Su 26.5.2019 17:00\nSelect other date WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Esietendus! Inglise keeles - Pe 24.5.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Ti 28.5.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Ke 29.5.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Su 2.6.2019 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Su 2.6.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Pe 7.6.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Ti 11.6.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Pe 14.6.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - La 15.6.2019 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Su 16.6.2019 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Su 16.6.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Ke 19.6.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - To 20.6.2019 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles / Pensionäri soodustus - Pe 21.6.2019 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Pe 21.6.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Ke 14.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - To 15.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Pe 16.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - La 17.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Su 18.8.2019 17:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Ke 21.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - To 22.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Su 25.8.2019 17:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Ti 27.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - Ke 28.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - To 29.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - Pe 30.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Inglise keeles - La 31.8.2019 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn WEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles - La 31.8.2019 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn\nWEST SIDE STORY L. Bernsteini muusikal. Eesti keeles Su 26.5.2019 17:00 Rahvusooper Estonia, Tallinn


Eesti jonn 2015 -- Raamatukoi raamatupood\nEestlased sõnas ja pildis läbi aegade\nKäesolevas raamatus on 200 tsitaati eeslastest ja eestlusest, alates ärkamisajast ning lõpetades tänapäevaga. Tsitaatide ilmestamiseks on kasutatud ka erinevate aegade fotosid eestlastest ja nende tegemistest. Head äratundmisrõõmu!\nMõõdud 160 × 195 mm


laagri – Raili blogi\nPublished on mai 13, 2021 mai 13, 2021 by RailiLisa kommentaar\nMa elan mulli sees.\nLapsena elasin metsas – ühes teistsuguses mullis. Metsas kasvada oli hea, sest et.. mets, noh. Päriselt oli meil muidugi maja ja hoov ka, aga tõesti, sündisin vist nii maale, kui vähegi sündida saab. Esiteks, muust Eestist eraldatud Hiiumaa. Teiseks, meie külas (meiepoolses harus) elab tänasel päeval umbes üks püsielanik ja see on minu isa. Kui ma laps olin, oli pilt muidugi ilusam. Oli tädi Senni, kelle juurde me, lapsed ikka aeg-ajalt ära kippusime kaduma, oli tädi Õie ja onu Endel oma kalli kaasaga. Rääkimata sellest, et meie talus elu kees. Elasime ema, isa, venna, vanaisa, vanaema ja tädiga ja lisaks sellele, et argipäev koosnes lugematutest toimetustest nagu lehmade lüpsmine ja hobuse jalutamine, tuli nädalavahetuseti meie juurde talgutele või saunapäevale suur osa meie suurest suguseltsist. Aga sellest hoolimata olin ma teismelisena alati lõpmatult kade nendele, kes asulas elasid ja kellel olid klassiõed kõrvaltrepikojas või naabermajas. Mina pidin alati nii palju vaeva nägema, kui kellelgi külla või peole tahtsin saada. Kes viib, kes toob. Ei olnud harvad ka korrad, kui ma pool teed sõbranna seltsis ja pool teed üksi ööpimeduses mööda maanteeäärt 5km kaugusele koju vantsisin. Ja mul oli seal ju tegelikult nii hea elu ja olengi väga tänulik, et sain kasvada just seal, kus ma kasvasin (sest olgem ausad, nii sain ma ju minuks), aga siiski – mõningane inimeste ja põnevuste igatsus saatis mind aegade jooksul küll.\nMa pole tõesti veel selles eas ja see kirjatükk tundub kahtlaselt memuaaride moodi tulema, aga las ta siis tulla.\nMäletan, et Tallinna kõrgkooli tulles olin kõigest sellest melust kohutavalt vaimustatud. Tundus, et nagu kõik mida mul pole kunagi olnud, ulatati mulle järsku kandikul kätte. Onutütre pere võttis mind enda juurde paariks nädalaks (või kuuks?? ei mäleta) elama, nii kaua kuni ma ühikakoha sain ja temaga koos seiklesime pool Tallinna läbi. Bussid, trammid, trollid, kaubanduskeskused. Sina vaid genereerid plaane, kõik on kohe olemas. Ei pea ootama poebussi või vinguma, et riidepoode pole ja valik on niru. Tahan, astun sisse kohvikusse, ostan saiakest ja teed. Fantastika!\nJa nii ma elasin aastate jooksul Räägu tee ühikas, Kuldnoka tn ühetoalises, Pardi tn väikses puuküttega korteris, Juhkentalis turu vastas suure seltskonnaga, Katusepapis natuke väiksema seltskonnaga (aga ikka sama lõbusalt!), Vilde teel kahetoalises omal käel nii kaua kuni mehele läksin ja lapse sain. Siis elasime perega Nõmmel ja nüüd oleme maandunud (ikka veel ja loodetavasti ajutiselt korteris) Laagris.\nJa mul on olnud ilus ja lõbus elu, tõesti. Kõiki eelnevaid aegu meenutan suure heldimusega. Tartu mnt läheduses elades sai üles alla-mäest käidud küll ja rohkem veel. Seiklusjutud, Vana Villem, ööklubid ja mõned teised imelikud asutused, mille nime ma ei mäleta – nii oluline oli olla just sellise melu keskel. Siis. Aga nüüd on mul hoopis teised lõbud. Rahulikumad. Vähem ööelu, rohkem laste mänguväljakuid.\nMinu elu ja õnn on nüüd Laagris. Kes ei tahaks elada Laagris (ma päriselt ei saa aru)! No tegelikult saan. Selline õnn võib olla loomulikult ükskõik kus. Ja mõni tahab hoopis teistsugust elu. Aga mina olen õnnelik just siin, just nüüd. Iga inimene on tulem kõigest eelnevast, mis temaga juhtunud on ja minu teed jooksid lõpuks kokku siin.\nMul on mu vaikne, kodune, lastesõbralik äärelinn, kus kõik kulgeb mingis kummalises rahus ja harmoonias aga samas kõik tähtsad asutused, asjaajamised ja linnamelu on lühikese autosõidu kaugusel. Ma olen hinges hästi rahul praegu. Näiteks eile läks Holger peale lasteaeda rühmakaaslase emaga palliplatsile, kus nad siis kolmekesi oma parimate sõpradega mängisid. Palliplatse ja mänguväljakuid on siin palju. Muidu ma liigun rattaga, aga kuna Holger oli jala, läksin minagi talle õhtul jala järgi. Ma lähen mööda väikeseid tänavaid, mööda silda üle jõe. Lähen mööda jõeäärset kergliiklusrada ja mööda kõnniteed, kus liigub palju lapsi ja suuri. Titekärude, rataste ja tallataksoga. Kooli staadionil käivad trennid. Kuulan muusikat, päike paistab. Näen tuttavaid, naeratan, teretan. Palliplatsil on lapsed nii mõnusas mänguhoos ja tunnen rõõmu, et mu laps on endale nii ägedad südamesõbrad leidnud, kellel on nii ägedad emad, et minagi saan sundimatut vestlust pidada ja toredalt aega veeta. Kulgeme Holgeriga kahekesi koju. Just nimelt kulgeme. Natuke üle kahe kilomeetri ja meil võtab see aega tund ja 10 minutit. Sest me läheme veel läheduses asuvalt mänguväljakult läbi, kus Holger tahab mulle oma parimaid viskeid näidata. Sest me ostame poest jäätist ja sööme seda poe kõrval rippkiiges päikese käes mõnuledes. Sest Holger mängib tänavamoosekandi kombel kõigil kolmel Laagri kultuurikeskuse kõrval oleval muusikariistal mitu pala. Sest Jõe ääres on pardid ja Holger tahab katsuda vett. Sest.. meil pole kuskile kiiret ja kõik on nii idülliliselt ilus. Oma lapsega koos olla, päriselt olla, nii et sa ei ole väsinud ja ei pea kuskile tormama.. see on nii imeline.\nJa raamatukogu on siinsamas, sest ma olen raamatukogulugeja, laenutan ja tagastan. Jänku pargis ja rulapargis on alati tegemist, kes grillib, kes mängib, kes teeb sporti. Lapsed toimetavad oma asju ja mina saan ümber pargi samme koguda. Või raamatut lugeda. Ja kui ma oma kodu aknast välja vaatan, on mul mõnikord tunne, et ma elan rannas. Männid, päike, sinine taevas. Rõdul iseenesest on olla väga hea, meil on päiksepoolne rõdu. Joon kohvi, töötan, loen raamatut, päevitan, kuivatan pesu, hüüan rulluisutavale Gregorile paar toetavat sõna, saadan hommikuti kassiga kahekesi lapsi kooli-lasteaeda, Priitu tööle. Ja maja ees on metsatukk, kus puud kohisevad ja linnud laulavad.\nMõni õhtu talvel (kui kell juba turvaliselt 12le lähenes) lebasin ma meie maja ees puude vahel pehme lume sees nagu mingi opakas ja vaatasin kõikuvaid männilatvu. Arvan, et päriselt olen ma ikka veel see maalaps, kes lihtsalt peab maa ja loodusega ühenduses olema. Seda nimetatakse tasakaalupunktiks, eks. Praegu on mul see kõik olemas – ma olen linna lähedal ja mul on olemas kõik kommunikatsioonid ja mugavused ja samas olen ma roheluse ja linnulaulu keskel. Ideaalne! Minu jaoks. Ma olen püüdnud kaua mõtestada, et mis see siis on, mille pärast ma oma uuest elust nii vasikavaimustuses olen. Aga see ongi ju see, et siin on nii tuttavat vaikust ja maalähedust ja samas ka neid niiöelda linnaelemente, millest kunagi lapsena puudust tundsin. Minu väike maailm peo peal? Kompaktne kuidagi nagu.\nMa kõlan nagu 12, ma tean. Aga kuidagi on nii, et kui sa oled terve elu rabelenud ja suurte asjade poole küünitada püüdnud ja siis järsku avastad, et tõepoolest, hoopis väikesed asjad on need, mis loevad… Loeb see, et ma saan ratta kuurist hõlpsalt kätte ja sellega hommikul pool 6 kilomeetri kaugusele vabaõhutrenni sõita. Loeb see, et Holger (kes on totaalne kossuhull juba mitmeid kuid) saab terve tee lasteaeda palli põrgatada, sest tee on lühikene ja turvaline. Loeb see, kui su vanem laps, olles hommikul kuulnud minu diskussiooni tema vennaga lühikeste varrukate teemal, tuleb lasteaiast mööda koolist koju ja teatab kodus nii siira õnnega, et “emme, Holger ikkagi oli lühikeste varrukatega õues!!”\nÜkskord mu laps küll nägi pealt sajandi narkooperatsiooni, tulistamist ja vahistamist, aga see on teine teema. Kes ei tea, millest ma räägin, siis vaata siia. Aga muidu on kõik tõesti ilus ja idülliline. Elage, kus tahate, aga mina igatahes elan siin 🙂\nAusalt, Saue vallavalitsus ei ole sellest kirjutisest teadlik ja ei maksa mulle ühtki senti.\nSee on minu enda puhas armastus, sest mulle meeldib olla siin, kus ma olen. Päriselt-päriselt meeldib.\nJa see tunne on nii hea ja jagamist väärt.\nCategories Uncategorized•Tags armastus elu vastu, eneseanalüüs, laagri\nkust ma endale SELLISED lapsed sain? (!)\nPublished on oktoober 22, 2020 oktoober 22, 2020 by RailiLisa kommentaar\nNagu öeldud, meie elu siin Laagris on nagu üks väike õnnelik mull.\nIgal hommikul teen ma alustuseks väikese jalutuskäigu oma väiksema pojaga. 300 meetrit lasteaeda ja teist sama palju tagasi. Ülimõnus, see on piisavalt lühike maa, et ei muutuks vastumeelseks ja piisavalt pikk, et selle hommikuse värskuse-laksu endale sisse saaks. Mõnikord, kui natuke hilja peale oleme jäänud, olen Holgerile pakkunud, et lähme autoga, et ma saaks pärast otse tööle sõita, aga ta keeldub alati. Ja tore on. See on tõesti mõnus jalutuskäik.\nLasteaias on tal nüüd kõik okei. Ta vahel vingub küll natuke, sest ta juba loomupoolest ongi selline kukrus mõnuleva kängurupojalaadne kleepekas, kes meelsamini lihtsalt vedeleks kõik oma päevad maha. (No tal on see õigus, olla just selline nagu ta on, ja nii nunnu, sest ta ju arrrrrrrmastab mind üle kõige maailmas, aga mismoodi need samast tähtkujust samas kodus kasvanud lapsed meil nüüd nii erinevad siis on?!) Aga laias laastus on tal lasteaias kõik super hästi ja teda on väga ilusasti omaks võetud. Hommikul on sõbrad teda juba suure rõõmuga uksel ootamas ja õhtul võtavad järjekorda, et teda kallistada, kui minek on. Minu süda on igatahes rahul, ehk ma ei keeranudki kõike pekki oma jäärapäise “vahetame kõik välja” kampaaniaga. Ta ise on kuidagi väga rahulik ja tasakaalukas ja tundub, et elumuutus kokkuvõttes on talle hästi mõjunud.\nLõpuks leidsime talle ka ühe trenni (lisaks lasteaias olevale laulmisele ja üldfüüsilisele, kust tal sisuliselt võimatu põgeneda on), kus ta tõeliselt omas elemendis ja õnnelik on – ujumine. Kaks korda nädalas käime (jala, muidugi!) temaga ujumas ja tegelikult on väga mõnus seal ise ka kaasas käia, sest et saun, mis muu.\nGregori seevastu ei taha üldse kängurukukrus passida, on üliaktiivne ja sahmib kümnel rindel korraga. Ma mõtlen selle peale nii tihti, et kõik see isepäisus ja tõestamisvajadus, et “ma suudan, ma oskan” – see väike inimene ootas beebist saati seda hetke, millal ta lõpuks võib ja saab ise otsustada, ise minna, ise olla. Kooli läheb ta rattaga ja on üks täielikult isemajandav üksus. Kõik kellaajad – tundide, trennide algused, õppimine, isegi maha tulnud rattaketi paneb ta ise tagasi ja ei löö mingit alarmi, et tuldagu ja aidatagu.\nEsmaspäev on tal täiesti pöörane päev, sest tal on peale kooli lausa 3 erinevat trenni. See mulle tegelikult ei meeldi, aga me ootame ja vaatame rahulikult, et kõik paika loksuks. Varem või hiljem langeb miski sellest nimekirjast loomulikul kombel ära. Ta teab ise ka, et ta peab tegema valikuid, kui tunneb (või meie näeme), et kõike ei jaksa. Kui ma teda manitsesin, et see pole normaalne esimese klassi päev ja järsku ta ikkagi valib midagi, mida ta EI tee, argumenteeris ta mind suure inimese kombel kohe nurka – jajah, aga kui sa ei lase mul proovida, siis kust ma tean, mis mulle sobib?\nJa nii siis ongi. Jätkuvalt käib ta 3 korda nädalas jalgpallitrennis, sügisest nüüd lisandus kord nädalas ka korvpall. Kergejõustikku tegi ta seni 2 korda nädalas, aga reedel enne vaheaja algust sain peale tundide lõppu kõne (ja ma teadsin, et see kõne tuleb!! sest nägin stuudiumist juba enne et Saue taekwondo klubi käis näidistrenni tegemas), et ta soovib reedest kergejõustikku taekwondo vastu vahetada. Mis iseenesest mulle meeldib, sest kuigi ta on väga sportlik ja kergejõustikus ka hea, siis taekwondo on selline spordiala, mis õpetab väga palju austust ja kannatlikkust. Kellel tänapäeva lastest seda vaja ei oleks?! Kuna sporti teeb see väike noormees tõesti palju (ma ei ole veel loetlenud ju üles neid tunde, mida ta väljaspool trenne jalkaväljakul veedab!), siis käisime juba noorsportlase tervisekontrollis ka, kus talle andurid külge pandi, et mõõta, kuidas ta keha koormusele reageerib ja kui hästi ta taastub. Kiideti heaks, võib teha edasi trenni nagu pöörane.\nMinu süda emana on rahul, sest sellele massilisele spordile vastukaaluks käib ta ka mõttemängude ringis, kus õpetatakse (põhiliselt idamaade päritolu) loogilist mõtlemist arendavaid mänge ja teatriringis, kus saab arendada loovust ja esinemisjulgust. Igati mitmekülgne. Üks hetk hakkasin juba kartma, et kui nii edasi, siis minu lapsest kasvab üks ajudeta jock.\nJa ma iga päev imestan jälle uuesti, sest ta toimetab nii palju ja kõike, mida ta teeb, teeb ta hästi.\nSee hetk, kui taipad, et su seitsmesel on seitse korda rohkem elu, kui sul endal ealeski on olnud.\nGomoku (eestipäraselt 5 ritta) turniiri esimesel etapil sai ta 11 osaleja seas 5. koha ja võistejate seas oli üsna mitu 4. klassi last (ja 4. klassi aju on ikka midagi muud kui 1. klassi oma, eks). Laagri kooli penaltiässa võistlusel oli minu mäletamist mööda üle 20 1. klassi lapse ja minu poeg tuli koju 2. koha diplomiga. Ei, koju ta too päev tegelikult ei tulnud, läks teatriringi edasi. Lisaks on ta üks kahest klassiesindajast kooli õpilasesinduses. Laulukooris ja kokandusringis tõesti veel ei käi, aga muud alad peaks küll vist kõik kaetud olema. Universaalnahhaal või mis see meie aja nali selliste saja-asja-tegijate kohta ongi..\nVahel mõned ütlevad mulle, et seda on liiga palju – aga kõik trennid ja ringid (peale ühe) on tal ju koolis peale tunde. Mis ta siis peab tegema, kell 12 rattaga koju kihutama ja telekat vaatama või mingit nutivärki tegema? Minu meelest on tore, et ta on veel mõned tunnid peale koolipäeva hoitud ja asjalik. Ja mis peamine – mitte ühtegi ringi ei ole me teda sundinud ja ükski kord ei ole ta mitte minna tahtnud.\nMeil on temaga kokkulepe, et kõike seda võib teha täpselt seni kuni jaksu on ja õppimisega kõik korras on. Praegu on küll, lasteaias olid tal väga võimekad õpetajad ja ta on saanud hea ettevalmistuse. Kodus väga midagi õppida pole jäänud, sest koolis saab kõik tehtud ja tehtud saavad ka õpetaja antud lisalehed. Väsimusega on küll nii, et homme tõmbab ta ise esmakordselt endale piiri – jalka meistrikate järjekordse turniiri jätab ta vahele. Kuigi mulle emana väga meeldib ta mänge vaatamas käia, sest minu meelest on ta nii tark mängija, siis tore, et ta ise selle piiri tõmbas, sest ega siis vaheaeg ei tähenda, et meil niisama kodus passitakse. Ta on olnud E-N Nord Spordiklubi päevalaagris Rahumäe põhikoolis, kus muuhulgas sai mängida olümpiavõitja Gerd Kanteriga ja täna saavad nad osaleda pesuehtsas BC Kalev/Cramo trennis, aga kogu see möll ja sport (pluss teisipäeval juba oli üks meistrikate turniir ka) on talle esimest korda tekitanud tunde, et nüüd võiks paar päeva niisama olla. Tore, see meeldiks mullegi, kui ta seda teeks. Kuigi teda tundes küsib ta hiljemalt homme õhtul, kas keegi tahaks temaga Männikule jalkat toksima minna.\nNovot ja see kõik ongi suur osa sellest, miks siin on hea. Ma olen näinud nii palju maani kukkuvaid lõugu ja pöörlevaid silmi, et milline täie mõistusega inimene vahetab maja ja aia Nõmmel Laagri korteri vastu. Mina, põhiliselt selleks, et täie mõistuse juurde jääda. Kool oli juba paigas ja kõik muu ehitas ennast justkui võluväel selle baasil üles ja nüüd kõik ongi üles ehitatud. Minu väike heaolumull.\nSelline väljavaade on minu köögiaknast. Trööstitu, sa ütled? Ah, misasja. Nii ilus sügisega toon-toonis nõukaromantika hoopis!\nSamal ajal maja taga: soe ja mõnus kodukontor-pesa\nMu lemmik vananaistesuvi jäi mul sel aastal suhteliselt vahele, sest välja- ja sissekolimine on olnud üle ootuste ajamahukas projekt, aga suur rõõm on olnud sellestki, sest uus algus ja saastast lahti saamine on vägagi rahuldust pakkuv. Nüüd ma siis naudingi seda sügisest plirtsu ja plärtsu, sest ma olen ju see segane, kes seda armastab, mitte ei vihka.\nSuur rahulolutunne valdab mind. Ma olen hakanud mõtlema, et kas selline peabki elu olema? Kas teised inimesed tunnevad ennast kogu aeg nii?\nCategories Määratlemata•Tags 1.klass, laagri, lapsed, rahulolu


Toreda lillemustriga topp, mida on ilus kanda nii peol kui ka argipäeval. Sirge ja stiilne mudel, ilusa ümara kaeluse ja lühikeste üleskeeratud varrukatega. Külgedel lõhikud. Pehme ja mugav kaunilt langev trikotaaž. Pikkus õlast vastavalt suurusele u 68-77 cm.\nSuurus on õige Väga hea suvine pluus. Ei kortsu.\nKas on väga veniv trikotaaz\nSee on vastus Cellbes Tere! Ei ole väga veniv, sisaldab kõigest 5% elastaani. Lugupidamisega Cellbes\nPaluks kiiremini vastust(42/44ja46/48)mõõdud.Aitäh.!\nSee on vastus Cellbes Tere! Õige suuruse leidmiseks soovitame võtta endalt täpsed mõõdud ja võrrelda suuruste tabelis märgitud mõõtudega. Oleme teinud mõõtude kohta järelpärimise, kuid see võtab veidike aega. Niipea, kui oleme saanud vastuse järelpärimisele siis koheselt edastame mõõdud soovitud suuruste kohta. Heade soovidega Esta\nPalun 46/48 ja 42/44 mõõdud.


Päästeamet manitseb: uppumisest päästavad ettevaatusabinõud - Uudised.tv3.ee\n10:37 13. aprill 2021\nTänavu on uppunud kolm kalastajat, kuid päästeameti teatel oleks saanud neid õnnetusi vältida ohutusabinõusid järgides, kirjutab BNS.\n"Kahlamispüksid on tehtud vett mitteläbilaskvast materjalist. Madalas vees on need kalamehele head abilised, kuid sügavamal tuleb arvestada, et kui vesi kas kergema laine või komistuse tõttu pükstesse sattub, tekib kahlamispükstest justkui ujuvpoi – pükstesse jääb sisse voolanud vee alla kinni paarkümmend liitrit õhku, mis tõstab jalad üles ning võib pea ootamatult vee alla suruda," selgitas päästeameti ennetustöö osakonna ekspert Mikko Virkala.\nSellistes oludes on keha vee peal hoidmine ja iseseisvalt kaldale pääsemine raske ning kurva tagajärjega õnnetust on pea võimatu vältida. "Seetõttu on ülimalt oluline, et kahlamispükstega kalale minnes ei unustataks ettevaatusabinõusid. Kindlasti tuleb kalastades kanda päästevesti või uppumiskindlat jopet, mis aitab õnnetuse puhul keha vee peal hoida. Jälgida tuleb seda, et päästevest oleks korrektselt kinnitatud, sest ainult siis on sellest abi," lisas Virkala. Võimalusel tasub kalale minna kaaslasega – siis on lähedal seltsiline, kes saab vajadusel appi tõtata ja halvimast päästa.


Metalltoodete siseriiklik pöördkäibemaks alates 01.01.2017\nKuni 2016. aasta lõpuni rakendati siseriiklikku pöördkäibemaksu erikorda metallijäätmete, väärismetalli ja kinnisasja ostu-müügi tehingute puhul. Alates 01.01.2017 laiendati seda käibemaksu erikorda ka uute metalltoodete ost-müügi tehingutele. Alus: Käibemaksuseadus §411 .\nSiseriikliku pöördkäibemaksu erikord laienes metalltoodete müügile-ostule alates 01.01.2017.\nMaksuameti selgitusi käibemaksu erikorra laienemisest metalltoodetele saab lugeda siin.\nSiseriiklikku pöördmaksustamist peab rakendama ainult kahe Eesti käibemaksukohustuslase vahelisele tehingule. Metalltoodete müük eraisikutele või mittekäibemaksukohustuslastele isikutele on tavapärane müük tavapärase käibemaksumääraga.\nKäibemaksu erikorra rakendamisel koostab kauba müüja ostjale müügiarve 20% käibemaksuga ja lisab arvele tekstiviite „Pöördmaksustamine“. Müüja peab veenduma, et ostja käibemaksukohustuslase number on kehtiv tehingu kuupäeval. Arvel peab olema muuhulgas ka kauba soetaja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number (alus: KMS §37 lg7 p4).\nOstja tasub müüjale arve käibemaksuta summa, sõltumata makseviisist ja tehingu väärtusest.\nMüüja deklareerib tehingu käibemaksuta summa käibedeklaratsioonil lahtris 9 ja ei täida lahtrit 1. Kui antud ostjaga on kuu tehingute summa ilma käibemaksuta vähemalt 1000 eurot, siis lisab müüja need arved KMD INF A-osale erisuse koodiga „02“.\nOstja deklareerib tehingu käibemaksuta summa käibedeklaratsioonil lahtris 1, 7 ja 7.1. Juhul kui tehingupartneriga kuu tehingute summa ilma käibemaksuta on vähemalt 1000 eurot, siis lisatakse need arved KMD INF B-osale, erisuse koodiga „12“.\nKui metalltoode on loetletud käibemaksuseaduse § 411 lõikes 2 ja nii selle müüja kui ostja on Eesti käibemaksukohustuslased, kuulub ostu-müügi tehing Eesti-sisesele pöördmaksustamisele, sõltumata tehingu väärtusest ja makseviisist.\nKui Teie ettevõte müüb või ostab siseriikliku pöördkäibemaksustamisele kuuluvaid tooteid (loetelu KMS §411 lg2) teisele käibemaksukohuslasest ettevõttele, siis uuendage oma arvutis RAPIDi versioon ja seadistage siseriiklik pöördkäibemaks vajalikele toodetele RAPIDi juhendi alusel.\nKui siseriikliku pöördkäibemaksu seadistused paika panna, siis koostab Rapid käibedeklaratsiooni automaatselt õigesti ja korrektselt.\n1. Käivitage RAPID ADMIN ja tehke tavapärane versiooni uuendus.\n2. Siseriikliku pöördkäibemaksu juhendi leiate RAPIDi spikrist:\nkäivitage RAPID FINANTS, vajutage klaviatuuril nuppu F1, valige Sisukord.\nAvage peatükk RAPID, edasi Juhendid veebis ja grupis „Peamoodul FINANTS“ valige juhend „KÄIBEMAKS JA DEKLARATSIOON“.\nEdasi „Käibemaksu erikord metallitoodete, metallijäätmete, kinnisasja, väärismetalli müügil ja ostul“.


Koolituse maht 10 akadeemilist tundi auditoorset ja praktilist tööd. Koolitus toimub kahel päeval. Individuaalõpe ajad lepitakse kokku personaalselt. Lisainfo koolitusjuhilt - Piret Tegova piret@tarturahvaylikool.ee, 736 1548


Gallery Artan | News\nNäitus Aatrium Galeriis Mar 12, 2012\nNäitus Riigikogus Oct 04, 2011\nNäitus Tallinna Volikogu hoones Apr 10, 2011\nNäitus-müük Absurdum Art Galeriis Oct 12, 2010\nNäitus EESTIMAA VAATED 07.10 - 08.11\nNäitus Haus Galeriis Feb 26, 2010\nMaa ja taeva vahele mahub nii mõndagi – filosoofilises plaanis tähendab see kunstniku jaoks ennekõike tema maailmavaadet, mida on väga raske ühe näitusega „ära sõnastada“ või kindlatesse raamidesse piiritleda. Samas annab üks lõuendile jäädvustatud ning raamidesse paigutatud piltide rida näitusesaali seintel vaatajale küllaltki selgesti aimu autori jaoks kõige olulisematest tunnetest ja ka püsiväärtustest. Sel näitusel tajume siirast ning ausat loodusetunnetust, samuti sügavat usku vana hea klassikalise maalikunsti traditsioonide püsimajäämisesse. Meisterlikult läbikomponeeritud töödes näitab kunstnik oma head maalitehnilist taset nii ruumitunnetuses kui värvikäsitluses.\nOlenemata motiivivalikust annavad klassikaline maastikumaal ja linnavaade ikka ja jälle põhjust nautida ülestähendusi looduse kaunitest seisunditest, olgu need siis jäädvustatud päikeselaiguna vanalinna müüril, veepeegeldusena paadisadamas või pilvede liikumises põllu kohal.\nNoorele autorile ebatüüpiliselt ei püüa Stanislav Antipov oma töödes midagi üle dramatiseerida ega kedagi šokeerida. Ta juhatab meid rõõmsalt ja kergelt jalutuskäigule stressivabasse maailma, otsekui öeldes: „Tehke alustuseks üks tiir vanalinnas, sealt edasi põigake sadama juurest Kadriorgu ja jalutage mööda mereäärt Pirita poole. Teinekord aga, kui on rohkem aega, oleks mõistlik hoopis linnast lahkuda ja võtta ette pikem retk metsade ja aasade vahel. Igal aastaajal on omad värvid ja oma võlu. See kõik on TEGELIKULT olemas. Võtke enda jaoks pisut vabadust, et rutiinist jagu saada ja seda märgata.“


Maree basse julisteina ja taidekuvina - Osta Europosters.fi\nsemaree basse dkmaree basse eumaree basse gbmaree basse demaree basse skmaree basse czmaree basse esmaree basse plmaree basse frmaree basse itmaree basse usamaree basse ptmaree basse humaree basse nlmaree basse bgmaree basse romaree basse bemaree basse iemaree basse simaree basse hrmaree basse chmaree basse nomaree basse uamaree basse grΜάρε μπάσο\nMaree basse - Taidejuliste, Metallilaatta, Juliste, Posters\nSamankaltaisia: Luonto & Maisema Neljä vuodenaikaa Lahti Virta Joen penkka Joen penkka Väylä Marsh Horisontti Ranta Satamaan Ranta Sumu Ilta Meren- Jää Lintuperspektiivi Tulviminen Sveitsin maisema Aavikko Luonnonsuojelualue Jäätikkö kansallispuisto Salama Kentät Puutarhat Jäätikkö Kanavat Preeria Viljelysmaa Niitty Mäki Kasvisto Pensaat Pensaat Riutta Kukassa Säde Kalliot Kalliot Gladiolit Gladiolit Jäävuori Järvenranta Kukkakimppu Kukkakimppu Kukkakimppu Calla Widemouth Bay Widemouth Bay Puistot Puistot Mäenrinne Sinkhole Aavikot Kangasmaa Laakso Puisto Istutukset Niityt Riisipelto Autiomaassa Taivas Tuffi Maanjäristys Saaret Pelto\nWELCOME BASS FISHING 14,99 € 13,49 € Varastossa!\nBATEAU MAREE BASSE I Ile de Ré 20,99 € 17,99 € Varastossa!\nplage d'andernos a maree basse 37,99 € Varastossa!\nmaree basse 110,99 € Varastossa!\nJolie plage de sable fin a maree basse a Sainte… 21,99 € 18,99 € Varastossa!\nLagune a maree basse 38,99 € Varastossa!\nmaree basse havre st germain sur ay.jpg 86,99 € Varastossa!\nmaree basse atlantique 21,99 € 18,99 € Varastossa!\nalgues a maree basse 39,99 € Varastossa!\nPhoques de la pointe du Hourdel 86,99 € Varastossa!\nMont Saint Michel 3 22,99 € 19,99 € Varastossa!\nle Fort d'Ambleuse à maree basse 40,99 € Varastossa!\nA marée basse 95,99 € Varastossa!\nmaree basse en bretagne 22,99 € 19,99 € Varastossa!\nfishermen in vilanculos 41,99 € Varastossa!\nSaint-Jacut-de-la-Mer, Côtes-d'Armor, Bretagne 83,99 € Varastossa!\nmaree basse 21,99 € 18,99 € Varastossa!\nomaha beach en normandie 37,99 € Varastossa!\nmaree basse 86,99 € Varastossa!\nREFLET A MAREE BASSE ROCHER 2 21,99 € 18,99 € Varastossa!\nplage de l'atlantique à maree basse 37,99 € Varastossa!\npêche a maree basse 86,99 € Varastossa!\nile de brehat a maree basse 21,99 € 18,99 € Varastossa!\nmaree basse 38,99 € Varastossa!\nJolie plage de sable fin a maree basse a Sainte… 86,99 € Varastossa!\nst malo,le fort national a maree basse. 21,99 € 18,99 € Varastossa!\naiguillon 37,99 € Varastossa!\npaysage maree basse 22,99 € 19,99 € Varastossa!\nbateau a maree basse 22,99 € 19,99 € Varastossa!\nPhoques de la pointe du Hourdel 37,99 € Varastossa!\nBateau Erquy 9 86,99 € Varastossa!\nplage de galets bretagne 21,99 € 18,99 € Varastossa!\nPort d'Anglet 43,99 € Varastossa!\nmaree basse.beaux rochers et falaises 22,99 € 19,99 € Varastossa!\nMAREE BASSE 22,99 € 19,99 € Varastossa!\nSaint-Jacut-de-la-Mer, Côtes-d'Armor, Bretagne 37,99 € Varastossa!\nPLAGE DE SIDI KAOUKI A MAREE BASSE 21,99 € 18,99 € Varastossa!\npecheur en baie de somme 38,99 € Varastossa!\nREFLET A MAREE BASSE ROCHERS 1 86,99 € Varastossa!\nbarques de pêcheurs 21,99 € 18,99 € Varastossa!


Meediaülevaade: naabrid räägivad. 28.07 – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nAin Hinsberg 28. juuli 2018 Uudised\nMeediaülevaade: naabrid räägivad. 28.07\nAperol Spritz on vallutanud kuumad suveterrassid\nSoome jõudis Aperol Spritz 2013-2014, aga tõeline läbilöök algas eelmisel suvel, mis nüüd väljendub juba vaat’ et suveräänselt juhtiva terrassijoogi staatuses, sest veinilembid on sel suvel vandunud veinide asemel lõplikku truudust joogile, mis lisaks itaalia aperitiivile sisaldab ka kuiva vahuveini, mullivett, jääd ja apelsiniviilu.\nÜheks põhjuseks joogi soosingule, mis paneb juba maaletoojad arvutama, kas nende ilmade jätkudes jooki ikka kõigile soovijatele suve lõpuni jätkub, on soomlaste turism Vahemere ääres. Loe edasi: Helsingin Sanomat\nPaavo läheb uuele ringile\n71-aastane Paavo Väyrynen ei plaani kõrgest east hoolimata aktiivpoliitikast tagasi tõmbuda, vaid kandideerib kõikjal, kus vähegi võimalik või lausa võimatugi. Kuna kogu oma senise karjääri koduparteis – Soome Keskerakonnas – nooruslikku veterani enam hea meelega kuskile löögile eriti ei lasta, on Paavo viimase aja harrastus endale uute parteikeste asutamine. 2016. aastal asutatud Kansalaispuolue’ga läks pahasti, sest selle juhatusest löödi asjutajaliige äsja välja ja asi on kohtus ning uuesti järgmistel valimistel areenile pääsemise tarbeks teatas Väyrynen äsja uue rahvaliikumise – Seitsemän tähden liike – käimapanemisest, mis parteiks saamiseks peab välja andma 5000 liikmekaarti. Loe edasi: YLE\nVenelased müüvad Soomes kinnisvara\nKümmekond aastat tagasi Soomes – peamiselt idas ja kagus – kõvasti kinnisvara kokku ostnud idanaabritel jooksis ostuinnustus kinni mõni aasta tagasi ja ostud-müügid tasakaalustusid. Tänavu on aga tänu jätkuvale Venemaa majanduse kehvale seisule ja rubla lahjale kursile selgelt tekkinud müügisoovibuum ning ostjad idast on lausa kadunud. Loe: YLE\nRootslased huvitatud mitte Euro-, vaid Põhjala Liidust\nÄsja läbi viidud küsitluses selgus, et 47% Rootsi elanikke eelistaks kuulumist mingisse Põhjala Liitu koos Taani, Norra, Soome ja Islandiga ning Euroliidu eelistajaid on ainult 32%. Loe edasi: The Local\nRootsis oli mai kurjakuulutavalt senise kirjapandud ajaloo kuumim, kuid veidi jahutust pakkunud juunile järgnenud kärssav juuli on lisaks suurele kuumusele ka olnud vihmata, mistõttu praegused üle kogu riigi lõõmavad metsatulekahjud on Rootsi teadaoleva ajaloo suurimad. Viimases on aga lisaks kliimale ja ilmale suur kahetsusväärne osa Rootsi elanikel endil, kelle grilli- ja lõkketuledest kahtlustatakse palju kahjutuld sündinud olevat. Loe edasi: The Local\nSpotify ei suuda kasumit spottida\nHoolimata 83 miljoni maksva tellija piiri saavutamisele on Spotify’l seni raskusi plussi ronimisega. Aastaga on maksvate tellijate arv kasvanud 40% ja juuni lõpu seisuga oli kasutajaid kokku 180 miljonit – siia loetakse sisse ka tasuta teenuse kuulajad. Loe edasi: The Local\nRiigi liiklusohutuse asjapulgad on Lätis korraldamas öise tehnoülevaatuse kampaaniaid – tänavu Daugavpilsis 11.08, Liepajas 18.08, Jelgavas 22.08 ja Riias 26.08. Seitsmendat aastat seni 11 linnas toimunud kampaania mõte on tasuta tehnoülevaatuse pakkumine ja seni on antud võimalust kasutanud ära 8600 auto omanikku, kusjuures Riias püstitati eelmisel aastal rekord – 10 tunniga läbis kontrolli 1357 autot. Loe edasi: Delfi\nLäti kaotab kooliealisi lapsi\nLätist reisis ära eelmisel aastal 12801 kooliealist ehk vanusevahemikus 7-18 aastat last. Samas vähenes vastav maht võrreldes 2016. aasta näitajaga 1002 lapse võrra. Loe edasi: Delfi\nRaamat üle pool sajandi laenutuses\nJekabpilsis ilmus raamatukokku tagasi ütlemata põhjalikult läbi töötatud laenuraamat – 55 aastat tagasi ehk 1963. aastal laenutatud ja alles nüüd tagastatud 1951. aastal välja antud võõrsõnade sõnastik. Raamat saadeti postiga Ogrest koos vabanduskirjakesega. Loe edasi: Delfi\nKaadrid otsustavad kui mitte kõik, siis palju ja rohkemgi?\nTööjõuturuteenuse pakkujad täheldasid Venemaal eelmisel aastal nõudluse tõusu oma teenustele 15% mahus. 36% tellimustest oli seotud spetsialistide leidmisega ning 30% vahetuse-, tootmisüksuse- ja liinijuhtide värbamisega. Täisteenus sellise tööjõu leidmiseks maksis 296 000 rubla (veidi üle 4000 euro) töökoha kohta ning lihtsalt teabe vahendamise kujul 50 000 rubla (veidi üle 680 euro) töökoha kohta. Loe edasi: Kommersant\nPääsuke pääseb rööbastele augustis\nPeterburi ja Pihkva vahel liikumist ajas senise 4 tunni 18 minuti asemel 3 tunni ja 15 minuti peale lühendav kiirrong Pääsuke alustab liiklust augustis. Tegemist on omalaadse hübriidlahendusega, sest Peterburist Lugani on tegemist elektrirongiga, mis Luga ja Pihkva vahel liigub diiselveduritega. Loe edasi: Kommersant\nTööjõus vähe sotsiaalset optimeeritust\nUmbes 40% tööjõurakendusest Venemaal on vastuolus töötajate enda arvamusega selle kohta, kui palju, kuidas ja millise aja jooksul nad sooviksid antud töökohal antud tööd tehes panustada – selline hinnang Vene Föderatsiooni tööjõu sotsiaalsele optimeeritusele anti aastate 2016-2017 jooksul. Tööd “vastupidiselt töötaja soovidele” esineb sagedamini väljaspool suuri linnu ehk umbes 60% töötava elanikkonna seas, kusjuures mida kõrgem positsioon töökohal, seda väiksem on seotus sotsiaalselt optimeerimata tööga. Loe edasi: Kommersant\nPosted in Uudised and tagged Edasi, majandus, naabrid räägivad. Bookmark the permalink.\nElvis Liivamägi // Vlog: sponsorita meister


Augustis Võsul toimuva korruptiivse filmifestivali võistlusprogrammis on vaid üks film\nToimetas Silja Paavle, 8. juuli 2015 09:47\nKaader filmist "Vehkleja"Foto: Erakogu\n14.-16. augustil toimub Võsul niinimetatud ühe filmi festival Võsu Glämm. Sel aastal on võistlusprogrammis Klaus Häro "Vehkleja".\nLisaks saab kolmepäevasel glamuurifestivalil näha veel Ilmar Raagi linateost "Kertu", Maimikute "Kirsitubakat", Elmo Nüganeni filmi "1944", Riho Undi animafilmi "Isand", Ervin Õunapuu dokumentaalfilmi "Aednik", Manfred Vainokivi filmi "Riigivargad" ning Dome Karukoski "Torisejat" (Soome).\nFilmifestival Võsu Glämm toimub tänavu glamuursemana kui kunagi varem (1)\nMängufilm "Vehkleja" sai auhinna rahvastevahelise mõistmise edendamise eest\nLastele näidatakse Margus Paju "Supilinna Salaseltsi", Xavier Picardi ja Hanna Hemilä "Muumitrollid Rivieras" (Soome, Prantsusmaa) ning Ärild Fröhlichi filmi "Doktor Proktori puuksupulber" (Norra).\nKes soovib aga personaalset kohtlemist ja osa globaalsete kuulsuste tähesärast, saab kohapeal soetada omale 3 eurose pileti Rahvamaja seanssidele. Õuealal on kõik filmid tasuta! Auväärsete staaride tungival palvel on taaskord avatud ka ainukordne, kord aastas avatav Glämm-Lokaal, kust võimalik omale kultuurselt kosutust paluda.\nVaata täpsemalt suursugust festivali kava siit.\nFilmifestival Võsu Glämm toimub tänavu glamuursemana kui kunagi varem\nVanaisast tehtud film "Vehkleja" tõi Sten Priinitsale külmavärinad


COVID-19 haiguse leviku tõkestamiseks vajalikud meetmed ja piirangud – Riigi Teataja\nCOVID-19 haiguse leviku tõkestamiseks vajalikud meetmed ja piirangud\nCOVID-19 haiguse leviku tõkestamiseks vajalikud meetmed ja piirangud - sisukord\n1 Riigipiiri ületamisega seotud meetmed ja piirangud\n2 Riigisisesed meetmed ja piirangud\n3 Kontrollitud tegevuste korraldamisega seotud piirangud ja meetmed\nRT III, 24.09.2021, 4\nVastu võetud 23.08.2021 nr 305\nRT III, 23.08.2021, 1\n09.09.2021 RT III, 10.09.2021, 1 15.09.2021\n24.09.2021 RT III, 24.09.2021, 1 27.09.2021\n24.09.2021 RT III, 24.09.2021, 3 27.09.2021\nNakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 27 lõike 3 alusel ning arvestades § 27 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatut ning § 28 lõike 2 punktide 1–3 ja 5 ning lõigete 3, 5 ja 6 alusel ning arvestades sama paragrahvi lõiget 8 ja § 452 lõiget 1 ning riigipiiri seaduse § 17 lõike 1 punkti 1 ja Vabariigi Valitsuse 27. mai 2021. a määruse nr 54 „Terviseameti ülesannete täitmisse korrakaitseorgani kaasamise tingimused ja kord” § 3 lõigete 2 ja 3 alusel:\nI osa Riigipiiri ületamisega seotud meetmed ja piirangud\n1. Isik, kes on ületanud riigipiiri Eestisse sisenemise eesmärgil, peab Eestisse saabumisest 10 kalendripäeva jooksul viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas.\n2. Punktis 1 nimetatud 10-kalendripäevast piirangut ei kohaldata, kui:\n1) isikule on tervishoiuteenuse osutaja teinud kuni 72 tundi enne Eestisse saabumist COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 RT-PCR testi või kuni 48 tundi enne Eestisse saabumist COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse Euroopa Liidu terviseohutuse komitee heaks kiidetud SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi (edaspidi SARS-CoV-2 test), mille tulemus on negatiivne, ja isikule on tervishoiuteenuse osutaja teinud Eestisse saabumise järel mitte varem kui kuuendal päeval pärast esimese testi tegemist SARS-CoV-2 RT-PCR testi ning selle testi tulemus on olnud samuti negatiivne või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas;\n2) isikule ei ole tervishoiuteenuse osutaja teinud kuni 72 tundi enne riiki saabumist SARS-CoV-2 RT-PCR testi või 48 tundi enne riiki saabumist SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi, kuid isikule on tehtud nimetatud test viivitamata Eestisse saabumise järel ning selle testi tulemus on olnud negatiivne ja isikule on tehtud SARS-CoV-2 RT-PCR test mitte varem kui kuuendal päeval pärast esimese testi tegemist ning selle testi tulemus on olnud samuti negatiivne või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas;\n3) isik saabub kolmandast riigist, mille andmeid ei ole avaldatud Välisministeeriumi veebilehel Euroopa Liidu rohelises nimekirjas (edaspidi Euroopa Liidu roheline nimekiri), ja isikule on tervishoiuteenuse osutaja teinud SARS-CoV-2 testi viivitamata Eestisse saabumise järel ja selle tulemus on olnud negatiivne ning kordustestimise SARS-CoV-2 RT-PCR testiga mitte varem kui kuuendal päeval pärast esimese testi tegemist ja selle tulemus on olnud samuti negatiivne või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas.\nJuhul, kui käesoleva punkti kohaselt on tervishoiuteenuse osutaja teinud isikule SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi ja see osutub positiivseks, kuid isik on teinud viivitamata kordustesti SARS-CoV-2 RT-PCR testiga, mille tulemus osutub negatiivseks, võetakse arvesse SARS-CoV-2 RT-PCR testi tulemus.\n3. Punktides 1 ja 2 nimetatud isik võib lahkuda oma elukohast või püsivast viibimiskohast, kui ta võtab kasutusele Vabariigi Valitsuse või Terviseameti kehtestatud ja kõik muud võimalikud meetmed nakkushaiguse leviku tõkestamiseks ning kui esinevad järgmised asjaolud:\n1) kui ta on saanud tervishoiutöötaja või politseiametniku korralduse elukohast või püsivast viibimiskohast lahkumiseks;\n2) kui ta lahkub oma elukohast või püsivast viibimiskohast seetõttu, et tervishoiutöötaja on suunanud ta tervishoiuteenust saama, või isiku elu või tervist ohustava hädajuhtumi korral;\n3) kui punkti 2 alapunktides 1 ja 2 nimetatud isik täidab edasilükkamatuid ja vältimatult vajalikke töökohustusi tööandja otsusel ja talle on tervishoiuteenuse osutaja teinud kuni 72 tundi enne riiki saabumist SARS-CoV-2 RT-PCR testi või kuni 48 tundi enne riiki saabumist SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi või riiki saabumise järel vähemalt ühe SARS-CoV-2 testi, mille tulemus on negatiivne, või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas;\n4) kui punkti 2 alapunktis 3 nimetatud kolmandast riigist Eestisse saabuv isik täidab edasilükkamatuid ja vältimatult vajalikke töökohustusi tööandja otsusel ja talle on tervishoiuteenuse osutaja teinud SARS-CoV-2 testi riiki saabumise järel ja selle testi tulemus on olnud negatiivne või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas. Edasilükkamatuid ja vältimatult vajalikke töökohustusi täitvaks isikuks loetakse ka sportlast, treenerit ja võistkonna liiget, kellel on töösuhe Eesti meistriliigas osaleva sportmänguklubiga või kes on seotud Eesti koondise tasemel sportlase igapäevase treeningtegevusega või kes osaleb sportlasena või sportlase meeskonna liikmena rahvusvahelisel kõrge tasemega võistlusel või on otseselt seotud eelnimetatud spordivõistluse läbiviimisega;\n5) kui ta osaleb vältimatul perekondlikul sündmusel ja talle on tervishoiuteenuse osutaja teinud kuni 72 tundi enne riiki saabumist SARS-CoV-2 RT-PCR testi või kuni 48 tundi enne riiki saabumist SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi või riiki saabumise järel vähemalt ühe SARS-CoV-2 testi, mille tulemus on negatiivne, või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks. Käesolevat alapunkti kohaldatakse punkti 2 alapunktis 3 nimetatud kolmandast riigist saabuvale isikule ainult juhul, kui talle on tervishoiuteenuse osutaja teinud SARS-CoV-2 testi viivitamata Eestisse saabumise järel ja selle testi tulemus on olnud negatiivne. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas;\n6) kui ta hangib elukoha või viibimiskoha läheduses igapäevaseks toimetulekuks hädavajalikku põhjusel, et muul viisil ei ole see võimalik;\n7) kui ta viibib õues ja väldib täielikult kontakti teiste inimestega;\n8) kui ta pöördub vältimatu tööülesande täitmiseks, hariduse omandamiseks või perekondliku sündmuse tõttu tagasi riiki, kust ta Eestisse saabus, tingimusel, et talle on tervishoiuteenuse osutaja teinud kuni 72 tundi enne Eestist lahkumist SARS-CoV-2 RT-PCR testi või kuni 48 tundi enne Eestist lahkumist SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi, mille tulemus on negatiivne, või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks.\n4. Punktides 1–3 sätestatut ei kohaldata haiguse tunnusteta isiku suhtes:\n1) kes on välisriigi või Eesti Vabariigi diplomaatilise esinduse või konsulaarasutuse töötaja või tema perekonnaliige või isik, kellel on Eesti diplomaatiline pass;\n2) kes saabub Eesti Vabariiki rahvusvahelise sõjalise koostöö raames;\n3) kes on välisdelegatsiooni liige, kes saabub Eesti Vabariiki riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutuste kutsel tööülesannete täitmiseks;\n4) kes on vahetult seotud kauba ja tooraine transpordiga, sealhulgas kauba või tooraine laadimisega, ja saabub Eestisse tööülesannete täitmiseks;\n5) kes tuleb Eestisse osutama tervishoiuteenuseid või teenuseid, mis on vältimatult vajalikud COVID-19 seotud tervishoiukriisi lahendamiseks;\n6) kes on vahetult seotud rahvusvahelise kauba- ja reisijateveoga, sealhulgas rahvusvahelist transpordivahendit teenindav meeskonna- või laevapereliige ja transpordivahendil remondi-, garantii- või hooldustöid tegev isik, ja saabub Eestisse tööülesannete täitmiseks;\n7) kelle Eesti Vabariiki saabumise eesmärk on vahetult seotud reisijaveo teenuse osutamisega ja kes teenindab reisigruppe;\n8) kelle Eesti Vabariiki saabumise eesmärk on seotud elutähtsa teenuse toimepidevuse tagamisega;\n9) kes kasutab Eesti Vabariigi territooriumi viivitamata läbimise eesmärgil transiidiks;\n10) kes on Euroopa Liidu või Schengeni konventsiooni liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna või Šveitsi Konföderatsiooni või Andorra Vürstiriigi või Monaco Vürstiriigi või San Marino Vabariigi või Vatikani Linnriigi (Püha Tool) või Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kodanik, elanik või pikaajalist viisat omav isik ja tema perekonnaliige ja saabub Eesti Vabariiki nimetatud riikidest ning kes on järjest viimase 10 päeva jooksul viibinud ühes või mitmes nimetatud riigis, juhul kui nende riikide viimase 14 päeva kumulatiivne COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 positiivsete testide arv 100 000 elaniku kohta on võrdne 75-ga või sellest väiksem. Välisministeerium avaldab vastava teabe riikide nakatumisnäitajate kohta oma veebilehel;\n11) kes on alapunktis 10 nimetatud isik või isik, kes on kolmanda riigi, mis on Euroopa Liidu rohelises nimekirjas, elanik selle riigi õiguse kohaselt ja saabub Eestisse nimetatud riigist, kui selle riigi viimase 14 päeva kumulatiivne COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 positiivsete testide arv 100 000 elaniku kohta on võrdne 75-ga või sellest väiksem;\n12) kes ületab Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelist riigipiiri vähemalt kaks korda nädalas vältimatu piiriülese töötamise või õppimise eesmärgil, kui isik on teinud viimase seitsme päeva jooksul vähemalt ühe SARS-CoV-2 testi ning selle testi tulemus on olnud negatiivne või kui arst on tunnistanud isiku nakkusohutuks;\n13) kelle elukoht on Eesti Vabariigis Valga või Läti Vabariigis Valka omavalitsusüksuse haldusterritooriumil ning kes ületab Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelist riigipiiri, kui isik ei välju vastavalt Valga või Valka omavalitsuste haldusterritooriumide piirest;\n14) kes saabub Eestisse turismi eesmärgil kuni 24 tunniks, kellele tervishoiuteenuse osutaja on teinud kuni 72 tundi enne Eestisse saabumist COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 RT-PCR testi, mille tulemus on negatiivne, või kellele tervishoiuteenuse osutaja on teinud kuni 48 tundi enne Eestisse saabumist SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi, mille tulemus on negatiivne, välja arvatud juhul, kui isik on testimise kohustusest vabastatud muul käesolevas korralduses sätestatud juhul;\n15) kes on Euroopa Liidu või Schengeni konventsiooni liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna või Šveitsi Konföderatsiooni või Andorra Vürstiriigi või Monaco Vürstiriigi või San Marino Vabariigi või Vatikani Linnriigi (Püha Tool) või Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kodanik, elanik või pikaajalist viisat omav isik ja tema perekonnaliige ja saabub Eesti Vabariiki nimetatud riikidest ning kes on järjest viimase 10 päeva jooksul viibinud ühes või mitmes nimetatud riigis, juhul kui nende riikide viimase 14 päeva kumulatiivne COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 positiivsete testide arv 100 000 elaniku kohta on suurem kui 75, kuid mitte suurem kui 200, ning kellele on tervishoiuteenuse osutaja enne Eestisse saabumist teinud SARS-CoV-2 testi, mille tulemus on negatiivne, või kellele on tehtud nimetatud test viivitamata Eestisse saabumise järel ning selle testi tulemus on olnud negatiivne. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas. Juhul, kui käesoleva alapunkti kohaselt on tervishoiuteenuse osutaja teinud isikule SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi ja see osutub positiivseks, kuid isik on teinud viivitamata kordustesti SARS-CoV-2 RT-PCR testiga, mille tulemus osutub negatiivseks, võetakse arvesse SARS-CoV-2 RT-PCR testi tulemus. Välisministeerium avaldab vastava teabe riikide nakatumisnäitajate kohta oma veebilehel;\n16) kes on 12–18-aastane Euroopa Liidu või Schengeni konventsiooni liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna või Šveitsi Konföderatsiooni või Andorra Vürstiriigi või Monaco Vürstiriigi või San Marino Vabariigi või Vatikani Linnriigi (Püha Tool) või Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kodanik, elanik või pikaajalist viisat omav isik ning kes on järjest viimase 10 päeva jooksul viibinud ühes või mitmes nimetatud riigis, juhul kui nende riikide viimase 14 päeva kumulatiivne COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 positiivsete testide arv 100 000 elaniku kohta on suurem kui 75, ning kes saabub Eesti Vabariiki koos seadusliku esindaja või volitatud saatjaga, kelle suhtes ei kohaldata käesolevas korralduses nimetatud 10-kalendripäevast elukohas või püsivas viibimiskohas viibimise kohustust ja SARS-CoV-2 testimise nõudeid, tingimusel, et tervishoiuteenuse osutaja on isikule enne Eestisse saabumist teinud SARS-CoV-2 testi, mille tulemus on negatiivne, või isikule on tervishoiuteenuse osutaja teinud nimetatud testi viivitamata Eestisse saabumise järel ning selle testi tulemus on olnud negatiivne. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas. Juhul, kui käesoleva alapunkti kohaselt on tervishoiuteenuse osutaja teinud isikule SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi ja see osutub positiivseks, kuid isik on teinud viivitamata kordustesti SARS-CoV-2 RT-PCR testiga, mille tulemus osutub negatiivseks, võetakse arvesse SARS-CoV-2 RT-PCR testi tulemus. Alapunktis sätestatut ei kohaldata koos reisivatele alaealiste gruppidele (näiteks spordi- ja ekskursioonigrupid);\n17) kes on 12–18-aastane isik, kes saabub Eesti Vabariiki kolmandast riigist, mis on Euroopa Liidu rohelises nimekirjas, kui selle riigi viimase 14 päeva kumulatiivne COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 positiivsete testide arv 100 000 elaniku kohta on suurem kui 75, ning kes saabub Eesti Vabariiki koos seadusliku esindaja või volitatud saatjaga, kelle suhtes ei kohaldata käesolevas korralduses nimetatud 10-kalendripäevast elukohas või püsivas viibimiskohas viibimise kohustust ja COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 testimise nõudeid, tingimusel, et tervishoiuteenuse osutaja on isikule enne Eestisse saabumist teinud SARS-CoV-2 testi, mille tulemus on negatiivne, või isikule on tervishoiuteenuse osutaja teinud nimetatud testi viivitamata Eestisse saabumise järel ning selle testi tulemus on olnud negatiivne. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas. Juhul, kui käesoleva alapunkti kohaselt on tervishoiuteenuse osutaja teinud isikule SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi ja see osutub positiivseks, kuid isik on teinud viivitamata kordustesti SARS-CoV-2 RT-PCR testiga, mille tulemus osutub negatiivseks, võetakse arvesse SARS-CoV-2 RT-PCR testi tulemus. Alapunktis sätestatut ei kohaldata koos reisivatele alaealiste gruppidele (näiteks spordi- ja ekskursioonigrupid). Välisministeerium avaldab vastava teabe riikide nakatumisnäitajate kohta oma veebilehel;\n18) kes on 12–18-aastane isik, kes saabub Eesti Vabariiki kolmandast riigist, mis ei ole Euroopa Liidu rohelises nimekirjas, ning kes saabub Eestisse koos seadusliku esindaja või volitatud saatjaga, kelle suhtes ei kohaldata käesolevas korralduses nimetatud 10-kalendripäevast elukohas või püsivas viibimiskohas viibimise kohustust ja COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 testimise nõudeid, tingimusel, et isikule on tervishoiuteenuse osutaja teinud viivitamata Eestisse saabumise järel SARS-CoV-2 testi, mille tulemus on negatiivne. Kuni negatiivse testitulemuse teadasaamiseni peab isik viibima oma elukohas või püsivas viibimiskohas. Juhul, kui käesoleva alapunkti kohaselt on tervishoiuteenuse osutaja teinud isikule SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi ja see osutub positiivseks, kuid isik on teinud viivitamata kordustesti SARS-CoV-2 RT-PCR testiga, mille tulemus osutub negatiivseks, võetakse arvesse SARS-CoV-2 RT-PCR testi tulemus. Alapunktis sätestatut ei kohaldata koos reisivatele alaealiste gruppidele (näiteks spordi- ja ekskursioonigrupid);\n19) [kehtetu - RT III, 10.09.2021, 1 - jõust. 15.09.2021]\n20) kes on alla 12-aastane isik, kes saabub Eesti Vabariiki koos seadusliku esindaja või volitatud saatjaga, kelle suhtes ei kohaldata käesolevas korralduses nimetatud 10-kalendripäevast elukohas või püsivas viibimiskohas viibimise kohustust ja COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 testimise nõudeid. Alapunktis sätestatut ei kohaldata koos reisivatele alaealiste gruppidele (näiteks spordi- ja ekskursioonigrupid);\n[RT III, 24.09.2021, 1 - jõust. 27.09.2021]\n21) kes on kuni 18-aastane isik ja kes pärast Eestisse saabumist 10 kalendripäeva jooksul võtab osa lapsehoiuteenuse osutamisest või koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses läbiviidavast õppe- ja kasvatustegevusest ning noorsootööst või huviharidusest ja huvitegevusest, milles osalevad üksnes samad isikud, kes võtavad osa lapsehoiuteenusel, koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses õppe- ja kasvatustegevusest. Käesolevas alapunktis sätestatud eneseisolatsioonist vabastus kehtib ainult nimetatud tegevustes osalemiseks või nimetatud kohtadesse liikumiseks ning juhul, kui isik on teinud kolmandal päeval pärast Eestisse saabumist SARS-CoV-2 RT-PCR testi, mille tulemus on negatiivne. Käesolevas alapunktis sätestatut kohaldatakse ka isikule, kes saab 2021/2022. õppeaasta kestel 19-aastaseks.\n[RT III, 24.09.2021, 3 - jõust. 27.09.2021]\n5. Korralduses nimetatud 10-kalendripäevast elukohas või püsivas viibimiskohas viibimise kohustust ja COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 testimise nõudeid ei kohaldata, kui isik:\n1) [kehtetu - RT III, 24.09.2021, 1 - jõust. 27.09.2021]\n2) on läbi põdenud COVID-19 haiguse ning diagnoosi kinnitava SARS-CoV-2 testi tegemisest või diagnoosi kinnitamise kuupäevast ei ole möödunud rohkem kui 180 päeva;\n3) on läbinud COVID-19 haiguse vastase vaktsineerimise kuuri, saavutanud viimase vaktsiinidoosi järel maksimaalse kaitse ning viimasest vaktsiinidoosist ei ole möödunud rohkem kui üks aasta;\n4) on COVID-19 haiguse läbipõdemise järel saanud ühe doosi vaktsiini, saavutanud vaktsiinidoosi järel maksimaalse kaitse ning viimasest vaktsiinidoosist ei ole möödunud rohkem kui üks aasta või ta on pärast esimese vaktsiinidoosi saamist haigestunud COVID-19 haigusesse, on COVID-19 haiguse läbi põdenud ning diagnoosi kinnitava SARS-CoV-2 testi tegemisest või diagnoosi kinnitamise kuupäevast ei ole möödunud rohkem kui üks aasta (edaspidi vaktsineeritud isikuga võrdsustatud isik). Juhul, kui isik haigestub COVID-19 haigusesse kahe nädala jooksul pärast esimese vaktsiinidoosi saamist, kohaldatakse tema suhtes läbipõdenute kohta alapunktis 2 sätestatut;\n5) on punktis 12 sätestatud korras ja tingimustel tegevusega otseselt seotud isik. Terviseamet kehtestab nimetatud punktis isikutele vajalikud liikumisvabaduse piirangud.\n[RT III, 10.09.2021, 1 - jõust. 15.09.2021]\nSamuti ei kohaldata koroonaviiruse SARS-CoV-2 testimise nõudeid, kui isiku vaktsineerimine ja testimine ei ole arsti otsusel võimalik tema tervislikku seisundit arvestades või kui isik on alla 12-aastane, välja arvatud punkti 4 alapunktis 21 sätestatud juhul.\n6. Punkti 5 alapunktides 3 ja 4 nimetatud maksimaalse kaitse saabumise ajaks loetakse vastavalt tootja juhistele Pfizer/BioNTechi vaktsiini Comirnaty puhul 7 kalendripäeva pärast teist vaktsiinidoosi, AstraZeneca vaktsiini Vaxzevria ja Moderna COVID-19 vaktsiini puhul 14 kalendripäeva pärast teist vaktsiinidoosi ja Janssen COVID-19 vaktsiini puhul 14 kalendripäeva pärast ühte vaktsiinidoosi. Teiste, käesolevas punktis nimetamata COVID-19 vaktsiinide puhul tuleb lähtuda konkreetse tootja juhistest maksimaalse kaitse saabumise kohta. Läbipõdenute vaktsineerimisel ühe doosiga lähtutakse maksimaalse kaitse saabumise puhul käesolevas punktis sätestatud aegadest.\nII osa Riigisisesed meetmed ja piirangud\n7. Avalikus siseruumis võivad isikud koos viibida ja liikuda hajutatult. Piirang ei kehti koos liikuva või viibiva perekonna kohta või juhul, kui nimetatud tingimusi ei ole mõistlikult võimalik tagada. Avalik siseruum käesoleva korralduse mõttes on ruum, mis on antud määratlemata isikute ringile kasutamiseks või on määratlemata isikute ringi kasutuses või milles võib viibida määratlemata isikute ring, sealhulgas on avalikuks siseruumiks ühissõiduk.\n8. Avalikes siseruumides viibijad peavad kandma kaitsemaski või katma suu ja nina. Piirangut ei kohaldata alla 12-aastastele isikutele või juhul, kui kaitsemaski kandmine või suu ja nina katmine ei ole tervislikel põhjustel või muid olulisi põhjuseid arvestades mõistlik. Samuti ei kohaldata piirangut, kui on tagatud punktis 10 ette nähtud juhul III osas sätestatud nõuete täitmine (edaspidi III osas sätestatud nõuded) või punkti 14 alapunkti 4 tingimuste täitmine.\n9. Avalikes siseruumides tuleb tagada desinfitseerimisvahendite olemasolu ja desinfitseerimisnõuete täitmine Terviseameti juhiste kohaselt.\n10. COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 leviku tõkestamise eesmärgil kohaldatakse käesolevas punktis sätestatud tegevustele järgmisi meetmeid ja piiranguid:\n1) sportimine, treenimine, noorsootöö, huvitegevus, huviharidus, täienduskoolitus ja täiendõpe on lubatud, kui täidetud on III osas ja sisetingimustes täiendavalt punktides 7 ja 9 sätestatud nõuded. III osas sätestatud nõudeid ei kohaldata puuetega isikute tegevusele, riigi sõjalise kaitse või siseturvalisusega seotud tegevusele, kui sisetingimustes on täidetud punktides 7–9 sätestatud nõuded;\n2) spordivõistlused ning spordi- ja liikumisüritused on lubatud, kui täidetud on III osas ja sisetingimustes täiendavalt punktides 7 ja 9 sätestatud nõuded. III osas sätestatud nõudeid ei kohaldata käesolevas alapunktis nimetatud tegevustele, kui need toimuvad välistingimustes piiramata alal. Samuti ei kohaldata III osas sätestatud nõudeid puuetega isikute tegevusele, riigi sõjalise kaitse või siseturvalisusega seotud tegevusele, kui sisetingimustes on täidetud punktides 7–9 sätestatud nõuded;\n3) avalikuks kasutamiseks mõeldud saunades, spaades, basseinides, veekeskustes ja ujulates võivad isikud viibida ja liikuda, kui täidetud on III osas ja sisetingimustes täiendavalt punktides 7 ja 9 sätestatud nõuded;\n4) avalikud koosolekud, avalikud üritused, konverentsid, teatrietendused, kontserdid ja kinoseansid, meelelahutusteenuse osutamine on lubatud, kui täidetud on III osas ja sisetingimustes täiendavalt punktides 7 ja 9 sätestatud nõuded. III osas sätestatud nõudeid ei kohaldata käesolevas alapunktis nimetatud tegevustele, kui need toimuvad välistingimustes piiramata alal, ning avalikele koosolekutele, mis toimuvad sisetingimustes, kui on tagatud, et osalejate arv kokku ei ole rohkem kui 50 isikut ning täidetud on punktides 7–9 sätestatud nõuded;\n5) sisetingimustes avalikud jumalateenistused ja teised avalikud usulised talitused on lubatud, kui osalejate arv kokku ei ole rohkem kui 50 isikut või tagatakse kuni 50% täituvus ning täidetud on punktides 7–9 sätestatud nõuded. Sisetingimustes täituvuse ja isikute arvu ning punktis 8 sätestatud piirangut ei kohaldata, kui täidetud on III osas sätestatud nõuded. Välistingimustes piiratud territooriumiga avalikud jumalateenistused ja teised avalikud usulised talitused on lubatud, kui on tagatud, et osalejate arv kokku ei ole rohkem kui 100 isikut, välja arvatud juhul, kui on täidetud III osas sätestatud nõuded;\n6) isikud võivad muuseumides ja näituseasutustes viibida ja liikuda, kui täidetud on III osas ja sisetingimustes täiendavalt punktides 7 ja 9 sätestatud nõuded;\n7) toitlustusettevõtte müügi- või teenindusalal on klientidel lubatud viibida ja liikuda, kui täidetud on III osas ja sisetingimustes täiendavalt punktides 7 ja 9 sätestatud nõuded, välja arvatud juhul, kui kliendid viibivad ja liiguvad toitlustusettevõtte müügi- või teenindusalal toidu kaasa ostmiseks või kuller- ja veoteenuse osutamiseks või siseriiklikul reisijateveol kasutatava parvlaeva pardal või kui toitlustusteenust osutatakse seoses matusetalitusega, mis ei ole avalik, ning sisetingimustes täidetakse punktides 7–9 sätestatud nõuded. Käesolevas alapunktis kehtestatud viibimise ja liikumise piirangut, välja arvatud punktides 7–9 sätestatud nõuded, ei kohaldata rahvusvahelise lennujaama julgestuspiirangu alal asuvale toitlustusettevõtte müügi- või teenindussaalile, rahvusvahelise sadama reisiterminali ootealal pärast pardakontrolli väravaid asuvale toitlustusettevõtte müügi- või teenindussaalile, rahvusvahelist laevaliini teenindava aluse pardal asuvale toitlustusettevõtte müügi- ja teenindusalale ning rahvusvahelisel reisijateveol kasutatava õhusõiduki pardal;\n8) sisetingimustes kaupluse müügisaalis ja kaubandusettevõtte üldkasutatavas ruumis või teenuse osutaja teenindusalal on klientidel lubatud viibida ja liikuda, kui on täidetud punktides 7–9 sätestatud nõuded.\n11. Punktis 10 sätestatud piiranguid ja meetmeid kohaldatakse tegevust läbiviiva isiku ja tema püsiva majandustegevuse asukoha kohta. Samuti kohaldatakse käesolevas korralduses kehtestatud piiranguid ja meetmeid üksnes punktis 10 nimetatud valdkondades avaliku ülesande täitmise käigus seaduse, välislepingu või Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni otsekohalduva õigusaktiga ettenähtud kohustuse täitmisel, välja arvatud riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud sotsiaalteenus. Punktis 10 sätestatud piiranguid ja meetmeid ei kohaldata füüsiliste isikute tegevusele, kui tegevus on suunatud määratletud isikutele ja tegevus ei ole seotud tulu teenimisega.\n12. Vabariigi Valitsus võib anda eriloa tegevuse korraldamiseks, mis erinevad käesolevas korralduses sätestatud tingimustest, kui:\n1) tegemist on ülekaaluka ühiskondliku või riikliku huviga üritusega;\n2) ürituse toimumise asukoha kohaliku omavalitsuse üksus on esitanud seisukoha tegevuse elluviimise osas;\n3) Terviseamet on esitanud arvamuse ürituse korraldaja poolt COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 leviku tõkestamiseks koostatud riskide maandamise plaani sobivuse kohta.\nTerviseamet kehtestab punkti 5 alapunkti 5 alusel käesolevas punktis nimetatud isikutele vajalikud liikumisvabaduse piirangud.\nIII osa Kontrollitud tegevuste korraldamisega seotud piirangud ja meetmed\n13. Tegevuse eest vastutav isik võib punktis 10 nimetatud tegevusi läbi viia sisetingimustes mitte rohkem kui 6000 isiku ja välistingimustes mitte rohkem kui 12 000 isiku osalemisel ühe kalendripäeva kohta. Tegevus on lubatud, kui on tagatud teiste asjakohaste punktis 10 ning tegevuse eest vastutava isiku või tegevuses osaleva isiku punktides 14–17 sätestatud nõuete täitmine.\n14. Isik võib punktis 13 sätestatud tingimustel tegevuses osaleda, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:\n1) ta on alla 18-aastane;\n2) tema vaktsineerimine ja testimine ei ole arsti otsusel võimalik tema tervislikku seisundit arvestades ning ta esitab enne tegevuses osalemist sellekohase tõendi;\n3) ta on COVID-19 haiguse läbi põdenud, vaktsineeritud või vaktsineerituga võrdsustatud isik ning esitab enne tegevuses osalemist nimetatud asjaolude kohta tõendi;\n4) ta on tegevusega seotud isik, kelle tööandja on töökeskkonna riskianalüüsis ette näinud ja rakendanud konkreetse tegevuskoha riskide maandamise meetmed, ning nimetatud isik on need nõuded täitnud;\n5) ta on tegevuse eest vastutav isik või tema esindaja või hädaabitööde tegemisega seotud isik.\n15. Lisaks punktis 14 sätestatud alustele võib isik tegevuses osaleda, kui ta esitab tõendi SARS-CoV-2 testi tegemise kohta, mille tulemus peab olema negatiivne ja mille peab olema teinud tervishoiuteenuse osutaja järgmistel tingimustel:\n1) COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 antigeen-RTD test peab olema tehtud kuni 48 tundi enne tegevuses osalemist;\n2) COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 RT-PCR test peab olema tehtud kuni 72 tundi enne tegevuses osalemist.\nKui tegevuses osalev isik ei ole käesolevas punktis esitatud nõudeid täitnud, võib tegevuse eest vastutav isik korraldada SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi tegemise tegevuse asukohas Terviseameti juhiste kohaselt. Tegevuses osalemiseks peab nimetatud testi tulemus olema negatiivne. Samuti on käesolevas punktis nõuded täidetud, kui isik on teinud Terviseameti juhiste kohaselt üldapteegi tegevusloa omaja juures enesetestimiseks mõeldud SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi, mille tulemus peab olema negatiivne ning mis peab olema tehtud kuni 48 tundi enne tegevuses osalemist.\n16. Tegevuse eest vastutav isik on kohustatud enne, kui isik osaleb tegevuses, kontrollima punktis 14 või 15 sätestatud asjaolusid, sealhulgas tõendi või testi tegemise ehtsust ning nende kehtivust. Põhjendatud kahtluse korral on tegevuse eest vastutav isik kohustatud tuvastama tõendi või testi esitaja isikusamasuse.\n17. Tegevuse eest vastutaval isikul on keelatud isikuandmeid säilitada, välja arvatud juhul, kui isik annab selleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88) artikli 4 punktile 11 ja artiklile 7 vastava nõusoleku või esineb muu õiguslik alus isikuandmete säilitamiseks isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt.\nIV osa Rakendussätted\n18. Korralduses kehtestatud nõuete üle teeb järelevalvet Terviseamet, kaasates vajaduse korral ametiabi korras või muul seaduses sätestatud viisil muu korrakaitseorgani.\n19. Korraldusega kehtestatud meetmed ja piirangud kehtivad korralduses nimetatud tähtajani, selle korralduse muutmiseni või kehtetuks tunnistamiseni haldusmenetluse seaduse § 53 lõike 1 punkti 4 ja lõike 2 punkti 3 ning § 66 lõike 2 punkti 1 alusel ning nende vajalikkust hinnatakse hiljemalt iga kahe nädala tagant.\n20.–23. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]\n24. Korraldus jõustub 26. augustil 2021. a.\n25. Korraldus avaldada Riigi Teatajas ja kriis.ee.\nKorraldusega kehtestatakse inimeste elu ja tervise ning ülekaaluka avaliku huvi kaitseks, sealhulgas riigi toimepidevuse kaitseks, vältimatult vajalikud COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 leviku tõkestamise meetmed ja piirangud.\nEesti Vabariigi põhiseaduse (edaspidi põhiseadus) § 28 lõige 1 sätestab igaühe õiguse tervise kaitsele. Praegusel juhul on põhiõiguse kaitsealas erinevad väärtused. Esiteks on kaitsealas inimeste õigus nende tervise kaitsele seeläbi, et riik teeb kõik võimaliku, et takistada viiruse levikut. Samuti on kaitsealas avalik huvi, et viiruse levik ja inimeste massiline haigestumine ning tervishoiusüsteemi ülekoormus ei suureneks. Olukorras, kus teiste inimestega kokkupuutel on suur oht viiruse levikuks, lasub riigil kohustus viia nakkusoht miinimumini, sealhulgas võib selle eesmärgi saavutamiseks sobival viisil piirata isikute kokkupuutumise võimalusi.\nPõhiseadus näeb ette õigused ja vabadused, mille tagamine on samuti riigi kohustus. Põhiseaduses nimetatud õigusi ja vabadusi on riigil lubatud piirata, arvestades õiguse ja vabaduse olemust ning põhiseaduse enda tingimusi. Näiteks on põhiseaduse § 34 kohaselt igaühel, kes viibib seaduslikult Eestis, õigus vabalt liikuda ja elukohta valida. Õigust vabalt liikuda on lubatud seaduses sätestatud juhtudel ja korras piirata muu hulgas teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks ning nakkushaiguse leviku tõkestamiseks.\nCOVID-19 haigust põhjustava viiruse leviku tõkestamiseks on õigustatud kohaldada teatud piiranguid. Õigusi ja vabadusi piirates tuleb leida õiglane tasakaal piirangu eesmärgi ning piirangu ulatuse ja mõju vahel. Seejuures tuleb arvestada, milline on inimeste võimalus pikemas perspektiivis realiseerida oma teisi põhiõigusi, näiteks õigust vabalt liikuda ja tegeleda ettevõtlusega, kui Eestis ei saada COVID-19 haigust põhjustavat viirust kontrolli alla ning tervishoiuasutused ja -töötajad on ülekoormatud. Viiruse tõkestamiseks vajalikke proportsionaalseid piiranguid õigustavad eelnimetatud kaalukad eesmärgid.\nNakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse (edaspidi NETS) § 28 lõigete 2, 5 ja 6 alusel ning arvestades lõiget 8 võib Vabariigi Valitsus kehtestada nakkushaiguse tõrjeks vajalikke abinõusid siis, kui nakkushaiguste epideemilise leviku tõkestamiseks rakendatavate meetmete ja piirangute kohaldamisega kaasneb oluline mõju ühiskonnale või majandusele. Selleks peavad olema täidetud järgmised eeltingimused: tegemist on eriti ohtliku nakkushaiguse või uudse ohtliku nakkushaigusega; Vabariigi Valitsus on Terviseametilt saanud epidemioloogiliste, laboratoorsete ja kliiniliste andmete alusel teabe ja soovituse abinõu (kohustus või piirang) kohta; abinõu on viiruse leviku tõkestamiseks vältimatult vajalik ehk see peab olema proportsionaalne ja otstarbekas nõue; abinõu on ajutine ehk ajaliselt piiritletud ning toob kaasa olulise ühiskondliku või majandusliku mõju.\nKäesoleva korraldusega kehtestatakse koroonaviiruse SARS-CoV-2 põhjustatava COVID-19 haiguse leviku ennetamiseks ja tõkestamiseks meetmed ja piirangud, mille eesmärk on vähendada inimestevahelisi kontakte ning takistada viiruse levikut.\nKäesoleva korraldusega tehakse võrreldes seni kehtinud meetmete ja piirangutega järgmised põhimõttelised muudatused:\nKorralduse kohaselt laieneb alates 26. augustist 2021. a maskikandmise kohustus kõikidele avalikele siseruumidele, kus ei kontrollita COVID-19 tõendit. Maski tuleb kanda kaubanduses ja teenuste osutamisel, näiteks pangakontoris, postkontoris või juuksuris või telekommunikatsiooniga seotud teenuste osutamisel. Samuti tuleb maski kanda toidu kaasaostul toitlustusettevõttes.\nLisaks tuleb avalikes ruumides, kus on nõutud COVID-19 nakkusohutuse tõendamine, nõuda COVID-19 tõendit kõigilt klientidelt või osavõtjatelt inimeste arvust sõltumata. Korralduses kehtestatakse erandid, kellelt COVID-19 tõendit ei nõuta, näiteks alla 18-aastased lapsed. See tähendab, et COVID-19 tõend tuleb esitada sportimisel, treenimisel, noorsootöös, huvitegevuses ja -hariduses, täienduskoolituses ja täiendõppes; spordivõistlustel ning spordi- ja liikumisüritustel; saunades, spaades, veekeskustes ja ujulates; avalikel koosolekutel ja üritustel, sealhulgas teatris, kinos, kontserdil, konverentsil; muuseumites ja näituseasutustes; meelelahutusteenustel; toitlustusettevõtetes kohapeal söömisel-joomisel.\nCOVID-19 tõendit ei tule kontrollida piiramata territooriumiga väliürituste puhul.\nCOVID-19 tõendit ei ole vaja esitada kaubanduskeskustes ega poodides. Samuti pole enda nakkusohutust vaja tõendada restoranist või kohvikust toidu kaasaostmisel. Samas, nagu eelpool viidatud, tuleb nendes kohtades või juhtudel kanda maski.\nKorralduses piirangute kehtestamise lähtekohaks on, et SARS-CoV-2 põhjustatav COVID-19 on nakkushaigus, mis levib inimeselt inimesele piisknakkusena, peamiselt lähikontaktil nakkusohtliku inimesega. Viirust on võimalik saada nakatunud inimesega lähikontaktis olles, hingates sisse viiruse osakesi1, või saastunud pindade ning näiteks saastunud käte kaudu.\nViirus levib paremini halvasti ventileeritud ja suure inimeste hulgaga siseruumides, kus inimesed viibivad pikka aega. Samuti on SARS-CoV-2 viirusega nakatumise oht õues, kus viibitakse paljude inimestega lähedases kontaktis.\nKoroonaviiruse levik on võrreldes eelnevate nädalatega märgatavalt tõusnud ning deltatüvi muutunud domineerivaks. Deltatüvi levib 60% paremini kui alfatüvi, samuti nakatavad deltatüve tõttu teisesed juhud kolmandasi juhte hõlpsamini ning viiruse peiteaeg on lühem. Senised andmed on näidanud, et pooleli oleva vaktsineerimiskuuriga saavutatud immuunsuse taseme suhtes on deltatüvi ca 17% vähem tundlikum kui seni domineerinud alfatüvi2. Samal ajal lõpetatud vaktsineerimiskuuri järel saavutatud immuunsuse suhtes oli vaktsiini efektiivsus langenud ca 10%.\nLõpetatud vaktsineerimiskuuri järel saavutatud immuunsuse suhtes märgatavat tundlikkuse langust ei esinenud. Arvestades, et 19. augusti 2021. a seisuga on 45,57%-l elanikkonnast vaktsineerimiskuur lõpetatud, ei ole vaktsineerimise mõju võimaliku deltatüve põhjustatava haigestumuse kasvu ära hoidmiseks veel piisav.\nKorralduse väljatöötamisel on peetud silmas, et haigestumuse intensiivsus on kogu Eestis kõrge. 19. augustil 2021. a oli viimase 14 päeva positiivsete testide suhtarv 100 000 elaniku kohta 278,41 ja viimase 7 päeva positiivsete testide keskmine 277.\nSamas 23. juulil 2021. a oli viimase 14 päeva positiivsete testide suhtarv 100 000 elaniku kohta 65,46 ja viimase 7 päeva positiivsete testide keskmine 75. 7. juulil 2021. a olid samad näitajad 31,83 ja 32, 21. juunil 2021. a 49,81 ja 40 ning 16. juunil 2021. a 64,11 ja 49. Seega viimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta Eestis on kõrgel tasemel, uute haigusjuhtude juurdekasv on endiselt kasvutrendis. Haiglate täituvuse ja muud tervishoiusüsteemi puudutavad näitajad on keskmisel tasemel ja stabiilsed.\nKorralduse kehtestamisel on arvestatud COVID-19-vastase vaktsineerituse taset Eestis3 ja selle planeeritud edenemist lähinädalate jooksul. 19. augusti 2021. a seisuga on 60-aastaste ja vanemate vanuserühmas vaktsineerimisega hõlmatud 70,07%. Vaktsineerimiskuur on lõpetatud 605 586 inimesel (45,57% elanikkonnast).\nViimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta Eestis on kõrgel tasemel, uute haigusjuhtumite juurdekasv on kasvutrendis. Haiglate täituvuse ja muud tervishoiusüsteemi puudutavad näitajad on keskmisel tasemel. Piirangute ja meetmete muutmisel tuleb hinnata nakkusohu riski kõrgeks, mistõttu on põhjendatud kõikide seniste piirangute ja meetmete säilitamine ning lisapiirangute kehtestamine võrreldes kehtivate piirangute ja meetmetega.\nKoroonaviiruse deltamutatsioon on Eestis alates 26. nädalast domineeriv (25. nädalal osakaal 33%, 26. nädalal 67%, 28. nädalal 92% ja 29. nädalal 95%, 30. nädalal 94%, 32. nädalal 98%).\n32. nädala jooksul lisandus 1942 haigusjuhtu. Võrreldes 31. nädalaga suurenes uute juhtude arv 31,9% võrra. 32. nädalal tehti 39 715 testi (2993 testi 100 000 elaniku kohta), mida on 35,4% võrra rohkem kui 31. nädalal. 4,9% testidest osutusid positiivseks (31. nädalal 5,0%).\nKõrgeim positiivsete testide osakaal on Jõgevamaal (11,0%), Põlvamaal (11,0%), Valgamaal (10,4%) ja Võrumaal (10,2%). 32. nädala genotüpeerimise andmetel on deltatüve osakaal 98%. Lisaks tuvastati sekveneerimisega 32. nädalal kaks gamma variandiga ja kaks alfa variandiga nakatunut. Mõlemal juhul oli üks tuvastatud juht sisse toodud välismaalt. Eestis on püsiv riigisisene delta viirustüve levik.\n32. nädalal saabus Eestisse 20 281 inimest (31. nädalal 19 266), kes täitsid piiriületaja ankeedi:\nLätist – 3196 inimest (31. nädalal 2695), Venemaalt – 2400 inimest (31. nädalal 1660), Saksamaalt – 1713 inimest (31. nädalal 2012), Itaaliast – 1256 inimest (31. nädalal 1279), Türgist – 1214 inimest (31. nädalal 1395). 32. nädalal registreeriti 130 sisse toodud haigusjuhtu, nende osakaal moodustas 6,7% juhtude üldarvust ja 7,1% juhtudest, mille kohta on andmeid nakatumispaiga kohta. 32. nädala sisse toodud haigusjuhud on seotud reisimisega 24 riigis. Kõige rohkem haigusjuhte on seotud reisimisega Türki, Soome ja Venemaale.\nNakatamiskordaja on üle-eestiliselt 1,2 (eelmisel nädalal 1,2), võrreldes 31. nädalaga on see jäänud samale tasemele. Võrreldes 09.08.2021 seisuga on oluliselt kasvanud nakatamiskordaja Ida piirkonnas (1,1 → 1,35), kuna madala nakatunute arvu foonil on juhtude arv kasvanud 43%. Lõuna regiooni nakatamiskordaja on jäänud samale tasemel (R=1,3).\nViimase 14 päeva haigestumus kasvas kõikides maakondades peale Ida-Virumaa, kus see langes veidi. Kõrgeim juurdekasv on Valgamaal (139,4%), Jõgevamaal (136,8%), Saaremaal (90,9%). Kõrgeima haigestumusega piirkonnad on Võrumaa (477,2/100 000 inimese kohta), Põlvamaa (446,3/100 000 inimese kohta), Pärnumaa (385,2/100 000 inimese kohta), Tartumaa (341,8/100 000 inimese kohta), Jõgevamaa (316,4/100 000 inimese kohta) ja Raplamaa (303,5/100 000 inimese kohta). Haigestumine on liikunud nooremast täiskasvanud elanikkonnast kesk- ja vanemaealiste sekka ning peamiselt saadi nakkus pereliikmetelt (36%). Arvestades nakatamiskordaja tänast taset võib Terviseameti hinnangul 33. nädalal oodata ca 20% haigestunute arvu kasvu, st ca 2300 nakatunut nädalas ja 300–400 nakatunut päevas.\nArvestades käesoleva korralduse kehtestamise ajal koroonaviiruse SARS-CoV-2 leviku tõusu üle Eesti, on piirangute ja meetmete rakendamine muudetud kujul ning teiste piirangute ja meetmete jätkamine, mida käesoleva korraldusega ei muudeta, tõhus ning proportsionaalne meede, et tagada inimeste elu ja tervis ning rahvatervise ja tervishoiusüsteemi toimepidevus.\nPõhiseaduse § 11 kohaselt tohib õigusi ja vabadusi piirata ainult kooskõlas põhiseadusega. Need piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust. Proportsionaalsuse põhimõte tuleneb põhiseaduse § 11 lausest 2, mille kohaselt peavad õiguste ja vabaduste piirangud olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud. Praegusel juhul on piirangute ja meetmete kehtestamine avalikes huvides ja need seatakse üle riigi. Põhiseaduse § 31 kohaselt on Eesti kodanikel õigus tegelda ettevõtlusega ning koonduda tulundusühingutesse ja -liitudesse. Seadus võib sätestada selle õiguse kasutamise tingimused ja korra. Ettevõtlusvabaduse kui vabadusõiguse kaitseala on riivatud, kui avalik võim mõjutab seda vabadust ebasoodsalt.\nPõhiseaduse § 31 teine lause annab seadusandjale volituse ettevõtlusvabadusõiguse piiramiseks nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadusega. Ettevõtlusvabaduse piiramiseks piisab igast mõistlikust põhjusest. See põhjus peab johtuma avalikust huvist või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse vajadusest, olema kaalukas ja enesestmõistetavalt õiguspärane. Arvestades, et selle vabaduse piiramiseks on alus seaduses ning legitiimne ja põhjendatud olukord, mis tuleneb avalikust huvist ning teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse vajadusest, on korralduses sätestatud piirangute ja meetmete kehtestamine õiguspärane.\nKorralduses kehtestatud piirangute ja meetmete eesmärk on piirata koroonaviiruse levikut ja viirusega nakatumist ning kindlustada riigi oluliste funktsioonide toimepidevus. Korralduses sätestatud piiranguid ja meetmeid on põhjalikult kaalutud ning otsustatud on nende kasuks, mis on praeguse haiguse leviku kontekstis olemasoleva teabe alusel alternatiivsetest variantidest tõhusamad. Samuti on hinnatud, et kõnealused meetmed ja piirangud oleksid õiglased ja proportsionaalsed erinevate põhiõiguste ja -vabaduste koostoimes (nt põhiseaduse §-d 12, 16, 19, 28, 31, 34, 37, 40, 47). See tähendab, et meetmed ja piirangud mõjutavad kogumis kõiki isikuid avaliku huvi (inimeste elu ja tervise kaitse, riigi toimepidevus) eesmärgil.\nToimepidevus on seotud riskiga, kus suure hulga inimeste, näiteks arstid, politseinikud ja päästjad, sotsiaaltöötajad, kohtunikud, õpetajad, riigiametnikud või Riigikogu liikmed, haigestumisel on tuntav mõju avalike teenuste kättesaadavusele ja riigi õiguskorrale. Piiranguid ja meetmeid luues kaalutakse iga valdkonna puhul, milline on õiglane tasakaal elu, tervise ja riigi toimepidevuse kaitse ning piiratava õiguse ja vabaduse vahel.\nNäiteks on põhiseaduse § 47 kohaselt kõigil õigus ilma eelneva loata rahumeelselt koguneda ja koosolekuid pidada. Seda õigust võib seaduses sätestatud juhtudel ja korras piirata riigi julgeoleku, avaliku korra, kõlbluse, liiklusohutuse ja koosolekust osavõtjate ohutuse tagamiseks ning nakkushaiguse leviku tõkestamiseks. Seega ei ole ka põhiseaduse §-s 47 sätestatud õigus absoluutne. Põhjus, miks põhiseaduse § 47 nimetab eraldi nakkushaiguste leviku tõkestamist, seisneb selles, et nakkushaigused levivad inimeste seas siis, kui inimesed kohtuvad. Seetõttu on nakkushaiguste leviku tõkestamise üks olulisi ja põhilisi meetmeid nakkuse levimise takistamisel inimestevahelise lävimise piiramine.\nPõhjendused meetmete ja piirangute kehtestamise kohta on esitatud korralduses ja seletuskirjas.\nKorralduses kehtestatud nõuete üle teeb NETS-i § 44 lõike 1 alusel järelevalvet Terviseamet. Kui viiruse leviku tõkestamise meedet nõuetekohaselt ei täideta, rakendatakse korrakaitseseaduse § 28 lõikes 2 või 3 nimetatud haldussunnivahendeid. Sunniraha maksimaalne suurus on 9600 eurot. Sunniraha, mille eesmärk on kohustada korralduses kehtestatud nõudeid, meetmeid ja piiranguid järgima ning tõkestada viiruse levikut, võib määrata korduvalt.\nKorraldust saab vaidlustada, esitades haldusmenetluse seaduses ette nähtud korras Vabariigi Valitsusele vaide 30 päeva jooksul, arvates päevast, millal korraldusest teada saadi või oleks pidanud teada saama. Samuti saab korraldust vaidlustada, esitades halduskohtule kaebuse halduskohtumenetluse seadustikus ette nähtud korras 30 päeva jooksul, arvates korralduse teatavaks tegemisest.\nKorralduse seletuskirjaga on võimalik tutvuda veebilehel kriis.ee.\n3 Eesti loeb soovitavaks COVID-19-vastase vaktsineerituse tasemeks 70% elanikkonnast. Uute viirustüvede lisandumisel, mis levivad kiiremini või mis on vaktsiinide suhtes resistentsed, võib nimetatud vajalik osakaal olla suurem. https://www.terviseamet.ee/et/koroonaviirus/koroonakaart.\nVabariigi Valitsuse 24. septembri 2021 korraldusega nr 332 tehtud muudatuste põhjendused\nKorraldusega kehtestatakse inimeste elu ja tervise ning ülekaaluka avaliku huvi kaitseks, sealhulgas riigi toimepidevuse kaitseks vältimatult vajalikud COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 leviku tõkestamise meetmed ja piirangud.\nNakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse (edaspidi NETS) § 28 lõigete 2, 5 ja 6 alusel ning arvestades lõiget 8 võib Vabariigi Valitsus kehtestada nakkushaiguse tõrjeks vajalikke abinõusid ning NETS § 27 lõigete 1 ja 3 alusel võib Vabariigi Valitsus kehtestada nakkushaiguse haiguskoldest väljapoole leviku vältimiseks või tõkestamiseks karantiini, kui nendega kaasnevad oluline mõju ühiskonnale või majandusele.\nSelleks peavad olema täidetud järgmised eeltingimused: tegemist on eriti ohtliku nakkushaiguse või uudse ohtliku nakkushaigusega; Vabariigi Valitsus on Terviseametilt saanud epidemioloogiliste, laboratoorsete ja kliiniliste andmete alusel teabe ja soovituse abinõu (kohustus või piirang) kohta; abinõu on viiruse leviku tõkestamiseks vältimatult vajalik ehk see peab olema proportsionaalne ja otstarbekas nõue; abinõu on ajutine ehk ajaliselt piiritletud ning toob kaasa olulise ühiskondliku või majandusliku mõju.\nKorralduses piirangute ja piirkondlike erandite kehtestamise lähtekohaks on, et SARS-CoV-2 põhjustatav COVID-19 on nakkushaigus, mis levib inimeselt inimesele piisknakkusena, peamiselt lähikontaktil nakkusohtliku inimesega. Viirust on võimalik saada nakatunud inimesega lähikontaktis olles, hingates sisse viiruse osakesi1, või saastunud pindade ning näiteks saastunud käte kaudu. Viirus levib paremini halvasti ventileeritud ja suure inimeste hulgaga siseruumides, kus inimesed viibivad pikka aega. Samuti on SARS-CoV-2 viirusega nakatumise oht õues, kus viibitakse paljude inimestega lähedases kontaktis.\nKäesoleva korraldusega tehakse järgmised muudatused:\nKäesoleva korraldusega laiendatakse laste ja noorte ligipääsu huviharidusele, huvitegevusele ning noorsootööle, mis toimub lastehoius, lasteaias, üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses. Juhul, kui laps või noor on puutunud kokku COVID-19 haigega, ei pea ta jääma lähikontaktsena karantiini, ning rakendada võib senist lihtsustatud karantiinikorda. Samuti tehakse samalaadne erisus riigipiiri ületamise järel.\nKorralduse nr 305 punkti 4 alapunkti 21 täiendatakse viitega noorsootööle, huviharidusele ja huvitegevusele, milles osalevad üksnes samad isikud, kes võtavad osa lapsehoiuteenusel, koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses õppe- ja kasvatustegevusest. Seega on kuni 18-aastasel isikul, kes saabub Eestisse riskiriigist ning kelle vanem või saatja ei ole vaktsineeritud ega läbi põdenud COVID-19 haigust või ei esine muud õiguslikku alust eneseisolatsioonist vabastamiseks, ning õpilasel, kes ise ei ole vaktsineeritud, võimalus osaleda lisaks lastehoiu, lasteaia või kooli õppe- ja kasvatustööle ka huvitegevuses ja huvihariduses, milles osalevad samad isikud, kellega isik puutub kokku ka eelmainitud õppe- ja kasvatustegevuse raames. Selle eelduseks on alapunkti 21 kohaselt, et alla 18-aastane isik teeb reisilt saabumisest kolmandal päeval COVID-19 PCR testi, mille tulemus on negatiivne.\nKorralduse nr 212 punkti 4 alapunkte 9 ja 10 täiendatakse samuti selliselt, et need hõlmaksid lisaks lapsehoiuteenuse osutamisele, koolieelsele lasteasutusele, üldhariduskoolile ja kutseõppeasutusele ka huviharidust ja huvitegevust või noorsootööd, milles osalevad üksnes samad isikud, kes võtavad osa lapsehoiuteenusel, koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses õppe- ja kasvatustegevusest. Sellest tulenevalt on edaspidi lastel, kes puutuvad COVID-19 haigega kokku lapsehoiuteenuse osutamisel, koolieelse lasteasutuse, üldhariduskooli või kutseõppeasutuse läbiviidava õppe- ja kasvatustegevuse käigus, võimalus osaleda lisaks lapsehoiu, lasteaia või kooli õppe- ja kasvatustegevusele ka samas asutuses korraldatavas noorsootöös, huvitegevuses või huvihariduses. Seda aga üksnes samade isikutega koos, kellega puututi kokku õppe- ja kasvatustegevuse käigus. Alla 12-aastaste lähikontaktsete puhul on tingimuseks, et neil ei esine haigussümptomeid, ning 12–18-aastasted (ka isik, kes saab 2021/2022. õppeaasta kestel 19-aastaseks) peavad selleks sooritama viivitamatult SARS-CoV-2 antigeen-RTD testi ja mitte hiljem kui 72 tundi pärast lähikontaktsuse tuvastamist SARS-CoV-2 RT-PCR kordustesti.\nPõhjendused meetmete ja piirangute muutmise kohta on esitatud korralduses ja seletuskirjas.\nKorralduses kehtestatud nõuete üle teeb NETS § 44 lõike 1 alusel järelevalvet Terviseamet. Kui viiruse leviku tõkestamise meedet nõuetekohaselt ei täideta, rakendatakse korrakaitseseaduse § 28 lõikes 2 või 3 nimetatud haldussunnivahendeid. Sunniraha maksimaalne suurus on 9600 eurot. Sunniraha, mille eesmärk on kohustada korralduses kehtestatud nõudeid, meetmeid ja piiranguid järgima ning tõkestada viiruse levikut, võib määrata korduvalt.


PBK ajakirjanik Eesti venelastest: me ei saa kuhugi taganeda, meie selja taga pole Moskvat - Eesti Päevaleht - Arvamus\n04.veebruar 2018 19:05\nKARIKATUUR | Eesti lemmikloomade rahvuslik koosseis (1) 05.02.2018\nPBK päevik: vabariigi juubelil ilmusid ootamatult eetrisse ka edukad venelased (23) 26.02.2018\nVENE MEEDIA PÄEVIK | Tallinna maksumaksjate abita jääks Keskerakonnale propagandat tegev PBK kuivale (58) 21 p\nKadri Taperson: karusloomafarmid piinavad loomi ja mürgitavad inimesi. Keelake need ometi! (54)\nLiina Kersna: kas tõesti algavad tunnid viimaks kell üheksa? (213) 160


"Töös ilmnes tõrge" sõnumi Void üksuse funktsiooni tühine Deposiittehing kliendi konto rakenduses Microsoft Dynamics AX for Retail 2009\nKehtib: Microsoft Dynamics AX 2009 Service Pack 1Microsoft Dynamics AX for Retail\nKuva algne ingliskeelne artikkel: 2711622\nKliendi konto rakenduses Microsoft Dynamics AX for Retail 2009 Deposiittehing tühine Void üksuse funktsiooni käivitamisel kuvatakse järgmine tõrketeade:\nTegevuses ilmnes tõrge.\nTõrketeade ei ole üksikasjalikku teavet. Ootate, kuvatakse tõrketeade, mis sarnaneb järgmisega:\nSee toiming ei sobi selle tehingu jaoks.\nMicrosoft Dynamics AX for Retail 2009 selle kiirparanduse rakendamiseks peab teil olema.\nAxupdate.exe Pole rakendatav 65,896 11-May-2012 02:41 x86\nRetailpos.msp Pole rakendatav 1,162,752 11-May-2012 09:34 Pole rakendatav\nCabextractor.dll Pole rakendatav 19,312 11-May-2012 02:41 x86\nCabextractor.dll Pole rakendatav 22,384 11-May-2012 02:41 x64\nAxupdate.exe Pole rakendatav 65,896 01-Apr-2012 01:27 x86\nRetailpospluginsforcustomers.msi Pole rakendatav 2,845,184 11-May-2012 07:38 Pole rakendatav\nCabextractor.dll Pole rakendatav 19,312 01-Apr-2012 01:27 x86\nCabextractor.dll Pole rakendatav 22,384 01-Apr-2012 01:27 x64\nRetailpospluginsforpartners.msi Pole rakendatav 2,925,056 11-May-2012 07:38 Pole rakendatav\nTaotluse käigultparanduse installimise kinnitamiseks käivitage Retail POS ja sisselogimiskuval, veenduge, et versiooni number on 5.0.1506.1112.


Kirjed kus asutuseks on "Erlemann, Ida (tantsustuudio Tartus)" (7)\nEestlased kunsttantsus andekad. Tantsuharrastajad lihtsast käsitöölises - professoriprouani. "Ah, miks olen ma sündinud tantsijannaks?"Kui korraga tahetakse "kuulsuseks" saada. Ringkäik Tiina Kapperi, Ida Erlemanni ja Elsa Stahlbergi tantsukoolis.\nTiina Kapperi tantsukool asub Tartus, Tähe tn. 8, Ida Erlemanni plastikakool Lai tn. 28 ning Else Stahlbergi tantsukool Vabaduse tn. 12. Tantsukoolide omanikud tutvustavad koolides õpetatavaid õppeaineid, õpilasi ja koolide tööpõhimõtteid.\n793.32E(071)Trt., Kapper + 793.32E(071)Trt., Stahlberg + 793.32E(071)Trt., Erlemann\nErlemann, Ida (tantsustuudio Tartus) / Kapper, Tiina (tantsustuudio Tartus) / Stahlberg, Else (balletistuudio Tartus)\nEd. L.; Erlemann, Ida, temast\nIda Erlemanni õpilaste tantsuõhtu.\n22. aprillil toimus Tartu Draamateatris Ida Erlemanni õpilaste tantsuõhtu, kus esinesid peale tantsurühma veel Draamastuudio õpilased, liikumisrühm ja lasterühm. Soolotantsudega esinesid Laine Reppo ja Leida Voitka. Lühidalt kavast.\n793.32E(071)Trt., Erlemann + 793.32E\neesti tantsuartistid (esinemine Eestis) / eesti tantsuartistid (esinemine välismaal, õppimine välismaal) / eesti tantsuetendused (üldiselt ja kohtadel) / Erlemann, Ida (tantsustuudio Tartus) / tantsukunst (Eestis)\nIda Erlemanni õpilaste tantsuetendus.\nIda Erlemanni tantsustuudio õpilased esinesid iseseisva tantsuetendusega 27. IV Tartus Saksa teatri ruumes.\nErlemann, Ida (tantsustuudio Tartus)\nHomme Ida Erlemanni õpilaste tantsudeõhtu.\nLühisõnum Tartu Draamateatri ruumes toimuvast Ida Erlemanni õpilaste tantsuetendusest. Lühidalt eeskavast.\n793.32E + 793.32E(071)Trt., Erlemann\nI. Erlemanni kunsttantsu-kursused algavad. Tartu linnakoolivalitsuses on registreeritud Ida Erlemanni poolt korraldatavad lühiajalised kehakasvatuse- ja kunsttantsu-kursused. Kursused algavad 13. septembril ja kestavad kuni 20. detsembrini s. a.\n793.32E(071)Trt., Erlemann + 793.32E(071)Tartu\neesti tantsustuudiod (nende tantsuetendused) / eesti tantsutrupid (kohtadel, konkreetsed) / Erlemann, Ida (tantsustuudio Tartus) / tantsukursused (Eestis, kohtadel, konkreetsed)\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 188474331