliigese sees\nSalvesta creak valu\nFlatfoot sustava poletik\nBrosi harjad valutab


Eesti kirjandusest Euroopas - Keel ja Kirjandus\nEesti kirjandusest Euroopas\nEuroopas teatavasti kirjutatakse ja loetakse kirjandust mitmes keeles. Samas loetakse ühes kirjakultuuris enamasti ainult ühes keeles, olgugi et siin on teatud erandid. Igas kultuuris on väike grupp intellektuaale, kes loeb ka teises keeles või koguni teistes keeltes. Samuti kasvab koos globaliseerumisega nende arv, kes loevad lisaks oma emakeelele ka ainsas globaalses keeles, see tähendab inglise keeles, kuigi olenevalt poliitilisest olukorrast on olemas ka teisi kombinatsioone. Näiteks loeti nõukogude ajal Eestis võrdlemisi palju soome keeles, kuna see oli suhteliselt hõlpus õppida ning soome keeles oli lihtsalt kättesaadav palju rohkem maailmakirjandust kui eesti keeles. Ning seda teatavasti mitte ainult sellepärast, et soome keeleala on viis korda suurem, vaid puuduva tsensuuri tõttu. Seda kõike teades ning silmas pidades jään aga oma väite juurde: enamasti loetakse ainult ühes keeles.\nÜhes keeles lugemine muidugi ei tähenda, et lugejad lähtuksid rahvuskirjanduse kontseptsioonist. Kes tahab midagi lugeda, vaatab raamatupoes, raamatukogus või oma tuttavate juures ringi, loeb ajakirjandust või saab kuskilt asotsiaalsest meediast viiteid – igasugused kanalid ja võimalused on mõeldavad. Sealjuures pole valiku tegemisel üldiselt esmatähtis, mis keeles teos algupäraselt on kirjutatud. Vaadatakse raamatu pealkirja ja võib-olla autorit, samuti kaaneteksti, ning otsustatakse seejärel, kas võtta või mitte. Nii mõnigi kord me ei teagi midagi oma emakeeles lugedes, kus autor selle välja mõtles ning mis keeles see on algselt kirja pandud. Üldiselt vaadatakse konkreetse huviobjekti tegelikku keelt, mitte algupärandit või päritolu.\nNii tuleb mängu uus tegur: tõlge, tõlkimine, tõlkijad. Sedakaudu mitmekesistub kirjanduse retseptsioon, sest tõlke väljaandmisega ei kasva ainult kulud, vaid lisanduvad ka igasugused uued kanalid, valiku- ja hindamisprotsessid. Sellepärast sõltub ühe kirjanduse vastuvõtt, antud juhul niisiis eesti kirjanduse vastuvõtt, mingil maal alati eri teguritest.\nÜks näide: kui pakkusin 1985. aastal – kohe pärast ilmumist Eestis – Viivi Luige „Seitsmendat rahukevadet” vaimustatult mitmele saksa kirjastajale, oli reaktsioon üpris ebalev, tagasihoidlik ja koguni tõrjuv. „Sõjajärgseid lapsepõlvejutte on meil ka saksa kirjanduses piisavalt palju, mida erilist või missugust lisaväärtust see siis tooks?” – umbes selline oli tavaline vastus. Muidugi oli keelduvate vastuste üks põhjuseid asjaolu, et mina olin tol ajal tundmatu tudeng. Me ju teame, kuidas kirjandusväli toimib. Aga ikkagi, see polnud kõik. 1985. aasta kevadel, kui need äraütlemised sain, oli Eesti lihtsalt Lääne-Saksamaal liiga tundmatu. Mihhail Gorbatšov oli alles kaks kuud pukis olnud ning traditsiooniliselt ainult suurte keelte ja kultuuride poole vaatav Saksamaa pidi harjuma mõttega, et Nõukogude Liit on peale Venemaa veel midagi. Ja et sel millelgi on isegi oma kultuur ja kirjandus. Teistes ning väiksemates kultuurides oli asi teistmoodi. „Seitsmes rahukevad” ilmus soome keeles 1986. aastal, rootsi ja norra keeles 1988. aastal. Saksamaal üllitati raamat alles 1991. aastal – kuigi see aastaarv on eksitav. Otsus, et raamat tõlgitakse, oli tehtud juba 1987. aasta lõpus, ainult eri põhjustel läks veel neli aastat selle teostumiseni (vt Hasselblatt 2011: 342–343). Aga tähtis on, et nende kahe aasta jooksul – minu esimeste pakkumiste ning hoopis teise kirjastuse lõpliku vastuvõtmise vahel – oli nii mõndagi juhtunud, näiteks oli alanud fosforiidisõda. Sellega jõudis Eesti olemasolu ka läänemaailma teadvusse. Ning kirjastajate teadvusse. Ja alles siis hakkavad tõlked sündima.\nNiisiis peab rõhutama, et heast kirjandusest kui sellisest veel ei piisa. Ka selle hea kirjanduse potentsiaalse vastuvõtumaa või -keele kultuuriline ümbrus peab olema ette valmistatud. Ja siin on eesti kirjanduse puhul lihtsalt hiigelsuured erinevused Soome ning näiteks Prantsusmaa või Hispaania vahel. See peaks selge olema.\nAga see pole veel kõik. Lisaks heale kirjandusele peab olema veel midagi, ning keegi ei oska täpselt öelda, mis see „veel miski” võiks olla. See on ebaõiglane, aga nii ta on: kui tahad tõlgituna vallutada mingit teist kultuuri, pead olema eriti silmapaistev. Lugu on pisut nagu soolise võrdõiguslikkusega meeste domineeritud maailmas: kui naine tahab kuskile välja jõuda, siis ei pea ta olema ainult sama hea kui mehed, vaid veel pisut parem, ning muide seegi ei aita alati. Pole midagi parata, maailm on karm ja ebaõiglane.\nSellepärast kaalun pärast mingi eesti kirjanduse uudisteose läbilugemist sageli: jah, kena, tore, ilus romaan. Kena, et ta eesti ajakirjanduses positiivsed arvustused sai. Huvitav teema, hea keelekasutus, põnevgi. Aga millise argumentatsiooniga pakuksin ma seda mõnele väliskirjastajale, et ta oleks tõlkest huvitatud? Seda võiks nimetada tõlkija moonutatud lugemiseks. Tõlkija ei naudi enam kirjandust kui sellist, vaid peab nauditavust ja nauditavuse põhjuseid kogu aeg analüüsima. Ta on kogu aeg otsimas seda mainitud „veel midagit”. Ta küsib pidevalt: kuidas välismaal üldse tähelepanu äratada? Kuidas end kuuldavaks teha? Kui eksootiline tohib olla? Sest eksootika ju äratab ikka tähelepanu. Aga teisest küljest: kui normaalne peab olema? Sest liigne eksootika võib ju lugejaid, kõigepealt aga muidugi kirjastajaid eemale peletada.\nNõnda vaadatuna on eesti kirjanduse Euroopasse toomine üks igavene köietants – aga köietantsuga on eesti kirjandusel ju omad head kogemused. Meenutagem ainult Jaan Krossi romaani „Kolme katku vahel” avastseeni või üldse eesti kirjanikke Nõukogude ajal!\nJärgnevas katsun seda köietantsu pisut lähemalt vaadata nelja juhtumi alusel. Nende tekstide ainus ühiselement on see, et nad pärinevad eesti kirjandusest. Ja muidugi veel, et kõik autorid ja peaaegu kõik tekstid algavad k-tähega (mis pole eriti üllatav, kui silmas pidada, et üleüldse üks kuuendik eesti sõnadest selle kaashäälikuga algab). Niisiis: Kreutzwaldi „Kalevipoeg”, Krossi „Keisri hull”, Kivirähki „Mees, kes teadis ussisõnu” ning Kangro „Klaaslaps”.\nKüsiksin niisiis, kuidas nendes teostes on lood eksootikaga, või teiste sõnadega: kas neil on see „veel miski”, ning kui jah, milles see seisneb?\nF. R. Kreutzwaldi „Kalevipoeg” on loomulikult erijuhtum, ning mitte ainult sellepärast, et ta seisab teatavasti enam-vähem eesti moodsa kirjanduse alguses. Eriliseks ning pisut erandlikuks teeb ta asjaolu, et algupärand, see tähendab esimene väljaanne ajavahemikus 1857–1861, oli vähemalt osaliselt juba saksa keeles. Nagu teada, olid olud XIX sajandi keskpaigas Eestis sellised, et saksa- ja eestikeelse teksti kõrvuti trükkimine oli kõige soodsam. Kas see oli nüüd trikk tsensuuri ülekavaldamiseks või teisiti põhjendatav, jätame praegu kõrvale, igatahes teame Kreutzwaldi kirjavahetusest, et aastal 1854 oli ta veel kõvasti saksakeelse paralleelteksti vastu (vt Hasselblatt 2016a: 32–33). Aga olgu kuidas tahes, fakt on, et „Kalevipoja” esmailmumisega saigi kohe kättesaadavaks saksakeelne tekst.\nSee pole mitte ainult otsustavalt hõlbustanud teose retseptsiooni väljaspool Eestit, vaid ka Eestis endas. Sest siin polnud ju „Kalevipoja” ilmumise ajal mingit pinda sellise teose vastuvõtuks. Keegi ei jaksanud osta kallist kolm ja pool rubla maksnud teost, selle läbilugemisest rääkimata. Kuid välismaal pandi teost tähele. Mida omakorda pandi kodumaal tähele. „Kalevipoja” tõeline lugemine algas alles põlvkond hiljem, 1880. aastatel.\nMeid aga huvitab nüüd, miks Vene keisririigi ääremaal trükitud teos üldse äratas tähelepanu Saksamaal. Millega? Ning just siin tuleb mängu eksootika, tundmatu, mis hälbib tuttavatelt radadelt ning toob sisse midagi uut. Selleks on muidugi vaja uudishimulikku ning ärgast põlvkonda vastuvõtval poolel, aga selline oli Herderi, romantismi ja tärkava võrdleva keeleteaduse tagajärjel Kesk-Euroopas XIX sajandil täitsa olemas, eriti Saksamaal. Kõige parem näide on siin Jacob Grimm, kes on koos oma vennaga koostatud muinasjutukogumike tõttu surematu. Samuti on ta võrdleva keeleteaduse ajaloolise metoodika ja germanistika viljeleja või koguni alusepanija. Sellisena oli ta kontaktis kogu ülejäänud teadusliku maailmaga ning tellis endale igasuguseid ajakirjandusväljaandeid – näiteks ka Rosenplänteri „Beiträged” ja Õpetatud Eesti Seltsi toimetised. Need leiduvad Grimmide raamatukogus (Denecke, Teitge 1989). Kuidas nad sinna sattusid, on iseküsimus, aga peame silmas pidama, et ülemöödunud sajandil polnud igas kolkas oma ülikooli koos tuhandete publikatsioonidega. Maailm oli veel suhteliselt hoomatav ning Tartu ülikooli olemasolust oldi teadlik ka Berliinis, Göttingenis või mujalgi. Nii pole väga imestamisväärne, et Grimm sai teada eesti keele ning sellega seonduva kultuuri olemasolust ning publitseeris oma mahukas monograafias „Reinhart Fuchs” (1834, üle 700 lehekülje) omaette peatüki eesti rebasejuttudest, mis ta Rosenplänteri „Beiträge” kaheksandast vihikust oli noppinud. Nagu ta kirjutab: „Alles neil päevil sattus mulle Rosenplänteri „Beiträge” kaheksandas vihikus, Pärnu 1817, lk 120–142, ette üks veetlev rida eesti loomavalme, millest kõige tähtsamad käesolevasse monograafiasse kuuluvad.” Veel huvitavam on aga, kuidas ta jätkab: „[---] kuna neile polnud tõlget lisatud, palun vabandada minu vahendamist mulle võõrast keelest.” (Grimm 1834: CCLXXXIII–CCLXXXIV) See polnud muud kui viisakas captatio benevolentiae, sest nagu võrdlusest originaaliga selgub, oskas Jacob Grimm suhteliselt hästi eesti keelt. (Pisemaid vigu on tähele pannud Päss 1933.) Vähemalt oskas ta Hupeli sõnaraamatu abil – ka see leidus tema raamatukogus – muinasjutu laadis teksti eesti keelest oma emakeelde tõlkida.\nMiks ta seda tegi ja mida ta sealt leida lootis, selgus kümme aastat hiljem, kui ta oma „Kalevala”-vaimustuses (vt Kunze 1952) tunnistas, et „soome keelt võib üldiselt vaadelda kui üht maailma kaunimatest ja loogilisematest keeltest” (Grimm 1865 : 82). Tema kuulus „Kalevala”-essee mõjutas isegi selle autorit ennast, sest teatavasti arvestas Lönnrot „Kalevala” teist trükki ette valmistades Grimmi kommentaaridega (Kaukonen 1963).\n„Kalevala” oli oma ilmumise ajal, niisiis 1835. aastal, „juba seetõttu läbinisti ligitõmbav, et ta pakub just meile, lääneeuroopa lugejaile, midagi pea täiesti uut ja tungib nagu värske tervendav tuuleõhupuhang ammutuntu ja igapäevase pisut läppunud atmosfääri” (Schott 1841: 455). Seda kirjutas Grimmi kolleeg Berliini ülikoolis, saksa orientalist, sinoloog ja idakeelte uurija Wilhelm Schott 1841. aastal. Ning see seletab tegelikult kõik. Ta oli lummatud eksootikast, talle meeldis mitteigapäevane ning ta tahtis lugejaskonnale sisendada, et niisuguste asjadega tegelemine võiks olla kasulik ja hingekosutav. See oli Schotti esimene sõnavõtt eesti kultuuri alal, aga ajavahemikus 1841–1880 avaldas ta saksa keeles üle 50 artikli eesti folkloorist ja kirjandusest (vt Hasselblatt 2014). Ta tegi seda niisiis ajal, kui „Kalevipoja” retseptsioon Eestis alles tasapisi hakkas pead tõstma. Schott kirjutas juba 1855. aastal, et varsti ilmub Eestis üks „Kalevipoja”-nimeline eepos, sest Õpetatud Eesti Seltsi toimetiste kolmanda köite esimeses vihikus oli ju eelteade sellest antud (Schott 1855). Ning kui vihik „Kalevipoja” esimeste lugudega oli välja tulnud, avaldas Schott otsemaid tolleaegses kolm korda nädalas ilmuvas kirjanduslehes nimega Magazin für die Literatur des Auslandes juubeldava vastukaja, mis paigutati isegi ajalehe esimesele leheküljele – nii et 24. septembril 1857 loevad saksakeelsed haritlased kõige esmalt „Kalevipojast”. Vaimustus uue avastuse üle on endine, st sama mis kuusteist aastat varem, kui Schott kirjutas värskest tuuleõhupuhangust. Nüüd kirjutab ta nõnda: „Eesti rahva muistendid on õilsate, aga leinalooriga ümbritsetud piltide galerii. Nende põhitoon on raskemeelne [---], kuid mitte põrmugi jõuetu igatsus kaotatud, õnneliku iseseisvuse järele. [---] Pärast seda, kui need fantaasialoome kaunid viljad on paljude sajandite vältel kiratsenud vaeste pärisorjade keskel Peipsi järve ümbruses, astuvad nad nüüd lõpuks otsekui käsikäes naabermaa Soome hõimlaslike vaimuõitega suure euroopaliku ilma näitelavale, tuues ehk omaltki poolt kaasa värskendava tuulehoo meie kaasaja läppunud ning umbsesse atmosfääri.” (Schott 1857)\nSee on lihtne ja selge vastus meie küsimusele. Eesti folkloristika sisaldas XIX sajandil vajalikku portsu eksootikat, mis soodustas tema vastuvõttu välismaal.\nJaan Krossi „Keisri hull”\nTuleme teise juhtumi, Jaan Krossi „Keisri hullu” juurde. See on vist eesti kirjanduse tõlgituim teos, mille algupärand avaldati 1978. aastal, sügaval stagnaajal. Selle romaani esimene tõlge ilmus – sugugi mitte üllatavalt – soome keeles, 1982. aastal. Võrdlemisi ruttu pärast seda kaaluti ühe soome-saksa koostööprojekti raames, mis tegeles pisut ka eesti kirjandusega, kas anda saksa keeles välja „Keisri hull”. See on juba iseenesest huvitav fakt: algatus tuli Soomes elavatelt sakslastelt, kes loomulikult teadsid, et selline maa nagu Eesti on olemas. Saksamaal oli see teadmine palju vähem levinud. Aga tookord otsustati siiski vana, turvalise ja tuntu kasuks, st võeti üks tekst, mis oli juba saksa keeles ilmunud, nimelt Ida-Saksamaal, kus Krossi saksakeelne debüüt raamatu „Neli monoloogi Püha Jüri asjus” tõlkega oli toimunud 1974. aastal. „Keisri hullu” tõlke hankimisest loobuti, see oli 1983. aastal veel liiga tundmatu pind (Hasselblatt 2016b: 84). Selle tõlge ilmus alles 1988. aastal Ida-Saksamaal. Ka siin näeme, nagu algul mainitud Viivi Luige „Seitsmenda rahukevade” puhul, et teised keeled olid ees: 1982 soome, 1983 rootsi ja ungari, 1984 vene ja bulgaaria, 1985 tšehhi ja slovaki, 1986 norra keel. Läänes oli see ilmselt veel kahtlane värk, nagu tõestab ka prantsuskeelse väljaande tekkelugu. Selle tõlkija Jean-Luc Moreau oli samuti soomekeelse versiooni läbi lugenud ning vaimustusse sattunud, nii et ta küsis kohe Krossi käest, kas teost tohiks tõlkida. Aga Moreau ei leidnud Prantsusmaal kirjastajat ning asi jäi toppama. Alles 1988. aastal värskelt Poolas ilmunud poolakeelse tõlkega (Veiper 1990) õnnestus tal ühele Prantsusmaa kirjastajale auk pähe rääkida, nii et prantsuskeelne „Keisri hull” ilmus 1989. aastal. See on, muide, huvitav kõrvalfakt ning näitab, kuidas tõlked üksteist mõjutavad või, teisiti öeldes, uusi tõlkeid sünnitavad. Prantsuse-poola kultuurikontakt on sajandeid vana ning põhjendatav eelkõige sama vaenlasega, Saksamaaga. Kui Vene tsaar rõhus poola ülestõusjaid, põgenesid nood Pariisi, mitte Berliini. Nii saabus ka XX sajandi lõpus „Keisri hull” Poola kaudu Prantsusmaale.\nSee oli aeg, mil isegi Pariisis ja Berliinis oli tähele pandud, et Eesti on olemas. Ning et seal osatakse ka kirjutada. See on eeldus – mitte rohkemat. Nüüd oli vaja leida sobiv teos. Ning siin osutus Jaan Kross väga õnnelikuks kandidaadiks: autor oma kodumaal juba küllaltki tuttav või isegi kuulus, teemal kindel põhi, sest ajalooline proosa on selles mõttes turvaline kaup, et kindel lugejaskond on olemas, pealegi kui tegemist on suure Venemaaga, millest ju igaüks kuulnud on. „Keisri hulluga” asi nii oli, sest kes muu see keiser siis oli kui venelane? Ajaloolisele taustale lisandus veel hulk teisi tõsiseid, üldiseid ja filosoofilisi probleeme, nagu vabadus, lojaalsus, tõde jne. Ühesõnaga, see oli segu, millest ka lääne kirjastajad ei saanud ära öelda. (Krossi retseptsiooni kohta Saksamaal vt ka Hasselblatt 2016c.)\nAndrus Kivirähki „Mees, kes teadis ussisõnu”\nKolmandaks näiteks olgu Andrus Kivirähki „Mees, kes teadis ussisõnu” – kodumaal muljetavaldav bestseller, aga välismaal? Kuidas edasi anda eesti folkloori täis tuubitud, fantaasiasugemetega romaani teistele rahvastele, kel pole aimugi eesti metsadest, ussisõnadest ega Põhja Konnast? Rääkimata Eesti ajaloost oma rüütlite, munkade ja tuuletarkadega. See paistab päris võimatu olevat, teos tuleb joonealuste märkustega varustada, et inimesed vähegi aru saaksid. Aga võta näpust, kümme aastat hiljem on romaan ilmunud kümnes keeles. Kuidas see õnnestus?\nKõigepealt tuleb muidugi viidata asjaolule, et ajad on tublisti muutunud ja 2007. aastal ilmunud „Ussisõnad” asuvad teises ümbruses kui XIX sajandi Kreutzwald või nõukogudeaegne Kross. XXI sajandil on eestlased ise palju nähtavamaks muutunud, kuna nad lihtsalt reisivad palju. Ja reisidel on neil tihti mõni raamat kaenla all, nii et eksport toimub üsna loomulikul viisil. Seda illustreerib kas või anekdoot, mida lugesin seitse aastat tagasi ajakirjast Looming ning mille alla oli trükitud: „Tõesti sündinud lugu”. Lugu, mida Ott Heinapuu edastab, on selline: „Läinud seltskond eesti turiste pakettreisiga Egiptusesse. Astuvad seal poodi sisse, yhel on kaasas Andrus Kivirähki „Mees, kes teadis ussisõnu” köide. Egiptlasest poepidaja vaatab ja saab kohe aru: „Oi, teil on see sinine raamat – te olete eestlased. See sinine raamat on ju teie pyhakiri?”” (Heinapuu 2011: 419)\nPühakiri pühakirjaks, kuid igal juhul on raamatu levik kodumaal üks oluline tegur. Samuti auhinnad ning positiivne vastuvõtt. Kuid see pole veel kaugeltki kõik, nagu teame. Ühtlasi pole ühe teose teekonda maailma võimalik ette näha ning see ei kulge sama teed pidi. „Ussisõnade” puhul oli algus aeglane ja konarlik. Esimesed tõlked ilmusid neli aastat hiljem, aastal 2011, läti ja tšehhi keeles. See on tegelikult huvitav valik, sest silma torkab, et soomlased polnud seekord esimesed. Veel huvitavam: romaan pole siiamaani soome keelde tõlgitud! Siin võib üks põhjus olla, et temaatika pole piisavalt eksootiline, pigem juba tuttav. Ka „Kalevipoeg” on alles hiljuti täielikult soome keelde tõlgitud (Kettunen 2005), varem oli olemas ainult osaline tõlge (Winter 1957), sest asjast huvitatud püüdsid ilmselt originaaliga tutvuda.\n„Ussisõnade” võidukäik algas seekord Prantsusmaalt, kus tõlge ilmus peaaegu juhuslikult: tõlkijale oli teos meeldinud ning ta tõlkis esialgu sahtlisse, leides pärast siiski väikse kirjastuse (Tamm 2013: 596–597). Aga siis, jaanuaris 2013. aastal, läks lahti: raamat sattus õigetesse kätesse, nimelt Prantsusmaa kõige suurema ajalehe kultuurilisa toimetaja kätte, tänu kellele ilmus üks väga kiitev arvustus. Prantslaste meelest oli romaan kõrge fantaasialennuga, kiideti selle huumorit ja irooniat, aga ühtlasi olnuvat see ka üks parimaid kaasaegseid romaane üksildusest (Tamm 2013: 596–597). Kõik järgnev on muinasjutuline: Kivirähk sai Prantsusmaal järgmisel aastal tähtsa kirjandusauhinna ning raamatut müüdi poolteise aasta jooksul umbes 13 000 tükki (Mellik 2014), mis on Prantsusmaal ühe tõlkeraamatu kohta tohutult palju.\nSiis ärkasid teised maad. Venemaal avaldati tõlge järgmisel aastal, aastal 2015 ilmus „Ussisõnad” neljas keeles: inglise, hollandi, taani ja ungari keeles. Kaks aastat hiljem järgnesid saksa ja hispaania keel, ning arvatavasti pole võidukäik veel lõppenud.\nHuvitav on siinjuures, et võidukäik ühel maal ei tähenda veel menu teisel. Jälle ujuvad pinnale erinevad tegurid. Saksamaal ostis selle romaani tõlkimiseks õigused väga suur ja auväärne kirjastus, mis tegelikult on suur eelis tähelepanu saavutamisel. Siis aga pani see kirjastus Kivirähki ühte fantaasia-nimelisse sarja, mis tähendas väljasorteerimist nn tavakirjandusest – mis iganes see olla võiks. Lugejaskonnana kujutati ette mitte kõiki kultuuriinimesi, mis nn kõrgkirjanduse puhul ju loogiline oleks, vaid teatud segmenti, antud juhul fantaasiasõpru, kes loevad näiteks ka J. R. R. Tolkieni. Ning see tähendab võimaliku lugejaskonna ning ostjaskonna kitsendamist – aga ka arvustajate mõjutamist. Pole välistatud, et suurte ajalehtede toimetused ei vaata sinnapoolegi, kui nad kaaluvad, mida iganädalasest hiiglasaagist raamatuturul võiks seekord arvustada või esile tõsta. Ja nõnda on raamatu saatus otsustatud. Autoril on vale märk küljes – „ega ma mingeid fantaasialugusid küll ei loe” – ja tema läbilöök on takistatud. Ma ei ole kindel, kas see Saksamaal nõnda toimus, sest aeg selleks on veel liiga varajane, aga esialgsed müüginumbrid pole eriti kõrged. Kuid karta on, et nii läheb.\nMaarja Kangro „Klaaslaps”\nNeljandaks ja viimaseks tulen eriti tänapäevase kirjanduse – ning ühtlasi isiklike kogemuste – juurde: Maarja Kangro 2016. aastal ilmunud „Klaaslaps”. Ka siin on tegemist hinnatud tänapäeva kirjanikuga, pealegi mitmekülgse kirjanikuga, kes kirjutab nii luulet kui ka proosat. Kõnealune teos on kodumaal menukas, selle läbimüük on minu andmetel (mis pärinevad autorilt) päris hea ja üle keskmise, ning – mis on tegelikult üllatav – teose vastuvõtt on väga hea ja positiivne. Miks see üllatav on? Eks sellepärast, et raamat pole „ilus” ses mõttes, et seal juhtuks palju ilusaid asju ilusate inimestega. See raamat on toores ja jõhker ja kole ja kurb, sest ta räägib – muuhulgas – sündimata lapse kaotamisest ja sellega seonduvatest valudest. Või täpsemalt: lapse kaotamisest enneaegse, teadlikult esilekutsutud sünnituse kaudu, kuna lapsel oli arenguhäire, mis oleks talle arvatavasti ainult suhteliselt lühikese elu võimaldanud. Ilusaks teeb raamatu selle autori rikas keel ning loomulikult ka üldised eetilised ja filosoofilised kaalutlused.\nAga kuidas on lood eksootika või muude huvipakkuvate asjadega? Autor ise on ühes intervjuus nimetanud oma romaani dokumentaalfiktsiooniks (Kirss 2017: 13), ning nüüd võib küsida, miks välismaal peaks sellisest asjast huvitatud oldama. Kus on siin see eriline, mida vajatakse? Kas pole nii, et pidevalt sünnitatakse ja nurisünnitatakse kogu maailmas? Ega see Eestis ju väga teistmoodi ei toimu kui mujal läänemaailmas. Kas pole endal varnast midagi võtta, miks eesti keelest tõlkida ja importida? Umbes nii, ütlen ausalt, mõtlesin ka mina, kui olin „Klaaslapse” läbi lugenud. Teos oli muljetavaldav, lugesin seda huvi ja isegi mõnuga, kuigi juttu on karmidest asjadest ja kogemustest. Ning pärast – see oli umbes kaks aastat tagasi – kirjutasin autorile, teda ühtlasi õnnitledes ning tänades, et oleksin kohe nõus raamatut tõlkima. Kuid oma sisimas mõtlesin, et vaevalt keegi Saksamaal seda tahab.\nLäks teisiti. Aasta pärast oli „Klaaslaps” saksa keeles olemas ning 2018. aasta oktoobris ilmus see raamatuna. Miks kirjastaja, üks väike Zürichi kirjastus, selle kasuks otsustas? Vastus on suhteliselt lihtne ning selgitab ühtlasi, miks tõlkijatest ja pakkujatest sõltub ainult väike osa. Nemad nimelt ei pruugi teada kõike, mida teab mõni teine, antud juhul niisiis kirjastaja. Viimane ütles lihtsalt, et selliseid tekste on maailmakirjanduses väga vähe. Selliseid saatusi on tohutult palju, aga keegi ei taha, julge ega oska sellest kirjutada. Sedasama ütleb muide ka autor ise juba mainitud intervjuus (Kirss 2017: 10). Teema on tabu, seda kogenud naised on peaaegu et häbimärgistatud. Ning kui siis tuleb keegi Eestist ja kirjeldab seda osavalt – loomulikult võtame asja kohe tõlkida. Teiste sõnadega: siingi on teatud mõttes eksootika olemas, ning see osutus piisavaks.\nNõnda on tõepoolest kõigis raamatutes, mis raiuvad endale tee Euroopasse, midagi erilist, meil tuleb see ainult üles leida. Meie – see ei ole ainult tõlkijad, vaid ka toimetajad, vahendajad, ajakirjanikud, kirjastajad, reisijad, tegelikult meie kõik. Ja muidugi kirjutajad, kirjanikud. Kuni eesti kirjanikud kirjutavad, kirjutavad nad end ka Euroopasse, see on väljaspool kahtlust.\nCornelius Hasselblatt (snd 1960), PhD, Eesti Teaduste Akadeemia välisliige (Kohtu 6, 10130 Tallinn), cornelius@hasselblatt.com\nD e n e c k e, Ludwig, T e i t g e, Irmgard 1989. Die Bibliothek der Brüder Grimm. Annotiertes Verzeichnis des festgestellten Bestandes. Toim Friedhilde Krause. Stuttgart: Hirzel.\nG r i m m, Jacob 1834. Reinhart Fuchs. Berlin: Reimer.\nG r i m m, Jacob 1865 . Über das finnische Epos. – J. Grimm, Kleinere Schriften II. Berlin: Dümmler, Harrwitz und Gossmann, lk 75–113.\nH a s s e l b l a t t, Cornelius 2011. Estnische Literatur in deutscher Übersetzung. Eine Rezeptionsgeschichte vom 19. bis zum 21. Jahrhundert. Wiesbaden: Harrassowitz.\nH a s s e l b l a t t, Cornelius 2014. Wilhelm Schott als Wegbereiter der deutschen Finnougristik. – Finnisch-Ugrische Forschungen, kd 62, lk 77–183.\nH a s s e l b l a t t, Cornelius 2016a. Kalevipoeg Studies. The Creation and Reception of an Epic. (Studia Fennica Folkloristica 21.) Helsinki: Finnish Literature Society – SKS.\nH a s s e l b l a t t, Cornelius 2016b. Ma armastasin eestlast. Autobiograafilised retked. Tlk Katrin Kaugver. Tallinn: Tuum.\nH a s s e l b l a t t, Cornelius 2016c. Kirjandusvälja toimimisviisist Jaan Krossi saksa retseptsiooni näitel. – Keel ja Kirjandus, nr 4, lk 249–267.\nH e i n a p u u, Ott 2011. Ussisõnad kauge põhja ja veel kaugema Euroopa vahel. Taevapõdra rahvastest, etnofuturismist ja karudest Andrus Kivirähki kultusromaanis. – Looming, nr 3, lk 419–426.\nK a u k o n e n, Väinö 1963. Jacob Grimm und das Kalevala-Epos. – Deutsches Jahrbuch für Volkskunde, kd 9, lk 229–239.\nK e t t u n e n, Kyösti (tlk) 2005. Fr. R. Kreutzwald, Kalevipoeg. Kalevanpoika. Viron sankarieepos. Tampere: Pilot-kustannus Oy.\nK i r s s, Tiina 2017. The pain threshold. An interview with the author Maarja Kangro. – Estonian Literary Magazine, nr 45 (Autumn), lk 8–13.\nK u n z e, Erich 1952. Kalevalan vaikutus Jacob Grimmiin. – Kalevalaseuran vuosikirja, kd 32, lk 57–72.\nM e l l i k, Juhan 2014. Kivirähk sai Prantsusmaal ulmeauhinna. – Õhtuleht 10. VI.\nP ä s s, Elmar 1933. Jakob Grimm eesti rebasejuttude tõlkija. – Eesti Kirjandus, kd 27, nr 12, lk 586–590.\nS c h o t t, Wilhelm 1841. Verhandlungen der gelehrten Esthnischen Gesellschaft zu Dorpat. – Archiv für wissenschaftliche Kunde von Russland, kd 1, lk 454–460.\nS c h o t t, Wilhelm 1855. Verhandlungen der Gelehrten Ehstnischen Gesellschaft. (Dritten Bandes erstes Heft. 1854.) – Archiv für wissenschaftliche Kunde von Russland, kd 14, lk 437–446.\nS c h o t t, Wilhelm 1857. Kalewi-poeg (der Sohn des Kalew), eine estnische Sage. – Magazin für die Literatur des Auslandes, nr 115, 24. IX, lk 457–458.\nT a m m, Triinu 2013. Prantslased ussisõnade lummuses. – Looming, nr 4, lk 596–598.\nV e i p e r, Ene 1990. Jaan Krossi reisid. – Reede 21. XII.\nW i n t e r, Helmer (tlk) 1957. Friedrich Reinhold Kreutzwald, Kalevipoeg. Viron sankarieepos. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.