LEMON (lemonsmix) on Pinterest\nMore ideas from LEMON\nDream CityRoosevelt IslandNumberGotham CityIslandsCity LifeCitiesManhattanNew York PostNew York CityDestinationsWallpapersWhite PeoplePlaces To TravelScenery WallpaperHoliday TravelPaisajesCityIslandForward\nnycgo: “A view of Midtown Manhattan from Roosevelt Island. You can get to Roosevelt Island a number of ways, but perhaps the most exciting is via the Roosevelt Island Tram. (Photo: Julienne Schaer for NYCgo) ”\nArchitecture DetailsMysticFlatiron BuildingArt NatureArchitectural PhotographySkyscrapersFine Art PhotographyIreneLandscapesDarkFor The HomeFotografiaArchitectureArt PhotographySceneryPaisajesArtistic PhotographySkyscraperForward\nThe Camera: Irene Kung\nGet the look: dark camel coat - Cheryl Shops\nAutumn Skirt OutfitFall Festival OutfitWinter Night OutfitFestival ChicNew Years Eve Outfit Ideas CasualNew Outfit IdeasEasy OutfitsNight OutfitsOutfit Año NuevoBlouse PatternsMy FeelingsFull SkirtsBedroom CupboardsGo OutsideShopsBlackMidi SkirtsOutfitsDaily JournalTrapilloFeminine FashionUrban Fashion WomenWoman FashionNuclear WinterChristmas OutfitsMidi SkirtFashion SkirtsFashion ShowBeautiful PeopleCloudForward\nPrinted Maxi SkirtsDaily DressSummer FashionsWomen's Summer FashionFashion 2018Fall FashionFashion IdeasMaxi Skirt Outfit SummerBoho Summer DressesWhite BlazersMaxi SkirtsLess Is MoreFull SkirtsBeautiful ClothesCasual Spring OutfitsCasual StylesLong SkirtsFashion TrendsOutfitsPintsFeminine FashionLong Flowy SkirtsLittle Black DressesTeen FashionCouture SewingOutfit IdeasKnitsLittle DressesClothing ApparelJewerlyForward\nFashion Blogger StyleKaren MillenMonochrome OutfitMonochrome FashionMinimal FashionFunky FashionWomen's FashionSimple StyleMy StyleWork WearWinter Fashion LooksFashion BeautyFall WinterVintage Baby DressesWoman FashionMinimalist FashionWinter ClothesBaby DressEntertainingMinimalist ChicBlack SlacksPantsAlteration ShopFrench PeopleFor WomenCoat StorageOutfit OfficeApartment IdeasOutfit IdeasDressing UpForward\nKaren Millen pants and knit, Le Specs Sunglasses, Givenchy bag and heels. I love this outfit \nDenim Biker JacketBiker JacketsDenim JacketsBalmain JacketFetish FashionDenim StyleDenim JeansMom JeansBlue JeansGo OutsideJean JacketsBlue Denim JeansJeans PantsJeansForward\nBalmain ♔Life, likes and style of Creole-Belle ♥\nDenim Biker JacketBiker JacketsJean JacketsDenim JacketsSummer JacketDress ShirtsPantone ColorBikersBalmainAlteration ShopSuit ShirtsDress ShirtSummer BlazerForward\nLady In RedSilk CrepeLanvinCrepesLuxury ShopJumpsuitsFlorenceJumperCoralOverallsSuspendersRompersPancakesBodysuit FashionJumpsuitPulloverPlaysuitsFlorence ItalySweaterOnesiesForward\nDiscover luxury clothing, shoes and accessories from top designers on LUISAVIAROMA.


Üritused | Page 53 | Eesti Kunstnike Liit\nCloe Jancis Draakoni galeriis\n30.04.2019 kuni 18.05.2019\nTeisipäeval, 30.04.2019 kl 17.00 avab CLOE JANCIS Draakoni galeriis isiknäituse „Ootamine igaviku seisukohalt”. Näituse juhatab sisse Soren Kierkegaard’i tsitaat raamatust „Surmatõbi”: „Silmapilgu näitab miski end võimalikuna ja siis näitab end uus võimalus, lõpuks järgnevad need fantasmagooriad üksteisele nii kiiresti, et kõik paistab võimalik olevat, ning see on just see viimane silmapilk, mil indiviidist endast on saanud miraaž.”\nStudio 22 näituse avamine Saaremaa Kunstistuudio Loomekeskuses\n26.04.2019 kuni 24.05.2019\nReedel, 26.aprillil kell 17.00 avame Studio 22 näituse Saaremaa Kunstistuudio Loomekeskuses. Näitusel osaleb 11 erinevat kunstnikku. Avamisele järgneb kunstnikutund koos töötoaga. Universumi laul ehk spontaanne ilmumine Studio 22 näitus Saaremaa Kunstistuudios Kui kõiksusmeel on uinunud olekus, pole ideid, pole liikumist. On vaid lõputu, piirideta meri. Sile, sillerdav, igav ja tasane ... Kuid korraga liigatab seal miski. Merepind lööb võbelema, tekivad lained. Kõiksusmeelde sünnib ootamatu mõttepööris. Justkui sünniks merre saar. Saaremaa? Idee, projekt, võimalus või väljakutse? See on Studio 22 näitus Saaremaa Kunstistuudios, lahkes Kuressaare linnas. Oleme seal varemgi näitust teinud. Piiskopi linnuses.


Petzval 85mm F2.2 ART Canonile (anno 1840)\nPetzval 85mm F2.2 objektiivi algne kontseptsioon on pärit aastast 1840. Seega üks esimesi objektiive, mida maailmas kunagi toodetud. Mõnusa “swirly” bokehiga portreeobjektiiv (tsentrifugaal bokeh) mille keskmine osa on terav, ääred udused, iseloomulik vanadele objektiividele. Ava muutmine käib eraldi avasiibrite abil\nSoovid rentida Petzval 85mm F2.2 objektiivi Canonile?


Hiina konsoolisahtlid puidust maalähedased tootjad ja tarnijad - MINHOU KINGHOME ARTS C ¼ CRAFTS CO., LTD.\nKodu > Mööbel > Kapp > Konsoolsahtlid puidust maalähedane\nKonsoolsahtlid puidust maalähedane\nConsole Drawers Wood Rustic on valmistatud MDF-st, millel on hea kulumiskindlus. Täispuidust raam muudab selle hoiuruumi stabiilseks ja vastupidavaks, muudab ka hoiukapi väärtuslikumaks. Kõik otsustasid, et tabelit saab kasutada aastaid. Kummist matid kaitsevad teie põrandat kriimustuste eest.\nKonsoolsahtlid Wood Rustic lähevad maalähedasest talumajast välja, mida teie ruumid soovivad! Hädas oleva halli täispuidu ja valge metallist korvide kombinatsioon annab sellele seadmele kaasaegse talumajapidamise tunde, mis näeks hea välja nagu öökapp või koridor. See hoiukapi mööbel annab elegantsuse ja peenuse tunde kõikjal kodus. Console Drawers Wood Rustic on valmistatud MDF-st, millel on hea kulumiskindlus. Täispuidust raam muudab selle hoiuruumi stabiilseks ja vastupidavaks, muudab ka hoiukapi väärtuslikumaks. Kõik otsustasid, et tabelit saab kasutada aastaid. Kummist matid kaitsevad teie põrandat kriimustuste eest.\nKonsoolisahtlid Wood Rustic aitavad teil oma esemeid lihtsalt ja selgelt korraldada. Töötab suurepäraselt konsoolilaua, diivanilaua, Rootsi laua, hoiukapi, puhvetkapi või sissepääsulauana; suurepärane ka koridorides, elutubades. Selle funktsionaalse salvestuslahenduse abil leiate kõik käe-jala ulatuses. Asjade otsimiseks pole aega raisata. See mitmekülgne ja stiilne konsoolisahtlid Wood Rustic on loodud pakkuma klientidele probleemivaba seadistamise kogemust. Ükski montaaž pole vajalik, et keegi saaks seda elegantset ja alahinnatud hoiukappi nautida.\nSee konsoolsahtlite puidust maamees mõõdab:\nKonsoolsahtlite puidust maalähedased omadused:\nKonsoolsahtlite Wood Rustic saatmisteave:\n1). Mis on konsoolsahtlite Wood Rustic hind?\nHot tags: Konsoolsahtlid puidust maamees, tootjad, tarnijad, hulgimüük, kohandatud, kuum müük, Hiina, tehas, maalähedane, vintage, mitmeotstarbeline, aed, talumaja, kodukaunistus


Nacho‘d vürtsikate mustade ubadega - RIMI\nItaalia Aasia Mehhiko Talu toidab Vahemere köök\nMustad oad Rimi\n0.5 pakk (-i)\nNacho‘dest koosnev igapäevaluksus õhtusöögiks. Pane krõpsud ahjuplaadile ning kata maitsva oasegu ja riivjuustuga. Sellel ajal, kui nacho-roog ahjus küpseb, saad kokku segada punase sibula ja laimimahlaga tomati- ja paprikasalsa. Lõpuks puista nacho‘de peale salat ja mais ning serveeri salsa ja hapukoorega.\nOad: loputa oad ja lase kuivaks nõrguda.\nKoori ja haki sibul ja küüslauk. Prae pool punasest sibulast ja kogu küüslauk praepannil õlis. Vähenda kuumust ja sega juurde oad, Sambal Oelek‘i tšillikaste, tomatipüree ja vesi. Lase kuumaks ja maitsesta soolaga.\nNacho‘d: vala krõpsud ahjuplaadile ja jaota peale oasegu ja lõpuks juust. Küpseta ahjus keskmisel siinil ca 10 minutit.\nSalsa: lõika tomatid väikesteks kuubikuteks. Poolita paprika, eemalda südamik ja lõika kuubikuteks. Sega tomat, paprika ja ülejäänud punane sibul. Pigista peale laimimahla ja sega sisse õli. Maitsesta soola ja pipraga.\nLase maisil kuivaks nõrguda ja lõika salat ribadeks.\nPuista mais ja salat plaadile ning serveeri salsa ja hapukoorega.\nGrillitud kapsas ja tomati-rabarberi chutney\nGrillitud mais peekoni ja kanaga


Riigikogu eelinfo neljapäevaks, 24. septembriks - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo neljapäevaks, 24. septembriks\n24.09.2015 / Eelinfo\nIstungi päevakorras on ühe eelnõu teine ja kahe eelnõu esimene lugemine.\nIsamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni algatatud Riigikogu otsus “Riigikogu otsuse „Riigieelarve kontrolli erikomisjoni moodustamine” muutmine” (87 OE). Seoses Jaak Aaviksoo parlamendisaadiku volituste lõppemisega nimetada riigieelarve kontrolli erikomisjoni põhiliikmeks Andres Metsoja ning tema asendajaks Viktoria Ladõnskaja.\nVabariigi valitsuse algatatud tarbijakaitseseaduse eelnõu (37 SE). Eelnõuga kehtestatakse tarbijakaitseseaduse uus terviktekst ja võetakse üle EL-i vastav direktiiv EL-i tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta. Olulisemad muudatused puudutavad veebipõhise interaktiivse platvormi loomist eelkõige piiriüleste tarbijakaebuste lahendamiseks ning tarbijale esitatud arve eest tasu küsimise keelamist.\nVabariigi valitsuse algatatud kemikaaliseaduse eelnõu (72 SE). Eelnõu on sisuliselt kehtiva kemikaaliseaduse muutmise seadus, mis on koostatud terviktekstina. Kehtiv kemikaaliseadus on rohkete muudatuste tõttu muutunud raskesti loetavaks, seaduse teksti kvaliteedi parandamise huvides on muudatused esitatud terviktekstina.\nkultuurikomisjonis – kell 14: arutelu rakenduskõrgkoolide rollist ja vastutusest kõrgharidusmaastikul, kutsutud Eesti Infotehnoloogia Kolledži rektor Tiit Roosmaa, Eesti Lennuakadeemia rektor Jaanus Jakimenko, Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli rektor Ülle Ernits, Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rektor Anneli Kannus, Sisekaitseakadeemia rektor Katri Raik, Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli rektor Helle Noorväli, Tartu Kõrgema Kunstikooli rektor Vallo Nuust, Tallinna Tehnikakõrgkooli rektor Enno Lend, haridus- ja teadusministeeriumi kõrgharidusosakonna juhataja Anne Kivimäe (ruum L241).


8.–9. oktoobril toimub Eesti juristkonna suurfoorum „100 aastat Eesti esimesest põhiseadusest“ | Tartu Ülikool\n8.–9. oktoobril toimuvad Tartus 36. Eesti õigusteadlaste päevad, mille läbiv teema on Eesti Vabariigi põhiseaduse 100. aastapäev. Tänavusele suurfoorumile on oodata üle 600 osavõtja ning kahel päeval peetavaid ettekandeid on võimalik jälgida ka UTTV otseülekande vahendusel.\n„Tänavu pöörab juristkond suurt tähelepanu Eesti esimese põhiseaduse 100. aastapäeva tähistamisele,“ sõnas õigusteadlaste päevade üks eestvedajaid Peep Pruks. „Eesti Vabariigi põhiseaduse vastuvõtmine 15. juunil 1920 andis Eesti riigile alusdokumendi, tänu millele sai rajada demokraatliku, põhi- ja vähemusrahvuste õigusi kaitsva ning õiglusel rajaneva riigikorralduse,“ lisas ta.\nVanemuise kontserdimajas peetava plenaaristungi ja kokkuvõtva vestlusringi vahele mahuvad kahel päeval neli samaaegset sessiooni kuueteistkümne aruteluga. Kogenud väitlusjuhtide juhendamisel esineb enam kui kaheksakümmend ettekandjat. Muu hulgas räägitakse Eesti põhiseadusest ja selle tulevikust, rahvusvahelisest õigusest, tehisintellekti rakendustest haldusmenetluses, ettevõtlusvabadusest ja töötaja põhiõiguste kaitsest selles kontekstis, rohelisest lainest, intellektuaalomandist, laste õigustest ning paljudest teistest päevakohastest teemadest.\nÕigusteadlaste päevade avaistungil annab justiitsminister Raivo Aeg üle õiguse eest seisja autasu. Sellega tunnustatakse inimesi, kes on oma algatuse, käitumise või muu tegevusega märkimisväärselt panustanud Eesti õigusriigi püsimisse ja arendamisse.\nLõppistungil kuulutab Eesti Teaduste Akadeemia riigiõiguse sihtkapitali nõukoja esimees Uno Lõhmus välja aasta riigiõigusteaduse teo. Samuti juhatab ta mõlemal päeval sisse sihtkapitali avaldatud raamatute esitluse. Tutvustatakse Rait Maruste raamatut „Eesti omariikluse põhidokumendid“ ja väljaannet „Riigiõiguse aastaraamat 2020“.\nÕigusteadlaste päevadeks ilmub rahvusvahelise eelretsenseeritava ajakirja Juridica International 2020. aasta väljaanne „100 Years Later“ ja põhiseaduse temaatikat käsitlev ajakirja Juridica erinumber.\nPeep Pruksi sõnul on Eesti esimese põhiseaduse 100. aastapäevale pühendatud ürituste kavas eriline koht põhiseaduse kommentaaride põhjalikult uuendatud väljaandel, mille sihtrühmaks ei peeta üksnes juriste, vaid kogu Eesti avalikkust. „Põhiseaduse kommentaaride viiendat väljaannet esitletakse Eesti Teaduste Akadeemias 21. detsembril,“ tutvustas Pruks tulevikuplaane.\nTartu Ülikooli õigusteaduskonna doktorandid esinevad stendiettekannetega Dorpati konverentsikeskuses.\nÕigusteadlaste päevadel on piiratud arvul inimestel võimalus käia ka värskelt renoveeritud Riigikohtu hoones ja näha, kuidas endisest kliinikuhoonest on saanud nüüdisaegne kohtumaja.\nÕigusteadlaste päevade programmiga saab tutvuda sihtasutuse Iuridicum kodulehel.\nArutelude tutvustuse leiab õigusteadlaste päevade Facebooki lehelt.\nPeep Pruks, TÜ õigusteaduskonna projektijuht, 510 551, peep.pruks [ät] ut.ee\nMai Palmipuu, Eesti Juristide Liidu tegevpresident, mai.palmipuu [ät] assertum.ee


mure mehe pärast kuidas teda aidata? | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nmure mehe pärast kuidas teda aidata? 23.06.06 / Psühhiaatria\ntere mure järgmine tahaks aidata oma meest aga ta ei lase seda teha:( olen nii kurb ja masenduses nimelt millest tuleb ühe jala väristamine? olen tähele pannud kui ta istub et siis hakkab tal parem jalg värisema kas see võib olla närvidest? siis ta on koguaeg nii unine tahaks õhtuti väljas käia ta lihtsalt ei viitsi muga kaasa tulla või ei taha olen talle korduvalt öelnud et värske õhk mõjub hästi ei tema mind kuula siis ta näpib end koguaeg kusagilt sügab lõuga jne ühte kätt hoiab ka rusikas ma olen väga kurb tahaksin teda sisimas aidata aga ta ei lase põlve rohtu ta juba võtab nii kaugele ma ta sain aga tundub et see rohi ei aita :( varsti on pulmad ukse ees ja ma soovin seda ülekõige aga mõeldes et kui sõbrad sugulased tuttavad mind narrima hakkavad et sa abiellud vigase mehega sa sünnitad vigase lapse(lapsed) selline jutt ajab lihtsalt nutma kas annab veel midagi teha? ma tõesti tahan temaga jääda ja teda aidata millest see kõik tuleneb kas see on seotud sünniga? või millegi muuga arsti juurde ta ei lase end viia:(ette tänades TENELI\nKui ta Teist hoolib, siis tuleb-läheb ta ka arsti juurde! Kui ta hoolib, siis määrib-liigutab ta ka selle jala korda ning teeb sellest rusik-käest paitamise käe. Kui ta Teist hoolib, siis avab ta veidi rohkem oma suu Teie küsimustele vastaiseks. No ega need meie mehekesed suurt jutumehed olegi (v.a. alkopoisid on n i i suure jutuga, et saada või parlamendi kõnepulti).\nKui on ikka õiged tunded ja suhted, ega siis need sugulased-tuttavad oma arvamusega ka häiri.\nMida tervemad vanemad, seda tervemad järglased, seega - tervist t u l e b edendada, parandada, tugevdada. Kui seda ei soovita teha, ega siis ka õiget lapsekasvatajat sealt loota pole. Ei ole!


Teadustöö metodoloogia / Research Methodology Archives | Tallinna Tehnikakõrgkooli raamatukogu uute raamatute blogi\nJohn MacInnes, Little Quick Fix. Sage Publications Ltd, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ February 19, 2019\nKolm väikest raamatut sarjast “Little Quick Fix”. Iga sarja raamat on pühendatud kindlale probleemile või mõistele, millega õppurid teadustööde või projektide kirjutamise puhul silmitsi seisavad. Raamat on värviliste jooniste ja skeemidega väikeseformaadiline ja sisaldab olulisemate sõnaseletuste loendit. Esimene raamat autorilt John MacInnes “Little quick fix: Understand Probability” seletab lihtsalt lahti tõenäosuse ja aitab toime tulla … Continue reading →\nStephanie Marsh. User Research: A practical guide to designing better products and services. Kogan Page, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ February 13, 2019\nRaamat keskendub sellele, kuidas inimeste ajendid ja vajadused mõjutavad inimese igapäevaseid käitumismustreid. Teose autor aitab orienteeruda kasutajauuringutega seotud meetodites. Annab eksperdipoolse sissevaate erinevate meetodite tugevatesse ja nõrkadesse külgedesse. Samal ajal jagab kasulikku õpetust, kuidas tõlgendada, analüüsida ja jagada kogutud informatsiooni. Saadavad teadmised on kasutatavad kõikides tegevusvaldkondades ja tööstustes ning katab ära kõik kliendiga seotud etapid. … Continue reading →\nElżbieta Danuta Niezabitowska. Research methods and techniques in architecture. Routledge, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ February 5, 2019\nArhitektuurialane teadustöö on alati olnud oma olemuselt interdistsiplinaarne. Tänapäeval on valdkondade skaala läinud aina laiemaks. Arvestama peab uurimistöö tegemisel näiteks valdkondadega nagu käitumine, tervis, keskkonnakaitse. Raamat kirjeldab ja analüüsib erinevaid teooriaid ja meetodeid, mida saab ja võiks kasutada arhitektuuriga seotud uurimustes. Vaata, kas raamatut saab laenutada Click to see if the item is available Please … Continue reading →\nIan Brace. Questionnaire design: How to Plan, Structure and Write Survey Material for Effective Market Research. KoganPage, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ January 30, 2019\nTegemist on praktilise käsiraamatuga turu-uuringute teemaliste küsitluste koostamisest. Tutvustatakse küsitluste läbiviimise ja küsimustike koostamise põhitõdesid (sh online-küsimustike koostamise), erinevaid tarkvaralisi lahendusi ja mõõtevahendeid. Puudutakse ka eetilisi küsimusi, andmekaitse edusamme ning küsimustike koostamise eripära ülemaailmsete uuringu puhul. Kuna vajadus rahvusvaheliste internetipõhiste küsitluste ja andmete järele on suur ja turuülevaadete hindamisel on küsitlused ülivajalikud, siis käesolev raamat … Continue reading →\nMarcus B. Weaver-Hightower. How to write qualitative research. Routledge, 2019\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ January 28, 2019\nRaamat kvalitatiivse uurimuse kirjutajatele. Tänapäeval kirjutatakse kvalitatiivseid uurimusi väga erinevates valdkondades alates sotsiaalteadustest äri ja tervishoiuni välja. Kuna kvalitatiivse uurimuse puhul keskendutakse ühe objekti süvaanalüüsile ja uuritakse toimuva sisu ning tulemuseks peaks olema „oma lugu“, siis on väga oluline kirjutamisoskus. Raamatus keskendutakse, millal kirjutada, mida kirjutada, kuidas suhelda uurimuses osalejatega, kuidas teha intervjuude märkmeid, memode … Continue reading →\nHilary Collins. Creative Research: the Theory and Practice of Research for the Creative Industries. Bloomsbury Visual Arts, 2019\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ January 24, 2019\nTegemist on raamatuga uurimistöö tegemisest sellistes loomemajanduse valdkondades nagu mood, disain, arhitektuur, sotsiaalteadused, kommunikatsioon ja turundus. Tutvustatakse uurimismeetodeid, uurimisteema valimist, uurimistöö raamistiku loomist, uurimisprojekti struktureerimist, erinevaid andmete kogumise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid meetodeid ning andmete analüüsimist, kuidas teha järeldusi ja anda soovitusi. Kasulik materjal nii bakalaureuse kui magistritöö tegijatele. Vaata, kas raamatut saab laenutada Click to … Continue reading →\nRobert K. Yin. Case study research and applications: design and methods. Sage, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ September 27, 2018\nTegemist on juhtumiuuringute metodoloog Robert K. Yini raamatuga, mis on üks selle valdkonna viidatuim metodoloogiaraamat. Raamatu esmatrükk ilmus juba 1984. aastal ja käesolev trükk on kuues. Raamatus tutvustatakse rakendusi, mis demonstreerivad, kuidas juhtumiuuringu meetodit on teadlaste poolt edukalt rakendatud nii üksikult kui kombineerituna teiste uurimismeetoditega, samuti juhtumiuuringu meetodi seoseid teiste kvalitatiivsete uurimismeetoditega. Teravdatud tähelepanu all … Continue reading →\nBeth M. Schwartz, Janie H. Wilson, Dennis M. Goff. An easyguide to research design and SPSS. Sage, 2019\nKäsiraamat on mõeldud üliõpilastele, kel on käsil kas statistilise analüüsi või teadusuuringute kursus. Statistika ja uurimismeetodid on omavahel tihedalt seotud ning tudengitele pannakse autorite poolt eriti südamele nendest kahest teemast arusaamise olulisust. Raamatu eesmärgiks on anda üliõpilastele teadustööoskusi ja aidata neid hüpoteeside püstitamisel, hüpoteeside kontrollimiseks uurimismeetodite ja statistikate valimisel, anda juhiseid SPSS statistikaprogrammi kasutamiseks ja … Continue reading →\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ August 17, 2018


Kogu keha hoone dieedi plaanid portsjoni kohta 2 spl 30 ml\nKeha Hoone Dieedi Plaanid\nIn Ashcan kooli-töönädala uuring avalikustatud indium 2013 kui 50 tüdrukud overlusage slant jõi vaid umbes 2 tassi vett pool tundi enne hommikusööki lõuna - ja õhtusöök ilma täiendavate toidu muutused nad hukule kaldpinnal ja nägi vähendamine keha hoone dieedi plaanid keha hoi polloi indikaator ja keha koostise wads\nMagistrikraadi Toitumine University Of Body Building Dieet Plaanid Tennessee Knoxville\nSulatage 6 pudelit (üks päev Charles Frederick Worth) korraga päev varem toatemperatuuril. Üldiselt Infotehnoloogia body building Dieet plaanid võtab umbes 4-6 tundi mahlad de-ice. Kui nad on enamasti külmutamata, kuid ikka veel külmad, suunake mahlad, sealhulgas veggie succus elektrilises külmikus sol, mida saate hommikul alustada. Ärge sulatage üleöö! Kui külmutamata, mahlad ainult siis, kui minna umbes 3-4 päeva.


On aeg osa võtta: 9 märki, et sul on vaheaeg - Suhe - 2020\nLahkumine ei ole maailma kõige meeldivam asi, kuid see on tema, kes on midagi uut alustades, võimaldab alustada elu nullist ja alustada uut suhet, millest saab tõesti õnnelik. Millised märgid viitavad sellele, et sa peaksid mõtlema lahkumisele?\nTe tunnete end üksteisest lahti\nTundub, et istute samas ruumis, kuid üksteisest kaugel.\nSa ei tea, millest rääkida\nTa kindlasti ei ole esimene, kes teab olulisi uudiseid. Ja sa suhtled peamiselt igapäevaste teemadega.\nSa pead ignoreerima südame kõnet\nMis ütleb teile, et selle inimesega sa ei ole kindlasti see koht.\nSa sulged oma silmad oma soovi\nKui te ei tunne austust enda vastu, ignoreeritakse teie soove ja olete sunnitud muutuma täiesti erinevaks inimeseks, see on kindel märk sellest, et olukorraga midagi tuleb teha.\nSa ehitad vikerkaareplaani ilma temata\nKui olete juba kõik hästi ette kujutanud ja sa oled üksi, siis võib-olla on aeg neid ellu viia?\nTeie suhe ei ole enam sugu\nSee on tõsine põhjus mõelda, kas teil on endiselt üksteise suhtes tundeid või olete juba üksteisele võõrasteks saanud?\nTeie vahel on vahemaa\nKui see ei ole ajutine kriis, võib üksteisest peatamist pidada lahutamise kaalukaks põhjuseks - te olete juba muutunud üksteisele praktiliselt võõrasteks.\nSa tõesti tahad rääkida kellegagi, et jagada oma kogemusi, kuid tundub, et ta on talle täiesti huvitav. Kas peaksite jätkama suhteid isikuga, kellele teie tunded, soove ja kogemused on täiesti ükskõiksed?\nTe eelistate veeta aega kellegagi, aga mitte temaga\nKui tema ühiskond ei anna sulle rõõmu ja elab koos temaga harjumusest või mõnede lühiajaliste suhete pärast, mida tunned kahetsusega üles rebida, tähendab see, et liigute täiesti erinevas suunas. Ja see on kindlasti aeg midagi muuta!\nCopyright 2020 \_ none \_ On aeg osa võtta: 9 märki, et sul on vaheaeg


mina ja mind ümbritsevilu. :: metsamemm piltide hindamine – Rate.ee\nmina ja mind ümbritsevilu.\nmina loomulikult sikka selles punases kleidis\nviimane visiit: 19.12.2017 - 17:49\npilt on lisatud: 08.02.2011 - 14:21\noi,mis nunnud kaaslased sul seal on,,,,,,,,,,,,,,,,\n#2, 11.09.2011 - 16:05, elve1948\n#1, 01.06.2011 - 08:11, nemps\nKasutaja metsamemm pildid:


Kahe mehega | Buduaar\nNaisteõhtuid on vaja. Need on hetked ainult naistele ning naiste juttudega. ühest sellisest avameelsest õhtust kõigepealt kirjutangi. Marianne (nimi muudetud) nõustus oma loo avaldamisega tingimusel, et tema isik avalikuks ei tule. Tegelikult ei ole ju selles, et Marianne korraga kahe mehega magas, mitte midagi hämmastavalt erilist ega uudset.\nNaisteõhtuid on vaja. Need on hetked ainult naistele ning naiste juttudega. ühest sellisest avameelsest õhtust kõigepealt kirjutangi.\nMarianne (nimi muudetud) nõustus oma loo avaldamisega tingimusel, et tema isik avalikuks ei tule. Tegelikult ei ole ju selles, et Marianne korraga kahe mehega magas, mitte midagi hämmastavalt erilist ega uudset.\nMarianne ise leiab, et pole vaja seda kõigile avalikult teada anda. Inimese intiimsus peaks olema väga isiklik, sest see hoiab inimest koos. Pealegi ei saa Marianne oma delikaatse ametikoha pärast avalikustamist selles osas lubada. Ei taha ta ka ise, et teda vaid seksiga seostama hakatakse.\nAga see selleks. Kõigile teistele oli Marianne kogemus põnev, kuna keegi kohalolijatest nii kaugele ei olnud jõudnud.\nNaistekatel kujuneb alati nii, et kui alguses on kõikidest toimunud sündmustest kiire ülevaade antud, siis peale mitmendat veiniklaasi, maitsvaid oliive ja juuste süües, romantilise muusika saatel, laskutakse süvenenult kõikidesse detailidesse. Ja mõnuga, põhjalikult.


Müüa korter, 4 tuba, Heli 7/1, Mustamäe, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 4 tuba - Heli 7/1-37, Mustamäe, Tallinn, Harjumaa\n8-korruselises majas on 38 korterit. Valikus on 1-4-toalised korterid pindalaga 29-75m2. Funktsionaalsetes ja kompaktsetes kodudes on magamistoad eraldatud köögist ja elutoast. Enamikel korteritel on rõdud. Parkimine on osaliselt maa-aluses parklas, mõned parkimiskohad asuvad ka kinnistul. Panipaigad asuvad maja 0. ja 1. korrusel.\nLähim lasteaed ~ 990 m Tallinna Lasteaed Pallipõnn\n~ 1.5 km Tallinna Tähekese Lasteaed\n~ 1.9 km Tallinna Liivaku Lasteaed\nLähim kool ~ 540 m Hilariuse Kool\n~ 930 m Tallinna Tehnikaülikool\nLähim peatus ~ 70 m Kivinuka 24A\n~ 370 m Ajutine peatus 24A\n~ 370 m Mäepealse 24A\n184 900 € 2 449 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/871725 Kommentaar:


Hotellid Kaysville | Hotels.com\nLinna Kaysville hotellid\nOtsing hotellid Kaysville\nVaata kaardilt hotelle Kaysville\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste seas on Lagooni lõbustuspark. Ära unusta külastamast paiku nagu Cherry Hill Water Parki lõbustuspark ja Great Salt Lake Shorelandsi looduskaitseala.\nMajutusvõimalused, mida Kaysville pakub\nKaysville pakub majutusvõimalusi kõigile, ükskõik kas kavandate pikemat puhkusereisi või peatumist vaid mõneks ööks. Kui sinu sihtkoht on Kaysville, ootab sind Hotels.com saidil 182 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 28%. Tubade hinnad alates 34 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Kaysville ja selle lähipiirkond pakub.\n• 83 3 tärni hotelli alates 57 EUR öö\nKaysville – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Salt Lake City, Utah (SLC-Salt Lake City Intl.), mis asub 26,8 km kesklinnast.\nKaysville – kohalikud huviväärsused\n• Lagooni lõbustuspark (6,5 km südalinnast)\n• Cherry Hill Water Parki lõbustuspark (3,6 km südalinnast)\n• Great Salt Lake Shorelandsi looduskaitseala (6,6 km südalinnast)\n• Hilli lennuväebaas (12,5 km südalinnast)\n• Whitakeri kodumuuseum (13,3 km südalinnast)\nKaysville – millal on parim aeg reisimiseks?


Lukashenko hirmuvalitsuse maa. See oli suuresti kõik, mida enamik Tartu üliõpilaste looduskaitseringi Valgevene-ekspeditsioonist osavõtjaid sellest maast enne sõitu teadis. Üheksa päeva kestnud käikudest, kohtumistest ja ettekannetest selgus aga selle maa kohta nii mõndagi huvitavat.\nValgevene pinnamood on suuremalt jaolt tasane. Põhilist vaheldust toovad vaatesse maa põhjaosa saarkõrgustike kuplid, seevastu lõuna pool võib täiesti tasasel Polesje (valgevene keeles Palesse) madalikul veeta väga üksluiseid tunde kas ainult põllu või metsa vahel kihutades. Looduse poolest on Valgevene huvitav üleminekumaa, mille põhja- ja idaosas laiuvad suured sood ja metsad ning maastikku rikastavad arvukad jõed. See ala on kui viimane boreaalne refuugium enne Kesk- ja Lääne-Euroopa kultuurmaid. Siin leidub mitmeid põhja- või idapoolse päritoluga linnuliike, kes on Eestis lausa haruldased, näiteks habekakk, madukotkas, suur-konnakotkas. Samas on Valgevene lõunaosa looduses juba stepimaastike ja -elustiku elemente, nagu kurvitsaline jämejalg ja liivastel kallastel elutsev sookilpkonn. Poolaga piirnevad Biaùowieýa metsad esindavad aga kunagist Lääne-Euroopale omast loodust, mille tunnusliigid olid piison, hirv ja metssiga.\nJärvistu ja kõrgustik. Esimesena tervitas meid Valgevene järvistu oma liivaste kuplite, õunaaedade ja järvesilmadega, mida Valgevene loodususulised peavad pühapaikadeks. Nägime Valgevene suurimat järve Naratði (80 km²), mida ääristas peaaegu katkematu alevikorstnate ja suvilate rida. See piirkond on Ida-Euroopa tähtsaim linakasvatusala, kus tehtud riiet kasutavad ka Eesti luksusmööbli meistrid.\nPeale järvistult lahkumist ronis meie buss taas kõrgemale: kuivale ja põllustatud Minski kõrgustikule. See on kõrgeim läbi Valgevene südame kulgevas saarkõrgustike ida-läänesuunalises jadas, mida tuntakse Valgevene kõrgustiku all. Siin asub ka Valgevene kõrgeim tipp Dzerþinski mägi .\nPidime sellelt mäelt suure pettumusega lahkuma. Valgevene kõrgeimast punktist avanev vaade piirdus endise sovhoosi õuega, kuna tipp ise asus seljandikul, mis ongi Minski kõrgustiku valdav pinnavorm. Vaatamisväärsuse rõhutamiseks oli “tippu” kuhjatud paari meetri kõrgune pinnaskoonus, mille leidmisega mahakantud põllutööriistade hunnikust nägime kurja vaeva. Tipu ümbruses ringi vaadates tundus, et see oli tähistatud vales kohas. Võib-olla selle tõttu lahknevad andmed punkti kõrguse kohta. Tippu asetatud kivile oli märgitud 345 meetrit üle merepinna, tunnustatud geograafid annavad kõrguseks 346 meetrit .\nPalju rohkem tipu moodi oli naaberkõrgustiku Navagrudoki kõrgeim punkt Lossimägi, mis oli meie retke mõnusaim piknikukoht. Seda paika on ilmekalt kirjeldanud Eesti rännumeeste klassik Edgar Kant: “Gora Zamkovalt vaatavad vanad varemed alla, kaugele üle poolesaja kilomeetri avarduva silmapiiri, kuhu astangutena vajub Lida-maa, ja kus Neemeni ääres laiuvad ürgmetsad.”[1: 63] Paremini eo saagi seda öelda.\nÜhisettevõte. Valgevene põldudel avanes nostalgiline pilt meie 1980. aastate ääretutest kolhoosipõldudest. Tihti diktaatoriks nimetatud Aleksander Lukaðenko ei ole pidanud võimalikuks maad erastada ja nii käisid sügisesed koristustööd ikka kolhoosi- ja sovhoosipõldudel. Need on küll ümber nimetatud “ühisettevõteteks”. Ka tööstuses moodustavad ühisettevõtted enamiku.\nÜhes endises sovhoosis otsustas looduskaitseringi spontaanne seltskond ka maha hüpata ja tutvumise eesmärgil koristustöödel abi pakkuda. Sohvoos Komsomolets asus Minski kõrgustikul, samanimelisest linnast nelikümmend kilomeetrit õhtu pool.\nKohalikud kontoriametnikud tegid suured silmad: “Meie sovhoosi noori ei saa väevõimugagi põllule, kõik kaovad Minskisse. Nüüd Eestist tulevad appi! Kas teil omal siis kartul võetud? Tublid!” Esimees, kes oli päevinäinud Saksa autoga sovhoosi õuele vuranud, säilitas ilme, nagu oleks seitsekümmend keskpäevast abipakkujat seal kandis tavaline. Kohe juhatas ta meid linapõllule, kus meie töö oli aidata neljal sõduril linu hakkidesse panna. Alles hakke veoauto kasti loopides sai sõna “hoogtöö” õige sisu. [Foto 1]\nVestluses esimehega selgus, et kuigi riik ostab ettevõttelt kogu toodangu, tuleb tasu kuude kaupa oodata. Põllumaa erastamisele ei tasu sellegipoolest loota, kuna pole kedagi, kes hakkaks peremehena maad harima. Kõik vähegi jõukamad tegutsevad linnas. Valgevene põllumajandustoodangu maht on jäänud endiseks, kusjuures nisu, kartulit ja lina on hakatud märksa rohkem kasvatama.\nKui küsisime ühisettevõtte esimehe arvamust Venemaaga ühinemise kohta, oli reaktsioon selline: “Aga kuhu meil pääsu?!” Valgevene on parlamendi otsusel majanduslikult Venemaaga liidetud ja Vene kaupu oli lettidel vaat et rohkemgi kui omamaist toodangut.\nValgevene rahvas. Ühisettevõte oligi ainus koht, kus kuulsime valgevene keelt: muidugi mitte esimehe, vaid kartulikühveldajate suust. Valgevenelased on äravahetamiseni sarnased venelastega: niisama sõbralikud, temperamentsed ja viinalembesed. Tihti küsiti meilt, kas Valgevene tundub teistmoodi kui Venemaa. Mõistagi vastasime jaatavalt, kuigi ainuke märkimisväärne erinevus oli see, et Valgevenes ei ole sellist korralagedust nagu Venemaal. Kes sedagi teab.\nValgevenelasi on üha enam hakatud nimetama fiktiivseks rahvaks ja etniliseks jäänukiks . Näiteks muusikapoodides või tänavanurgal kuulutusi silmitsedes jäi mõistatuseks, milline on valgevene, milline vene muusika. Veel 1980. aastatel teatasid etnograafid, et valgevene kultuuri kants, mis päästab rahva, on Valgevene küla. Surmahoobi sellele lootusele andis Tðernobõli katastroof, mis peaaegu lõpetas suurel maa-alal ühiskondliku suhtluse . [Foto 2]\nMinsk. Esimene mulje oli hingemattev: kõik on nii suur ja särav! Ei ühtki tavalise suurusega maja. Stalinistlikult pompoosne Minsk jättis puhta ja korras mulje. Isegi paneelelamurajoonid ületavad rõõmsuse, puhtuse ja originaalsuse poolest oma Tallinna vellesid.\nPealinn, mis on kodu 1,7 miljonile inimesele, paistis olevat jõukal järjel. Üllatusena oli harva näha Vene suurlinnade tavalist rahvariiet – sünkmusta nahkjopet. Minskilased käisid riides üsna tallinlaste moodi: omalaadselt ja värviliselt. Ja tüdrukudki olid ilusad.\nKuidas lõõgastub noor inimene Minskis, kui tööpäev lõpeb? Meie mõistes kohvikuid ja baare seal peaaegu polegi. On ainult räpased õllesaalid ja kallid stiilibaarid. Kummassegi Minski noori ei tõmba. Nii täituvad Minski kaunid pargid lõunapausidel ja tööpäeva lõpus õlut rüüpavate noortega. Õlu on ka kõige peenemas kostüümis neidude lemmikjook. Viimasel ajal eelistatakse Venemaa suurlinnades samuti viinale õlut. Minski tänavatelt jäid veel meelde Belarusi traktorid, mida kasutati kõikideks tänavakorrastustöödeks. Samuti veeti sinivalgete miilitsatraktoritega ära parkimiskorda rikkunud sõidukeid. Minski traktoritehase toodang ongi vist eestlastele tuntuim Valgevene kaubamärk, ühegi muu firma traktoreid Eestis nii palju ei osteta.\nPolesje. Kui kohalike käest küsida, mis on Polesje, saab vastuseks: “On selline asi, et on suured metsad ja suured väljad vaheldumisi.” Nii muutus bussisõit sellel hiigeltasandikul aeg-ajalt isegi igavaks.\nPolesje asustuse kirjeldamiseks anname taas sõna Edgar Kantile: “Külamehe elu-olu on Polesjes mitmeti isevärki. Väikestel põllulappidel pesitseb ta harvadel soosaartel, keset laiuvaid soolahkameid ja tihnikuid. Teid on harva ja needki on imehalvad haguteed, milledel liigelda on vaevaline ja aegaviitev. – On talunikke, kelle põllumaad on paisatud mitmele sookätikule ja needki lapid asuvad üksteisest eemal, kusagil soomülgastiku või tihniku taga. Et kündma minna, selleks võtab ta saha selga ja ajab härjad vee sees kohale. Kui “põllusaar” on kaugel “soomeres”, siis ehitab ta seal endale erakuelamu, senikauaks kui tööd on tehtud. Talvel, kui sood külmunud, veetakse vili koju.” [1: 66] Tavapärase pildi kõrval nägime ka tohutuid kuivendatud soid, kus nüüd künti põldu. Seal meenutas Polesje Hollandit.\nPolesje pinnakate on peenike liiv ja löss. See on kõrrekollane tolm, mida tuulel ja veel on kerge ära kanda. Nii võisime Mazõri linna külje all pool päeva matkata mööda sügavaid jäärakuid ehk ovraage. Need on ajutise vooluvee uhutud kuristikud, tüüpilised stepi pinnavormid. Mazõri jäärakute nõlvad olid kinnistatud rangelt rõhtses reas istutatud mändidega, pervi pidasid aga maalilised kasesalud. [Foto 3]\nJõed. Väga oluline osa Valgevene loodusest on jõed. Neist suuremad – Dnepr ja Prõpjats (Pripjat) – on laiad tasandikujõed arvukate lisajõgede, meandrite ja ulatuslike luhtadega. Kuigi paljudes kohtades on jõgesid nii poldreid kui ka tamme rajades püütud suruda põllumajandusele sobivatesse raamidesse, on siiski veel arvukalt heas looduslikus seisundis jõgesid ning neist suuremate veerikkus on muljetavaldav. Nii võib Prõpjatsi jõe üleujutus kesta kokku kuni neli kuud aastas ning kevadine veetaseme tõus ulatuda 3,5–4 meetrini. Sellistel laialdaselt üleujutatud jõetasandikel võib kohata mitmeid mujal Euroopas haruldaseks jäänud kooslusi: luhasoid, tamme-lammimetsi ja muidugi ulatuslikke luhaniite. Luhtade niisked elupaigad on vähemalt kahe linnuliigi ülemaailmse tähtsusega võtmealad. Valgevene jõekallaste tarnastes luhasoodes elab koguni kuni 60 protsenti (umbes 3000 paari) tarna-roolinnu maailmaasurkonnast! Luhtadel pesitseb aga ligi kolm protsenti rohuneppide Euroopa asurkonnast. Seal jahivad oma saaki ka suur-konnakotkad ning need 150–200 paari moodustavad kokku ligi viisteist protsenti liigi kogupopulatsioonist Euroopas. Siin-seal majandatakse luhti veel traditsiooniliselt: hein niidetakse ja varutakse kuhjadesse. Ka võis kohati asulalähedastel luhtadel näha suuri vabalt peetavaid karju ning madalmuruseid karjamaid. Samas on aga ka Valgevenes hakanud luhtade kasutus kiirelt vähenema ning nende loodusväärtuste tulevik pole selge.\nMeie lühikene retk päikeseloojangul Kesk-Prõpjatsi looduskaitsealale oli muljeterohke. Matk jõekaldal jättis unustamatu mälestuse ka siinsete kahepaiksete kirevast faunast: enamik meist kohtas esimest korda nii järvekonna kui ka rohe-kärnkonna, eksootilisemast lehekonnast ja punakõht-ungist rääkimata. [Foto 4]\nBiaùowieýa. Polesje madaliku telge pidi läände liikudes jõudsime kunagistele Poola riigi aladele. Madaliku läänepoolseim ots kuulub praeguseni Poolale, olles riigi selgelt vaeseim osa. Polesje poolapärane nimi on Podlasie ja siin huvitas meid puðtða. Nii nimetavad poolakad Polesje ürgmetsi, millest kuulsaim on Biaùowieýa laas.\nPõhimõtteliselt on need metsad selles üle saja tuhande hektari suuruses laamas kasvanud katkematult kogu jääajajärgse 11 000 aasta vältel. Kuid külastuskeskuse juures olev mets ei näi kuigi ürgne, pigem on tegemist tavalise kesk- ja vanemaealise rikka alusmetsaga männikuga. Millegipärast ei ole ka ühtegi õpperada, kus võiks tutvuda nii ainulaadse metsa pärisilmega. Ka piisoneid vabas looduses enamasti ei kohta. Ent neid uhkeid loomi võib näha kaitseala külastuskeskuse juures aedikus, kus nad elutsevad lageraiega kännustatud platsil ning manguvad läbi traataia külastajatelt leiba...\nRoostes traattõkked Valgevene ja Poola piiril lahutavad mõlema riigi kolmesajapealisi karju. Kui muuseumis küsisime, kas piisonite sugulusristumise vältimiseks ei oleks vajalik lasta neil vabalt piiri ületada, saime vastuseks, et NATO ei luba aedu likvideerida. Ometi tundub, et 1950. aastatel rajatud piiritõkkeid on riigijuhtidel vaja pigem moraalse kaitsena lääne vabade mõtete eest kui piisonigeenide leviku kartuse tõttu. [Foto 5]\nKant, Edgar 1999. Linnad ja maastikud. Ilmamaa, Tartu.\nMarples, David R. 1999. Belarus: A Denationalized Nation. Harwood Academic Publishers.\nMilkov, Fjodor; Gvozdetski, Nikolai 1980. NSV Liidu füüsiline geograafia. Valgus, Tallinn.\nPragi, Udo 2002. Euroopa regionaalgeograafia. Loengukonspekti käsikiri Tartu ülikooli geograafia instituudis.\nДементьева, Baлентина и др. (peд.) 1965. География Белоусии. "Bысшая школа", Mинск.\nJaan Pärn (1978) on geograafiaüliõpilane, Tartu üliõpilaste looduskaitseringi president.\nMati Kose (1970) on Eesti ornitoloogiaühingu looduskaitse-ekspert\nJaan Pärn, Mati Kose


Hiiu valla ja Käina valla ühinemiskomisjon pani suve hakuks kokku tulevase Hiiumaa valla esialgse struktuuri, mille järgi peaks vallapalgal olijate arv praegusega võrreldes vähenema. Lõpliku otsuse teeb siiski uus volikogu. Käina vallavanem Omar Jõpiselg käis koos Hiiumaa esindusega 22. augustil saarlaste ühinemisplaanidega tutvumas. “Saarlased teevad seda asja üsna jõuliselt,” hindas Jõpiselg. Nii jääb Saaremaal igasse praegusesse vallamajja vaid teenuspunkt, kus reeglina kolm töökohta. Üle poolesaja töökoha kavatsetakse tuua valdadest Kuressaarde. Põhimõtted, millest Hiiumaa valdade ümberkorralduste planeerimisel lähtuti: et halduskulud ei kasvaks, töökohtade arv väheneks 10–15 protsenti ning tekkiks vaba raha töötajate palkade ühtlustamiseks ja kasvuks. Äsja valminud Hiiumaa valla osavaldade põhimääruse projektis on osavalla pädevuste loetelu on päris pikk – üheksa nimetust alates piirkonnatasandi arendustegevusest kuni heakorra ja haljastuseni. Esialgse kava järgi jääks ka umbes kaks kolmandikku senistest töökohtadest osavaldadesse alles. Neile lisanduvad uue, loodava Hiiumaa valla töökohad. Samas on valminud töökohtade struktuuri projekt lihtsalt eeltöö uuele volikogule, mis saab seda veel kohendada.\nHJS: Linnujahist Hiiumaal\nLinnujahist Hiiumaal räägib Hiiu Lehe veergudel Hiiumaa jahimeeste seltsi tegevjuht Anu Sarapuu. Tema sõnul kütitakse Hiiumaal jahilinde jahiseaduses ja jahieeskirjas sätestatud aegadel ja tingimustel ning suuri pahandusi pole olnud. “Jahilindude massilist, sihipäratut küttimist ja muud ebaeetilist tegevust mulle teadaolevalt saarel toime pandud ei ole ning suures osas on jahid sujunud rahulikult,” ütleb Sarapuu. Siiski on Eesti seaduste vastu Hiiumaal eksinud neli välisjahimeest, keda on keskkonnainspektsioon ka karistanud. Sellised jahimehed on saanud teate, et nad ei ole Hiiumaa jahipiirkondades enam oodatud külalised.\nHiiu valla raamatukogu raamatute tagastuskast ajas ühel augustilõpu nädalavahetusel lausa üle ääre. Selgub, et raamatukogus ongi suvi laenutusterohkeim aeg. Raamatukogu direktor Annely Veevo tunnistas, et paar korda aastas, näiteks suve lõpus, kui suvehiidlased lahkuvad, tekib raamatukogul olukord, kus tõepoolest ei mahu kõik tagastuskasti toodavad raamatud ära. “Oleme proovinud olukorda lahendada nii, et keegi töötajatest käib kasti vahepeal tühjendamas,” ütles Veevo. Praegu on kaalumisel, kas paigaldada suurem tagastuskast. Suvel jääb kohalikke lugejaid vähemaks ja juurde tulevad suvehiidlased. Nii ongi raamatukogus kõige tihedam kuu juuli. Sellel aastal tehti juulikuus 3002 laenutust, augustis 2872, märtsis 2757. Muudel kuudel on laenutusi vähem. Eelmise aasta keskmine laenutuste arv kuus oli 2657.


Pidev pinnapuhastus | Aur ja kondensaat | Konwell\nPideva väljavooluga ventiil peab töötama suure rõhkude vahe tingimustes, mis hävitaks normaalse reguleerventiili kiiresti ka siis, kui kasutataks stelliidiga kaetud sulgepindu. GESTRA valmistab selleks otstarbeks projekteeritud BA(E) astmikdüüsiga ventiile, kus rõhku vähendatakse 3–4 astmega. Suurte vooluhulkade korral kasutatakse GESTRA kõrgrõhu-reguleerventiilidelt tuntud radiaalastmikdüüsi. Käsihoovaga pinnapuhastusventiilid on õige vooluhulga seadmise tagamiseks varustatud selge skaalaga.\ngestra pintapuhallusventtiilit ba28 ba29 ba210 ba211 Laadige pdf\ngestra pintapuhallusventtiilit ba46 ba47 bae46 bae47 Laadige pdf\nGESTRA ZK29 sateisporrassuutinventtiilit Laadige pdf\nManuaalne, elektriline või pneumaatiline ajam


Voolus või looteveed? - Rasedus - Emmede Klubi\nVoolus või looteveed?\n18. Aug 2017, 14:12 Emmede Klubi\nHiljuti andsime nõu, kuidas eristada raseduse lõpus lootevett uriinist. Täna räägime ellest, kuidas eristada lootevett ja tupevoolust.\nEmmede Klubi poole pöördus 24. nädalat rase naine, kes tundis seksi ajal järsku, et tupest voolab välja väike kogus läbipaistvat vedelikku. Ta muretseb, kas seks võis looteveed enneaegselt puhkema panna.\nMeie ämmaemand Maret Voites rahustab, et suurima tõenäosusega on siiski tegemist tupevoolusega. Raseduse ajal tupevooluse kogus ja konsistents muutuvad. Kogus suureneb oluliselt, seda eriti raseduse edenedes. Voolus muutub vedelamaks ja päris läbipaistvaks. Nii võib esimest korda lapseootel naine tupevooluse raseduse ajal muu vedelikuga sassi ajada.\nLisaks hakkavad naistel vahekorra ajal tööle tupeavast veidi tagapool paremal ja vasakul asetsevad Bartholini näärmed, mille funktsioon on niisutada tuppe.\nKui naine aga arvab siiski, et tegmist võib olla puhkenud looteveega, soovitab Voites end esialgu jälgida: panna püksi puhas pesukaitse või pisut WC-paberit ning proovida, kas see märgub näiteks voodist tõustes. Voolust ei tilgu pidevalt, lootevesi tilgub pidevalt ja eriti lamavast asendist tõustes. Kui tundub, et tegu on siiski looteveega, tuleb minna sünnitusmajja kontrolli. Kui rasedus on kestnud vähem kui 37 nädalat, siis esimesel võimalusel - mida varem naine enneaegse sünnituse korral arstiabini jõuab, seda parem prognoos.\nKummatigi on sünnitusmaja vastuvõtus väga lihtne kontrollida, kas tegemist on lootevee või millegi muuga - selleks on vastuvõtus spetsiaalsed testpulgad. "Indikaator pulgakese otsas muudab kokkupuutel looteveega värvi," ütleb Maret Voites.\nKuidas Sina aru said, et looteveed tilguvad?\nKas Sinul on mõni küsimus lapseootuse või beebi kasvatamise kohta, millele sooviksid spetsialistilt vastust? Meie ämmaemand Maret Voites vastab!\nkuidas-lootevett-ära-tunda looteveed-tilguvad lootevesi Sünnitus


PSG: Zidane'i kommentaarid on ärritavad - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nPSG: Zidane'i kommentaarid on ärritavad (0)\n07. NOVEMBER 2019, 20:10 PRANTSUSMAA\nPSG spordidirektor Leonardo teatas, et nende arvates ei mahu Real Madridi peatreeneri Zinedine Zidane'i hiljutised kommentaarid hea tava piiridesse.\nZidane vihjas hiljutises intervjuus AS-ile, et Reali huvi Kylian Mbappe vastu püsib ja otsus on mängija teha - kuulujuttude kohaselt oleks Real valmis 2020. aasta suvel pakkumisega PSG-le lähenema. Reali pealik lisas veel, et Mbappe ise olla alati unistanud Madridi valges särgis mängimisest.\n"Tõttöelda tekitab selline asi veidi ärritust," kurjustas PSG spordidirektor Leonardo reporteritele. "Esiteks on Kylian mängija, kellel on kehtiv leping veel kaheks ja pooleks aastaks. Tema unistustest ja soovidest rääkimisele võiks mõneks ajaks kriipsu peale tõmmata. Kylian on meie jaoks väga oluline - noor prantslane, maailmameister, üks maailma parimaid. Teda ei peaks üritama rööpast välja ajada. Päriselt, see peab lõppema."\nPSG-ga liitus Mbappe 2017. aasta suvel Monacost, kui oli äsja Prantsusmaa meistriks kroonitud. Esialgu laenulepinguna vormistatud ülemineku eest maksis PSG aasta hiljem ligi 150 miljonit eurot. Detsembris saab ründaja alles 21-aastaseks.\nMbappe Real Madridi kuulujuttudest rääkida ei taha (0)


GPSi puudumine segab lende « Hiiu Leht\n18.november, 2016 Transport\nTransaviabaltika tühistas kolmapäevased lennud liinil Tallinn–Kärdla–Tallinn. Ilma tõttu jäi ära ka teisipäevaõhtune reis. Ettevõtte esindaja Rene Must selgitas, et lendude ärajäämise põhjuseks olid halvad ilmastikuolud Kärdla lennujaamas. Kuigi ilm Kuressaare lennuväljal oli soodsam, hilinesid ka Kuressaare lennud, sest lennumeeskond ei saanud Kärdla lennuvälja määrata varulennujaamaks. “Ilma varulennujaama määratlemata pole aga võimalik lendu teenindada,” selgitas Must.\nKolmapäeval oli pilvede kõrgus Kuressaare lennuväljal u 1000 jalga, Kärdla lennuväljal 200 jalga. Miinimumnõue Kärdla lennuväljal maandumiseks aga on 440 jalga. “Lennuki maandumiseks Kärdla lennuväljale kehtestatud miinimumnõuded nähtavusele on oluliselt rangemad kui Kuressaare lennuväljal, kuna Kärdla lennujaamal puudub GPS põhine täppismaandumise seade,” selgitas Rene Must.\nSildid: GPS, ilm, Kärdla lennujaam\n19.11.2016 13:58 |\n…mis maailmas see luhvtvaffe elab…jalga…miks mitte küünart…pikkus,laius,kõrgusühikuks on meil MEETER!…üle ilma…


Tellijad esimesest numbrist alates ning lehed ka kõik alles! - Maaleht\nPille ja Jaan Pärnamets – Maalehe lugejad esimesest numbrist saadik, ka kõik aastakäigud lehti alles hoitud. Mõni lugu on endiselt nii värske, et võiks uuesti lehte panna.SVEN ARBET\nRaplamaal elavad Jaan ja Pille Pärnamets tegid eelmisel nädalal kõvasti tööd – vedasid pööningult alla kõik alleshoitud Maalehed. Sai mitu mehekõrgust kuhja.\nVarem ilmunud lehed on õhemad ja luitunumad, esimesed aastakäigud must-valged. Kuulutusteküljel otsitakse kolhoosile konkursi korras esimeest, kooperatiivile kokka ja Mokvitšile juppe.\nUuemad on paksemad ja värvilised, lehepakid vanadest mitu korda suuremad. Kuulutajad ajavad taga metsa- ja põllumaad, lüpsjaid, Belarusi traktoreid ja kartulisaputeid.\nPärnu talu õuel on korralikes pakkides tükk Eesti lähiajalugu.\nHarjumus vajalikku materjali kõrvale panna võiski tagantjärele mõeldes olla põhjus, miks koju tellitud lehed terve täiega korralikult kõrvale pandi, Targu Talitad aga köideti.\nKui vanad lehed läksid pakki, pael ümber, siis Targu Talita köited jäid käiku – sealt oli hea sügisel vaadata hoidiste retsepte või muudki tarvilikku.


CV Keskus tööpakkumine Asfaltbetoonsegude tootmisjuht, Pole oluline\nTööpakkumise number #60402\nMobiilse Asfaltbetoontehase töö juhtimine ning varustamine tooraine ja vajalike vahenditega\nTöötajate värbamine, juhendamine ja koordineerimine\nEelarvestamine ning vastutusvaldkonna dokumentatsiooni koostamine ja esitamine\nSoovitavalt omad kutse- või kõrgharidust (teede)ehituse või ehitusmaterjalide tootmise alal\nOled varem töötanud soovitavalt (teede)ehitusvaldkonnas tootmis- või tööjuhina\nValdad eesti keelt väga heal tasemel nii kõnes kui kirjas ja vene keelt kõnes\nSind iseloomustab hea planeerimis- ja juhendamisoskus ning pead vastutusrikast tööd enda jaoks väljakutseks. Oled valmis käima ka töölähetustel\nVõimalust töötada Sinust tulenevalt asukohaga Tallinnas, Tartus või Jõhvis\nKaasaegset töökeskkonda, ametiautot, telefoni ning kompensatsioone\nMotiveerivat põhipalka ja boonuseid\n2001. aastal omistati ettevõttele teedeehitus-projektide juhtimisalane kvaliteedisertifikaat ISO 9001:2000. Hetkel töötab ettevõttes üle Eesti 260 põhikohaga töötajat. Seoses ettevõte arenguga soovitakse enda meeskonda täiendada veelgi ja seda hea planeerimisoskusega ning vastutusrikast tööd armastava inimese võrra.


Lisatud: 11 Veebruar 2011\nTartu tarbijanõustamis- ja infokeskus viis 20.juulil 2010 läbi Tartu linna neljas toiduainete kaupluses - Eedeni Konsumis, Annemõisa Selveris ja Maximas ning Anne Säästumarketis hüperaktiivsust põhjustavate toiduvärvide uuringu, sest 20. juulil rakendus kogu Euroopa Liidus nõue, et toiduained, mis sisaldavad Southamptoni uuringu põhjal lastel hüperaktiivsust põhjustavaid toiduvärve E102, E104, E110, E122, E124 ja E129, peavad olema tähistatud hoiatusteabega "Võivad avaldada kahjulikku toimet laste aktiivsusele ja tähelepanuvõimele". Meie uuringu tulemus on masendav.\nAinult 4 toiduainet: kolm siirupit, kõik toodetud Leedus ja üks Taioode- suhkrustatud ananassi ja papaia kuubikud, kannavad nõutavat teavet. Ülejäänud 71 toiduainet, mis kõik sisaldasid eelpoolnimetatud lisaineid, olid ilma nõutava lisateabeta. Paljud lahtised kummikommid, Poola tarretised, Läti sidruni-, kirsi- ja metsamaasikazeleed, Don Caramele OÜ, Pärnumaa toodetud pulgakommid Surra-murra ja Kukekas, mitmed Leedu päritoluga karamellivalikud ja karamellid, ka meie Kalevi pirnimaitseline karamell, Helluse siirupid jne.- kõik need olid ilma nõutava hoiatusteabeta.\nTiiu Müürsepp, Tartu Tarbijanõustamis- ja Infokeskuse juhataja: "Kaupluste juhatajatele ja müüjatele oli nõue, et tänasest kuupäevast s.t 20.juulist 2010 peavad hüperaktiivsust õhjustada võivaid toiduvärve sisaldavad toiduained kandma lisainformatsiooni "Võivad avaldada kahjulikku toimet laste aktiivsusele ja tähelepanuvõimele" päris teadmata või siis vähe teatud. Küll lubati, et vastavad abinõud võetakse kiiresti ette."\nDiagnoos - hüperaktiivsus - on kahjuks olemas ka paljude meie noorukite puhul. Mitmete Tallinna ja Tartu koolide juures on olemas hüperaktiivste laste vanemate tugirühmad. Uus märgistamiskord annab tarbijale olulist lisainfot, kuid see peaks olema pakendil suuremas kirjas, et seda paremini märgata- lisas Tiiu Müürsepp.


Käitumisest. Iina Aasamaa 1965a. 240lk (93944536) - Osta.ee\nKäitumisest. Iina Aasamaa 1965a. 240lk\nEseme ID: 93944536\nEseme ID: 93944536 Seisukord: kasutatud\nSisu: RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL 073Sisu:1. Käitumiskultuur ja selle tingimusi;2. Kehahoiak, keelekultuur;3. Tervitamine ja esitlemine;4. Käitumine ametiasutustes ja muudes avalikes kohtades;5. Käitumine tänaval, sõidukis, reisil ja vabas looduses;6. Külastused ja vestlus;7. Lauakombed;8. Perekondlikud sündmused ja kinkimine;9. Kirjavahetus;10. Käitumine kodus ja kodukultuur;11. Rõivastusest ja kosmeetikast.\nVaadake lisaks peale selle Käitumisest raamatu ka teisi meie väljaandeid, mis on Osta.ee kaudu saadaval.\nKäitumisest. Iina Aasamaa 1968a. 270lk\nIINA AASAMAA "KÄITUMISEST"\nI.Aasamaa Käitumisest (1976)


Ka tühi leht on info\nTäna on kuumaks teemaks presidendivalimised.\nAnarhistina ma ei osale nendel, ega pürgi neid mõjutama ühelgi viisil, küll aga luban omale neid kõrvalt vaadata – ning mõistan südamest neid valimiskogu liikmeid, kes lasid kasti tühja lehe või rikkusid sedeli. Minu kolleegid on seda väljaspool valimiskogusid ammustest aegadest teinud – isegi siis kui neid on kohustatud valima.\nKindlasti lähevad nüüd liikvele jutud, et “põhiseadus on katki” või “valimissüsteem on katki” – et tühja sedeli andmine on taunitav, või et häälte lugemine vajaks drastilisi muutusi.\nLugupeetud riigi-inimesed – teie süsteem pole katki. Vaadake uuesti – see ju töötab. Tühi sedel on üsna oluline info, ja imekombel on siitkandi seadustik saanud nõnda, et ei sunni valimiskogu liiget valima. Ta võib anda tagasiside, et pakutavad valikud pole piisavad. Ühe ametikoha täitmisel ühe isikuga on see päris väärtuslik tagasiside.\nKandidaatide endi reaktsioonid kinnitavad, et säärane tagasiside on tähtis. Mõlemad lõppvooru kandidaadid, nii Allar Jõks kui Siim Kallas tunnevad kahtlemata mänguteooriat enam kui veidi. Mõlemad lugesid lõppvooru tulemusest välja omale olulise sõnumi.\nKui aga pettumust valmistab teadmata pikkusega protsess, on mul teile üks lihtne idee selle kiirendamiseks: kasutage mitme eelistusega hääli. Mitme eelistusega hääletamisel märgib hääletaja sedelil esimesse välja oma lemmiku, teise välja teise eelistuse, ja kolmandasse kolmanda. Pingerida võib olla kuitahes pikk. Inglise keeles kutsutakse seda "ranked voting system", "transferable vote" või "instant runoff voting system". Mitmed maad kasutavad selle variatsioone edukalt ( https://en.wikipedia.org /wiki/Ranked_voting_systems ).\nTegemist on tavapärasest paindlikuma ja ette mõtlemist võimaldava valimissüsteemiga, mis lubab korraldada kohesed lisavoorud koheselt. Lisavoorudes võib sealjuures kehtida kas sama või erinev lävendi artimeetika, ja sellel on ette mõtlemise tulemustele ka oluline mänguteoreetiline mõju (ehk: olge hoolsad ja tutvuge enne kasutamist toote juhendiga).\nMitme eelistusega süsteem ei keela tühja sedeli kasti laskmist, vaid annab ratsionaalse väljundi neile, kes seda muidu peaksid tegema.\nLisaks vähendab see häälte “kaotsiminekut”, mis vaevab üldise probleemina kõiki esindusdemokraatia süsteeme.


HURRAA! Martin Repinski ja Jekaterina Vassiljeva kihlusid! Jekaterina: see oli väga ootamatu ja ilus hetk\nMartin Repinski ja Jekaterina VassiljevaFoto: Erlend Štaub\nLiisa Mugra, 31. august 2020 14:38\nPoliitik Martin Repinski ja tema elukaaslane Jekaterina Vassiljeva on otsustanud oma kooselu ametlikuks teha ja sõuda abieluranda! "Jah, oleme kihlatud. See vastab tõele!" kinnitab naine oma sünnipäeval rõõmsalt.\n"See oli väga ootamatu ja ilus hetk, kui Martin minu kätt palus," ütleb Jekatrina Õhtulehele. Omavahel ei olnud paar varem abielu teemal rääkinud. Ka pulmaplaanid pole veel paika pandud. "Võib-olla üldse lendame kuhugi kahekesi," jääb ta napisõnaliseks.\nJekaterina jaoks on abielu sõlmimine oluline ja soovib kanda kaaslasega ühist perekonnanime.\nOsta ära! Martin Repinski ja Jekaterina Vassiljeva panid maja müüki\nInimesed 13. august 2020 10:34\nVIDEOINTERVJUU | Repinski kallim: „Martin on väga mehelik, vahel väga tähelepanelik ja hooliv. Kuri pole ta kunagi.“ (6)\nInimesed 7. mai 2020 22:35\n„HOMMIKUSÖÖK STAARIGA“ | Martin Repinski ja tema kaunis kaasa unistavad ühisest muusikukarjäärist (1)\nInimesed 7. mai 2020 15:45\nPrints Kapist 1. september 2020 10:44\nTegelikult mulle meeldivad kitsed rohkem kui naisolevused.Erinevus rikastab .\nKits Kärneriks 1. september 2020 10:42\nJuhhuuu -Mina olin isamjeheks-määh ! Juustu kah pakuti.


Anne atmosfäär /Eesti Naine - Anne Veski\nTEKST MEELIS KAPSTAS\n/ FOTOD TRIIN MAASIK\n/ STILIST MARION LAEV\n/MEIK JA SOENG ÕNNE RUDI\n/ TÄNAME ATELIER SISUSTUSSALONG\n“Ma ei kanna halba meeles. Hea meelega võidab elus rohkem,” tõdeb Anne Veski, meil ja mujal juba viiendat aastakümmet suuri lavasid valitsenud roosiaia laulukuninganna.\nTänavu suvel Värskas Ostrova festivalil käinud kiidavad kui ühest suust, et kütsid teised artistid, mis kütsid – Anne Veski (65) tuli lavale ja sai kohe esimese taktiga – “ja läks!” – peo käima. Kogu publiku, nii mehed kui ka naised, nii vanad kui ka noored. Kui lahe atmosfäär ümbritseb aga Anne elu selsinatsel suvel?\n“Davai, Kadriorus, seal kohvikus, kus kõik nüüd käivad,” pakub Anne välja kohtumispaiga. “Mul on seal vastas Iris Janvieris kostüümiproov.” Kokkulepitud hommikul moemajast väljudes viipab Anne: “Tule auto peale. Benno tuli ka – sõidutab meid koju, seal on meil mugavam rääkida.”\nKõik on nagu intervjuudel Annega palju kordi varemgi. Anne põhiline hooandja, abikaasa ja mänedžer Benno Beltšikov (74) istub roolis. “Sõidame, ostame tee pealt saiakesi kaasa,” paneb lauljatar ette. Kuni ta kaupluses käib, tögab Benno: “Meie abielu jooksul pole ta pidanud kuigi palju toidupoes käima, eksib seal lettide vahele ära.” Ent õige pea on Veski tagasi, peos õige mitu paberkotti pirukatega. “Olin kiire nagu välk,” naerab ta autosse maandudes. “Olümpiamängud on sind kiirendanud,” tögab Benno. “Need on meie pere naljad,” tõlgib Anne.\nSeljataga on neilgi kahe koroonalaine jagu kahekesi koduellu eraldatust. “Meil on ju ka kärgpere, aga Soome pole me oma sada aastat käima pääsenud,” vuristab Anne köögis kohvi keema sättides. Benno tütar Brigitta (48) on elanud juba aastaid oma perega Helsingis. Õnneks kolis Anne tütar Kerli (43) mõne aasta eest, kui jõudis kätte tema poegade koolimineku aeg, oma perega Eestisse tagasi. “Kerli pidas oluliseks, et poisid saaksid vähemasti põhihariduse kätte Eestis heas eesti keeles. Küll ta siis hiljem jõuab veel kuhugi välislähetusse kandideerida,” on Anne rahul. Aastaid Moskvas ja siis Helsingis diplomaadina töötanud, on Kerli praegu ametis Tallinnas välisministeeriumis.\n“Riiklikult tähtsas ametis,” kiidab omal ajal Eesti NSV teenelise kunstniku tiitliga pärjatud Anne muheledes. Saiakeste kuhilat lauale sättides jutustab ta, kuidas sai hiljuti uut pangakontot avades teada, et on “sugulasseoses riiklikult tähtsa isikuga”.\nNelikümmend juulit tagasi sõitsid nad Benno tollase luksusauto Žiguliga kahekesi Pärnusse, registreerimaks oma abielu avalikkuse tähelepanu eest salajas – napilt kaks kuud varem tutvunud Olümpia hotelli administraator ja Eesti menukaimaks nooreks lauljatariks lahvatanud täht.\nTänavu 8. juulil tähistasid roosiaia kuninganna ja tema rüütel oma 40. pulma-aastapäeva. “No mida sa talle veel ikka kingid,” on Benno oma otsusega rahul. “Laeva ega helikopterit ju enam ostma ei hakka, nii ostsin-kinkisin 40 punast roosi.”\nAlgul mõtlesid nad korraldada seks puhuks sõpradele väikse aiapeo. Kujunes aga nii, et sel õhtul käis vaid peresõpradest naabermaja abielupaar, teisi tiksus käima veel mitu päeva järjest.\n“Lillekimpe kogunes tohutult, nagu Metsakalmistul,” teeb Benno võllanalja.\n“Ära niimoodi räägi!” noomib Anne.\nKUIDAS LOOBUDA LIIGSETEST ASJADEST\nJuulist peale on Anne kalender olnud tihe esinemistest festivalidel, kokkutulekutel, erapidudel.\n“Kütame üle Eesti ringi nagu oravad rattas,” nendib tegus täht rahulolevalt, “pärast kümmet koroonapiiranguis kuud kodus passimist.”\nKuid eks mõlema koroonapausi ajal ole saanud aastakümnetega koju kogunenud kultuurikihti sirvida ja sorteerida. “Kõik hakkasid remonti tegema, meie samuti. Olime kaua sellest mõelnud, kuid ei olnud aega, siis otsustasime: teeme ära!” jutustab Anne. Näitusesaali mõõtu elutoa seintel rippusid tihedalt parimad paraadportreed Anne tähelennust üle kogu planeedikuuendiku. Riiuleid ja kapipealseid palistasid tänumeened-kingitused. Annet tiivustas oma fotokastides ja ärklikorrust täitnud lavakostüümide hulgas inventuuri tegema näitus, mis aasta eest temast Maarjamäe muuseumis kokku pandi.\nMõned kostüümid eraldas Anne muuseumi püsifondi. Silmitsedes kraami, mis näituselt kastides koju tagasi jõudis, tundis ta südames rahu: “Need asjad on oma osa ära täitnud!” Elutoa heledaks värvitud seintele riputas ta vaid kolm parimat portreed. Ja suurim muutus: Anne elutoas-näitusesaalis trooninud tammine, ligi 300 kilo kaalud piljardilaud lendas välja.\n“Kuna mehed pole meil ammu enam piljardit mänginud, seisis see meil aastaid keset tuba kui tüliõunapoiss,” ohkab Anne tagantjärelegi. Benno meelest oleks see iludus võinud seal veel vabalt edasi tolmu koguda. Sel teemal aga ei vandunud Anne mehele alla. “Närisin kui uss õuna sees, kuni saime konsensusele,” nendib Anne naerdes.\nBenno haarab jutujärje: “Tühjendades tagaõue kuuri, avastasin seina äärest neli nõukaaegset suurt bensiinikanistrit. Andsin need remondimehele, las viib metallikokkuostu.” Päev hiljem helistas Bennole aga tarkvend-naabrimees: “Nägid telekast, mis Saksamaal toimub! Selles ilmas võib veel kõiksugu torme-üleujutusi tulla. Oma generaator peab majapidamises varuks olema! Kui midagi juhtub,\nsiis vähemasti külmkapp ei sula kogu kraamiga üles.”\n“Näe, andsime kanistrid ära, ja kohe – läheme ostame uued!” tõdeb Anne, itsitades elu absurdi – kunagi ei tea, millal vana asja võib veel tarvis minna.\nKui tänulikuks publikuks on tütrepojad Frederik (12) ja Dominic (9) vanaema Anne hiilgeaegadest fotosid vaatama ja lugusid kuulama? “Ole nüüd! Igaühel on oma elu,” tõrjub Anne iluleva küsimuse konkreetselt kõrvale. “Nemad on kumbki kaks täiesti ise persooni.” Vanem poiss on arvutifriik. Noorem käib laulustuudios ja viiulitundides. “On meil muusikainimene, talle meeldib esineda!” Küsis näiteks õpetajalt, kas ta tohib kooli kevadkontserdil viiulil kohustusliku kava vahele esitada ka ühe oma loodud pala. Saanud selleks loa, mängis poiss laval söakalt oma loost pool ja teatas siis: “Läks meelest ära, teine kord mängin edasi…” Naerdes vangutab Anne pead: “Sellist asja meil poiste külla tulles pole, et mina olen Anne Veski ja muudkui laulame ja lappame mu vanu pilte.” Kuid tõsinedes ütleb: “Ei, minu pildipakiks on nad liiga noored veel.” Vanaemarolli võtab Anne rahulikult. Peab normaalseks sedagi, et praeguses eas on poiste jaoks sõbrad olulisemaks muutumas kui tema.\nSel suvel elas Annegi Benno kõrval teleka ees tuliselt kaasa olümpiamängudel kulla võitnud Eesti naisvehklejatele. Ja Euroopa jalgpallimeistrite lahingutele. “Mul jääb igast meeskonnast silma oma lemmik. Kas itaallastel oli see eriti pikk ilus poiss – mul ei tule praegu nimi meelde?” saadab Anne küsiva pilgu Benno poole. “Sa vaatad rohkem mehi kui palli,” diagnoosib mees naeruselt.\nTeist suve kutsub piirangute loosung eestlasi üles nautima puhkust Eestis. Milliseid uusi paiku on Anne ja Benno siin enda jaoks avastanud?\n“Mis sa siin avastad, hommikust õhtuni aias muudkui kasta ja väeta,” rehmab Benno. Kui liiga kuumaks läheb, on parim paik külma duši all. Anne täiendab, et kontsertidega on neil Eesti niikuinii risti-põiki läbi sõidetud. “Parima meelega olen vabadel päevadel kodus. Jumal tänatud, meil on maja. Ma ei kujuta ette, kui pidanuks nüüd piirangute aja kitsa korteri seinte vahel istuma!”\nKOROONA PÄRAST LUKKU LÖÖDUD VENEMAA\nAnne mäletab kuupäeva täpsusega – oli 6. märts 2019, kui ta käis viimati Moskvas esinemas.\nVenelased on ülitruu publik. Täht, kelle nemad on kord südamesse võtnud, neile südamesse ka jääb.\nVõi tunneb Anne endamisi siiski muret: kes silmist, see meelest?\nMõnuga kohupiimapirukat haugates reedab Anne: “Avaldan sulle nüüd esimest korda kogu elu jooksul: olen ka sellega juba ammu arvestanud. Saad aru, see ei ole minu jaoks probleem.” Maitset nautides selgitab ta: “See kõik on olnud, ja veel praegugi on mind kutsutud Moskvasse teleesinemistele, sügisel soolokontserte andma… Mulle sellest piisab. Veski ülevenemaalistest tuuridest ei räägi me ammu enam. Ei jaksakski neid vahemaid enam sõeluda.”Paljud Anne leivanumbritest, nagu “Eilne päev”, pärinevad 1990ndaist Vene suurte hitimeistrite sulest. Kas võiks näiteks Saruhhanovilt või Krutoilt sündida Anne Veskile midagi uut?\n“Oh ei, praegusel ajal toimetavad ju kõik suured omadega omas mullis.” Pealegi pole Moskvas truu publiku ees uusi laule väga vajagi. “Sinna kutsutakse mind esitama ikka omi vanu kuulsaid hitte, mida kolm põlvkonda publikus kõik peast teavad. Ikka “Krutoi povorot” – see oli, on ja jääb.”\nVeebruaris oma 65. sünnipäeva paiku täheldas Anne, et kõik Vene põhitelekanalid tähistasid seda Veski videosalvestustega. “Materjali, mida minust näidata, isegi kui ma kohal pole, on küllaga.”\nÕIGEL AJAL INVESTEERINUD\nSeda hirmu, et töötus ja vaesus ukse taga koputavad, pole talent oma hooandjast abikaasa ja mänedžeri Benno kõrval pidanud vist elus tundma?\n“Meil on kõik hästi,” tõdeb Anne. “40 aastat on lavatööd-tegemist jätkunud. Olen TPI ökonomistiharidusega, eks me ole teinud õigel ajal õigeid investeeringuid ka.” Nii et isegi kui Anne enam ühel päeval lavale ei läheks, siis… “Meie eluks peaks investeeringuist piisama. Me ei larista, meil on piisavalt ja me teeme tööd piisavalt.”\nSiiski – Benno tunnistab, et korra Eesti vabariigi algusaastail said nad täielikult vastu pükse ka. Võttes kuulda ühe profi nõu kõik oma suurel Venemaal teenitud rublad kähku ühte uude panka väärtpaberitesse investeerida. See pank läks peagi hingusele. “See oli pauk. Uskusime, et pank ju – kindla peale värk. Pärast öeldi meile, et “õigustamata risk”.” Anne lisab noogutades: “Kui keegi nüüd minu nõu küsiks, siis mina ei soovita teisest pensionisambast raha välja võtta. Sest üldjuhul meie vanema põlvkonna inimene ise investeerida ju ei oska ja raiskab selle raha lihtsalt tuulde.” Anne ja Benno on investeerinud kinnisvarasse.\nEDUMEEL JA TÄNUMEEL\nNoorena tippu jõudes usub iga täht meelsasti, et on eeskätt ikka ise oma edu sepp. Tänulikkus kõigi vastu, kellele me oma edu võlgneme, jõuab pärale elu teises pooles, tagantjärele.\nPirukalisa lauale lahti pakkides möönab Anne, et tal on väga vedanud: “Minu ema ja isa olid musikaalsed, panid mind muusikakooli klaverit õppima. Iga lapsevanem seda ju ei tee, ja naljalt ei lähe ükski laps ise muusikat õppima.” Tänu vanemale vennale Mati Vaarmannile sai Annest Rapla koolibändi liige. Hiljem venna kannul Tallinnasse jõudes kohe ka solist tema bändis Mobile, mis võeti filharmoonia palgale. Edasi tuli juba Vitamiin ja hitt “Roosiaia kuninganna”, mis lennutas Anne\nhoobilt üle-eestilise populaarsuseni. Selle menu laineharjal tuurles Anne kaks aastat ja nii oleks see\nilmselt kestma jäänudki, kui poleks tulnud Benno…\nLegend räägib, kuidas kord oli Anne taas Vitamiiniga kusagil Lõuna-Eestis kolhoosipidusid pidi sõidus. Ühel öösel sõitis Benno autoga kontrollima, kuidas tema noorikul seal ka läheb. Avastanud, et Anne puhkab magamiskotis klubijuhataja laua all – laua peal pidusöökide-jookide jäänused ja toanurkades norskavad bändipoisid –, otsustas Benno hoobilt: “Sellega on lõpp, Anne väärib paremat ja enamat!”\nAnne on tänulik. Kuid ütleb, et haaras ka ise igast võimalusest kümne küüne ja töötahtega kinni. “Suure Venemaa vallutamine, üle Nõukogude Liidu populaarseks saamine – see on suuresti ka Benno töö! Tema oskas siis vene keelt väga hästi, mina purssisin seda algul väga imelikult. Benno oskas, kellega vaja – kohalikega kohalikul moel – asju läbi rääkida ja diile teha.”\nBenno nõustub: “Ma näen näkku vaadates kohe ära, kas on asjalik inimene või mõni niisama vend. Leidsin koostööks enamalt jaolt õiged inimesed. Muidugi oli seal igal pool kõvasti jooksmist kõiksugu tagatubades.”\nAnne kinnitab: “Midagi ei sünni niisama, pead inimestega läbi saama, teletoimetajatega, suurte kontserdikorraldajatega.”\n“Pipardamise või tühipalja lömitamisegagi ei saavuta seal midagi,” jätkab Benno. “Võetakse järgmine, seal on järjekord ukse taga,” noogutab Anne.\nMIS ROOSIAIA KUNINGANNA ELUL HÄDA…\nNii ilmselt mõtlevad paljud Anne Veskit eemalt imetledes.\n“Väga õigesti öeldud!” naerab laulja. “Võin vaid ette kujutada – oled artistina noor ja roheline kena neiu, esined-sõidad mööda avarusi ringi vaba ja vallalisena – see ilmselt pole meelakkumine. Sagedamini peavad ju vastu need naisartistid, kelle mees on bändis direktor või siis pillimeeski. Üksinda maailma vallutada on naisartistil ikka väga raske!”\nVõrreldes muu ilma diivadega paistab Anne Veski oskavat kõiges piiri pidada. Ei liialdamist, sõltuvusi ega kõiksugu hüsteeriliste noorendus- ja salenemisprogrammidega kaasa jooksmist.\n“Seda on ju näha jah,” tögab Benno.\n“Ah mis,” rehmab Anne. “Kõik naised on teinud sadu dieete, mina ka. Aga looduse ja iseenda vastu ei saa. Terve elu olla võitluses, see tähendab – oled pidevas stressis ja pahas tujus. Pigem hüppan-kargan laval rohkem ja luban endale head-paremat süüa selle võrra rohkem.”\nViimase katse tegi Anne oma 45. sünnipäeva suurpeoks, mida peeti uhkelt hotellis Tallinn. “Siis sain veel kahe nädalaga seitse kilo alla, aga – mis kiirelt saavutatud, see kiirelt läinud. Enesepiitsutamine… see pole minu teema,” paneb Anne punkti.\nSõbrannadega veini mekutajat pole Annest kunagi olnud. “Kui heas tujus pere ja sõpradega võtta, siis head haljast, korraliku Eesti toidu kõrvale. Kui pidu, siis pidu!” Ainuüksi tema kuulsa lavasoengu järgi eristab Anne Veski silueti kaugelt ja poolpimesi. Küsimust ära ootamata plaksab Anne: “Nüüd viimati seal Ostrova festivalilgi kuulsin, kui üks naine lasi minust möödudes oma auto aknaklaasi alla ja sosistas mehele: “Nii, tahan nüüd ligidalt oma silmaga näha, kas tal on see soeng jälle peas!”\nSelle ainuõige soengu lõi talle juuksur-jumestaja Õnne Rudi tosin aastat tagasi ajakirja Pere ja Kodu kaaneloo fotode tarvis. “See oli puhta juhus ja äratundmine, et vaat tema juurde ma käima jään! See on nii hea soeng, et seisab kolm päeva püsti peas.” Anne tunnistab, et see lavailu loomine võtab ka kolm tundi tegemist ja ta ise sellega hakkama ei saaks.\nKodus kannab Anne oma “Roosiaia kuninganna” päevist tuntud lihtsat paažisoengut. Söandan kiita: see mõjub armsamalt ja nooruslikumalt. “Ei, kurjam, see pole see!” reageerib Anne. “Veski peab olema ikka artist! Anne on iseasi, hoopis teine inimene – tema võib minna lidus peaga poodi. Mustad prillid ette, ja lähen!”\nKui valutult käis Annel enesega leppimine teismeeas? “Hull peast, kui vaatan oma noorusaegseid fotosid, polnud mul seal midagi peeglisse viriseda, et miks mind pole ilusamaks loodud!” Sääraseks lollusteks ei jäänud Annel aegagi, järjest jagus tegutsemist. Tema arvates ketrab selline eneseanalüüs käima siis, kui inimesel midagi muud teha pole. “Siis hakatakse endas kaevama. Parem mine kaeva aias maad, ei jää aega lollustega, mingi psühholoogilise või imagoloogilise analüüsiga tegeleda!”\nLauljana on Veski olnud iseõppija. “Tollal oli algeline helivõimendus, pidin suutma üle laulda trummidest ja kitarridest. Teisalt tänu sellele jäigi mul ehk omapära alles. Ühest inkubaatorist võivad tulla väga ühesugused kanad,” imestab Anne nüüdisaja noori lauljatare, kes treenivad-lihvivad oma hääli, et kõlada oma maailmas tuntud iidolite moodi.\n”NÜÜD ON JÄRSK PÖÖRE TEHTUD JA SELJATAGA…”\nkõlavad tõlkes Anne Veski Venemaal kõige armastatumaks tunnushitiks jäänud laulu “Krutoi povorot” (eesti keeles “Eilne päev”) sõnad. Ent millal tundis Anne viimati oma elus, et tehtud sai võimas kannapööre?\nMõelnud hetke, ütleb ta: “Ei mingit povorot’i, olen järjest selget ja sirget teed mööda läinud, ja lõpuni.” Ja ütleb siis lihtsalt: “Ma ei hakka siin ilusaid, sügavaid vastuseid tuletama. Ma pole olnud ega ole ülemõtleja, rohkem tegutseja. Muidugi, 90ndatel toimus muutus, kõigil artistidel, mina jäin ikka Venemaal edasi käima. Mõni kiidab tagantjärele, et “Eesti vabaks saades ma enam ei tahtnud”.\nTuhkagi! Lihtsalt ei kutsutud enam. Mina tegin koostööd kõigi uute tele- ja raadiojaamadega ja olen ka sealsel turul siiani vastu pidanud.”\nVähe mõelnud, ütleb Anne, et ainus suur kannapööre oli 21aastaselt: otsus vaid paariaastase tütrega lahkuda boheemlaslikku elulaadi triivinud abikaasa Jaak Veski juurest. “See oli suur otsus,” tõdeb Anne napilt.\nKüttes kui sõrmenipsust kogu rahva lustima kuitahes suures saalis või lauluväljakul, millal koges Anne oma elus viimati: oi, viibi hetk, on lahe atmosfäär!?\n“Ikka Horvaatias,” vastab Benno mõlema eest. “Just!” nõustub Anne. “Jumal tänatud, meil on head peresõbrad, tänu kellele oleme saanud olla aastaid suviti Horvaatias nende jahi peal. Seal päikese all oleme tundnud end kui parimas mõttes valged inimesed paradiisis.”\nAnne tunnistab, et on ära hellitatud tuuridest Nõukogudemaa avarustesse, seal supertähti saatnud hoolitsusest. “Kõik sõidud vaatamisväärsuste juurde olid meile ette korraldatud. Neid sai siis küll ja küll.” Võib-olla sellepärast pole nad hiljem Bennoga kahekesi midagi keerulisemat ette viitsinud võtta kui päikesepuhkusi, peesitamaks niisama soojadel randadel.\n“Tore, et me elus on sõpru. Tänu nendele võtsime jalad kõhu alt välja ja seiklesime Austraaliaski, kuhu ise poleks väga kippunud. Heade inimestega on meil elus vedanud, see on peamine.”\nAnne sõnab ühtäkki vaiksemal ja mõtlikumal häälel, et talle meeldib ütlemine: kui on hommikul põhjust üles tõusta ning kuhu ja kellega minna, pole midagi muud vajagi. Lisades siis kohe Veski kvaliteedis reipusega juurde: “Mina ei taha oma ellu mingeid järske pöördeid! Ujun ikka sinna, kus mõnusam. Vastuvoolu ujuja ma pole. Ja jumal tänatud, et see lahe atmosfäär – “Hea tuju laul” – minuga kõige tugevamalt seostub.”\nNÄITUS: pastellmaalid Anne Veskist Tartu Linnaraamatukogus Mehe kaotusest JA SÕJAST/Kroonika


Maraval - Oran - Hotels.com\nMaraval, Oran, Oran Province, AlžeeriaSihtkoht\nKõik sihtkoha Oran, Oran Province, Alžeeria majutusasutused\nHotell südalinnas restoraniga, Oran\nExecutive sviit - Tuba. Pilt 1/35.\n1 / 35Executive sviit - Tuba\nAsukoht: Oran, südalinna piirkond\nAhmed Zabana staadion – 17 min jalgsi\nDemaeghti muuseum – 34 min jalgsi\nOrani Suur Sünagoog – 38 min jalgsi\nPalais de la Culture (kultuurikeskus) – 42 min jalgsi\nDar el-Bahia (raekoda) – 43 min jalgsi\n02, Bvd Benarbia Lahouari, Oran, Alžeeria\nLe Theatre (teater) – 43 min jalgsi\n1. Novembri väljak – 43 min jalgsi\nSacre Coeuri katedraal – 43 min jalgsi\nAbdelhamid Ben Badisi mošee – 4,9 km\nSanta Cruzi kindlus – 7,9 km\nOran (ORN-Es Senia) – 18 min transpordivahendiga\n42-tollise ekraaniga plasmatelerid\nMaraval on restoran, mille spetsialiteet on kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök.\nMaraval Hotel Oran\nKas Maraval võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Maraval pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Maraval pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Maraval lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Maraval kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, Maraval pakub võimalust kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Lähiümbruse söögikohti: t-tacos (14 min jalgsi), كرنتيكا و عصبان (4,1 km majutuskohast), ماسينيسا (4,2 km majutuskohast).


Siteworks. Brunswick Where Are We?\nCouch Adventures: Japan & What You Won’t Hear From Your Travel Agent with Stephen ONLINE


 XILENCE (4)\nProtsessori jahuti ACC termopasta/TG-G1.5-01 GEMBIRD\nProtsessori jahuti ACC termopasta/TG-G3.0-01 GEMBIRD\nProtsessori jahuti ACC termopasta/TG-G15-02 GEMBIRD\nProtsessori jahuti ACC termopasta/HTK-002-U1-GP COOLER MASTER\nHTK-002 | Termiline määre | Valge\nProtsessori jahuti ACC termopasta/MGX-ZOSG-N15M-R2 COOLER MASTER\nProtsessori jahuti ACC CONTROLLER/LQZ SET XZ170 XILENCE\nProtsessori jahuti ACC termopasta/RG-ICE2-TA15-R1 COOLER MASTER\nIC-Essential E2 | Kuld\nHyper T200 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA775/SAM2/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM2+ | Õhuvool 30 cfm | Müratase, max 31 dB | Mõõdud 112 x 84 x 137 mm | Kaal 0,248 kg\nCASE FAN ACC AER TRIM/SININE RF-ACT12-U1 NZXT\nRF-ACT12-U1 | Sinine\nCASE FAN ACC AER TRIM/SININE RF-ACT14-U1 NZXT\nAer Trim | Sinine\nCASE FAN ACC AER TRIM/PUNANE RF-ACT14-R1 NZXT\nRF-ACT14-R1 | Punane\nRF-ACT14-W1 | Valge\nCASE FAN ACC AER TRIM/PUNANE RF-ACT12-R1 NZXT\nRF-ACT12-R1 | Punane\nRF-ACT12-W1 | Valge\nProtsessori jahuti SFM2+/SFM2/SFM1/SAM3/SAM2+/SAM2 XC025 XILENCE\nXC025 | SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM2+/SFM4 | Õhuvool 65,4 cfm | Müratase, max 23,8 dB | Mõõdud 101,4 x 72,7 x 137 mm | Kaal 0,396 kg\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/A40 PRO ANTEC\nA40 PRO | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA775/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2 | Ventilaatori kiirus 800 - 1,900 p / min | Õhuvool 77 cfm | Müratase, max 34,5 dB | Kaal 0,4 kg\nHind 25,91 €\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/C400 ANTEC\nC400 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA775/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2 | Ventilaatori kiirus 800 - 1,900 p / min | Õhuvool 77 cfm | Müratase, max 34,5 dB | Kaal 0,65 kg\nProtsessori jahuti S_MULTI/RR-H410-20PC-R1 COOLER MASTER\nHyper H410R RGB | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM2+| Ventilaatori kiirus 600–2000 p / min | Õhuvool 34,1 cfm | Müratase, max 29 dB | Mõõdud 102 x 83,4 x 136 mm | Kaal 0,54 kg\nAC-2RGBC-B1 | Must\nProtsessori jahuti S_MULTI/RR-212X-17PK-R1 COOLER MASTER\nHyper 212X | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM2+| TDP 150 vatti | Kaal 0,6 kg\nProtsessori jahuti S_MULTI/RR-212L-16PR-R1 COOLER MASTER\nHyper 212 LED | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA2011/LGA2011-3/LGA775/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SFM1/SFM2/SFM2+| Õhuvool 66,3 cfm | TDP 150 vatti | Müratase, max 31 dB | Kaal 0,634 kg\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN M22 RL-KRM22-01 NZXT\nLGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM1/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4 | Müratase, max 36 dB | Radiaatori mõõtmed: 152 x 120 x 32 mm; CPU veeplokk: 65 x 65 x 48 mm | Kaal 0,88 kg\nHind 76,27 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W285-PL12SW-A THERMALTAKE\nCL-W285-PL12SW-A | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM4 | Ventilaatori kiirus 3300 | Õhuvool 59,28 cfm | Müratase, max 28,2 dB | Mõõdud 153x 120 x 27 mm | Kaal 0,0955 kg\nHind 97,04 €\nCPU JAHUTI MITMEKOTT/LQ360RGB XC079 XILENCE\nLGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA2011/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM2+/STR4 | Õhuvool 70 cfm | Müratase, max 32,5 dB | Kaal 0,6 kg\nMAG CORELIQUID 240R | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM2+ | Ventilaatori kiirus 500 ~ 2000 p/min | Õhuvool 78,73 cfm | Müratase, max 34,3 dB | Mõõdud FAN: 120 x 120 x 25mm, RADIAATOR: 274 x 120 x 27mm, PLOK: 80,57x 66,82 x 48,58mm | Kaal 1,5 kg\nHind 103,30 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W232-PL12SW-A THERMALTAKE\nVesi 3.0 120 ARGB Sync | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM1/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4 | Õhuvool 56,45 cfm | Müratase, max 25,8 dB | Ventilaatori mõõtmed: 120 x 120 x 25 mm, radiaator: 151 x 120 x 27 mm | Kaal 0,92 kg\nHind 105,84 €\nHind 110,10 €\n20,29 € Soodus! Osta järelmaksuga Kiirvaade\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN X53 RL-KRX53-01 NZXT\nKraken X53 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM4/STR4/sTRX4 | Ventilaatori kiirus 500-2000 + 300 p / min | Müratase, max 36 dB | Veeploki mõõtmed: 80 x 80 x 55 mm; Radiaator: 123 x 275 x 30 mm | Kaal 1,27 kg\nHind 113,40 € Regular price 133,69 €\n21,74 € Soodus! Osta järelmaksuga Kiirvaade\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN X63 RL-KRX63-01 NZXT\nKraken X63 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM4/STR4/sTRX4 | Ventilaatori kiirus 500-1 800 + 300 p / min | Müratase, max 38 dB | Veeploki mõõtmed: 80 x 80 x 55 mm; Radiaator: 143 x 315 x 30 mm | Kaal 1,51 kg\nHind 119,70 € Regular price 141,44 €\nCPU JAHUTI MITMEKOTT/MAG CORELIQUID 360R MSI\nMAG CORELIQUID 360R | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1200/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2/SFM2+| Ventilaatori kiirus 500 ~ 2000 p / min | Õhuvool 78,73 cfm | Müratase, max 34,3 dB | Mõõtmed Ventilaator: 120 x 120 x 25 mm, RADIATOR: 394 x 120 x 27 mm, BLOCK: 80,57x 66,82 x 48,58 mm | Kaal 2 kg\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN X53 RGB RL-KRX53R1 NZXT\nHind 126,00 € Regular price 147,43 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/ROG STRIX LC 120 RGB ASUS\nROG STRIX LC 120 RGB | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM4 | Õhuvool 80,95 cfm | Müratase, max 37,6 dB | Kaal 1,7 kg\nHind 128,80 €\n25,93 € Soodus! Osta järelmaksuga Kiirvaade\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN X73 RL-KRX73-01 NZXT\nKraken X73 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/SAM4/STR4/sTRX4 | Ventilaatori kiirus 500-2000 + 300 p / min | Müratase, max 36 dB | Veeploki mõõtmed: 80 x 80 x 55 mm; Radiaator: 121 x 394 x 27 mm | Kaal 1,54 kg\nHind 149,76 € Regular price 175,69 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W233-PL12SW-A THERMALTAKE\nVesi 3.0 240 ARGB Sync | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM2/STR4 | Õhuvool 56,45 cfm | Müratase, max 25,8 dB | Kaal 1,23 kg\nHind 157,86 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W271-PL12SW-A THERMALTAKE\nCL-W271-PL12SW-A | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1200/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM4/SFM1/SFM2 | Ventilaatori kiirus 3200 p / min | Õhuvool 59,28 cfm | TDP 8 vatti | Müratase, max 28,2 dB | Kaal 2 kg\nHind 160,41 €\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN X63 RGB RL-KRX63R1 NZXT\nHind 162,23 €\n28,04 € Soodus! Osta järelmaksuga Kiirvaade\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN X73 RGB RL-KRX73R1 NZXT\nHind 168,08 € Regular price 196,12 €\n29,32 € Soodus! Osta järelmaksuga Kiirvaade\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN Z53 RL-KRZ53-01 NZXT\nHind 173,88 € Regular price 203,20 €\nHind 182,69 €\nAORUS WATERFORCE X 240 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1200/LGA1366/LGA2011/LGA2066/SAM4/STR4/sTRX4 | Fan speed 800~2500 RPM | Air flow 60.07 cfm | Noise level, max 37.6 dB | Weight 1.8 kg\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W255-PL12SW-A THERMALTAKE\nCL-W255-PL12SW-A | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2 | Ventilaatori kiirus 1500 | Õhuvool 42,45 cfm | Müratase, max 23,9 dB | Mõõdud 34,3 x 13,4 x 24,5 cm | Kaal 1,31 kg\nHind 187,45 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W290-PL12SW-A THERMALTAKE\nCL-W290-PL12SW-A | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1200/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2 | Ventilaatori kiirus 3200 p / min | Õhuvool 59,28 cfm | Müratase, max 28,2 dB | Kaal 2,6 kg\nHind 190,63 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W257-PL14SW-A THERMALTAKE\nCL-W257-PL14SW-A | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM1/SAM2+/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2 | Ventilaatori kiirus 1400 | Õhuvool 60,87 cfm | Müratase, max 26,2 dB | Mõõdud 312x 120 x 27 mm | Kaal 1,5 kg\nHind 195,15 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/ROG STRIX LC 360 RGB ASUS\nROG STRIX LC 360 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/SAM4 | Õhuvool 80,95 cfm | Müratase, max 37,6 dB | Kaal 2,72 kg\nHind 212,45 €\n24,93 € Soodus! Osta järelmaksuga Kiirvaade\nProtsessori jahuti MULTI SOCKET/KRAKEN Z73 RL-KRZ73-01 NZXT\nKraken Z73 | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM4/STR4/sTRX4 | Ventilaatori kiirus 500-2000 + 300 p / min | Müratase, max 36 dB | Mõõdud veeplokk: veeplokk; Radiaator: 121 x 394 x 27 mm | Kaal 1,58 kg\nHind 216,09 € Regular price 241,02 €\nProtsessori jahuti S_MULTI/CL-W256-PL12SW-A THERMALTAKE\nCL-W256-PL12SW-A | LGA1150/LGA1151/LGA1155/LGA1156/LGA1200/LGA1366/LGA2011/LGA2011-3/LGA2066/SAM2/SAM2+/SAM3/SAM3+/SAM4/SFM1/SFM2 | Ventilaatori kiirus 1500 | Õhuvool 42,45 cfm | Müratase, max 23,9 dB | Mõõdud 393 x 120 x 27 mm | Kaal 1,5 kg\nHind 241,57 €


Tuuline, kuid soe. Nädalavahetusel saab ka vihma (22.08.2018 12:52)\nIlma ülevaade 23.08.18 – 29.08.2018\nAlgab seeneaeg. Kasepuravik\n20.08.2018, Türi vald\nNeljapäeval (23.08.) koondub kõrgrõhkkond Venemaale ja tõkestab lääne poolt survet avaldavale madalrõhkkonnale tee. Madalrõhulohk ühes vihmasajuga liigub Soome poole ja meie ilm on enamasti sajuta. Kuid kahe rõhuala vastasseisu tõttu on edela- ja lõunatuul tugev, puhanguid on 14, rannikul kuni 17 m/s. Õhutemperatuur langeb öösel nõrgema tuulega Kagu-Eestis 7..8°C-ni, mujal jääb üle 10°C, pilvisemas ja tuulisemas Lääne-Eestis on 13..17°C, päeval tõuseb 21..24°C-ni.\nReedel (24.08.) lääne poolt madalrõhkkonna surve jätkub. Öö ja ennelõuna on veel olulise sajuta. Pärastlõunal jõuavad vihmapilved saartele. Õhtul suureneb hoovihma ja äikese tõenäosus ka mandril. Puhub võrdlemisi tugev lõuna- ja kagutuul, puhanguid 14 m/s, saartel pöördub õhtul edelasse. Õhutemperatuur on öösel 13..18, päeval 22..27°C.\nLaupäeval (25.08.) liigub madalrõhulohk ühes vihmahoogude ja äikesega üle Eesti. Pärastlõunal on Lääne-Eestis taevas juba selgem ja saju võimalus väike, Ida-Eestis on õhtuni sajuhooge, mis kohati võivad tugevad olla. Tuul puhub öösel lõunakaarest ja on öö hakul veel tugev, seejärel jääb veidi rahulikumaks, päevaks pöördub edelasse ja läände. Õhutemperatuur on öösel 13..18, päeval 18..22°C.\nPühapäeva (26.08.) ööks tugevneb üürikeseks kõrgrõhuhari. Ida-Eestis on öö hakul veel sajuhooge ning teisalt võib veidi vihma tibada ka Saaremaal ja Hiiumaal. Läänekaare tuul on mandril mõõdukas, tugevamaid edelatuule puhanguid võib saartel olla. Päeval läheneb lõuna poolt madalrõhkkond ühes tihedate vihmapilvedega. Vajab veel täpsustamist, kas see võtab suuna Läänemerele või liigub otse Eesti suunas ning vastavalt sellele kujuneb ka tuule suund ja kiirus ning saju jõudmine kas juba keskpäevaks või alles vastu õhtut. Sajuhood võivad tugevad olla ja suureneb äikeseoht. Õhutemperatuur on öösel 9..14, rannikul kuni 16, päeval 17..22°C ja kui jõuab soojem õhumass, siis tõuseb veel paar-kolm kraadi kõrgemale.\nEsmaspäev (27.08.) öö tuleb madalrõhkkonna servas hoovihmaga, on äikeseoht ning sajuhood võivad tugevad olla. Päeval on tugevneva kõrgrõhuharja mõjul vihmahooge harvem. Tuul pöördub läänekaarde ja on tugev eelkõige öösel. Õhutemperatuur on öösel 10..14, rannikul kuni 17, päeval 16..20°C.\nTeisipäeval (28.08.) muutub kõrgrõhkkond veel võimsamaks ja saju võimalus on üsna väike. Tuul vaibub. Õhutemperatuur on öösel 6..11, rannikul kuni 16, päeval 18..20°C.\nKolmapäeval (29.08.) kõrgrõhkkond eemaldub, kuid jääb servaga Eestit katma. Öö on selge, rahulik ja jahe, õhutemperatuur on 5..10, rannikul kuni 16°C. Päeval võib niiskemat õhku jõuda ning kohati hoovihma sadada. Tuul pöördub idakaarde ja muutub tuntavamaks. Õhutemperatuur tõuseb 17..21°C-ni.


Ettevõtlusõppe Mõttekoda | UnistusedEllu.ee\nEesti Kaubandus-Tööstuskoja eestvedamisel on Ettevõtlusõppe Mõttekotta koondunud lai ring ettevõtlusõppe alal tegutsejaid, ülikoolidest kuni ettevõtlike noorte organisatsioonideni.\nMõttekoja tegevuse eesmärk on, et Eestis mõistetakse ettevõtliku hoiaku kujundamise olulisust nii riigi, regiooni kui ka indiviidi tasandil ning haridussüsteemis on loodud sidustatud ja struktureeritud võimalused ettevõtliku hoiaku kujundamiseks ning ettevõtlusalaste teadmiste ja oskuste omandamiseks.\nMõttekoja ekspertide koostöös valmis üldhariduse riikliku õppekava raames koolides toimuval ning selle töö käegakatsutav väljund on 2010. aasta sügisel ettevõtlusõppe edendamise kava "Olen ettevõtlik!". Kavas on sõnastatud ettevõtlusõppe ja ettevõtlikkuse edendamisega seotud mõisted ning ettevõtlusõppe olemus, kirjeldatud tänased probleemid ja esitatud neile lahendused ning kokku lepitud rollijaotus ning erinevate osapoolte tegevused lähitulevikus.\nEttevõtlusõppe edendamise kava allkirjastati Eesti Kaubandus-Tööstuskojas 7. oktoobril 2010. Allkirjastajateks olid: majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts, haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimees Toomas Luman, Ettevõtluse Arendamise SA juhataja Ülari Alamets, Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse direktor Robert Lippin.\nTutvu ettevõtlusõppe edendamise kavaga "Olen ettevõtlik!" siin.\nEttevõtlusõppe alastest tegevustest info koondamine 2014 kevad\nEttevõtlusõppe mõttekoja osapoolte tegevused 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013 ja 2013/2014 õppeaastal\nEttevõtlusõppe mõttekoja osapoolte tegevused 2010/2011, 2011/2012 ja 2012/2013 õppeaastal\n- Lisa 1 (Arengufondi „Eesti ettevõtluse arendamise 2012. a. hetkeseisu kaardistus“, tööversioon 16.08.12 seisuga)\n- Lisa 2 (Tiia Randma doktoritöö artikkel „Vastuolud üldhariduse riiklikus õppekavas.“, 2012)\nEttevõtlusõppe mõttekoja osapoolte tegevused 2010/2011 ja 2011/2012 õppeaastal\nVarasemate aruteludega saab tutvuda siin.


Teenimises peituv tervendus\nVanem Patrick Kearon\nKui ma olin 15 või 16, olin väga enesekeskne ja kogesin paljusid rahutuse, ebakindluse ja haavatavuse tundeid, mis noorukieaga kaasnevad. Mõned nendest tunnetest jäid minuga kauemaks, kuid need olid kõige teravamad neil teismeea aastatel. Tundsin end eksinu, ujeda ja ebakindlana. Samuti polnud abi sellest, et käisin internaatkoolis ühel Inglismaa mahajäetud rannikul. Minu vanemad elasid kaugel Saudi Araabias. Kui koolidest rääkida, siis oleks ma käinud pigem Hogwartsi koolis professor Snape’iga.\nRannikul oli halb ilm tavapärane, kuid ühel talvel puhus Iiri merelt eriti võimas torm, mille tuulekiirus oli 60-80 kilomeetrit tunnis. Meri lõi üle kaitsevallide ja mõnel juhul ujutas need üle. Lähipiirkonnas ujutas torm üle oma 5000 kodu ja inimesed olid teistest ära lõigatud, ilma elektrita, ilma kütte ja valguseta ning neil hakkas ka toit otsa lõppema.\nKui tõusuveed hakkasid alanema, siis saatis kool meid inimesi abistama. Ma polnud varem kunagi näinud nii suurt looduskatastroofi ja mind jahmatas seda nii lähedalt kogeda. Kõikjal oli vett ja muda. Üle ujutatud majade elanike näod olid tuhaga koos ja kurnatud. Nad polnud mitu päeva magada saanud. Ma hakkasin koos oma koolikaaslastega tööle, kandes läbi vettinud esemeid ülemistele korrustele, kus need võisid kuivada, ja tõmbasin üles vaibad, mille üleujutus oli ära rikkunud. Mäletan kui talumatult raske see läbivettinud vaip oli ja kodudes valitsev lehk oli väljakannatamatu.\nMis mind järgmiseks üllatas, oli see, milline sõprus kujunes meie kui abistajate ja abisaajate vahel. Valitses imeline hea tunne inimeste vahel, kes olid ühinenud rasketes tingimustes väärt ettevõtmises. Hiljem mõtlesin, kuidas kõik need ebakindluse tunded, mis teismeeas enamiku minu mõtetest enda alla võtsid, kadusid sel ajal, kui olin tegevuses meie ligimeste suures abistamise töös.\nKui te kõik vastate kutsele teenida, nagu Jeesus teenib, siis te muutute, saades isetumaks, mitte isekaks. Te avastate rõõmu, mis tuleb Päästja viisil teenimisest, jättes maha oma ärevuse, ebakindluse ning kurbuse, mis tuleb teie näilisest küündimatusest.\nSee on, kuidas Päästja elas ja miks Ta elas – et anda täiuslikku palsamit ja ülimat tervendust Tema suure, lõputu, lepitava anni kaudu teile ja mulle. Järgigem elavat Kristust veelgi suurema sooviga, veelgi efektiivsemalt, kui püüame saada Tema tõelisteks jüngriteks, teenides nii, nagu teeniks Tema.\n(Katkend vanem Kearoni 2018. a ülemaailmse pühaliku koosoleku kõnest „Issanda tõelise ja elava Kiriku tunnus”.)


Vooremaa Miks Kadri Kõusaare filmi ?Magnus? ei saa ära keelata\nMiks Kadri Kõusaare filmi ?Magnus? ei saa ära keelata\nTõkendi seadmisega ei saa mitte kuidagi nõus olla, sest Kadri Kõusaare film ?Magnus? on mängufilmi ?anri kuuluv loominguline teos, mis põhiseaduse paragrahvi 38 järgi on sätestatud olekuga “kunst on vaba? ega kuulu seetõttu keelamisele sõltumata sellest, kas kellelegi kunstis käsitletav teema meeldib või mitte. Kõige suurem oht sõnavabadusele tekib hetkel, mil ühiskonnas vastukaja leidvad teemad keelatakse; põhiseaduslikust õigusest, paragrahvist 45 lähtuvalt on inimestel õigus levitada informatsiooni eeldades, et puudub tsensuur. Loomeinimestel on seega laiem mure: meie vabas Eestis ei võigi enam loomingu alust võtta elust enesest ning seda oma ideedega laiendada ja täiustada. Nii kaotame oma ?Tõed ja õigused?, ?Wikmani poisid?, “Klassid?, “Georgid? jmt rahvalikud ja kunstilised sündmused.\nKadri Kõusaare filmi ?Magnus? puhul saab rääkida vaid ja ainult mängufilmist. Filmimaailma reeglite järgi on filmi tiitrid filmi dokument. Antud juhul on filmi alguses ära märgitud, et ?film on inspireeritud tõsielulistest sündmustest?, kuid film ei pretendeeri tõsieluliste sündmuste täpsele rekonstruktsioonile. See film ei ole ei dokumentaalfilm, dokumentaaldraama ega muud sarnast. Üheski filmi tiitrireas pole nimetatud prototüüpide ehk võimalike ja ennast identifitseerida soovivate elik nn “reaalsete inimeste? nimesid. Ühelgi juhul pole siin vastuollu mindud põhiseadusega, mis kaitseb isiku identiteeti, millise mõiste alla kuuluvad isiku nimi, tema välimus ning teised isiku kohta käivad andmed. Filmis “Magnus? on kõik tegelased loominguliste reeglite järgi üldistatud tegelaskujud. Filmis ei esine oma nimedega reaalseid ega ajaloolisi isikuid, mille põhjal saaks väita, et film riivab kellegi põhiseaduslikku õigust eraelu puutumatusele. Kordame veelkord: filmi dokumendiks on filmi tiitrid ? ja filmi tiitrite järgi mängivad filmis näitlejad, mitte ei esine oma eluga reaalsed persoonid. Käesoleval juhul kinnitavad tiitrid antud teose kuulumist fiktsioonide valdkonda, kunstilise taotlusega loominguliste teoste (antud juhul audio-visuaalsed teosed ehk filmid) ridadesse.\nEsmane tõkend seati olukorras, kus kohus polnud veel filmi näinud ning kohtu poolt lähtuti ilmselgelt inimese põhiseaduslikust õigusest eraelu puutumatusele. Tõkend esitati kohtu poolt, et mitte tekitada olukorda, kus filmi levisse laskmisel ei saa enam “tagasi võtta? eraelu jagatust. Samas on lubamatu olukord, kus, olles filmi näinud, kuid omamata erialaga seotud konkreetseid teadmisi, ei kaasatud kohtu poolt kiiremas korras vastava ala eksperte. Kuivõrd inimene on ekslik ja ka õigussüsteem koosneb inimestest, siis ekslikkuse välistamiseks on see ainumalt eeldatav tegutsemise viis. On lubamatu lasta kohtu töösse sisse vigu ja ebapädevust, mis vähendab usaldustunnet Eesti õigussüsteemi vastu tervikuna. Konkreetselt on kohtu poolt omavahel segamini aetud mõisted “dokumentaaldraama? ning “mängufilm?. Nende mõistete olemus pole mitte mingil juhul samane, kuigi kunstilisi sarnasusi võib leida.\nTõkendi esitaja ebapädevus audio-visuaalse meedia käitumistavade ja normide alal väljendub ka käesoleva situatsiooni hindamisel, kus tõkend on suunatud Kadri Kõusaare kui isiku vastu. Audiovisuaalsete distsipliinide toimimisprintsiibi järgi peaks olema (kui üldse) tõkend suunatud filmilevitaja vastu. Kuigi erialad võivad kattuda, pole siinkohal tegemist sellise juhtumiga ning antud juhul kannatab Kadri Kõusaar kui isik, kui loojanatuur. Ja seda vaid põhjusel, et ta julges filmis hakata rääkima teemadest, mis puudutavad sügavamalt inimeste empaatiatunnetust.\nJa lõpuks, kuid mitte viimaseks: suure etteheite õigussüsteemi toimimise suhtes põhjustab protsessi venimine. Aasta jooksul pole protsessis jõutud filmi sisulise aruteluni. Millisel moel iganes leiab film ka võimaluse levida, laiendatakse tõkendit, kuid pole läbi vaieldud, kas film keelamist tõepoolest väärt on. Film on majanduslikus mõttes kiiresti vananev toode ega ole seatud olukorrast lähtudes saanud autoritele tagasi toota loometöö käigus kulutatud ressursse.


FOTOBLOGI: Vabariigi kõige kõrgema palgaga ministri nõuniku tavaline tööpäev - abiratas.ee\nFOTOBLOGI: Vabariigi kõige kõrgema palgaga ministri nõuniku tavaline tööpäev\nSeoses hiljuti laiemat avalikkust šokeerinud haridusminister Mailis Repsi hüveskandaaliga jõudsid avalikkuse ette uudised sellest, et väidetavalt töötab haridusministeeriumis vabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõunik.\nAbiratta toimetus usub, et miljoneid meie lugejaid huvitab, milline on vabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõuniku igapäevatöö. Seetõttu kontakteerusime vabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõunikuga ja saime võimaluse veeta ühe päeva vabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõuniku töövarjuna.\nJärgnevalt toome oma miljonite lugejateni ülevaate vabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõuniku ühest täiesti tavalisest tööpäevast. Et säilitada vabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõuniku salapära, on tema nägu fotodel hägustatud.\nVabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõunik valmistab ette ministri kabinetti tööpäeva alguseks, sest ministri tööle saabumisel peab kabinetis valitsema kord ja organiseeritus:\nVabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõunik seab töökorda ministri töövahendid:\nVabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõunik annab ministrile ülevaate ministri päevakavast:\nVabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõunik valmistab ministrile ette tänase tööpäeva kohtumiste memod:\nVabariigi kõige kõrgema kuupalgaga minisri nõunik lõunapausil – kiire lõunasöök ministeeriumi kohvikus:\nVabariigi kõige kõrgema kuupalgaga ministri nõunik ja minister tutvuvad ning analüüsivad uue haridusreformi esialgset projekti:\nVabariigi kõrgeima kuupalgaga ministri nõunik aitab ministril koostada ettekannet väga tähtsaks rahvusvaheliseks konverentsiks:\nAbiratas tänab vabariigi kõrgeima kuupalgaga ministri nõunikku tema koostöövalmiduse eest! Soovime talle jätkuvalt rõõmsaid ja meeleolukaid hetki igasse tööpäeva!


Aiasõber » Bushy aster ‘Island Tonga’\nHome / Good price / Good price 2.95 / Bushy aster ‘Island Tonga’\nBushy aster ‘Island Tonga’\nAster dumosus 'Island Tonga'\nBushy aster 'Island Tonga' quantity\nSKU: 49251 Categories: Good price, Good price 2.95\nMitmeaastane aiailutaim korvõieliste sugukonnas. Kasvab madala laia kompaktse ümarakujulise puhmikuna, mis kattub üleni sügise saabudes säravatooniliste õitega. Varred püstised, pöörisjalt harunenud, õied purpursetes toonides. Mullastiku suhtes leplik taim, vähenõudlik ja vastupidav. Sobib hästi kiviktaimlasse, mitmesuguste istutusalade esiserva, võib kasvatada ka potitaimena. Hõlbus paljundada jagamisega. Sobib suurepäraselt algajale aiapidajale. Jahukaste vältimiseks tuleks jätta istutamisel piisavalt kasvuruumi, samuti peaks kasvukoht olema valitud avatud nii päikesele kui õhu liikumisele. Võib jääda samale kasvukohale paljudeks aastateks järjest.