04-10-2013, 00:22 AM (Seda postitust muudeti viimati: 04-10-2013, 01:03 AM ja muutjaks oli maitus.)\n(03-10-2013, 22:57 PM)MeelisV Kirjutas: T16 või sakslane ilma kastita ehk tühja esiotsaga mootor tagasillast tagapool, pöörderaadius vägagi väike ehk rataste nurk suur ja no ei lohise ju !?\nok. v.a. talvel lumes aga niisama muru/põlla peal ei lohise ju tagurpidi manööverdades ?\nehk ei olegi nii hull äkki\nkombainid on ju sama skeemiga jah seal on muidugi massi rohkem\nOlen oma silmaga näinud kuidas kartuleid täis kastiga T16 ei tulnud vaost välja ei edaspidi ega tagurpidi, keera kuhupoole tahad. Sõitis siis niikaua edasi, mullavall ratta ees, kuni siledama maa peale sai. Taevast tilkus ka natuke ja eks maa oli muidugi ka paras pläga. See näide ei tõesta muidugi midagi, sest sealt plägasest vaost ei oleks pruukinud ka vedav esisild välja tulla, aga ühe vedava tagaratta pidurdamisest oleks seal arvatavasti tõepoolest palju abi olnud.\n(03-10-2013, 23:46 PM)puravik Kirjutas:\n(03-10-2013, 06:18 AM)maitus Kirjutas: Mul tuli selline mõte pähe...\nMul oli ka alguses hästi palju mõtteid. Tegelikult on aga nii, et kui hakkad asja korralikumalt paberile panema siis avastad, et osa ideid ikka ei toimi küll nii lihtsalt. Tavaline auto püsikiirusliigend ei anna vist 45 kraadigi välja. Niiet valisin vedava esisilla. Järsemate keeramiste jaoks plaanin kasutada kahte käsipidurit- esisillaks on ju fordi tagasild koos piduritega.\nHüdrorool- kõik on kena, kuni sul on töötav mootor ja hüdrosüsteem. Aga kui midagi ära laguneb (iseehitatud asi ikka laguneb) ja seda on tarvis nööriotsas töökotta vedada?\nNo täitsa loob juba ju .. . Mul ei ole veel käiguosagi koos. Eks oli minulgi esialgu igasuguseid mõtteid teostuse osas- lausa ulmelisi . Aga lõpuks jäi ikka kõige optimaalsem variant. Sinu eelis minu ees on kindlasti see, et sulle tundub autoasjandus tuttavam olema kui mulle. Aga mul on sellejagu huvitvam .. .\nSee eraldi käsipidurite idee hakkas ka mulle meeldima. Toimiks see ju ka arvatavsati igasuguse traktori puhul. Ei peaks ehk iga kord kui üks ratas kaapima hakkab, seisma jääma, et difrilukku sisse tõmmata kui saab natuke käsipiduriga aidata. Kuskilt olen lugenud, et kergelt pidurdamine pidigi natuke difriluku efekti andma. Multicari sillal on ka trossiga käsipidur.\nEhk pole sul sedasi rooli vajagi- sõidad nagu linttraktoriga....\n(04-10-2013, 00:22 AM)maitus Kirjutas: Olen oma silmaga näinud kuidas kartuleid täis kastiga T16 ei tulnud vaost välja ei edaspidi ega tagurpidi, keera kuhupoole tahad. Sõitis siis niikaua edasi, mullavall ratta ees, kuni siledama maa peale sai. Taevast tilkus ka natuke ja eks maa oli muidugi ka paras pläga. See näide ei tõesta muidugi midagi, sest sealt plägasest vaost ei oleks pruukinud ka vedav esisild välja tulla, aga ühe vedava tagaratta pidurdamisest oleks seal arvatavasti tõepoolest palju abi olnud.\nLamellrehviga maasturiga ei saa ka talvel jäisest rööpast välja, kuigi kõik rattad veavad.\nKülgpidur toimib loomulikult igasuguse tehnika puhul.Soovin oma kollile ka külgpidureid, aga täishüdraulilise pidurisüsteemi puhul tähendab see nelja kõrgsurvekraani ja pundart torusid.\nHüdrorool toimib ka seiskunud mootoriga, keeramiseks on ainult rohkem jõudu vaja.\nLugupeetud isand maitus vahest ei tea, et enamusel tehasest välja tulnud traktoril on pardapidurid täiesti olemas.\n(03-10-2013, 19:36 PM)maitus Kirjutas:\n(03-10-2013, 13:03 PM)saarrand Kirjutas: Keeravaks sillaks sobiks näiteks mõne väiksema kombaini tagasild. Mul on varsti üks üle jäämas.\nKui Puravik sellest loobub, siis sobiks see kombaini tagasild kindlasti ka mu "Martale". Selline sild kannatab kindlasti esilaaduri välja kui ta kombaini all kokku ei vaju . Ma võiksin siis oma silda Puravikule pakkuda- sellel sillal on ka laius reguleeritav.\nMillal see sild sul üle hakkab jääma ja kas pildi paneksid üles ? Mul on see sillategemine just päevakorras ja kogu töö selle asja taga...ei saa ju hakata enne raami tegema kui sillad olemas on\nMa tõin ühe kombaini omale tagavaraosadeks. Selle küljest saaks ära võtta. Teen pildid järgmise nädala alguseks. Käändtelje puksid on tal üsna kulunud, originaalis on nad kapronist, seega üsna lihtsalt asendatavad.\nKuna masin seisab, siis on ta üle sisuliselt kohe, aga mul on praegu sügistööd pooleli ja pole aega tegeleda selle alt võtmisega, aga eks selle aja millalgi ikka leiaks.\nKas sierra differ tagurpidi keerates kuivale ei jää? Pinion jääb õlitasapinnast ülespoole. Või läheb korpus triiki täis õli?\n04-10-2013, 18:05 PM (Seda postitust muudeti viimati: 04-10-2013, 18:07 PM ja muutjaks oli maitus.)\n(04-10-2013, 09:23 AM)Tift Kirjutas: Lugupeetud isand maitus vahest ei tea, et enamusel tehasest välja tulnud traktoril on pardapidurid täiesti olemas.\nKuskohast ma seda teadma peaks- ma ütlen ausalt...ma ei ole eluski traki roolis olnud\n(04-10-2013, 10:28 AM)saarrand Kirjutas: Ma tõin ühe kombaini omale tagavaraosadeks. Selle küljest saaks ära võtta. Teen pildid järgmise nädala alguseks. Käändtelje puksid on tal üsna kulunud, originaalis on nad kapronist, seega üsna lihtsalt asendatavad.\n04-10-2013, 23:20 PM\nMul oli ka alguses hästi palju mõtteid. Esivedu, tagavedu, esiroolimine, tagaroolimine jne. Ainult vali mis meeldib ja ehita valmis. Tegelikult on aga nii, et kui hakkad asja korralikumalt paberile panema siis avastad, et osa ideid ikka ei toimi küll nii lihtsalt. Näiteks tagavedu- on sul ettekujutust, kuidas saada vedu difrilt veoratastesse, mis keeramise ajal end lausa risti keeravad? Tavaline auto püsikiirusliigend ei anna vist 45 kraadigi välja. Niiet valisin vedava esisilla. Järsemate keeramiste jaoks plaanin kasutada kahte käsipidurit- esisillaks on ju fordi tagasild koos piduritega.\nHüdrorool- kõik on kena, kuni sul on töötav mootor ja hüdrosüsteem. Aga kui midagi ära laguneb (iseehitatud asi ikka laguneb) ja seda on tarvis nööriotsas töökotta vedada? Ja mehhaanilise rooli jaoks on mul kola olemas, samas hüdrosüsteemi tuleks ostma hakata. Aga roolimine on veel suhteliselt lahtine- eks näeb.\nHakkasin juba raami ehitama. Pikitalad on nii eest, kui tagant esialgu varuga. Põikitalad on ajutised- nende lõplik arv, kuju ning asukohad selguvad ehitamise käigus. Mõõtkava siin pildil- raami pikkus 165cm, laius 80cm. See osa raamist, kuhu tagasild kinnitub, on veel puudu.\nUurides seda pilti, siis tekkis selline küsimus, et kas masinat hakatakse kasutama täiesti sileda maapeal, või künkliku maapeal?\nKui künkliku maapeal, siis mõlemad sillad, ei tohiks jäigalt raami küljes olla. tõstab ühe esimese ratta maast lahti, ja monomähkur ei liigu mm ka edasi, või vastupidiselt, üks tagumine ratas maast lahti, ja masin ei liigu enam soovitud suunas. Emba kumba, üks sild peab raami suhtes liikuma - muidu on tulemus niru...\nMeil siin alles üks mersumees oli "sarnase" projekti kallal - seal sai erinevaid vigu küll ja küll välja toodud, et miks asi normaalselt toimima ei hakka.\n04-10-2013, 23:41 PM (Seda postitust muudeti viimati: 04-10-2013, 23:48 PM ja muutjaks oli maitus.)\nMa ei ole küll mingi insinöör, aga soovitan sul enne edasiehitamist see jvv lahendus välja mõelda ja komplekti pookida. Muidu võib juhtuda, et asi kaotab oma funktsionaalse eesmärgi või tuleb väga palju ringi teha...\nKas äkki ühest laiema rehviga juhtrattast sulle ei piisa? ...kaoks Phyli pakutud puudus\n05-10-2013, 00:35 AM\nLugupeetavad ksf-id võiks nats rahulikumalt asja võtta, las projekt natuke edeneb. Muidu herr puravik ei saagi oma mõtetega tegeleda, aina vaagib ja kaalub väljapakutud lahendusi ja peateema ehk siis projekt seisab nukralt .\nKas herr puravik on juba mõelnud, kuidas käiguvahetus ja pedaalid (sidur-pidur-gaasipedaal) toimima hakkavad? Trossidega? Vedelikuga ehk siis silindrid-voolikud?\n05-10-2013, 00:44 AM\n(05-10-2013, 00:35 AM)Tift Kirjutas: Lugupeetavad ksf-id võiks nats rahulikumalt asja võtta, las projekt natuke edeneb. Muidu herr puravik ei saagi oma mõtetega tegeleda, aina vaagib ja kaalub väljapakutud lahendusi ja peateema ehk siis projekt seisab nukralt .\nLugupeetud Isand Tift...ära aja oma küsimustega herr puraviku pead sassi, las ta vaagib ja kaalub lahendusi ! Ma sain ühest ta postitusest aru, et igatahes tulevad tal ka külgpidurid- ju need ikka trossidega..\n(04-10-2013, 11:55 AM)martinjev Kirjutas: Kas sierra differ tagurpidi keerates kuivale ei jää? Pinion jääb õlitasapinnast ülespoole. Või läheb korpus triiki täis õli?\nDifrisse panen ikka ca normijagu õli ja eeldan, et liikumise ajal ringiketravad hammasrattad loobivad selle kuhu vaja. Pealegi- arvestades millisest raskest rauast on Sierra reduktori hammikad ning kui väike tuleb traktori läbisõit ning kiirus, siis tõenäoliselt kestaks see differ ka ilma õlita maa ja ilm.\nSidur-pidur tulevad õliga, gaas ikka trossiga. Käsipidurid trossidega. Tagasild tuleb jäiga talaga, kuid ülejäänud raami suhtes kiigega. Seal kus niita vaja, on maapind kohati üsnagi ebatasane.\nOlengi seisus, kus raami edasitegemiseks oleks vaja tagasilda, kuid tagasilla tegemiseks peaks paigas olema esisilla laius. Mis on veel lahtine. Alustasin siiski tagasilla tükkide ettevalmistamisega. Jällegi abiks Nissan Almera, kust sain käänmikud ja amordipüstakud. Käänmikelt maha kõik üleliigne, nagu näiteks suurem rooste ja pidurisupportid (Almera puhul liigituvad supportid muidugi ka sinna 'suurema rooste' alla). Amordipüstakutelt lõikasin maha alumised otsad- plaan teha neist ülemised zarniiripesad. Ning jah, poolassiotsad panen tagasi, et laagrid laiali ei jookseks.\n(04-10-2013, 10:28 AM)saarrand Kirjutas:\nMa tõin ühe kombaini omale tagavaraosadeks. Selle küljest saaks ära võtta. Teen pildid järgmise nädala alguseks. Käändtelje puksid on tal üsna\nkulunud, originaalis on nad kapronist, seega üsna lihtsalt asendatavad.\nLubatud pildid kombaini tagasillast:\n08-10-2013, 22:20 PM\nLihtsalt inspiratsiooniks üks kolmerattaline automootoriga murutraktor.\nManööverdamise seisukohalt tundub päris hea lahendus olevat...\n08-10-2013, 23:47 PM\n(08-10-2013, 22:20 PM)oop123 Kirjutas: Lihtsalt inspiratsiooniks üks kolmerattaline automootoriga murutraktor.\nParemat ei kujuta ettegi, eriti veel siis kui ka külgpidurid tulevad\nMa kahtlustan, et see kombaini sild jääb liiga suureks minu masinale.\nEhitamine on praegu suht aeglane, kuna olulisemad majapidamistööd tahavad enne öökülmade tulekut tegemist. Lisaks avastasin, et see minu ehitatav skeem ei toimi eriti hästi lumetõrjel. Niikaua kuni otse liikuda on kõik hästi, kuid niikui keerata, läheb ju tagaratas küljepeale lumme kinni. Üritasin siis erinevad lahendusi sellele leida- keeratavatest esiratastest kuni üldse tagantroolimisest loobumiseni. Lõpuks otsustasin jätkata sama asja edasiehitamist, kuid arvestusega, et lumepuhur käib hoopis taha- st lund puhutakse tagurdades.\nKa selgub asja ehitades mitmeid ootamatusi. Näiteks esiveolise Nissani käändteljed, mida ma kavatsesin tagasillas kasutada- kui ratas on otse, on kõik ok. Aga kui ratas tugevalt välja keerata, keerab ratta täiesti lääpa. See telg, mille ümber käändelg end keerab, on liiga viltu. Saaks kasutada Sierra esimesi käändtelgesid, mis selles suhtes on tunduvalt paremad, kuid neil ei ole alumine zarniir vahetatav (st zarniir on õõtsaga ühes tükis). Jälle häda.\nKäändtelje külg- ja pikikalded on üsna sarnased kõigil - auto vahetus siin ei päästa. Samas traktori puhul ei tohiks kalde mutuus palju lugeda - sobivates oludes "lohistab" niikuinii ja rehvide kulumine pole vast teemaks...\nTõesti miks mitte üks juhtratas? Raskus tuleb ju peamiselt vedavale sillale - võiks toimida küll. Kaoks kohe ka lumeprobleem ära.\nLiikurmasinatel on seda lahendust kasutatud küll:\nVõi kuulsad multikatraktorid:\nOlid kunagi säärased tõepoolest:\neelpool toodud videodes olid masinad küll tagurpidi liikumisega arvestades seda plaani siin teemas\naga 3 rattalisena ja õiget pidi liikumisega nt. kahveltõstukid.\n09-10-2013, 14:51 PM\n(09-10-2013, 01:38 AM)puravik Kirjutas: Lisaks avastasin, et see minu ehitatav skeem ei toimi eriti hästi lumetõrjel. Niikaua kuni otse liikuda on kõik hästi, kuid niikui keerata, läheb ju tagaratas küljepeale lumme kinni.\nMismõttes lumme kinni- kui suuri kurve sa siis tahad võtta ? Kui sul keskel asuv juhtratas näteks esimese parempoolse ratta jäljes liigub, siis on juba tegu väga järsu kurviga. Teljevahe on ju väike. Kas oled külgpidurite tegemise mõtte ära jätnud? Kui need olemas on, siis on sisulisest suva kus see keerav tagaratas sul on- kasvõi lumes või võsas ...juhtida saad piduritega ikkagi.\nTegelikult, kuna minu niidetav murumaa kipub järjest suurenema, siis tiksubki mul peas juba muruniitja ehitamise mõte ja üsna sarnane ülalpool ülespandud kolmerattalise vidoga - seal aga oli näha, et asi lausa nõudis külgpidurit sest kurvisisene veoratas kippus kohapeal kaapima.\n09-10-2013, 22:52 PM\nKui tagumine sild on ehitatud nagu raideritel, siis pole nagu probleemi - rattad jooksevad eesmiste jälgedes (sõltub muidugi ehitusest ka) ja lumevallid ei oleks probleemiks, samuti ei ole rataste lohisemise probleemi. Kui taha panna üks ratas keskele, siis tekib üks probleem - kui on mingi takistus, mille neljarattalise korral saad rataste vahele jätta, siis kolmerattalise puhul , hmm, seda võimalust väga ei ole või on manööverdamine keerulisem sellevõrra.\n10-10-2013, 00:15 AM\nMina soovitaks kitsama rööpega pööravaid tagarattaid. Kõige parem oleks need rattad panna ühe (suure) käändtelje otsa ja roolisüsteem ehitada täishammasratta peale, s.t. rattad teha 360 kraadi pööravaks.\nLoodan, et said aru, mida mõtlen. Idee jällegi pärit laotõstukite maailmast. Võimalik, et leidub mõjukaid argumente, miks selline lahendus väljaspool betoonpõrandat ei toimi.


Agica Lvl 70, Mage - gege - 2007.03.12.\nAgica Lvl 70, Mage - Nevar - 2007.03.13.\nAgica Lvl 70, Mage - sakyka - 2007.03.13.\nAgica Lvl 70, Mage - slim - 2007.03.13.\nAgica Lvl 70, Mage - atib - 2007.03.13.\nAgica Lvl 70, Mage - Höslámi - 2007.03.13.\nAgica Lvl 70, Mage - slim - 2007.03.20.\nAgica Lvl 70, Mage - Nevar - 2007.03.20.


Äripäeva kaks juhti teenisid mullu kokku 4 miljonit - ärileht.ee\nÄripäeva kaks juhti teenisid mullu kokku 4 miljonit\nLigi sada töötajat koondanud Äripäeva juhatuse kaks liiget teenisid möödunud majandusaasta eest üle nelja miljoni krooni.\nAS Äripäeva juhatusse kuuluvad peadirektor Igor Rõtov ja peadirektori asetäitja Toomas Truuverk teenisid kahepeale 4 000 050 krooni, kirjutab Delfi.\nEttevõtte majandusaasta aruande kohaselt oli 2008. aasta, eriti aasta teine pool, keeruline ja lõppes Äripäevale üle aastate kehvema majandustulemusega. Üldine majandusolukord muutus aasta jooksul järjest halvemaks ja reklaamiturg kukkus aasta lõpus järsult.\n215,6 miljoni krooni suuruse käibe juures teeniti ärikasumit 10,7 miljonit krooni ning võrreldes varasema aastaga kahanes käive 7,5 protsenti ja ärikasum 74 protsenti.\n"Palga suurust ei saa ma avaldada," kommenteeris Rõtov aripaev.ee-le. "Võin aga kinnitada, et boonust 2008. aasta eest pole ma saanud. Ja 2009. aasta mais langes minu sissetulek kümme protsenti nagu kõigil Äripäeva töötajatel."


PIRELLI CINTURATO P7 RSC FR DOT16/18, müük, kuulutus 83692624 - Kuldne Börs\nPIRELLI CINTURATO P7 RSC FR DOT16/18\nID: 83692624, muudetud 08:42 22.05.2020\nRehvid. Tootja: Pirelli, mudel: Cinturato P7 RSC FR DOT16/18, mõõt: 225/50, diameeter: 17, suverehv, valmistamisaeg (DOT): 16/18, mustri sügavus: 5-6mm, kirjeldus: . Kõikidel kasutatud rehvidel on garantii. Täpse rehvide laoseisuga tutvumiseks palun külastage meie kodulehte www.minurehvid.ee


Aurutöödeldud riis (1) Kohvimasina puhastusvahendid (1) Müslibatoonid (25) Purgisupid lihata (11) Basmati riis (5) Kohvimasinad (1) Müslid (35) Puuviljateed (21) Dzemmid (1) Kohvioad (44) Mustad maitseteed (15) Riisi kiirroad (4) Gluteenivabad jahud (6) Kohvipadjad (5) Mustad teed (21) Riisihelbe puder (4) Helbed (44) Kompotid (13) Muud jahud (11) Riivsai ja riivleib (2) Herned (14) Köögiviljaassortiid (1) Muud kiirpudrud (15) Risoto riis (1) Hirss (2) Köögiviljad (11) Muud makaronid (22) Rohelised ja valged teed (27) Jahusegud (21) Kurgid (29) Muud tangud (13) Rukkijahu (5) Jahvatatud kohv (35) Kuskuss (5) Muud valmistoidud purgis (11) Salatid (17) Jasmiiniriis (2) Lahustuv kohv (23) Neljaviljapuder (8) Sarvekesed (8) Kaerahelbed (8) Lasanjed (4) Nisujahu (10) Seened (6) Kaerahelbepuder (22) Letšod (4) Oad (16) šokolaadi- ja pähklikreemid (11) Kama (2) Lintnuudel (2) Päikese kuivatatud tomatid (4) Sõmer riis (3) Kartuli kiirroad (12) Lipsuke (3) Pasta kiirroad (13) Spagetid (19) Kastmed (5) Magusad kastmed (4) Penned (14) Spiraalid (21) Kaunviljad (9) Magusad kiirroad (11) Pestod (7) Täidisega oliivid (5) Kiirnuudlid (14) Mais (3) Pikateraline riis (7) Taimeteed (20) Kiirsupid (20) Maitsesegud (2) Piprad (7) Tatar (9) Kinoa (5) Maitsestatud kohvid (3) Prae - ja mulgikapsad (10) Tatrahelbepuder (2) Kividega oliivid (3) Manna (2) Pruun riis (2) Tavaline lahustuv kakao (7) Kivideta oliivid (10) Mesi (15) Pudruriis (2) Tomatid (14) Kliid (2) Metsik riis (1) Puljongid (6) tšatnid ja soolased hoidised (2) Kohvikapslid (13) Moosid (35) Purgisupid lihaga (25)\n0,00 € - 9,99 € (959) 10,00 € - 19,99 € (33) 20,00 € ja üle (4)\n3 GLÖCKEN (1) FIGARO (5) MAGGI (24) PURE (1) 3MIN (5) FILIPPO BERIO (3) MAKEDOONIA (1) QUINOLA MOTHERGRAIN (1) A.VOGEL (1) FILOS DELUXE (2) MANOLITO (1) QUINUAREAL (2) AARE JÕUMEES (3) FIOR DI LOTO (1) MEIE MARI (7) RANNAROOTSI (1) AHMAD (7) FIT (2) MEIRA (2) REGGIA (16) ANTERSDORFER MÜHLE (1) FIT FOOD (1) MELISSA (4) REMEDYWAY (3) APSARA (1) FOXI (4) MERRILD (5) RENUKA (1) ARVID NORDQUIST (4) FRUIT GARDEN (2) MEVEDA (1) RISELLA (4) AXA (5) FRUTICO (1) MIKAADO (9) ROLLTON (8) BALSNACK (4) GALLO (1) MINU (4) RÕNGU (2) BALTIX (9) GOLDEN NECTAR (1) MÕISAPROUA (5) ROYAL (1) BARILLA (5) GOOD GOOD (4) MÖVENPICK (2) ROYAL HERITAGE (1) BASILUR (4) GOURMANTE (8) MRS. BRIDGES (2) SAARE LEIB (2) BENESCA (1) GRACI (2) MUHE MESI (2) SALLA-PRINGI MESILA (2) BEST BEANS (3) GRANORO (2) MÜLLERS MÜHLE (1) SALVEST (54) BIG BON MAX (1) GREEN (4) MYLLYN PARAS (6) SANTE (9) BIG-LUNCH (3) GREENFIELD (12) NAOUSSA (1) SCHÄR (2) BLA BAND (6) GREENHOUSE (5) NATCO (1) SCHWARTAU (2) BONA VITA (3) GULOSO (2) NATTY PÄHKLIVÕID (4) SCHWARTAU SAMT (3) BONDUELLE (16) GURMANS (4) NESCAFE (18) SEGAFREDO (3) BONNE (1) HANY (1) NESQUIK (4) SELVER (13) BORGES (1) HEINZ (2) NESTLÉ (21) SEMPER (1) BOSTO (5) HELEN (5) NOLIKO (2) SEMU (1) BRÜGGEN (1) HERBA (5) NOORI (1) SENOK (1) CAMPAGNA (15) HERKULESS (10) NORDIC (9) SENSEO (2) CASA RINALDI (4) HYLEYS (3) NORDMEL (1) SERPIS (2) CEBE (1) INKA (1) NUTELLA (3) SIRELI (3) CERERA (1) JACOBS (17) OA (3) ST.DALFOUR (2) CITRES (2) JAHU-JAAN (8) OBOY (2) START (4) COFFEE PEOPLE (1) KALEW (6) OHO (8) SUN-PAT (1) COFFEESTAR (2) KATI (1) OILIO (1) SUNFOOD (3) CORNY (1) KELLOGG'S (5) ORGANIC FOOD (2) SUVEL (1) CORNY BIG (8) KNORR (12) ORGANIC FOODS (2) TARTU MILL (53) COSMOVEDA (3) KTC (1) ORO VERDE (2) TASUJA (3) CUPPER (2) KÜHNE (1) OYAKATA (6) TEATONE (1) CYPRESSA (1) KÜLLUS (4) PANZANI (23) TEEKANNE (15) DALLA (2) LA SIENNA (2) PASTA TOSCANA (1) TESS (1) DAVID RIO (1) LAVAZZA (13) PASTA ZARA (2) THS (1) DELVERDE (2) LE ROYAL (1) PAULIG (29) TWININGS (2) DILMAH (7) LIPTON (24) PAULÚNS (1) UMAMI (1) DITTMANN (1) LÖFBERGS (6) PAULUN´S (4) UNCLE BEN'S (1) DORIS (1) LONDON FRUIT & HERB (3) PEAK´S (3) VEGESUN (4) DURU (3) LOODUSVÄGI (6) PICANTO (1) VERES (2) EAT NATURAL (1) LORADO (8) PODRAVKA (4) VESKI MATI (45) EATNEAT (2) LORETO (2) PÕHJALA TEETALU (6) VILMA (8) EKSTRÖMS (1) LOTTE (4) PÕLTSAMAA (50) VIOLA (1) ELDORADO (2) LOYD (4) PONTI (1) YAMNA (2) ELOVENA (1) LUSTUCRU (2) PRESTO (9) YATEKOMO (1) EMCO (5) LUXUS (3) PRO CHAMP (2) YELLI (5) FELIX (4) L´OR (3) PROVENA (1)\nMääramata (34) DR. SCHÄR AG/SPA (1) LUXEAPERS SLU (3) PROCHAMP B.V. KERKDRIEL (2) THONG TAN FOODSTUFF COMPANY (2) DURKAR LEBENSMITTEL G (3) LUXUS (3) PROCORDIA FOODS (2) A-TRADE OÜ (1) EAT NATURAL LTD (1) MAAG KONSERVITÖÖSTUS AS (1) PURATOS MALT OÜ (1) ACEITUNERA DEL GUADIANA (2) EMCO (3) MAKRO TRADE BALTIC OÜ (2) PURE FOOD (1) AGROEKOPRODUKT ZAO (2) ESTONIAN COFFEE ROASTERY OÜ (3) MAREVEN FOOD CENTRAL (9) RAISIO (9) AHMAD TEA LTD (7) EUROGRAN (1) MARS (1) RAISIO EESTI AS (1) AJINIMOTO POLAND SP.Z.O.O (3) FELICI LTD. (2) MATITHOR INT. LEBENSMITTEL-SPEZIALITÄTEN (1) RAISIO NUTRITION LTD - TURKU (1) AJINOMOTO POLAND SP. Z O.O. (3) FERRARO SRL (1) MEIRA OY (3) RAMSDEN (1) ALIS CO ESTONIA OÜ (2) FERRERO (3) MELISSA KIKIZAS (4) REGENCY TEAS(PVT) LTD. (3) ALIS SRL (4) FIOR DI LOTO (1) MEVEDA (1) REMEDYWAY OÜ (3) ALLOS (2) FIT FOOD LTD. (1) MIKAADO (9) RENUKA (1) ALTIPLANS (1) FRUTICO (1) MJF GROUP (7) RIGAS DZIRNAVNIEKS (10) AMBER PASTA UAB (1) FULMER GMBH (1) MOKATE SP. Z O.O (4) RÕNGU MAHL AS (6) ANTERSDORFER MÜHLE (1) GALLINA BLANCA (1) MONDELEZ INTERNATIONAL (2) SAARE LEIB OÜ (2) AOR N.V (1) GIAGUARO SPA (1) MRS BRIDGES/ MACKAYS LTD (2) SALOV S.P.A. (3) ARVID NORDQUIST H.A.B. (4) GLOBAL GREEN EUROPE KFT (2) MUHE KRAAM OÜ (1) SALVEST AS (66) AUXNER AS (1) GLOBUS (2) MUHE MESI OÜ (1) SANGASTE LINNAS AS (5) BALSNACK INTERNATIONAL HOLDING AS (4) GRANA SP. Z O.O. (1) MÜLLERS MÜHLE GMBH (2) SANTE A.KOWALSKI SP.J. (9) BALTGRUPP OÜ (4) GRANEX (3) MYLLYN PARAS OY (6) SAS PANZANI (1) BALTI VESKI AS (41) GRANEX UAB (1) NATCO FOODS LTD (1) SCANA-NOLIKO S.A (2) BARGI (1) GREEN (1) NATTY OÜ (4) SCHWARTAUER WERKE (10) BARILLA ALIMENTARE (4) GREENHOUSE (2) NAUJASIS NEVEZIS (3) SCHWARTAUER WERKE GMBH & CO. KGAA (3) BARILLA G.E R. FRATELLI S.P.A (1) GUSTAV PAULIG OY (10) NAUJASIS NEVEZIS UAB (2) SCHWARTAUER WERKE GMBH & CO.KG AA (1) BENESCA (1) H&J BRÜGGEN KG (1) NEKTAR HONEY OÜ (3) SEGAFREDO ZANETTI (2) BESTBEANS OÜ (6) HAITOGLOU BROS S.A. (1) NESTLE (43) SELVER AS (7) BIOFORCE AG (1) HANY OÜ (1) NOESIS FOODS OÜ (4) SEMPER AB (1) BIOTREND OÜ (1) HEINON TUKKU OY (2) NORDMEL (1) SENOK TEA (1) BIRKEL TEIGWAREN GMBH (1) HEINZ (2) OO ORIMI TRADE (1) SHIV SHAKTI INTERNATIONAL (1) BONAVITA (3) HERBA RICEMILLS SLU (4) OOO KONSERVATORIYA (1) SIA INTEKA (2) BONDUELLE (15) HIINA (1) ORIMI TRADE LTD. (6) SP TOOTED OÜ (2) BONDUELLE CENTRAL EUROPE KFT. (1) INTERGARDEN (3) ORKLA CONFECTIONERY & SNACKS SVERIGE AB (5) ST.DALFOUR&CIE (2) BONNE JUOMAT OY (1) INTERTEE GMBH (1) ORKLA EESTI AS (44) TARTU MILL AS (19) BOOST NUTRITION B.V. (1) J.J.DARBOVEN (2) ORKLA FOODS ČESKO A SLOVENSKO A.S (3) TEA BASILUR COMPANI LTD (4) BORGES (1) JACOBS DOUWE EGBERTS (22) ORKLA FOODS DENMARK (5) TEEKANNE GMBH & CO. KG (19) BOSTO (4) JÕUMEES OÜ (3) ORKLA FOODS SVERIGE (1) TESKATEL AS (1) CANDIDO MIRO S.A. (2) K-FEE SYSTEM GMBH (9) OUCHAN INTERNATIONAL (2) TETLEY (1) CEBE (1) KARAVAN LTD (5) P.A.P. SRL (5) THE LONDON FRUIT&HERB CO. (3) CERERA FOODS UAB (2) KARN CORN CO (1) PAJUVA UAB (1) TORUŃ-PACIFIC SP. Z O.O., CPP (21) CHENGDU CO. (1) KAVINUKO PREKYBA (2) PALASEJA (1) TOV KONSERVNIY ZAVOD "KONSERVATORIYA" (3) CITRES S.P.A (2) KELLOGG COMPANY (2) PANCRAZIO S.P.A. (2) TPK BIOFOOD LLC (3) CLAIRE FOODS OÜ (1) KELLOGG'S (3) PANCRAZIO SPA (1) TSATSOULIS BROS S.A. (1) CLAS PESTO S.R.L. (1) KOLIATE CO LTD (1) PANZANI SAS (24) TWININGS & CO (2) COFFEE PEOPLE OÜ (1) KONSTANTOPOULOS S.A. (4) PAP SRL (3) UAB NAUJASIS NEVEŽIS (3) COFFEESTAR OÜ (2) KTC (EDIBLES) LIMITED (1) PARMEN KFT (1) UNILEVER (17) CONTINENTAL FOODS AB (2) LA FINESTRA (1) PASTA ZARA S.P.A. (2) UNILEVER POLSKA (9) CONTINENTAL FOODS FINLAND OY (4) LA FINESTRA SUL CIELO (1) PASTIFICIO ANTONIO PALLANTE (2) UNILEVER POLSKA SP. Z O.O. (2) COREX S.P.A (15) LANTMÄNNEN (4) PASTIFICIO ANTONIO PALLANTE S.R.L. (3) UNILEVER POLSKA SP.Z.O.O. (8) COSMOVEDA E.K. (3) LAURI-JAANI (4) PASTIFICIO ANTONIO PALLANTE SRL (2) USOVSKO (2) CSEPANY (1) LAURI-JAANI OÜ (3) PASTIFICIO ATTILIO MASTROMAURO SRL (2) VASCOBEL COFFEE BELGIA (1) D. B. RAMSDEN & CO LTD. (1) LEJOS EESTI OÜ (1) PAT «LANTMANNEN AKSA» (3) VESKI MATI (3) DAFCO (3) LÖFBERGS LILA AB (2) PAT «LANTMANNEN AXA» (2) VIA HEALTH (4) DALLA COSTA (2) LÖFBERGS LILA INTERNATIONAL AB (4) PAULIG (9) VIOLA (1) DAVID RIO (1) LOODUSVÄGI OÜ (6) PAULIG COFFEE ESTONIA AS (1) VITANA, A.S. (5) DE ACEITUNAS SA (2) LORADO (2) PODRAVKA (4) WORLDLINE OÜ (4) DE ACETUINAS SA (3) LORETO SPECIALTY FOODS S.L (2) PÕHJALA TEETALU OÜ (6) WÜNSCHE (1) DELVERDE INDUSTRIE ALIMENTARI S.P.A. (2) LÕUNA-EESTI MESI OÜ (1) PÕLTSAMAA FELIX AS (1) WYNSHE (2) DOBELES DZIRNAVNIEKS A/S (1) LUIGI LAVAZZA S.P.A (15) PONTI S.P.A. (1) ООО YARMARKA (1) DOBELES DZIRNAVNIEKS AS (48) LUIGI LAVAZZA S.P.A. (2)\nMääramata (6) Island (4) Prantsusmaa (32) Taiwan (1) Austria (4) Itaalia (93) Rootsi (23) Tšehhi Vabariik (28) Belgia (11) Kambodža (2) Saksamaa (91) Türgi (6) Eesti (210) Kreeka (17) Slovakkia (5) Ühendkuningriik (13) EU (15) Läti (77) Soome (49) Ukraina (30) Hiina (6) Leedu (25) Šotimaa (1) Ungari (39) Hispaania (24) Maroko (2) Sri Lanka (23) USA (2) Holland (5) Peruu (2) Šveits (5) Venemaa (30) Horvaatia (4) Poola (89) Taani (10) Vietnam (3) India (3) Portugal (3) Tai (3)\nGluteenivaba (24) Mahetoode (9) Ökotoode (25) Suhkruvaba (2) Laktoosivaba (5)\nTooted 985 kuni 996 koguhulgast 996\n2,59 € 4,58 €/kg\nAnanassiviilud omas mahlas (EO), ELDORADO, 340 g\nKiirnuudlid juustu ja peekoniga, ROLLTON, 60 g\nPasta cornetti, VESKI MATI, 400 g\nPasta Fusilli, VESKI MATI, 400 g\nSpaghetti, VESKI MATI, 400 g\nKamapallid, BALSNACK, 30 g\n1,19 € 5,29 €/kg\nRõõmsud - puuviljamaitselised teraviljarõngad, LOTTE, 225 g\nCornflakes, CERERA, 500 g\n3,59 € 10,88 €/kg\nHommikuhelbed Zimmys, KELLOGG'S, 330 g\nMooniseemnekoogi jahu, VILMA, 400 g\nPannkoogijahu, VILMA, 400 g\nÜlepannikoogijahu, VILMA, 400 g


"Sihtfinantseerimine (SF)" projekt SF0182474As03\n3. Terviseuuringud 3.1. Biomeditsiin B760 Psühhonoomika 3.1. Biomeditsiin (anatoomia, tsütoloogia, füsioloogia, geneetika, farmaatsia, farmakoloogia, kliiniline keemia, kliiniline mikrobioloogia, patoloogia) 30,0\nEesti Biokeskus koordinaator 01.01.2003−31.12.2007\n01.01.2005−31.12.2005 1 502 000,00 EEK (95 995,30 EUR)\n01.01.2006−31.12.2006 1 930 000,00 EEK (123 349,48 EUR)\n01.01.2007−31.12.2007 2 216 000,00 EEK (141 628,21 EUR)\nKokku 471 731,87 EUR


EPL: Üüri piirmäärad kadumas - Äripäev\nEPL: Üüri piirmäärad kadumas\n15. juuni 2004, 07:48\nÜlo Toomsalu 15. juuni 2004, 07:48\nRes Publica, Reformierakonna ja Isamaaliidu saadikute häältega peaks Riigikogu täna tühistama üüri piirmäärad.\nKuna majanduskomisjoni ettepanekul tuleb üüre vabaks laskev eelnõu esimesena Riigikogu istungi päevakorda, on ammendunud ka kõik võimalused venitamiseks. Tulemas pole ka kõnede maratoni, sest kolmandal lugemisel, enne lõpphääletust saab iga fraktsiooni nimel rääkida vaid üks poliitik. Keskerakondlased on ilmselt lüüasaamisega leppinud, sest eilne päevakorra kinnitamine möödus protestideta, kirjutas Eesti Päevaleht.\nKompromissina otsustas täiskogu kohe elamuseaduse järel arutada keskfraktsiooni algatatud eelnõu, mis annaks ainuüksi Tallinnas umbes 1000 perele, kes enamasti on sundüürniku seisuses, loa erastada korter ostueesõiguse korras. Tegu on omavalitsustele kuuluvate pindadega. Praeguse korra järgi peaksid üürnikud konkureerima kinnisvarafirmadega ja maksma turuhinda, et kodu endale osta.\nKui valitsuse algatatud elamuseaduse parandus täna läbi läheb, tuleb paljudel Tallinna sundüürnikel tasuda õige pea oma eluruumi eest märksa kõrgemat hinda. Kehtiva seaduse järgi tohivad omanikud maksimaalselt küsida ruutmeetri eest 15 krooni.


Publiku suur aastahoroskoop: Mida toob 2011 sinule? - DELFI Naistekas\nPubliku suur aastahoroskoop: Mida toob 2011 sinule?\nPeeter Tammela, astroloog\nAasta 2011 saab olema eriline, võimsalt märgiline ehk sümbolistlik nii mitmeski plaanis. Kui koostada nn „kevadpunkti kaart“ (kevade algushetk), näeme üsna haruldast kolme taevasümboli täpset ühendust – Päike, Uraan ja Lilith.\nUraan on avastuste, vabaduse, uute vaatenurkade, ent ka veidruste ja mässumeelsuse sümbol. Lilithi ehk Musta Kuu (kujuteldav Kuu apogeepunkt ekliptikal) tähendus on eristumine, esiletulek, silmahakkamine. Lilith võib olla nii geeniuse kui hullumeelse sümbol, nii oiviku kui kõuriku, nii humanisti kui diktaatori märk. Seega võivad sellised isikud (või organisatsioonid) globaalses plaanis aktiviseeruda ja maailma asju rohkem mõjutada.\nLilithi, Päikese ja Uraani ühendus võib näiteks tähistada uudiskünnise ületamist seoses kosmosega, maavälise eluga, paralleelsete reaalsustega. Kas tõesti saavad avalikuks valitsuste X-Failid?\nSamas võib see seis tähistada väga olulist ja esmapilgul uskumatut avastust millegi kohta, mis sunnib omaks võtma täiesti uue paradigma (äsja avastatud arseenil põhinev eluvorm oli alles esimene pääsuke).\nVaieldamatult toob aasta esile asju, mida esmapilgul on võimatu uskuda. Mida konservatiivsemad süsteemid, riigid või isikud, seda suuremaid raputusi ja šokiteraapiat need tunda saavad.\nUraani lõplik jõudmine Jäära märki (12. märts 2011) sümboliseerib kõige laiemas plaanis Uut Algust.\nPluuto jätkuv liikumine Kaljukitses (valitsemine, autoriteet, absoluutne tipp, struktuur, süsteem, reegel) kõigutab endiselt kõiki Maailma Vägevaid, olgu selleks siis suurriigid või NATO, Maailmapank, Euroliit, dollar, euro või vabamüürlased...\nMida kõrgem positsioon ja ülemaailmne tähtsus, seda rohkem saab see mõjutatud.. Ehk mida tähtsam nina, seda rohkem tilgub. Kõik tähtsad struktuurid on ümberkujunemises.\nSaturn liigub Kaaludes – kas suudetakse jätkata konstruktiivset partnerlust, võtta oma partnerite ees vastutust, pidada kinni lepingutest või vastupidi – loobuda partnerlusest ja suhetest ning anda järele Pluuto Kaljukitses kiusatusele – domineerida, valitseda, suunata, käskida, reguleerida, mõjutada, allutada.\nKuigi ka 2012. aasta kevadpunkti kaart on äärmiselt kõnekas, muudab 2011. aasta minu silmis erilisemaks järgmine asjaolu – esimese Kuuloomise kaart Jäära märgis (loetakse alati oluliseks terve aasta seisukohast) 3. aprillil 2011 sisaldab endas Marsi, Liliti ja Uraani ühendust Jäära esimeses kraadis! See oleks justkui kinnitav „pitsat“ kevadpunkti kaardile!\nSee tähistab uut tüüpi individuaalsuse esiletulekut, tõusvat vaimujõudu ja uut hingamist. Millised konkreetsed näod see võtab, seda näeme järgmisel aastal.\nLoe enda päikesemärgi kohta täpsemalt, mida aasta 2011 endaga kaasa toob!\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Jäärale?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Sõnnile?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Kaksikutele?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Vähile?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Lõvile?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Neitsile?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Kaaludele?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Skorpionile?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Amburile?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Kaljukitsele?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Veevalajale?\nPubliku horoskoop 2011: Mida toob aasta Kaladele?\nImikud suudavad teiste mõtteid mõista\nNimekate naiste jõulud läbi Facebooki\n124-aastane tehisjõulupuu toob rõõmu siiani\nEma jõuluaskeldused kestavad 42 tundi jutti\nJÕULUDE TÕEHETK: valega ehitud püha ei vääri pidu\nJuuksed räägivad kandjast nii mõndagi\nSelle jõulu trend: valmiskingitusi ostetakse palju\nM nagu Madrid, metropol ja melu


Riigikogu soosib piraattarkvara müüjaid\n12. detsember 1999 kell 22:00\nAutoriõiguse seaduse muudatuste kohaselt saab järgmisest aastast piraattarkvara kasutamise eest juriidilist isikut maksimaalselt trahvida senise 250 000 krooni asemel poole miljoni krooniga. Sama rangelt karistatakse piraattarkvara tootjaid ning levitajaid.\nÄripäeva arvates tuleb illegaalse tarkvara, heli- ja videokandjate tootjaid ja müüjaid karistada mitmeid kordi karmimalt kui selliste toodete kasutajaid.\nTõstes kasutaja maksimaalse trahvimäära võrdseks tootjale määratava trahviga, soosib riigikogu illegaalse kauba valmistajaid ja müüjaid.\nSeaduslooja saab vastu väita, et illegaalsed programmid levivad peamiselt kopeerimise teel ja vahendajate osa on marginaalne. Kopeerimise vastu aitavad ranged karistused, sest piraattarkvara kasutamine on samasugune kuritegu nagu selle tootmine või levitamine.\nKaristused on aga juba praegu piisavalt ranged. Firmajuht ei pruugi olla teadlik, et tema asutuse mõnes arvutis kasutatakse ebaseaduslikke programme. Eriti kui on tegu suure firmaga. Teadmatus ei vabasta vastutusest, aga ei ole õiglane, kui kasutaja ning piraattarkvara tootja ja vahendaja karistused on samaväärsed.\nRiigi seisukohast on karistuste ühtlustamine muidugi lihtsam ja odavam lahendus. Vastavate riiklike struktuuride töö teevad ära kasutajad, kes peavad välja selgitama, et tegemist on piraattoodanguga, ja kui nad seda ei tee, siis maksavad soolase trahvi.\nTagajärgede asemel tuleb hakata tegelema probleemi enesega. Riik korjab inimeste käest maksudena hinnanguliselt 40 protsenti tuludest ja vaatamata sellele delegeerib osa enda ülesandeid maksumaksjale. Selline käitumine on ülbe.\nPiraatkaupa on võimalik osta näiteks Kadaka turult ja väidetavalt vahendavad seda mõned arvutifirmad. Kadaka turg on legaalne kauplemiskoht. Kui firmajuht läheb turule, ostab sealt tarkvara ja seda mitmes arvutis kasutab, võib firma saada kaela kuni poole miljoni krooni suuruse trahvi koos arvutipargi konfiskeerimisega. Või kui ta kasutab seda tarkvara kodus isiklikus arvutis, ähvardab teda kolme aasta pikkune vangistus.\nTarbijatele määratavad karistused on liiga ranged, sest riik ise vaatab piraatkauba tootjatele ja vahendajatele läbi silmade. Samuti teeb politsei vahet piraattarkvara kasutajate vahel -- karistatakse neid, kes kasutavad illegaalselt BSA liikmete esindatud kaubamärke.\nÄripäeva arvates ei tohiks esimest korda vahelejäänud firma trahv ületada 150 000 krooni ja füüsilisest isikust kasutajat on ebaõiglane karistada vangistusega.


Vabariigi Valitsuse pressikonverentsi stenogramm, 7. november 2019 | Eesti Vabariigi Valitsus\n07.11.2019 | 18:45\nVabariigi Valitsuse pressikonverentsil osalesid ning ajakirjanike küsimustele vastasid peaminister Jüri Ratas, siseminister Mart Helme, kultuuriminister Tõnis Lukas ja sotsiaalminister Tanel Kiik.\nPressikonverentsi salvestus on järelvaadatav: https://www.youtube.com/watch?v=j8JmOYJmSb0&feature=youtu.be\nHead ajakirjanikud! Alustame valitsuse pressikonverentsi. Teie ees on täna peaminister Jüri Ratas, siseminister Mart Helme, kultuuriminister Tõnis Lukas ja sotsiaalminister Tanel Kiik. Alustuseks annan sõna peaminister Jüri Ratasele.\nSuur tänu! Austatud ajakirjanikud! Täna on väga tore päev – ametisse astus valitsuse uus väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister Kaimar Karu. Ta andis täna juba riigikogu ees ametivande, nüüd ta osales juba ka valitsuse istungil ja kabinetinõupidamisel.\nKaimar Karul on pikaajaline, üle 20 aasta pikkune töökogemus IT-sektoris. Ta on ise öelnud, et ta peab väga oluliseks ka väliskaubandusvaldkonda, et just aidata kaasa Eesti ettevõtetele uusi eksporditurge avada. Soovin talle kindlasti kogu südamest jõudu ja jaksu.\nNüüd – valitsuse istungil oli täna kokku 11 päevakorrapunkti. Nii nagu ikka, kabinetinõupidamisega läheme edasi kell kaks.\nKindlasti kultuuriminister Tõnis Lukas räägib lähemalt spordiseaduse muudatustest, aga kiitsime istungil heaks olulised muudatused spordiseaduses. Muudatused puudutavad nii sportlastele stipendiumi ja toetuste määramise põhimõtteid kui ka spordivõistlustega manipuleerimise ja keelatud ainete vastu võitlemist. Eelnõu järgi seatakse sporditegevusega seotud stipendiumite maksmisele aastane piirmäär, mis on 12-kordse kuutöötasu alammäär. 2019. aastal on see 540 eurot kuus.\nSamal ajal luuakse uue liigina sportlase toetus, mida võib maksta sportlastele, kellega on sõlmitud töö- ja võlaõiguslik leping. Tulumaksuvaba sportlastoetust võib maksta kuni kahekordse kuutöötasu alammäära ulatuses, see summa ühes kuus 2019. aastal oleks 1080 eurot.\nMa mäletan ise selle teemaga tegelemist aastaid tagasi, kui oli võimalus olla ka ühe spordialaliidu juures. See oli päris suur teema. Ka ajakirjandusest käis see korduvalt läbi, kuidas siis nende stipendiumitega on ja kas makstakse selle pealt riigimakse või mitte. Siis tegi riik ju treeneritele teatud toetuse maksmise juurde, sealt viiendast kategooriast. Aga arvan, et see on väga õige samm õiges suunas.\nNüüd, [valitsuses] olid ka investeeringud erivajadustega laste heaks. Valitsus otsustas tänasel istungil eraldada 15,6 miljonit eurot toetust, et ajakohastada põhikoolide õppehooneid, kus õpivad hariduslike erivajadustega lapsed. Toetusega rahastatakse Pärnu Päikese Kooli, Tallinna Tondi Põhikooli, Tartu Kroonuaia Kooli ja Võru Järve Kooli õppehoonete ehitus- ja korrastustöid.\nVäga oluline punkt, mis veel oli ja millest tõesti on palju juttu olnud, rahandusminister Martin Helme on rääkinud, nimelt tulumaksuseaduse muudatused. Valitsus kiitis heaks tulumaksuseaduse muudatused, millega kaasnevad mitmed maksusoodustused Eesti inimestele.\nLõpetame olukorra, kus aasta lõpus eeskätt on olnud see väga tugevasti ka kriitika all, et sünnitushüvitise saanud naiste aastatulu kasvab ja maksuvaba tulu väheneb ehk nad peavad siis rohkem tulumaksu maksma.\nEdaspidi võivad aasta viimases kvartalis sünnitus- ja lapsendamishüvitise saanud maksustamise mõttes osa hüvitisest üle kanda järgmise aasta arvestusse. See võimaldab neid hüvitisi maksustada nii, nagu neid saaks iga kuu, ja sellega inimese maksuvaba tulu ei vähene.\nMuudatus rakendub tagasiulatuvalt, see rakendub 1. jaanuarist 2018 ehk kehtib ka juba käesoleva aasta lõpus sünnitavatele naistele.\nLisaks suurendame täiendavalt maksuvaba tulu laste eest alates kolmandast lapsest 100 euro võrra kuus.\nVabastame tulumaksust ka riigieelarvest makstavad lasterikaste perede kodutoetuse ja väikeelamute energiatõhususe suurendamise toetuse. Aitäh!\nAitäh! Meie poolt põhimõttelisi punkte ei olnud, kui mitte pidada väga põhimõttelisteks ka neid punkte, mis käsitlesid Eesti kodakondsuse andmist naturalisatsiooni korras.\nNagu ma ühel pressikonverentsil siin paar nädalat tagasi ütlesin, on huvi Eesti kodakondsuse vastu väga kiirelt ja radikaalselt tõusnud. Järjekorras on ootamas väga suur hulk inimesi, kes on oma dokumendid korda ajanud, kes on oma eksamid teinud, kes vastavad kodakondsuse saamise tingimustele. Ja praktiliselt iga kord oleme valitsuse istungil ka mõned mõned nendest avaldustest ja taotlustest rahuldanud, aga neid on järjekorras ootamas veel palju.\nNüüd, mis oli küll kavas ka sel nädalal tuua valitsusse, oli võõrtööjõudu puudutavate regulatsioonide täpsustamine, täiendamine. Aga kuna me soovime seda teha nii, et need oleksid tõepoolest igati elluviidavad, mitte lihtsalt paberlikud poliitilised deklaratsioonid, siis me oleme väga tihedas mõttevahetuses, infovahetuses, kooskõlastusvahetuses teiste ministeeriumitega, nii majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, sotsiaalministeeriumi kui ka mõnede teiste muude ministeeriumitega, justiitsministeeriumiga eelkõige.\nNii et meil on need asjad järjest edasi lükkunud. Me loodame, et võib-olla järgmise nädala valitsuse istungile me saame ka juba neid tuua, sest, kui te tähele panete, ka teie töö tulemusena on ilmunud artikleid ja uudisnupukesi, mis räägivad võõrtööjõuga seotud probleemidest, sh maksude laekumisest, ka Eesti seaduste rikkumisest.\nMe tahaksime, et need asjad oleksid võimalikult täpselt teostatavalt ja üle välja üheseltmõistetavalt ka välja töötatud ja vastu võetud valitsuse poolt. Nii et kõrvalepõikena või etteruttavalt väike niisugune osundus selles suunas, millega Siseministeerium praegu selles valdkonnas tegeleb. Ja ega mul rohkem praegu midagi lisada ei ole.\nKultuuriminister Tõnis Lukas, palun!\nHead ajakirjanikud! Nagu peaminister juba ütles, siis valitsus kiitis heaks ja saadab riigikokku teele spordiseaduse muutmise seaduse. Spordiseadus on tegelikult päris lai ühiskonda puudutavaid teemasid-aspekte puudutav seadus, nii et kõik ühiskonna võlu ja valu läbib ka seda seadust.\nOn õige, et diskussioonid mitmel puhul ja mitme teema üle on olnud kaunis kirglikud erinevatel aegadel. Seetõttu on hoolega tehtud seda ettevalmistustööd ja seadusemuudatus on päris põhjalik. Ta puudutab nelja küllaltki olulist valdkonda põhiliselt. Ja nendest järjekorras.\nKõigepealt, sportlastele stipendiumi ja toetuse määramise põhimõtted. Juba juttu oli, et stipendiumidega peideti või stipendiumide alla peideti tegelikku palka omal ajal sportlastele ja sellega seoses ei makstud sellelt makse, mis omakorda tähendas seda, et sportlastel ei olnud sotsiaalseid garantiisid. Ja noorte inimeste puhul – nad ei oska võib-olla mõelda, aga – see tähendab seda ka, et pensioni saamise võimalused tulevikus oluliselt vähenesid, kes muidugi kui kaua sporti professionaalina tegi.\nAga sotsiaalsete garantiide olulisus on sportlaste puhul sama nagu nagu kõigil teistel. Seetõttu tuli süsteemi korrastada. Nüüd on siis selleks, et seda pinget natukene klubidelt maha võtta, tekitatud n-ö kolmeastmeline toetamise süsteem. Stipendiume võib ka edaspidi maksta stipendiumile sobivatel tingimustel, see tähendab, et see on selleks, näiteks õppursportlastele, et nad arendaksid ennast, teeksid tulevikule olulisi käike ja samme, ainult et stipendium ei saa olla samaaegselt palga maksmisega.\nKui stipendiumi makstakse, siis palka maksta ei ole võimalik ja ka sportlase toetust maksta pole võimalik. Sportlase toetus ongi siis uus sotsiaalne ja tööjõuga kaasnev tasu maksmise viis, mis on maksuvaba ja mis peab olema vähemalt siis praeguse alammääraga võrdne, 540 eurot kuus, kuid maksimaalselt 1080 kuus, see tähendab maksimaalselt kahekordne töötasu alammäär. Ja see võib olla n-ö ainus viis, kuidas inimest tasustada, kuid … Nüüd ma praegu selles mõttes eksisin, et tegelikult see käib palga maksmise juurde. Palk peab olema vähemalt minimaalne. See tähendab, et töölepingu alusel või sellega sarnanevate lepingute alusel peab inimene saama palka 540 eurot kuus ja siis võib talle määrata juurde selle sportlase toetuse.\nÜldine skeem muidugi näeb ette, et palk töölepinguga võib olla ükskõik kui suur, nii palju kui kokku lepitakse, ja sellele võib lisanduda ka siis sportlase toetus, mis on maksuvaba.\nMis puudutab muud tööseadusandlust, siis sportlastele tehakse siin erandeid. On selge, et sportlastel töö ei küsi. Mõnikord õhtuti – selleks, et meile etendust pakkuda või elamust pakkuda – ja nädalavahetusel teevad nad tööd, seega ei rakendu selline öötöö ja nädalavahetusel täiendavad lisatasud.\nSportlasega võib lepinguid, töölepingut sõlmida kuni viieks aastaks, st tähtajalist töölepingut võib sõlmida kuni viieks aastaks, ja pikendada seda siis ka tähtajalist töölepingut selle viie aasta piires, ilma et see läheks automaatselt töölepinguks üle, need on erandid. Ja siin on nüansse veel, aga kõigest sellest ma ei räägiks.\nSporditulemuste andmebaas luuakse spordiregistri juurde, selleks et neid tulemusi saaks analüüsida ja tulemusi saaks talletada tulevikuks. Ja sporditulemuste avalikustamine, mis on ka kirgi kütnud, sest isikuandmete kaitse põhimõttel võib juhtuda, et kunagisi sporditulemusi keegi ei taha pärast avalikustada või, tähendab, kaua avalikuna hoida.\nSeetõttu on siin diskussioon olnud. Nüüd seadusemuudatusega fikseerime me kindlalt ära, et sporditulemusi võib töödelda, aga ilma andmesubjekti nõusolekuta. Tegemist peab siis olema spordialaliitude, spordiühenduste maakonna spordiliitude korraldatud ürituste-võistlustega.\nPiiranguna sätestatakse, et avalikustada võib üksnes tulemusi, mis on saavutatud just nendel korralistel võistlustel. Sest sport on avalikkusele suunatud ja sporditulemusi peab saama kasutada ja avaldada, sellel on oma sotsiaalne mõõde ka eeskujuna noortele. Sporditulemuste n-ö salastamine ei käiks minu meelest ühiskonna avatuse põhimõttega kokku.\nJa viimane aspekt on spordivõistlustega manipuleerimise ja keelatud ainete vastu võitlemise punkt. Manipuleerimine või kahtlus sellega seoses võib tähendada seda, et sa kas suudad tõendada või ei suuda tõendada, aga sa tahaksid selle informatsiooni kellelegi edasi anda. Luuakse konkreetne kontaktpunkt ja antakse see voli ühele eraõiguslikule isikule. Tõenäoliselt on see siis Olümpiakomitee poolt loodud Eesti Antidopingu ja Spordieetika SA. See on kontaktpunkt, kelle poole võib pöörduda alati, kui on sellised kahtlused, et keegi kasutab keelatud aineid või siis manipuleerib spordivõistluste tulemustega. Ja selles kontaktpunktiga seotud infoliikluses tagatakse infoandja õigused samamoodi. Me loodame, et see annab infoandjale teatud turvalisuse ja ka kindluse, et kui on ikkagi oluline spordi mainet kahjustav tegevus, siis neid andmeid ka kasutatakse ega vaikita maha.\nKoostöös Justiitsministeeriumiga vaatasime me üle dopingu tarvitamisega seotud karistused. Kriminaalkorras karistatakse aine kasutamisele kallutamist ja omamist. Selleks muudetakse karistusseadustikku ja lisatakse säte, mille kohaselt dopinguna käsitletava aine või meetodi määramise, näiteks arsti poolt, kasutamisele kallutamise, üleandmise ja kasutamisele abistamise, ka võib-olla näiteks meditsiinitöötaja poolt, karistatakse.\nSelle eest karistatakse rahalise karistuse või kuni 2-aastase vangistusega. Samuti karistatakse rahalise karistuse või kuni 2-aastase vangistusega dopinguna käsitletava aine toimetamise eest üle riigipiiri või selle tootmise, valmistamise, turustamise, vahendamise ja edasiandmise eesmärgil valdamise eest.\nSamade tegude eest, kui see on toime pandud korduvalt või noorema kui 18-aastase isiku suhtes või grupi poolt või suure varalise kasu saamise eesmärgil karistatakse rahalise karistuse või kuni 5-aastase vangistusega.\nMe tahame nende sätetega kaitsta sportlasi. Sportlaste ümber on sfäär inimesi. Kui need inimesed on ebaausad või tõukavad sportlast, ka noorsportlast ebaväärika käitumise poole, siis peab neil olema juba ette hirm seda teha. Ma arvan, et selline regulatsioon ja riigi printsipiaalne suhtumine välistab tulevikus sellist spordi mainet määrivad tegevused.\nLisaks on oluline see, et me käsitleme selles seaduses dopingut mõistena. Kui seni oli fikseeritud ainult ravimi kasutamine kui niisugune, aga ravim, ravimid ei ole kogu dopinguala veel iseenesest. Nii et doping üldmõistena on ka seaduses sees.\nJa lõpetuseks mul on rõõm teatada, et Kaitseministeerium andis tänase otsusega, valitsuse otsusega Meremuuseumile üle tuukri- ja uurimislaeva Lood, mis kuulus enne Eesti mereväele. Meremuuseum saab seda kasutada allveearheoloogia keskuses, mille ta nüüd loob, kus süvaallveetegevus ja arheoloogilised uuringud lähevad täiesti uuele tasemele ja nendega tegeletakse koostöös teiste teaduslike organisatsioonidega.\nSenine uurimislaev Mare läks teenitud vanaduspuhkusele. Eelmisel sügisel tegi viimase reisi ja on nüüd eksponeeritud Lennusadama kail, nii et Meremuuseum sai väga olulise panuse oma tegevusteks just tänase valitsuse otsusega. Ja muuhulgas siis ma annan teile teate edasi ja püüan siis tekitada huvi selles suhtes, et Meremuuseumi jälle üks uutest ekspeditsioonidest avatakse mõne nädala pärast Paksus Margaretas, see tuleb väga põnev.\nTervist ka minu poolt! Meie peamine eesmärk täna oli valitsuses rääkida hambaravist ja hambaravi hüvitamise analüüsist, võimalustest seda hambaravihüvitise süsteemi tõhustada. Ajaliselt me veel selleni ei jõudnud, aga kindlasti pärastlõunases kabinetinõupidamise osas seda teeme.\nOleme valmis saanud hambaravihüvitise analüüsi laiemalt inimeste hambatervise, hamba- ja suuhügieeni kohta näitab seda, et asjaolud on läinud järk-järgult paremaks, inimesed kasutavad hambaravihüvitist üha suuremal määral, aga jätkuvalt on siiski ainult 62% täiskasvanuid, kes iga-aastaselt siis hambaarsti juures käivad, kasvõi siis n-ö profülaktilises kontrollis, et ennetada suuremaid muresid. Ehk on piisavalt palju neid, kes seda jätkuvalt ei tee.\nMeie eesmärk loomulikult on järk-järgult suurendada regulaarselt kontrollis käivate inimeste arvu, seda on tehtud läbi 2017. aastal jõustunud hambaravihüvitise, mis annab siis võimaluse täiskasvanutele saada hüvitist 40 eurot, omaosalus sel juhul 50%, annab võimaluse siis väikelaste emadele, rasedatele ja ka eakatele saada hüvitist 85 eurot, omaosalus on sellisel juhul 15%. See hüvitis on ennast igal juhul õigustanud. Küsimus on selles, kuidas seda hüvitise kasutamist ja just nimelt hambaravi laiendada ühiskonnas veelgi enam.\nEhk pärastlõunases kabineti osas teeme siis enda poolt ettepanekud, mis laias laastus lähevad kolme erinevasse suunda, võib öelda. Üks on hambaravihüvitise kasutamisel inimeste omaosaluse vähendamine ehk täna see omaosalus ka küsitluste järgi, uuringute järgi on jätkuvalt takistuseks. Ehk üks variant on seda langetada.\nTeine suund on hambaravihüvitise kogusummat tõsta. Ehk täna, nagu öeldud, täiskasvanutele on see 40, teistele teatud sihtrühmadele 85. Et neid piirmäärasid üle vaadata, kuna paratamatult, nii nagu laiemalt raviteenused, nii ka hambaravihind järk-järgult paratamatult tõuseb ehk sama hüvitise summa eest saab lihtsalt tulevikus nüüd vähem teenust.\nJa kolmas suund on see, mida ka koalitsioonikõnelustel arutati, nimelt, et hambaravihüvitis muuta siis n-ö inimesega kaasas käivaks. Sellel juhul kindlasti laiendaks rohkem sihtrühma, kes hüvitist kasutada saab, aga peab arvestama, et sellel on väga suur eelarveline mõju. Eks seda tuleb valitsusel arutada, kui palju on võimalik lähimatel aastatel siis täiendavalt just nimelt hambaravisse raha suunata.\nSest 2017. aastal, kui antud hüvitis sisse viidi, siis esimeseks poolaastaks eraldati 6 miljonit, edaspidi siis 12 miljonit eurot haigekassale. Umbes selle suurusjärguga on ka täna hambaravi pakutud haigekassa eelarvest, just kui me räägime täiskasvanute poolest. Aga kui me soovime näiteks laiendada hambaravihüvitist nii, et seda on võimalik kasutada ükskõik millise teenusepakkuja juures, mitte ainult haigekassa hinnakirja juures, ehk see käiks n-ö inimesega kaasas, sellisel juhul see summa oleks vähemalt kolm korda suurem võrreldes tänasega. See tähendab seda, et sinna tuleb leida eelarves võimalusi juurde.\nSeda küsimust arutab kabinet pärastlõunal. Suundi on mitu, võimalik on ka neid kombineerida ehk nii piirmäära tõsta kui ka siis muuta see patsiendiga kaasas käivaks, sel juhul loomulikult koguhind on veel mõnevõrra kõrgem.\nAga kindlasti soovitaks kõigile Eesti elanikele südamele panna, et hambaravi on alati probleemide tagajärgedega tegelemine. Ehk veelgi olulisem on kindlasti just nimelt mõistlik ennetustöö, mõistlik hamba- ja suuhügieen. Ehk paratamatult, nähes ka küsitlusi, ei ole alati ka laste seas ja isegi täiskasvanute seas neid, kes igapäevaselt oma hammaste eest mõistlikud hoolt kannavad, ja hiljem, kui need probleemid tekivad, siis nende ravimine on oluliselt keerulisem.\nNii nagu tervishoius meeldib mulle välja tuua, siis 80% inimese tervisest sõltub temast endast, sõltub tema keskkonnast, sõltub geenidest, sõltub paljust muust ja 20% on see, mida tervishoiuasutused pakuvad.\nEks ta tõenäoliselt on hambaravis suhteliselt sarnases suurusjärgus. Eeskätt tuleb meil endal ise mõelda ja oma lastele mõistlikke kombeid ja mõistlikku sellist ennetustööd õpetada.\nKui me vaatame näiteks, konkreetselt toon on mõned numbrid, hambaid peseb üle ühe korra päevas täna ainult 80% 15-aastastest tüdrukutest ja 72% naistest – siin tuleb muide jälle välja see, et naised on tublimad kui mehed, tuleb tunnustada, sest kui me vaatame sama numbrit poiste seas, siis 54,6% kuni 15-aastastest poistest ja 50,5% täiskasvanud meestest üle ühe korra päevas.\nJa samamoodi me näeme ka seda, et kui vaadata üleüldist hambaraviolukorda hambaravimuresid, siis siis meestel on neid neid küsimusi isegi rohkem. Ehk annab väga ka selge viite, kui me vaatame, et on selge, ütleme siis, sooline erinevus ennetustegevustes ehk siis hammastepesus, ja selle võrra on näha kohe selged konkreetsed numbrid, mis väljenduvad probleemides, mis inimeste hammastega tekivad. Nii et soovitan kindlasti selle peale mõelda ja seda oma lastele ja lähedastele selgitada.\nViimase numbri võib-olla tooks jälle 2018. aasta kohta. Hambaravihüvitist kasutas 224 000 inimest – päris suur number. Teame seda, et enamik neist jäid ka üleüldse hambaravikülastusega rahule, aga nagu viitasin, siis tegelikult 224 000 ei ole kindlasti see siht, mida võiks taotleda.\nKokkuvõttes meie soov on see, et ühel või teisel moel ikkagi hambaarsti juures käimine kasvaks ja hüvitise saajate osakaal tõuseks. Täna me saame seda hüvitist kasutada 327 hambakliinikus üle Eesti. Oluline on kindlasti seda sihtrühma laiendada.\nJa nüüd tulebki valitsuses arutada, millisel viisil me seda paremini teha saaksime, et üha suurem osa Eesti täiskasvanutest jõuaks hambaarsti juurde. Nagu öeldud, mitte ainult siis, kui on juba tõsised mured käes ja ravi kallis, vaid ka siis, kui on lihtsalt vaja tegeleda ennetustööga.\nAga hambad hammasteks. Räägiks teisest temast ka. See nädal on palju küsimusi tekitanud ja arutelukohti tekitanud apteegireform. Eile istus tõepoolest koos taas ka koalitsiooni töörühm sel teemal. Etteruttavalt ütlen kohe ära, et ühtegi otsust ei ole langetatud, kas ja mida apteegi reformi osas muuta.\n2014.–2015. aastal vastuvõetud seadused teenisid laias laastus kaht eesmärki. Ehk eesmärk oli lahutada ravimite jae- ja hulgimüük, et tekiks selgem konkurentsiolukord. Eesmärk oli tugevdada proviisor omandit turul ehk siis proviisorite rolli, kes on siis ravimiteaduse magistrit, väljaõppinud inimesed, et just nimelt nemad oleksid senisest tugevamas positsioonis ka erinevate ravimite ja erinevate kaupade valimisel, mida apteekides inimestele pakutakse, millist ravimit neile antakse, millist nõu ei anta.\nVahepeal on seda arutanud nii üle-eelmine parlament kui ka eelmine parlamendikoosseis, teatud otsused tegi ka haruapteekide osas näiteks, ja arutab ka tänane parlamendikoosseis hetkel koalitsiooni töörühmas.\nLihtsustatult öeldes võib öelda, et on vähemalt sama palju arvamusi kui erakondi. Aga me oleme kokku leppinud, et järgmisel nädalal kohtutakse erinevate osapooltega, erinevate turuosalistega, kes on ka omalt poolt ettepaneku teinud.\nVõib-olla siin korra räägin sellise ABC üle, kuna neid ühendusi mitu. Meil on Eesti Apteekide Ühendus, mis eeskätt esindab hulgimüüjad ja neile kuuluvaid apteeke, on proviisorite koda, mis, nagu nimi ütleb, esindab proviisoreid, sõltumata sellest, mis apteegis nad töötavad, ja on apteekrite liit, mis esindab siis omakorda proviisoreid ja farmatseute, see on ka väga vana ja tugev organisatsioon.\nNendest kolmest kõigiga olen ise ministrina kohtunud suve jooksul, kohtusime kahega neist ka nüüd teisipäevasel päeval, kuna vahepeal esitles apteekide ühendus enda ettepanekud, kuidas apteegireformi muuta. Meie soov oli kutsuda kõik laua taha, õigemini kutsusimegi. Kahjuks üks organisatsioon lihtsalt ei leidnud aega tulla, teatades selles suhtes vahetult enne koosolekut, aga oleme saatnud ka uue kutse.\nJärgmisel nädalal oleme igati valmis neid arutelusid jätkama, sest kui me tahame mingitest kompromissidest rääkida, tahame jõuda mingisuguste mõistlike lahendusteni selle väga lühikese ajaga, mis on jäänud apteegireformi jõustumiseni, ka turuosalistele. Ehk põhiosas tegelikult ta on juba jõustunud, kõigile uutele apteekidele need reeglid kehtivad, nüüd on küsimus olemasolevates vanades turuosalistes, kes paraku moodustavad turu enamuse.\nKui me soovi siin mingit kompromissi saavutada, neid kompromisse leida, siis seda saab teha ainult rahulikult laua taga läbi rääkides. Pressiteateid vahendades, üksteist rünnates või ka mingisuguseid alusetuid hirme külvates, et kohe-kohe lähevad apteegid kinni, ravimiteenuse kvaliteet või kättesaadavus langeb – ma arvan, et niisuguseid sõnumeid välja andes ei jõuta sugugi mitte lähemale, vaid pigem kaugemale ühisosast, kaugemale kompromissidest.\nVõin teile kinnitada, et kõigi ravimiturul tegutsevate osapoolte – on see hulgimüüjad, on see maaletoojad, on see apteekrid, on see proviisorid, on see tervisesektor, ministeerium tervikuna, kohalikud omavalitsused või inimesed laiemalt – kõigi ühine huvi on see, et apteegiteenus oleks kättesaadav ka edaspidi. Ta seda kindlasti ka on.\nMingisugust massilist apteekide kinnipanemist ei tule, kõik need kalendrid ja muud sellised sildid on täiesti põhjendamatud. Ehk on kahtlemata tehtud väga palju ettevalmistusi juba turuosalistel tänaste reeglitel puhul turul edasi tegutsemiseks.\nJa kahtlemata on hetkeseisuga ka koalitsiooni töörühmas toimuvate arutelude valguses, võiks öelda, lausa esikohal just nimelt see, et tagada mitte ainult apteekide üldarv laias laastus samas suurusjärgus, nagu ta täna on – 495 vist, kui ma peast öeldes ei eksi –, vaid pigem just see, et oleks tagatud regionaalselt võimalikult võrdne ligipääs inimestel ravimiteenusele, apteegiteenusele.\nEhk olulisem sellest, mis on apteekide koguarv, on just see, kus nad paikneksid ja et oleks üleriigiliselt senine mõistlik võrgustik tagatud. Me näeme, et juba täna proviisorapteegid on need, mis eeskätt maapiirkonnas tegutsevad. Loomulikult tuleb ka neid igati toetada.\nJa samal ajal, kui me räägime n-ö olemasolevatest turuosalistest, siis anda neile kas võimalus neid omandisuhted korda teha võib-olla regioonipõhiselt, võib-olla etapi kaupa, nagu olen korra välja pakkunud, või siis sõltuvalt sellest, mis koalitsiooni töörühm otsustab, kui mingeid erandeid muudetakse, reegleid muudetakse, ka siis loomulikult on oluline, et me vaataksime just nimelt seda poolt, et ühegi piirkonna, ühegi Eesti maakonna ega Eesti omavalitsuse puhul ei tekiks olukorda, kus kasvõi ajutiselt võiks olla apteegiteenuse kättesaadavus häiritud.\nSeda tööd, ma arvan, teevad kõik osapooled, see on kõigi osapoolte huvides. Ma arvan, et igasuguseid hirmutamised, igasugused meediarünnakud, pressiteadete vahendused võiksid nüüd jääda ära ja me võiksime rahulikult sisuliselt omavahel neid küsimusi arutada. Aitäh!\nNüüd on ajakirjanikel võimalus küsida. Öelge palun oma nimi, väljaanne, kellele küsimus suunatud või küsime läbi mikrofoni. Palun! Soovid küsida?\nJaanus Vogelberg, Äripäev\nKüsiks siis kohe ise alguses ära. Kirjutasime täna artikli sel teemal, et jälle on n-ö sahtlist välja võetud see majandusministeeriumi eelnõu, millega plaanitakse luua hotellide külastajate selline, võiks öelda, lausjälgimise andmekogu. See teema ilmselt pole veel valitsusse jõudnud, aga ma küsiks, Jüri Ratas, teie käest, mis teie hinnang on sellele eelnõule.\nMa ei ole tutvunud ja artikliga täna. Ma palun väga vabandust!\nAga te eelnõuga olete …?\nEi ole sellel teemal ka Taavi Aasaga arutanud. Aitäh!\nHuko Aaspõllu, Eesti Rahvusringhääling\nMinu küsimus on tegelikult suunatud sotsiaalministrile. Ma saan aru, et Sotsiaalministeerium saatis eile õhtul välja siis oma parandusettepanekud plaanitavasse pensionireformi ja sealhulgas ka sisulised ettepanekud, millest üks on see, et inimesed saaksid välja võtta ainult oma teise sambasse enda sissemakstud raha ja riigipoolne 4% lisaks siis jääks kas siis kuidagi jätkuvalt teise pensionisambasse või liituks esimesega.\nJa teine, et inimesed saaksid enne kui kümne aasta möödudes taas liituda teise pensionisambaga. Ehk siis minu küsimus on, et kui tugevalt plaanib sotsiaalminister neid ettepanekuid valitsuses kaitsta. Kas need on sotsiaalministri jaoks midagi sellist, mis peavad kindlasti olema selles pensionireformis sees, selleks et see Riigikokku saata?\nTänan küsimuse eest! Tõsi on see, et pakkusin välja kuus ettepanekut seaduseelnõu täiendamiseks ja kümme ettepanekut seletuskirja täiendamiseks. Osa neist on sisulisemad, osa neist on tehnilisemad, mitmed nendest on läbi käinud ka juba pensioni teise samba reformi töörühmast, on arutatud neid ka ministeeriumite vahel.\nEhk meie mure või sotsiaalministeeriumi laiemas laastus ülesanne Eestis on alati tagada see, et pensionisüsteem oleks jätkusuutlik – see, et inimeste kättesaadav pension nii tänastel kui tulevaste eakatel tagaks inimväärse elatustaseme.\nTäna me näeme, et Eesti pensionid on Euroopa Liiduga ja OECD-ga võrreldes väga madalad, umbes 40% keskmisest netopalgast. Kui isegi meie Baltimaade naabrid suudavad 50-60%, rääkimata sellest, et Kesk-Euroopas kuni Hollandini välja on 70-80% kuni 100% just nimelt eri sammaste koosmõjus, siis loomulikult on oluline see, et kõik Eesti valitsuse poolt ja parlamendi poolt algatatavad, muudetavad seadused peavad ka neidsamu eesmärke teenima.\nMeie ettepanekud olid tõesti tingitud sellest, et näiteks, kui inimene soovib välja võtta teisest pensionisambast raha ja kulutada seda mingite muul sihtotstarbel, siis pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse seisukohalt oleks mõistlik, kui ta saab välja võtta n-ö oma palgaosa ja ülejäänud 4% jääks näiteks kas siis teise pensionisambasse või investeerimiskontole, mis on täiendav vahend, mis annab ka inimesele selle võimaluse ja vabaduse oma investeeringuid ise teha.\nSelle vastu me kindlasti ei ole, et investeerimiskonto kaudu inimene võiks siis kas kogu selle n-ö kuus protsent ja kogu oma osa raha sinna suunata või soovi korral jaotada ta siis ära niimoodi, et osa võtab kas siis jooksvasse tarbimisse või mingite muude investeeringute tegemiseks, aga just see sotsiaalmaksu osa jääks pensionisüsteemi alles.\nSamamoodi tegelikult on ka Vabariigi Valitsus otsustanud oma kabinetinõupidamisel, mis oli 22. augustil, mis puutub just nimelt seniseid sissemakseid. Ehk kui inimene näiteks loobub edaspidi teise sambasse raha kogumisest, siis see sotsiaalmaksu osa, mis laekub riigieelarvesse, saab olema kasutatud just nimelt erakorralise pensionitõusu läbiviimiseks. Ehk ta jääb jätkuvalt pensionisüsteemi.\nLoogika võiks olla see, et võimalik palju, seaduse järgi lausa võiks öelda kogu sotsiaalmaks, peaks olema ikkagi pensionisüsteemi osa. Vabandust, täpsustan, 2% on siis see pensionisüsteem, 13% ravikindlustus, see on seaduses fikseeritud ja sellest tingituna ka sellise ettepaneku kaalumiseks esitasime.\nMis puudutab seda teist ettepanekut, siis see mõte oli selles, et kui inimene loobub maksetest – mitte ei võta raha välja, vaid loobub maksetest, mis tahes põhjusel, ajutiselt, näiteks tal on tööalased küsimused, näiteks ta ei ole veendunud selles, et kas see kogumine on otstarbekas –, aga mõtleb aasta või kahe pärast ümber, siis tal võiks olla õigus sellisel juhul vabalt valitud hetkel taas ühineda sellega.\nSee on teema, mida tegelikult valitsuses otsustatud ei ole. Ehk otsustati see, et kui inimene võtab raha välja, siis tal on kümme aastat aega. Läheb kümme aastat aega, enne kui tal on võimalik taas liituda. Ja selle põhimõttega me ei vaidle.\nAga see, kui inimene mitte ei võta raha välja, vaid pelgalt peatab oma maksed, sellisel juhul tegelikult tundub meile mõistlik, et oleks võimalik võtta selline ajutine maksepuhkus – tõesti, on see kuu või kaks, on see aasta või kaks – ja taas alustada neid makseid, mitte oodata sellisel juhul ka kümme aastat.\nSee võib tekitada siis olukorra, kus inimene, kes tegelikult soovib raha koguda ja kellel on kas sinna raha kogutud ja seda hoiab seal, ei saa jätkata neid makseid, kuigi tema küll ajutine n-ö majanduslik raskus või tööalane küsimus, on see palga muutumine vms, on juba ammu ületatud.\nLisaks tegime tõesti veel erinevad ettepanekud. Näiteks see, et tuleks edaspidi pensionisüsteemi analüüsis, mida teeb Sotsiaalministeerium, analüüsida kogu pensionisüsteemi tervikuna, ehk mitte ainult esimest sammast, vaid teist ja kolmandat, kogu paketti koos, vaadata seda, kuidas see vastab Eesti inimeste vajadustele, kuidas see tagab inimestele vajaliku toimetuleku tulevikus.\nSamuti tegime meie ettepanekuid, kuidas täpsemalt teavitada inimesi, kes soovivad oma teisest sambast lahkuda – millised on nende maksukohustused, millised on nende kohustused juhul, kui nad teevad seda pensionieas, milline on nende tulevane prognoositav pension.\nOluline see, et inimeste valikud – olukorras, kus me anname neil vastutust juurde ja vabadust juurde – peavad olema väga läbimõeldud ja väga teadlikud. Ei saa olla sellist olukorda, kus inimesed tagantjärele alles mõistavad mingite faktide, mingisugust asjaolude ilmnemist, on siis maksukohustus, on see fonditasud, on see tulevane pension.\nEhk see on meie algatatud debati raskuskese. Eks neid küsimusi, nagu ma ütlesin, oleme arutanud ka koalitsiooni töörühmas varasemalt. See, kui palju neist arvestatakse, see on lõpuks Rahaministeeriumi ja Vabariigi Valitsuse kollektiivne otsus. Need debatid jätkuvad kindlasti ka parlamendis.\nTean, et on teisi ettepanekuid esitanud veel ministeeriumid, teised huvipooled, osapooled. Kindlasti esitatakse neid ka parlamenditöö käigus. Ma arvan, et see reform on niivõrd suur küsimus, et siin ei saagi mõelda, et esitame eelnõu ja siis muutmata kujul see kiires korras läbi hääletatakse. Loomulikult siin peabki olema laiapõhjaline debatt, erinevate ettepanekute laiapõhjaline arutelu, esitamine ja seejärel saavad tulla otsused.\nTäpsustaksin üle korra. Kas ma saan õigesti aru, et sotsiaalministeerium on valmis eelnõu ka saatma parlamenti edasi, kui ühegi nende ettepanekuga ei arvestata?\nArvestades seda, et meil on väga head ettepanekud, ma olen kindel, et nii mõnegagi neist arvestatakse. Aitäh!\nMa tuleks veel kord tagasi apteegireformi juurde. Siin Tanel Kiik muidugi pikalt rääkis sellest, aga küsimus oleks peaministrile. Tõenäoliselt olete ka mures selle reformi pärast. Kuidas teile tundub, kas ikkagi leitakse see tee sellest tupikust väljatulemiseks ja see reform käivitub tähtajaliselt? Aitäh!\nAitäh! Muidugi olen mures. On oluline ju see, et kättesaadavus ei väheneks, on oluline see, et ta oleks võimalikult taskukohane, eks ju, nendele inimestele, kes apteegist ostavad erinevaid medikamente ja rohtusid.\nKas me jõuame kokkuleppele? No nagu sotsiaalminister on öelnud, ei ole vist olnud viimases kolmes koosseisus ühtegi koosseisu, kus seda arutatud ei oleks. See, et teemad on taas laual, on minu meelest arusaadav ja mõistlik.\nSee, missuguses osa nendes kokku lepitakse, ega seda ju täna ei ole ka koalitsioonipartnerite vahel kokku lepitud. Kas ta käivitub õigel ajal? Noh, selge on see, et töögrupil, ma arvan, väga pikalt enam aega selles mõttes ühist osa leida ei ole. Selge on see, et kui tahetakse teha mingeid muutusi, siis ma arvan, et seda tuleb teha hiljemalt selle aasta, ütleme, detsembrikuu alguseks. Kui siis ei jõuta, siis ma arvan, et see rong on suuresti läinud. Aitäh!\nKüsiks veel ühe küsimuse peaministrilt.\nMuidugi. Mures te olete kindlasti ka selle üle, mis Tartus toimub. Sõidate täna õhtul Tartusse. Mures on ka Tartu linnapea Urmas Klaas, kes ütleb, et tegelikult see olukord praegu tõesti häirib juba linnavalitsuse tööd.\nTunnete te, et on oht, et Keskerakond kukub välja üleüldse koalitsioonist? Kuidas te seda probleemi seal lahendama hakkate? Aitäh!\nNo mures ja oht – need on niisugused võimsad sõnad. Selge on see, et küsimusele on vaja vastused leida ja lahendus leida. Ega Tartus ja üheski võimukoalitsioonis ju, kui partneril stabiilsust ei ole, siis on väga raske selle koostööga edasi minna.\nKuidas ma selle lahenduse leian? Ikka läbirääkimiste teel, muud võimalust siin ei ole.\nEda-Liis Kann, Kanal 2 „Reporter“\nKüsimus võib-olla oleks siis justiitsministrile, aga kuna teda siin ei ole, siis äkki siseminister aitab meil välja. Kas peaprokurör on juba leitud?\nMa ei tea täna. Täna valitsuse istungil justiitsminister sel teemal sõna ei võtnud. Kui ma õigesti mäletan, eile vist lugesin mingit uudist – oleme siin ka ajakirjandusest sõltuvuses täiesti –, et ta kavatseb uue kandidaadi esitada mitte rohkem kui paari kuu jooksul. See tähendab, ma kujutan ette, nii nagu me oleme tegelikult ka varem temaga silmast silma rääkinud, et kusagil me loodaksime ikkagi enne jõulu selle asjaga ühele poole saada.\nKes see tema kandidaat on? Noh, mõned nimed on läbi libisenud, aga kedagi, midagi, mida võiks siin praegu presenteerida, ei ole kokku lepitud.\nAga võib ühe küsimuse veel, mis on ajendatud meie presidendist? Ta väidetavalt siis nüüd esitas nagu mure Läti televisioonile koalitsiooni kohta, et ta veel ei ole suutnud haridussüsteemi muuta eestikeelseks. Miks siis ei ole suudetud ja kuidas teile meeldib, kui me riigipea käib just nagu Eesti riigist rääkimas halbu asju ainult, mitte häid asju? Aitäh!\nAitäh! Mina küll ei tea, et president räägib ainult halbu asju väljaspool. Tal on äsja ju välisvisiit lõppenud kaugel maal ja tagasi tuldud äridelegatsiooniga.\nAga ma arvan, et tuleb rääkida sisust. Ja tänane koalitsioon on minu meelest võtnud selle suuna, et loobuda võimsatest pealkirjadest ja tegeleda reaalselt sisuga. Kui me vaatame järgmise aasta eelarvet, mis on kõige konkreetsem dokument, siis me näeme rahastust erinevates valdkondades, mõnes valdkonnas suurenemist ja mõnes valdkonnas täiesti uut rahastust.\nOn palju räägitud sellest väga edukast projektist venekeelsetes lasteaiarühmades, kus on eesti keele õpetajad tulnud juurde. Seda valdkonda me suurendame rahaliselt. Mul on hea meel, et need eesti keele õpetajad tulevad ka juurde põhikoolide esimesse astmesse. Venekeelsetesse klassidesse saab minu meelest ääretult oluline ja vajalik loomulikult keelekümblus. Ma mäletan, siin kultuuriminister seda ühe pressikonverentsi raames mainis, kui me arutasime eelarvet just valitsustasandil.\nNii et need on minu meelest väga konkreetsed ja selged soovid, et teha kõik selleks, et tõesti eesti keele õpet igal juhul parandada. Me näeme seda, et Riigikontroll on öelnud välja, et ka ministeeriumid omavahel peavad paremat koordinatsiooni tegema, kui me räägime täiskasvanute eesti keele õppest. Nii et nii et nii see on.\nAga mis see president täpselt siis ütles seal?\nEt ta pole rahul, et te pole suutnud teha seda. Et ta on väga pettunud. Aga äkki ta ei ole siis kursis teie töödega.\nNo ma usun, et ta kindlasti vaatab valitsuse pressikonverentsi, saab siit ka häid mõtteid ja ideid. Aitäh!\nKultuuriminister soovis lisada.\nNojah. Et siin neid häid mõtteid kõlaks, siis ma ütlen, et tagasiteed ei ole. Haridussüsteem ja põhikool muutub eestikeelseks, sest juba aastaid ja aastakümneid ei valmista me tegelikult ette aineõpetajaid venekeelsetele koolidele eraldi. Ja selle tõttu see tempo, mis saab see kuupäev olema, kui kõik lapsed Eesti põhikoolis õpivad ainult eesti keeles, see on tõepoolest hetkel kokku leppimata n-ö forsseeritud kujul. Ettepanekuid on, aga täpselt, mis aastal see kuupäev on …\nAga see, et see tuleb, on täiesti selge. Ja tagasiteed siin ei ole. Eesti haridussüsteem muutub eestikeelseks.\nLisaks omalt poolt ka. Seesama teema, mida mina puudutasin sissejuhatuses, see on siis kodakondsuse taotlemise ikkagi tormiline kasv. Minu meelest see räägib sedasama keelt, et meil tegelikult riik liigub eestikeelsuse suunas. Ja on siin niisuguseid võib-olla pealiskaudsel vaatlemisel mitte väga tähelepandavaid moment.\nIkkagi Nõukogude Liit oma pärandiga jääb üha kaugemasse minevikku, see jääb ajalukku, ja inimesed, kes on siin sündinud ja siin kasvanud, võtavad seda eesti keele keskkonda ja eesti keele oskuse vajadust, eesti keele oskuse oskust kui privileegi teatud mõttes üha loomulikumalt.\nMina ei toeta ka niisuguseid loosungeid kollektiivsest lunastusest, et 1. septembrist 2020 tabab kollektiivne lunastus eesti keele oskuse näol kõiki vene keelt emakeelena valdavaid inimesi Eestis. See on selline poliitiline retoorika, millel tegelikkuses ei ole katet.\nJa ma ütleksin, et nii nagu me ka koalitsiooniläbirääkimistel leppisime kokku, me hakkame ikkagi tegema samm-sammult eeltööd õpetajate ettevalmistamise, õppematerjalide ettevalmistamise ja regionaalsete sihtprogrammidega, mille hulka kuulub terve lai diapasoon erinevaid asju. Me läheme niimoodi edasi, aga mitte loosungitega.\nJa ma arvan, et see on see, millega me tegeleme. Väga kahju, kui meil on mõned inimesed, kes ei ole sellest aru saanud.\nMa vahepeal ütlen, et sotsiaalminister peab ära minema, tal on üks kohtumine.\nAga ta on ka nii pikalt vastanud. Ärge pahandage tema peale.\nMul on küsimus valitsuse liikmetele, aga eriti siseministrile. Linnaisade plaan karmistada alkoholimüüki erinevates lõbustusasutustes, samas seda lubada 24/7 kasiinodes ja hotellide lobby-baarides – kas te näete, kuidas see võiks kaasa aidata ta meie avaliku korra paranemisele ja inimeste pidutsemiskultuuri tõstmisele? Aitäh!\nNo kuna ma olin siin eelisjärjekorras, siis … Põhimõtteliselt ma ei pea neid otsuseid halbadeks otsusteks. Iseküsimus on, kas need erandid kasiinode ja mõnedele teistele on mõistlikud ja õigustavad või on vastupidi, torpedeerivad seda otsust kuskilt n-ö tagauksest.\nAga mis teeb mulle isiklikult rõõmu kogu selle asja juures, on see, et meil ikkagi see diskussioon ühiskonnas on. Alkoholi tarbimise kultuuri madal tase, sellega on vaja tegeleda. Kas ainult see meede nüüd, kättesaadavuse aja piiramine, kuidagi radikaalselt ja murrangulised mõjub? Ma ei ole väga veendunud.\nMa arvan, et siin peaks olema kompleksne lähenemine, peaks olema kompleksne lähenemine ka reklaami osas, nädalapäevade puhul kättesaadavuse osas. Võib-olla ka needsamad asjad, millest on väga palju juttu olnud, et koolide-lasteasutuste läheduses ei tohi olla. Siin tekib muidugi meil väga selge probleem näiteks Tallinna kesklinnas, kus on koole ju igal sammul, samal ajal ka igal sammul baare, kohvikuid ja muid kohti. Selle raskuskeskme leidmine ei ole siin kindlasti lihtne.\nAga põhimõtteliselt ma tervitan seda, et Tallinna linnavalitsus on samme astumas ja et see diskussioon on tekkinud, sest see diskussioon kindlasti toob välja väga erinevaid lahendusvõimalusi ja on võib-olla ka teatud ühiskondliku surve tekitamine, et alkoholiprobleemidega, aga tegelikult ka narkootikumiprobleemidega.\nMuide, homme hommikul kell üheksa on meil narkoennetuskomisjoni nõupidamine Siseministeeriumis. Ja oleme saanud mitu väga põhjalikku paberit, eelkõige kanepi teemadel. Kui ajakirjandus selle vastu huvi tunneb, siis homme võime neid otsuseid ja ja arutelusid kommenteerida.\nSee on väga suur probleem. Lõbustusasutuste ja kontserdikorraldajatelt on tulnud väga palju informatsiooni, et tegelikult eelkõige kanepiga probleem on palju suurem, kui see pealtnäha paistab. Ja et see ei ole sugugi ohutu.\nJoovastav aine või ükskõik, kuidas me seda nimetame, nagu siin mütologiseerida püüavad teatud huviringkonnad, see kõik liitub… Igasuguste uimastavat ainete, sh alkoholiga tegelemine nii kohaliku omavalitsuse tasemel kui ka riigi tasemel, on väga-väga oluline.\nAitäh! Ma kindlasti toetan seda Tallinna positsiooni ja seisukohta. Ma arvan, et igasugune tegevus alkoholi kättesaamise piiramiseks – no see on seotud ka väga palju Tallinna ööeluga ja ka turvalisusega tänavatel –, see on väga mõistlik, seda tuleb kindlasti kindlasti toetada ja ma seda teen.\nTallinn on üldse paljudes sellistes alkoholi piiramise või kättesaamise küsimustes tegelikult ju käinud, ütleme, eespool. Ma mäletan, kui kunagi aastaid-aastaid tagasi oli see öise alkoholipiirangu diskussioon riigi tasandil, siis oli ju Tallinn üks esimesi kohti, kes selle tegelikult teostas.\nNii et see, mida Mart räägib teistest nendest halbadest ainetest, olgu see kanep või teised, loomulikult see peab olema tänapäeval veel väga olulises fookuses. Me peame arvestama ka sellega, et Tallinna vanalinnas, kus on palju selliseid öiseid asutusi, seal lähedal on ka väga palju haridusasutusi. Aitäh!\nÜlejoomise vastasest võitlusest oskan mina ka rääkida. Püüame pakkuda nii mitmekesist kultuuriprogrammi, et inimesed ei peakski igavusest jooma.\nÜhe detaili lisan veel. Meil on ka politseiga sel teemal olnud vestlusi ja sel teemal tuleb neid vestlusi jätkata ja initsiatiive edasi arendada.\nÜks asi, mis on siin väga oluline, eriti noortele suunatud programmidena, on sporditeraapia ja ka tegelikult loomateraapia. Siin tuleb meil mõelda, koostöös jällegi kohalike omavalitsustega ja spordiklubidega, kuidas me võib-olla ka aineliselt saame toetada riigi poolt.\nNäiteks, niisugune suurepärane asi nagu hobuteraapia. Ma tean, et on selliseid talle, mis on võtnud selle oma südameasjaks, et nad ka näiteks puuetega lapsi toovad täiesti oma kulul sinna kohale, et nad saaksid loomadega tutvuda, et nad saaksid ratsutada, et nad saaksid loomade eest hoolitseda. See mõjub neile täiesti teraapiliselt, nii puuetega lastele kui ka probleemsetest peredest pärit lastele.\nAga samal ajal me teame, et kõik see on küllaltki kallis. See on meil omamoodi ju ka äri. Mismoodi me saaksime siin sotsiaalsed vajadused ja ka eelarvelised võimalused nii nendele teenust potentsiaalselt osutavatele, osutada võivatele ettevõtjatele kui ka riigi poolt kokku panna, see ei ole lihtne, sest vaba raha mitte kellelgi mitte kusagil ei ole, aga sotsiaalne vajadus selle järele on kindlasti olemas.\nKüsiks veel ühe küsimuse. Praegu on nagu natuke jabur see, et kella seitsmest hommikul võib inimene jälle hakata alkoholi ostma. Kas õhus ei ole sellist arutelu, et üleüldse võiks alkoholimüügi keelustada kuni kümneni hommikul? Aitäh!\nMa ei tea, et see kellaaegade üle arutelu oleks praegu kusagil käimas. See, mis Tallinnas toimub, on eelkõige ikkagi kohaliku omavalitsuse initsiatiiv. Vähemalt Siseministeeriumi raames ma ei tea, et riigi poole oleks pöördutud vastavate ettepanekutega.\nMinul on ka üks oluline küsimus, just see välisaspekt ja mis te Läti kohta küsisite. Ma lugesin Rahvusringhäälingu portaali. Politseieskordi saatel on minu teada mõni aeg tagasi saabunud Tallinna Raekoja platsi jõulupuu ja tulnud Haaberstist. Nii et kindlasti ka välismeedia seda vaatab. Tallinna jõuluturg valmistub ja on selleks saamas valmis.\nViimane küsimus nüüd.\nKüsiks veel ühe küsimuse. Kuna minu eelmine küsimus ei saanud vastust, siis ma mõtlesin, et küsin ühe veel.\nSattusin lugema ühte teabenõuet. Tegelikult see küsimus peaks olema adresseeritud Martin Helmele, aga kuna Mart Helme on siin, siis küsiks teie käest. Minister käis USA-s visiidil ja siis käis tagasiteel Londonist läbi, aga mis kuludega või kes hüvitas tema ööbimise seal?\nNo seda peate tema käest küsima, mina ei ole kursis tema komandeerimistasude ja kõige sellega. Tõesti, ma ei oska öelda. Aga kui te nüüd kujutate ette, et inimene sõidab Ameerikasse ja siis öeldakse talle: nii, kallis sõber, aga nüüd sa oled ametlikud kohtumised ära teinud, osta tagasipilet ise ja öömajad maksa ise, sest sa oled võib-olla ühe päeva kauem, kui sul … No te teate väga hästi, et kõikide nende sõiduplaanide kokkuliitmine … Tallinn ei ole see metropol, kust on võimalik otse väga paljudesse kohtadesse lennata. Ma ei arva, et ka need kohtumised, mis tal oli Londonis, olid kuidagi töövälised või et ta oleks pidanud nende eest ise maksma.\nMuide, üleeile – oli vist üleeile või oli üleüleeile – oli meil väga pikk ja väga tihe AK ehk ametkondlikuks kasutamiseks kohtumine keskkriminaalpolitseis. Seal olid ka prokuratuuri ja muude ametite esindajad. Tema sõidu kokkuvõtete tegemiseks, info vahetamiseks seoses rahapesuga ja seoses veel mõnede muude asjadega, mis on meil riikidevaheliselt aktuaalselt päevakorras.\nNii et ma arvan, et see niisugune nokkimine, et kui mitu eurot keegi kusagilt oleks pidanud omast taskust maksma ja kui mitu eurot maksis siis Riigikantselei, need ei ole väga kohased. Need olid väga töised, väga oluliste tulemustega sõidud.


Reet Aus hakkas ümbertöödeldud teksapükstest kudumeid tegema - Mood\nReet Aus hakkas ümbertöödeldud teksapükstest kudumeid tegema\n10. nov. 2017 kell&nbsp11:21\nEsimesena tulevad selle aasta detsembris turule Reet Ausi disainiga kampsun ja müts, mis sisaldavad 80% ulatuses kasutatud rõivaid.\n“Reet Aus Recycled tootmislahendus ja kollektsioon on esimene katsetus sulgeda oma märgi all toodetud riiete elutsükkel” lausus disainer Reet Aus. „See tähendab, et tulevikus soovime oma klientidele pakkuda võimalust meie juurest soetatud ja läbi kantud riided mitte olmeprügisse visata, vaid meile tagasi tuua. Esialgu just meie kaubamärgi riideesemed, kuna me teame, millest meie tooted tehtud on ja kuidas neid on võimalik ümber töödelda.”\nReet Aus Recycled kudumid on toodetud Leedus ja seda Itaalias ümbertöödeldud lõngast. Materjalina on kasutatud teksapükse, mis on eelnevalt purustatud ning purustatud kiust uus lõng kedratud. Just tänu ümbertöödeldud lõnga olemasolule lisanduvad Reet Aus kollektsiooni esmakordselt ka kudumid.\n“Tänini oleme oma meeskonnaga tegelenud nii Reet Aus kollektsiooni kui ka Up-shirt särkide tootmisel oma disaini abil jääkmaterjalide tootmisesse tagasi suunamisega. See tähendab, et oleme oma disainiga rõivaid tootes kasutanud kangajääke, mis tekstiilitööstuses tekib. See on olnud kogu Reet Aus, Up-shirt kaubamärkide ja Upmade rakenduse kandev idee, millega vähendame kangajääkidest tekkivat prügi,” rääkis Reet Aus ning lisas, et seeläbi on tema disain tegelenud tänini väärtustava taaskasutusega ehk upcycling- põhimõttel tegutseva moekeskkonna arendamisega. Reet Aus Recycled kollektsioon ja tootmislahendus on aga esmane katsetus, kuidas sulgeda oma rõivabrändi riiete elutsükli ring.\nReet Ausi disainitud rõivaid on müügil nii Eestis kui ka Saksamaa, Šveitsi ja USA kauplustes.\nEesti jätkusuutliku disaineri Reet Ausi ja tema meeskonna loodud tarkvara UPMADE pääses tänavu nimekal rahvusvahelisel säästva majanduse start-up firmade konkursil The Circulars viie finalisti hulka.\nUPMADE on tarkvaral põhinev tootmis- ja sertifitseerimissüsteem, mis aitab vähendada moetööstuses tekkivaid kangajääke, mille alusel on disainitud ja toodetud kõik rõivad REET AUS KOLLEKTSIOONIS ja UP-SHIRT (noolega särgid ja lõvisärgid) kollektsioonis. Detsembrist lisanduvat tootevalikusse taaskasutusmaterjalidest disainitud ja toodetud kudumid REET AUS RECYCLED kollektsioonis, mis taaskasutab kantud rõivad.\nNordic Business Report nimetas käesoleval aastal Reet Ausi üheks Põhjamaade vastutustundlikumaks juhiks.\nMärksõnad: eesti disain, Reet Aus, taasakasutus


Laen kinnisvara tagatisel | Smsraha.ee\nEraklient Äriklient Eelised Tingimused Abi ja kontakt\nKinnisvara tagatisel antavate laenude puhul ei ole Smsraha.ee seadnud laenu kasutamisele mingeid piiranguid. See tähendab, et laenusaaja võib kasutada saadud summat oma äranägemisel. Kinnisvaralaenu võite kasutada näiteks kinnisvara ostu või remondi rahastamiseks, äri arendamiseks jne. Tänu madalale intressimäärale võite kinnisvaralaenuga refinantseerida oma olemasolevaid kõrgema intressimääraga finantskohustusi.\nKuidas taotleda laenu kinnisvara tagatisel?\nOleme klientidele esinduses taas kättesaadavad


Suurenenud liige foorumi Operatsioon peenise suurendamiseks Ulan-Ude tehnikat lae alla\nNotice: Suurenda peenise Mikun\nKas ma saan leida lahendus suurendamiseks peenise suurus Penomet in Itaalia. Nagu te juba teate, mitte kõik peenise pumbad on loodud võrdsed. Mõned pumbad toimida palju parem võrreldes teistega, mõned tegutsevad palju kiiremini võrreldes teistega ja mõned on palju hubane kui teised. Penomet on iga nende täiendav kasu. See toimib.peenise suurus Tervist! Olen 18 noormees ja mul on mure peenisega. Nimelt peenise suurus teeb muret. Vahest on normaal suurusega aga tihit mitte. Ja kui ujumas käin siis on eriti väike ja külmas ka. Äkki oskate aidata.kalervo kirjutas:Normaalne ikka, 13-aastasel on küsimus ju sellest, kas nendel puberteet on juba alganud või mitte.Sinul ta nähtavasti eriti kaugel veel ei ole. 13-aastase keskmine on 8,5 cm, suur 12 cm ja väike just 6 cm. Sinul on normaalne aga väike.Kas suurus on tähtis – kogu tõde peenise kohta, mida partner peaks teadma apr. 24 eestinen Peenise kohta teadustöö teinud uroloog Martti Aho räägib, kuidas peenist võib hooletu tegutsemisega vigastada ja paljud suguhaigused ei paista peenise pealt välja.Keskmine peenise pikkus on 13-14 cm - seega te väga kaugel sellest ei ole. paljudel juhtudel on peenis proportsionaalne kehaehitusega - kui olete ka kehaliselt väiksemapoolne, siis ei tasu üldse muretseda. Peenise pikkus heas partnersuhtes probleeme ei tekita. Põhiliselt on see vaid mehe enesehinnangu mure. Proteesi, mille pildi lisasite.Mis on Eesti mehe keskmine peenise suurus? Nüüd aga ka number, mille üle Eestlased võivad uhked olla. Keskmiseks meie mehe peenise suurus on 15,17 cm, mis peaks olema Euroopas lausa auväärsel kolmandal kohal. Tõsi andmed põhinevad väga väikese testrühma tulemustel aga Google andmetel võiks see number jääda ikkagi 15-16 cm vahele.Lõppenud aasta populaarseim pornostaar Lana Rhoades (23) avaldas fännide küsimustele vastates arvamust igikestvas küsimuses, kas suurus on oluline. Kuigi suuruse olulisusest on räägitud pikalt ning sõna on võtnud nii terapeudid, teadlased kui ka tavainimesed, on võib-olla just pornostaarid need, kelle eksperthinnangut põletava küsimuse lahendamiseks.Kui teil on väike ümbermõõt, siis võiks kasutada peenise pump samal ajal SizeGenetics Kui teil tekib impotentsus, siis peaks tarbima mitu orgaanilise pillid suurendada oma testosterooni tase. Kas ma saan osta peenise laienemise seade SizeGenetics aastal Kohtla Järve Eesti. SizeGenetics pakutakse turule 2 aastakümneid. Iga tüüpi.\nKuidas suurendada tähtaeg 13 aastat peenise suurus Tervist! Olen 18 noormees ja mul on mure peenisega. Nimelt peenise suurus teeb muret. Vahest on normaal suurusega aga tihit mitte. Ja kui ujumas käin siis on eriti väike ja külmas ka. Äkki oskate aidata.\nPeenise de 18 cm kalervo kirjutas:Normaalne ikka, 13-aastasel on küsimus ju sellest, kas nendel puberteet on juba alganud või mitte.Sinul ta nähtavasti eriti kaugel veel ei ole. 13-aastase keskmine on 8,5 cm, suur 12 cm ja väike just 6 cm. Sinul on normaalne aga väike.\nchelen kasv koju Kas suurus on tähtis – kogu tõde peenise kohta, mida partner peaks teadma apr. 24 eestinen Peenise kohta teadustöö teinud uroloog Martti Aho räägib, kuidas peenist võib hooletu tegutsemisega vigastada ja paljud suguhaigused ei paista peenise pealt välja.\nKakoi idealni razmer muzheskoi chlen rukami Keskmine peenise pikkus on 13-14 cm - seega te väga kaugel sellest ei ole. paljudel juhtudel on peenis proportsionaalne kehaehitusega - kui olete ka kehaliselt väiksemapoolne, siis ei tasu üldse muretseda. Peenise pikkus heas partnersuhtes probleeme ei tekita. Põhiliselt on see vaid mehe enesehinnangu mure. Proteesi, mille pildi lisasite.\nInimese peenis on suurem kui inimahvidel. Kas selle taga on suguline valik, mis soosib pika peenisega mehi? Siiani pole suudetud tõestada, et mehe suguti pikkus oleks naiste jaoks olulise tähtsusega. Seda on uuritud eri viisidel. Naiste arvamust on küsitud otse, samuti on palutud hinnata mehefiguure, mis erinevad ainult peenise mõõtmete poolest.Suurus peenise organ mehed sõltub paljudest teguritest. rahvus kiirus ainevahetusprotsesse, olemasolu halvad harjumused, vanus. On olemas keskmine suurus on tavaline, et teatud vanuses. Lisaks on vanuses perioodidel, kui peenis kasvab kiiresti, ja kui kasv on aeglasem.Suureneb peenise kaudu ravimeid, geelid ja salvid. Kas see on realistlik? Kuidas saab suurendada liige abil salvid? Üldiselt ei saa. Põhimõte on nende tegevus on äärmiselt primitiivne: suurenenud vere juurdevoolu organile. Ei kehti kauem kui kaks tundi, väikeste eranditega. Suurendada väikest liikmele.Kui oluline on naiste jaoks peenise suurus? Kas on ka nii,et mida pikem ja jämedam seda rohkem on võimalusi seda seksimisel kasutada.Kas peenise suurus sõltub elustiilist? Uuring annab vastuse Loe artiklit. Intiimne. 2. Vigastatud veteran sai uue suguelundi siirdamise (7) Loe artiklit. 7. Sõbranna Halb uudis: ümberlõikamata meestel on suurem risk nakatuda HIVi Loe artiklit. Tervis. Veidrad asjad, mis tänavu inimkehast leiti Loe artiklit. Tervis. Värske uuring paljastab: kas peenise suurus loeb? (6) Lisatud graafik.Ka tavalises olekus peenise pikkuse järgi ei saa ennustada, kui suureks see kasvab erektsiooni ajal- erinevatel meestel võib see olla erinev. Peenise suurus on väga individuaalne ja sõltub ainult ühest faktorist, mille nimeks on geneetika – peenise pikkuse eest võivad mehed vaid oma isasid ja vanaisasid tänada.Kui taolises lähenemises on normaalne peetakse peenise suurus on 5-10 cm ei püstitada võimalik, ja 14-16 cm ümbermõõt 3-4 cm kui erektsioon. Omakorda need mõõdud on optimaalne, kuna vastavad mahu ja sügavus vagiina. Kõik muud probleemid on suhteliselt peenise suurus on pigem ebatõenäoline ja puhtalt psühholoogilist laadi.suurendada peenise suurus ilma operatsioonita 576059380. Kuidas saada teineteisega taas lähedaseks, kuidas suurendada võimalust rasestuda. 3 kõige ohtlikumat tegu seksis, mis võivad mehe peenise katki murda.tupe ja peenise nahal hästi talutav Ekstra õhuke rohkema libestiga, et tõsta tundlikkust ja suurendada lihtne ja täpne kodune.kuidas põhivärvidest Pange see ümber peenise.\nPeenise suurus ei = automaatselt pikkusega. Kui mehel on pikk pikk AGA peenike peenis, no siis lükka see kasvõi otsast rulli aga kasu on sellest null. See peaks ju ammu teada olema, et jämedus on pikkusest palju olulisem."Kui avan Instagrami, leian sageli sõnumite seast mõne mehe peenise pildi ja küsimuse: kas on piisavalt suur? Mul ei jää muud üle kui vastata, et suurus pole oluline, tähtis on see, mida sa oma suguelundiga teed. Võiksin mulle saadetud suguelundite fotodest teha terve galerii. Neid on tõesti äärmiselt palju," räägib naudinguteekspert Epp Kärsin. Lähiajal on tema elus puhumas.Ei pea nii kartma, et keegi saab teada sellest, et te kasutate toidulisand Penirium suureneb peenise. Vältida kompleks väike liikme kaudu toidulisand Penirium Ja kui Sa arvad, et peenise suurus on oluline ja soovite lisada oma peenis paar sentimeetrit, toidulisand Penirium see on praegu üks parimaid turul on pakkumisi. Tegevus toode.Indekseerimine toimub vaid siis, kui need suurenevad. Vähenemise korral pensione ei vähendata. Indekseerimisel suurendatakse nii pensioni baasosa kui aastahinnet. Pensioni baasosa, mis on kõigil pensionisaajatel sama, suureneb indekseerimisel aastahindest rohkem. Selle eesmärk on kiiremini kasvatada just seda osa pensionist, mida makstakse.Kui ameerika seksuoloog Desmond Morris märkis oma raamatus „Alasti ahv”, et mehed on suurte peenistega ahvid, oli enamik naistest temaga vaimustatult nõus. Tõepoolest, meie kaugel esivanemal gorillal pole millegagi hoobelda: 225 kilo kaaluval isasel (mis on ometi peaaegu kolme täiskasvanud mehe kaal) on erutusseisundis ette näidata vaid 4–5 cm pikkune riistapuu.Peenise suurus — peenise omadused, sealhulgas selle pikkus ja paksus rahulikus olekus ja erektsioonis. Peenise suurus on oluline normaalse seksuaalelu säilitamiseks ja inimese enda kasulikkuse tundmiseks. Uriini ja reproduktiivse suutlikkuse funktsioonist ei mõjuta peenise suurus reeglina. Samal ajal kipuvad paljud mehed oma suguelundite suurust alahinnata ja kasutavad tihtipeale tegevust.Androloogia põhiprobleemid on seotud kas peenise või munanditega, kaks peamist muret on seksuaalhäired ja viljatus. Suurus hakkab muutuma järjest pakilisemaks küsimuseks. Tundub, et nüüd, kui potents pole enam lahendamatu probleem, leiavad naised järgmise tundliku koha, millega saab mehele haiget.See, kui mu segadust Kas ma vahele kohta pinge, sest extender on seatud 1cm kaugemale mu täiesti venitatud peenise seega ma ei pea tegema muudatusi pingeid baar sellel tasandil. Ma olen lihtsalt segaduses selles etapis, kui see on ok minu jaoks venitada pärast 1. cm minu täiesti venitatud munn kohta soovitusel sizegentics – Alex McLaren. Suurenenud nasatki liige\nKõik naised jagunevad kaheks: need, kes armastavad suuri peeniseid, ja need, kes armastavad väga suuri peeniseid! See on kõigest üks paljudest lausetest, mida võib leida netiavarustes leiduvatelt lehekülgedelt, kus müüakse nii know how’d kui ka erinevaid ravimeid peenise suurendamiseks. Siit ka küsimus laiale ringile.Kuid ära kiirusta saada raha ja tulistada püksid. Oleme läbi vaadanud kõik pettusega, kuidas suurendada peenise ja on valmis jagama teiega. Kas mu peenis on muutunud? Esiteks, isegi kui sa ise oled kindel, et sul on väike peenis, tegelikult ta võib-olla imelik, et see normaalse suurusega. Keskmine suurus püstitada peenis on 10-15.Selleks, et teada saada, kas väikemehe suurus naistele ka tegelikult korda läheb, küsis Dr Ed naistelt, kuivõrd oluline on nende jaoks peenise suurus mehe keha juures. 67,4 protsenti naistest ütles, et see on mõneti oluline, kuid mitte ülearu tähtis asi, mille pärast muret tunda. 21,4 protsenti ehk rohkem kui viiendik naistest arvas aga, et peenise pikkus ei ole üldse oluline.Kas peenise suurendamise uus meetod hävitab meeste suguelundite pumpade ja venitajate turu? Seksuoloogia valdkonna juhtivad spetsialistid ei kahtle selles. Eestlase poolt välja töötatud loodusliku makromolekulaarse valemiga kaasnes, võitluses peenise mõõtmete nähtava ja püsiva suurendamisega, kauaoodatud läbimurre.Mis on peenise siis teistel jätkub peenise.Kui peenise suurus ei kaldu väga siis kas on rohkem võimalusi seksimiseks ja siis ütled,et naisel on valus,kui sul väike peenis oleks siis tal valus.Mis siis, kui see on valus töös inimestel alustada tõsiseid probleeme mao ja soolestiku.Sümptomid, mis on valesti suureneb.Lamavasse.Vaatab korra kõrvale ja näeb, et neegril on ka peenise peale.Kas ma saan leida valemiga parandada peenise suurus Penomet in Prantsusmaa. Nagu te juba tunda, mitte kõik peenise pumbad on loodud võrdsed. Mõned pumbad täita palju parem võrreldes teistega, mõned neist teevad kiiremini võrreldes teistega ja ka mõned on palju hubane kui teised. Penomet on kõik need eelised. Teeb palju parem, kiirem.\nPeenisepumbad jäägu erektsiooni kui ka kõverdunud peenise probleemide raviks ning seda peaks soovitama arst. Peenise suurendamise eesmärgil neid kasutada ei tasuks, sest efektiivsus 12 nädala jooksul kasutades (kaks korda päevas, 20 minutilised seansid) on kõigest 0.5 sentimeetrit ja sellega võib kaasneda peenise veresoonte kahjustused.Kas olete koos mehega ära mõõtnud? Kui pikk ja jäme tal on? Kas võiks olla suurem? Öeldakse küll, et suurus pole oluline, kuid ma ei nõustuks sellega.[/tsitaat] Isegi, kui ma nõustun, et suurus ikkagi loeb, mõõtmine suurust ju kuidagi ei mõjuta? Peale selle üllatab rõhuasetus, et kas olete KOOS MEHEGA mõõtnud. Kas kardad.Bathtmate – sa ei tea kunagi, kui suureks see võib minna! Bathmate on esimene veepõhine peenisepump ja see on aidanud üle 1 miljoni mehe saada tugev ja pikaajaline erektsioon. Bathmate on saavutanud sensatsioonilise.Lüpsmisega suureneb verehulk, mis täidab Corpora Covernoset (peenise osa, mis on täidetud verega ja suureneb erektsiooni ajal) ning teeb peenise visuaalset suuremaks. Tähtis on lüpsmist regulaarselt sooritada, mis jäädavalt suurendab Corpora Covernosat ja seega ka peenise suurust (nii pikkust kui ka jämedust).Peenise venitamine on teine harjutus ning selle põhimõte on lihtne.Peenise suurus riigiti Põhjalikust tabelist aga selgub, et Eesti mehed on üsna tavalised ja ei peaks üldse kurvastama – selles edetabelis on Eesti 13,74 sentimeetriga 84. kohal, meile eelneb Saudi Araabia (13,8 cm) ja meiega nii-öelda sama jalga astuvad soomlased (13,74).\nMeil kõigil on eelarvamuslikud mõisted, mis teeb mees impotent või mitte. Üks neist on see, et suurema peenise, tõenäolisemalt ta on, erektsioonihäirete probleeme. Kas see on tõsi? Olen võtnud aega, et teadus seda mõistet meile teada saada, kas peenise suurus mõjutab meeste erektsiooni.Mõttetu see spray! Kuidas saavad täiskasvanud muhikid selleni mõttetuks pidada, kui suureneb erektsioon ja peenise suurus pärast esimest manustamist?! Sellised reklaamikampaaniad häirivad mind, jälle üks eesmärk – rikastada ennast meie kulul! Ma ostsin apteegis sarnase narkootikumi. Mitte ainult see, et midagi pole aidanud.Arstide arvamuse osas leiavad nad, et peenise laienemist võib soovitada, kui selle kogu suurus on alla 9,5 cm, ja see on selle omaniku jaoks tõeline probleem. Teistel juhtudel ei ole kasv vajalik, kuna standardite raamistikus ei ole võimalik juhtida parameetrit, mis vastab iga inimese struktuuri individuaalsetele omadustele.Teemal, kas suurus on oluline, võib vaielda ja kakelda ning kokkuvõttes peame nõustuma, et jah, on küll. Aga me ei pea silmas üldse seda, mida tavaliselt selle klišeeks muutunud lause all silmas peetakse. Suurus on oluline selles suhtes, et naised on sünni poolest erinevad ja igale naisele iga suurus.Kui osakuomanikule kuuluvate osakute koguväärtus suureneb (heade investeerimistulemuste või täiendavalt omandatud osakute tõttu) sedavõrd, et see on 31. detsembri seisuga võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või on sellest suurem, saab ta hiljemalt 31. jaanuariks registripidajalt teavituse, et tal võib tekkida kohustus sõlmida.Peenise suurus on tähtis Kui te küsite kutt väikese peenise suurusest, ta on tõenäoliselt teile suurus ei ole oluline. Kui küsite naisi ja ta ei taha sulle haiget teha, ta ütleb teile suurus ei ole oluline. Kuid olgem realistlikud, see ei ole tõsi. Jah, tõde on lihtne: oluline on peenise suurus. Ja enamik naisi saab kinnitada eraviisiliseks vestlemiseks.Mure on selline et olen 16 aastane ja peenise suuruseks on 7 senti,tõeline masekas on koolis ei saa pesema ka minna sellepärast. Vaatasin netist meesarste leidsin tartu oma kas on tallinnas ka olemas? loodan et teema on õiges kohas Kas keegi saab öelda mis seal meesarsti juures tehakse ka selle jaoks.\n0 thoughts on “Kas peenise suurus suureneb, kui sa masturbeerid”


Elusloodusele taustapildiks - Gionee Marathon M5 Plus\nGionee Marathon M5 Plus - Android nutikas telefon. 2015, Detsember. Omadused: 3G, 6.0 tolli; AMOLED mahtuvusliku puuteekraaniga, 13 MP Kaamera, Wi-Fi, GPS, Bluetooth. Sisemälu 64 GB, 3 GB RAM; GSM / CDMA / HSPA / LTE; Android OS, v5.1 (Lollipop); Mediatek MT6753; Octa-core 1.3 GHz Cortex-A53; Mali-T720MP3; microSD, kuni 256 GB (spetsiaalne pesa); 6.0 tolli (~75.5% ekraan ja kere suhe); Kaamera: 13 MP, f/2.2, autofookus, LED flash; Video: 1080pfps; Ei ole eemaldatav Li-Po 5020 mAh Aku; Multitouch, kuni 5 fingers; Sõrmejälg, Kiirendusmõõtur, Lähedus, Kompass; Wi-Fi 802.11 b/g/n, Wi-Fi Direct, Hotspot; v4.0, A2DP Bluetooth; A-GPS; ~368 ppi pikslitiheduseks; 160.9 x 81.2 x 8.4 mm (6.33 x 3.20 x 0.33 tolli); 208 g (7.34 oz); kahekordne SIM (Micro-SIM, kahekordne stand-by). Pildid mobiilne ekraan: Tapeet galerii 1080x1920, Tasuta pilte - tausta pilte. Tapeet android tasuta lae alla.


Maakondlik eesti keele kui teise keele olümpiaad 2019 | Jõhvi Gümnaasium\nMaakondlik eesti keele kui teise keele olümpiaad 2019 22. mai Kristelle K\n2. mail 2019 toimus Jõhvi Gümnaasiumis Ida-Viru maakonna eesti keele kui teise keele olümpiaad,\nmillest võttis osa 4 põhikooli ja 4 gümnaasiumi. Kokku osales maakondlikul olümpiaadil ja sai oma teadmisi proovile panna 36 õpilast.\nOlümpiaaditöö koostas TÜ Narva Kolledži eesti keele õpetaja Maarja Hein ja töö hõlmas eesti keele grammatika põhivara. Õpilastel oli 9 ülesande lahendamiseks aega 90 minutit ja tööst oli võimalik koguda 111 punkti.\n9. klassi arvestuses võitis olümpiaadil I koha Ahtme Gümnaasiumi õpilane Adelina Kulešova, II ja III koha viisid Tammiku Põhikooli Anna Derdessova ja Olesja Zenkova.\n10. klassi arvestuses jäid kõik auhinnalised kohad Jõhvi Gümnaasiumi. I koha sai 10.c klassi õpilane Jelena Samsonova, kellele järgnesid 10.d klassi õpilane Veronika Toomik ja 10.f klassi õpilane Daniel Lambing.\n11. klassi arvestuses saavutasid Jõhvi Gümnaasiumi õpilased I ja III koha. Esimeseks tuli 11.d klassi õpilane Aleksandra Ratkovitš ja III koht kuulus 11.d klassis õppivale Martin Zimnitskile. II koha viis Ahtme Gümnaasiumi Yuriy Kostyukovskyy.\nAitäh kõikidele olümpiaadil osalenud õpilastele ja neid ettevalmistanud õpetajatele!\nOlümpiaadi korraldas Ida-Viru maakonna eesti keele kui teise keele ainesktsioon.\nOlümpiaadi läbiviimist toetasid IVOL ja Jõhvi Gümnaasium.