Rovanem' – Vikipedii\nRovanem' (suom. i roč.: Rovaniemi; pohjoižsaam.: Roavvenjárga vai Roavenjárga, inarisaam.: Ruávinjargâ) om Suomenman lidn da lidnankund valdkundan pohjoižes. Se om Laplandii-provincijan pälidn, valdkundan seičemetoštkümnenz' lidn eläjiden lugun mödhe, kaikiš suremb Evropan lidn pindan mödhe.\nRovaniemi (suom. i roč.)\nRoavvenjárga / Roavenjárga (pohjoižsaam.)\nEläjiden lugu (2020-01-01) 63,128 ristitud\nPind 8,016,75 km²\nPämez' Ulla-Kirsikka Vainio\nLidnan keskusen transportine kart (2012)\nRistitud mecaziba hirvid Rovanemin tahondas kahesa tuhad vozid tagaz. Nügüdläine eländpunkt mainitase ezmäižen kerdan vl 1453. Se šingotihe kuldan samižen keskuseks 19. voz'sadaspäi i mecan varhapanendan edheotandoil.\nVspäi 1909 Rovanem'-raudtestancii om saudud. Laplandijan sodan aigan (sügüz'ku 1944 — sulaku 1945) vn 1944 redukus Germanijan imperijan sodaväged paniba eländpunktad mantazole lämoipaloil da poukahtusil. Om udessündutadud sodan jäl'ghe. Rovanem' sai lidnan statusad vl 1960.\nRovanem' šingotase mašiništonsauvomižel (gidravlik, veičed), kodielektronikan tehmižel, elektrusen pästandal i turizmal torguindanke. Joulupukkin rezidencii om saudud lidnas, bobuštuzkülä om avaitud vl 1985.\nLidn sijadase Ounasjogen da Kemijogen ühthejoksmusen randoil (Baltijan meren bassein), 197 m ü.m.t. keskmäižel korktusel. Rovanemin fartalad sijadasoiš 8 km suvhe Pohjoižes polärižes pirdaspäi. Matkad Hel'sinkihesai om 832 km suvhe avtotel vai raudtedme.\nVl 2020 lidnankundan pind — 8 016,75 km², sidä kesken kuivma 7 581,51 km², vezi da sokaz tahond ottas 435,24 nellikkilometrad.\nKlimat om ven. Heinkun lämuz +15,2 C°, vilukun — −11,8 C°, voden keskmäine lämuz om +0,6 C°. Paneb sadegid 618 mm vodes, enamba kezaku-elokus (61..79 mm kus). Lumikate venub pol'vot (kül'mku—sulaku).\nVl 1980 eläjiden lugu oli 48 056 ristitud. Vl 2010 ristitišt oli 60 090 eläjad, agjan koumandez. Kaikiš suremb ristitišt om nügüd'.\nMamankelen mödhe (2016): suomen kel' — 96,4%, ročin kel' — 0,2%, saamen keled — 0,2%, toižed keled — 3,2%.\nEsko Lotvonen radoi edeližen lidnanpämehen (eloku 2012 — sulaku 2020).\nProfessionaližen opendusen aluzkundad oma Laplandijan universitet i Laplandijan sättutoitud tedoiden universitetan pala.\nRaudtestancii sijadase Kemijogen oiktal randpolel. Avtobusühtenzoittuz om Venäman Murmansk- da Kandalakš-lidnoidenke.\nRahvahidenkeskeine soda- da civiline lendimport (RVN, 644 tuh. passažiroid vl 2018, koumanz' surtte valdkundas) radab 10 km pohjoižhe lidnan keskusespäi. Tehtas reisid Hel'sinkihe, sezonal Murmanskha, Amsterdamha i Parižha, tal'veližid čarterreisid Evropan äjihe maihe.\nLordi:n torg om keskuzline (edel 2006 vot — Sampo-torg)\nSaamen pert' (2017,\nSanta Klausan külä vl 2010\nArktikum-muzei da tedokeskuz (2006)\n↑ Laplandijan universitetan sait (ulapland.fi). (suom.) (angl.) (pohjoižsaam.)\nLidnan tobmuden aluzkundoiden oficialine sait (rovaniemi.fi). (suom.) (angl.) (+ informacii lidnas 12 kelel infopankki.fi-saitalpäi)\nPurde - "https://vep.wikipedia.org/w/index.php?title=Rovanem%27&oldid=145636"\nLehekülje viimane muutmine: 27. tal’vku 2021, 23:38\nNece lehtpol' toižetadihe 27. tal’vku 2021, aigal 23:38.


Tallinna Haridusamet tunnustas Endla lasteaeda > Tallinn\nTallinna Haridusamet tunnustas Endla lasteaeda\n6. juunil toimus Lillepaviljonis Tallinna pidulik vastuvõtt, kus linn tänas oma haridusasutuste juhte õppeaasta jooksul tehtud töö eest ning tunnustas linna hariduskonkursside võitjaid.\nLinna tänuavaldused andsid edasi linnapea Mihhail Kõlvart ning haridusameti juhataja Andres Pajula. Tallinna Haridusamet korraldab konkursse haridusasutuste ja -töötajate ning õpilaste tunnustamiseks igal aastal.\nTallinna Endla Lasteaed pälvis pidulikul vastuvõtul 2 tunnustust:\nKoostööprojekt 2019 "Minu kodutee" (koos Tallinna Komeedi Lasteaia, Tallinna Lasteaed Sipsik, Tallinna Lasteaed Südameke, Tallinna Liivalossi Lasteaia, Tallinna Päikesejänku Lasteaia ja Tallinna Virmalise Lasteaiaga)\nTervise Tegu 2019 "Endla laste maailma kohvik". Täname Endla lapsi, kes jagasid Tervise Teo ettekande jaoks enda mõtteid uuest laste maailma kohvikust ja Sipsiku rühmast Joosepit ja Mattiast ning Annikat, Mariat ja Liinat, kes 14.mail käisid projekti kaitsmas Tallinna 32. Keskkoolis.\nLisaks saadud tunnustustele sai esitatud hoolekogu 2019 nominatsiooni Endla lasteaia laiendatud hoolekogu. Lasteaedade hoolekogudele sel korral kahjuks tunnustusi ei jagatud, küll aga sai tunnustatud meie tegus hoolekogu Lasteaia AIAFESTIVALIL ja tegus koostöö jätkub.\nTäname oma tegusat meeskonda julgeid ettevõtlikke lapsi ning peresid ja Tallinna Haridusametit märkamise ja tunnustuste eest!\nLoe THA pidulikust vastuvõtust siit: https://www.tallinn.ee/est/haridus/Uudis-Tallinn-tunnustas-2018-19.-oppeaasta-hariduskonkursside-voitjaid?filter_otsing_uudis_rubriik_id=100


18. augustil on võimalik Abja-Paluojal külastada elamustuuri „Laste Vabariik“. Elamustuur pakib ennast lahti Keskpargis ja Posti tänaval. Laste Vabariik on avatud kell 11.00-16.00 ning kogu programm on lastele tasuta.\nLaste Vabariik on Eesti Vabariigi 100. aastapäevale pühendatud lastele suunatud ettevõtmiste sari, mille eesmärgiks on omakultuuri tutvustamine ja edendamine atraktiivses vormis. Laste Vabariik seob erinevad valdkonnad, toetub väärtuskasvatuse põhimõtetele ja pakub lastele arendavat ja loovat tegevust ning harivat ja kvaliteetset meelelahutust. Tuuri eesmärk on jõuda paljude laste kodupaikadeni ja tähistada ühiselt Eesti sünnipäevapidu.\nLaste Vabariigis on 3 tegevusala:\nEtenduseala, kus toimub etendus „Kõige parem kingitus“. Lisaks etendusele astuvad Abjas Laste Vabariigi laval üles kohalikud lapsed ja noored laulu, tantsu ning pillimänguga - siin saab vaadata, kuulata ja kaasa elada.\nMänguala, mille sisustavad projektis osalevad partnerid - elamuskeskused, muuseumid ja teised igapäevaselt lastele tegevusi pakkuvad partnerid - siin saab seigelda, mängida ja ise avastada;\nTöötubade ala, kus toimuvad projekti kaasatud partnerite töötoad - siin saab ise luua, meisterdada ja nuputada. Abja-Paluoja Laste Vabariigis on kolm töötuba: TÜ Muuseum (Hull Teadlane), Linnalabor ja Jääaja Keskus.\nKõik Laste Vabariiki külastavad lapsed saavad endale Laste Vabariigi passi, mis annab tasuta või soodustingimustel sissepääsu muuseumitesse ja elamuskeskustesse üle Eesti – partnerite juurde, kes on osalenud Laste Vabariigi mänguala loomisel.\nLaste Vabariigi elamustuur toimub 2017. aasta maist septembrini. Projekti koordineerib Eesti Lastekirjanduse Keskus. Asukohtade koostööpartner on Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus, sündmuste kulgu kajastab ERR Lastejaam. Ettevõtmist toetavad EV100, Silberauto, Kultuuriministeerium, Hasartmängumaksu Nõukogu, Avatud Noortekeskuste Ühendus, RGB ja Büroodisain. Elamustuuri läbiviimisesse on kaasatud paljud muuseumid, elamuskeskused, maa- ja omavalitsused, ettevõtted ja head koostööpartnerid üle Eesti.\nAbja Noortekeskuse juhataja


Blogi - Arvekeskuse Blogi\nokt. 19,2020 / By Monika Seimar / Kommentaarid Puuduvad\njuuni 25,2020 / By Merlin Mango / Kommentaarid Puuduvad\nJuuni uuendusega lisandus võimalus saada ostuarvete kinnitamise teavitus üks kord päevas, kell 14:00. Seadistus on leitav ettevõtte seadete alt esindusõiguste plokist. Kui seadistus on aktiveeritud, saab kasutaja ühe e-maili päevas, kus on nimekiri kõigist kinnitust ootavatest arvetest.\nTeine uuendus puudutab kinnitusmalle – konteeringupõhiste kinnitusmallide puhul toob süsteem nüüd välja ka konkreetsed read, millele malli ei leitud.


Jaak Uibu: ikka on neid, kes kahtlevad, et Eesti on rahvastikukriisis - Estonian World Review\nEestlased Eestis 13 Oct 2017 EWR\nRahvastikukriis puudutab kogu elanikkonda ja selle vastu tuleb rakendada kogu riigi ja elanikkonna potentsiaali, iga inimene osaleb oma võimaluste piires, kirjutab riigikogu Eesti rahvastiku toetusrühma konsultant Jaak Uibu.\nIkka on neid, kes kahtlevad, et Eesti on rahvastikukriisis, ja sõdivad vajalike meetmete rakendamise vastu. Tugineme faktidele. Vaatleme võrdlevalt noorte meeste ja naiste arvu 1990. ja 2016. aastal. Näitajad on olemas tänu statistikaametile.\nVõrdleme meeste arvu vanuses 20–24 aastat aastail 1990 ja 2016. See oli 1990. aastal 55 000 ja 2016. aastal 38 000. Võtame noorte naiste arvu, samuti vanuses 20–24 aastat. Nende arv oli 55 500 ja 2016. aastal – 36 000. Mida järeldame nendest arvudest? Seda, et rahvastikutaaste ressurss on märgitud vanuserühmades vähenenud 26 aastaga ümmarguselt 1/3 võrra.\n17 aastat tagasi kirjutasin ajalehe Äripäev artiklis «Tööjõud ja rahvastikupoliitika»: «Tahaks loota, et üha pingestuva tööjõukaardi sunnil sõnastatakse meil rahvastikupoliitika ja kujuneb sellekohane riikidevaheline koostöö eeskätt Põhjala piirkonnas. See töö tähendaks mitte üksnes protsesside kirjeldamist, vaid ka nende juhtimist, niisiis koostööd teadlaste ja poliitikute vahel Eesti ja kogu Põhjala tuleviku nimel.»\nRaske mõista, miks majandusjuhid ei pööranud tollal artiklile tähelepanu, küll nõuavad nad nüüd võõrtööjõu suuremat kasutamist. Avaldasin artiklis ka tollase välisminister Toomas Hendrik Ilvese idee – 50 000 sakslase sissetoomisest. Tänini on artikkel leitav, kui Google'isse kirjutada selle pealkiri.\nEga 1990. aastal ei olnud sündimus ka midagi muud, kui vaid taastetasandil. Kui täna ei ole rahvastikukriis, siis mis see on?! Ja kui on kriis, siis tuleb rakendada ka kriisivastaseid meetmeid vajalikus mahus.\nMöödunud aastal ennustas südikas presidendikandidaat Siim Kallas vastuseks minu küsimusele demograafilisest olukorrast, et eestlased ei sure välja. Ilmselt polnud presidendikandidaat statistilistest trendidest teadlik või päevapoliitilistel motiividel pigistas mõlemad silmad ohu ees kinni. Siiski oli peaaegu kõigil presidendikandidaatidel häid mõtteid. Valimisvõitluseta valitud president Kersti Kaljulaid ei ole sel teemal minu teada oma hoiakuid veel avaldanud.\nÄripäeva artikli ilmumisest saati on valminud hulk rahvastikupoliitilisi dokumente, mille ühisnäitajaks on nende jõuetus olukorda muuta. Palju loodeti vanemahüvitisest ja rahvastikuministri ametikohtki likvideeriti. Tänu Rein Ratasele õnnestus riigikogus 2015. aastal moodustada Toompea Haridusseminari soovitusel Eesti rahvastiku toetusrühm, tänu Jüri Ratasele eestvedamisele tänavu rahvastikukriisi komisjon eesotsas Siret Kotka-Repinskiga. Praegu juhib rahvastiku toetusrühma Priit Sibul.\nEesti edu mõõdetakse rahvastikuga\nKuidas edasi? Vaja on sõnastada rahvastikupoliitikat, mis oleks mõistetav igale inimesele ja mille kujundamisel oleks ka igal soovijal võimalus osaleda. Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne ütleb, et eesti rahvuse ja kultuuri säilimine läbi aegade on Eesti riigi põhieesmärk. Seepärast saatis riigikogu Eesti rahvastiku toetusrühm eeskätt valitsusasutustele parandamiseks ja täiendamiseks Eesti rahvastikupoliitika kavandi.\nKavand on teadlikult lakooniline – vaid kaks lehekülge. Selles on esitatud tähtsamad mõisted, printsiibid, meetodid, organisatsiooniline struktuur ja rahvastikupoliitilised meetmed. Viimased on esitatud näitlike võtmelausetena, eristades mõningal määral rakendatavaid üldmeetmeid ja innovaatilisi meetmeid, mida kasutatud pole.\nPrintsiipidest vajab esiletoomist rahvastikuteadlase Kalev Katuse direktiiv – ühiskonna arengut tuleb käsitleda rahvastikukeskselt. Eesti edu mõõdetakse rahvastikuga. Riigikogul ja valitsusel ei ole mandaati alustada ressursimahukate suurrajatistega enne, kui rahvastiku kahanemine on peatatud. Siin peetakse silmas Rail Balticu rajamist vastu oma rahva tahtmist.\nRahvastikukriis puudutab kogu elanikkonda ja selle vastu tuleb rakendada kogu riigi ja elanikkonna potentsiaali, iga inimene osaleb oma võimaluste piires. Rahvastikupoliitika on koordineeriva ülesandega ja ülimuslik teiste poliitikate suhtes; ta on pikaajaline ja erakonnaülene, teised poliitikad peaksid arvestama rahvastikupoliitiliste eesmärkidega.\nInnovaatilisena on dokumenti sisse kirjutatud rahvastikuseminarid. Rahvastikuseminaride idee on olemuselt innovaatiline – lisaks ministeeriumi töös vajalikule asjatundlikkusele omandab paar inimest selle asutuse rahvastikuseminari käigus pädevuse ka rahvastikuküsimustes. Seda saab ministeerium edaspidi kasutada.\nSeminar käib koos paar korda kuus. Seminaris välja töötatud ettepanekud saadetakse edasi peaministri rahvastikubüroole (selle loomine on üks kavandi ettepanekuid) ja riigikogule. Teadlikult ei koorma rahvastikupoliitika kavand eelarvet, et mitte anda võimalust raha neelavatele ministeeriumidele kavandi tagasilükkamiseks, et pole raha.\nKõik algatused on teretulnud!\nAtraktiivse ettepaneku tegi paar kuud tagasi Kotkajärve Metsaülikoolis Indiana ülikooli keeleteadlane doktor Indrek Park – eestlased peaksid end iseenda pärast põlisrahvaks kuulutama. Juba kakskümmend aastat tagasi soovitas sedasama meie Kalev Katus.\nPõlisrahva staatuses on maailmas praegu ligi 320 miljonit inimest, kuid eestlased ei ole nende hulgas. ÜRO põlisrahvaste deklaratsiooni järgi pole me kohalikud põliselanikud enne, kui kuulutame end ise selleks. Paneme aktsiooni käima oma maa ja rahva kaitseks! Välisministeerium peaks seda vedama.\nRiigikogu Eesti rahvastiku toetusrühmal on plaanis oktoobri lõpus «Eesti rahvastikupoliitika kavand» päevakorda võtta. Tõuke kavandi koostamisele andis peaministri juhtimisel 12. septembril aset leidnud rahvastikupoliitika ümarlaud. Selgus ka, et riigikogu rahvastikukriisi probleemkomisjonil on plaanis välja töötada rahvastikupoliitika arengusuunad. Kaotatud aastate tasategemiseks on kõik algatused teretulnud.


Sünnitusjärgne abrasioon - Perekooli Foorum\nEsileht › Sünnitus › Sünnitusjärgne abrasioon\nTeema: Sünnitusjärgne abrasioon\nTere,sünnitasin 3 aastat tagasi. Sünnitus kulges kenasti hetkeni mil möödus täpselt 3 nädalat. Tekkis meeletu verejooks, avastati platsenta tükk ja tehti abrasioon.\nNüüd olen teise lapse ootusega kohe lõpule jõudmas ja hirm on sama kogeda.\nKas kellegil on kogemusi,kui üks kord see juhtus kas on ka võimalus teistkordselt ?\nSünnitus plaani ja raseda kaarti on mainitud,et rohkem tähelepanu pööraks.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 26.04 21:18; 29.04 10:59;\nMul esimesel sünnitusel juhtus ka niimoodi. Aga teise ja kolmandaga mitte – nii et ei pruugi korduda.\nTehti peale teist sünnitust. Esimese ja kolmandaga oli kõik korras ja nüüd ootan neljandat. Sünnitustoas olen maininud, et selline juhus oli ja siis on platsenta terviklikkusele rohkem tähelepanu pööratud ja peale sünnitust ka emaka kokkutõmbumist rohkem jälgitud. Minul oli kõike, platsentat, lootekestasid ja maht milliliitrites oli päris suur, mis hiljem välja võeti.\nMul oli ka päris hull see olukord. Nii õudne hirm on uuesti selle ees. Tookord jäi mu kuu ajane laps isaga koju ja ma ise olin inimvare.\nMind pandi kohe narkoosi peale sünnitust ja tehti abrasioon, sest midagi jäi sisse. Aga mina ei tundnud midagi ja pärast oli kõik korras, isegi veritsust polnud eriti.\nPlatsenta peetuse riskigruppi kuuluvad sünnitavad naised kes:\n– on üle 30 aasta vanad\n– sünnitavad enneaegselt\n– sünnitavad esmakordselt ning kellel on pikenenud avanemis- või väljutusperiood\nKui üks neist riskiteguritest Sinu kohta käib, siis on võimalik, et platsenta peetust juhtub ka teist korda, aga kuna Sa oled ise sellest teadlik ning oled ka ämmemandale sellest teada andnud, siis jälgitakse Sind kindlasti väga hoolikalt.\nMul tehti ka peale esimest sünnitust, “õnneks” avastati sama päeva õhtul umb 8h peale sünnitust, kui oldi korduvalt ja korduvalt käidud mult verd välja pumpamas (sõna otseses mõttes) ja arutamas, miks emakas kokku ei tõmba ja olin veel vahepeal sõimata saanud, et miks ma wc-sse minekuks abi kutsusin (ei jaksanud istuli tõusta)….lõpuks keegi õnneks arvas, et kutsuks äkki arsti, jumal tänatud, muidu poleks ilmselt peale ööd enam ärganud….(verekaotus oli 2 l). Arst ei vaadanud mind läbigi vaid sõnaotsese mõttes mulle näkku vaadates pani diagnoosi, vähemalt üks pädev inimene oli majas.\nTeise sünnitusega ka muretsesin, kuid kõik kulges kenasti. tegelikult mainisin seda sünnituse ajal ise ämmaemandatele ja ka vahetult peale lapse sündi veel mainisin üle, et selline asi juhtus (nimelt esimesel korral minu hinnangul kiirustati platsenta välja tõmbamisega, ei lastud korralikult ise irduda, vaid sikutati välja). teisel korral siis oodati pikemalt selle platsentaga ja lasti mul see lõpuks pigem välja pressida, ämmaemand aitas kõhule vajutades kaasa, mitte aga ei sikutatud.\nSoovitan ka sul sünnitusmajas lihtsalt suu lahti teha, et ei kiirustataks platsentaga.\nKui sünnitegevus on nõrk, siis ämmaemandat manustavad läbi veeni oksütotsiini, mis stimuleerib emakat, kui oksütotsiin ei mõjunud siis läbi narkoosi puhastatakse emakat manuaalselt. Peale sünnitust on vaja veenduda et platsenta täielikult sündiks ära. Kindlasti sünnitusmajal ja sünnituse ajal on vaja sellest mainida, et varem oli selline probleem. Ärge kartke ja kõik tuleb hästi.


Klb Chemistry Book 4 - Joomlaxe.com\nklb chemistry book 4\nDownload klb chemistry book 4 document\nOn this page you can read or download klb chemistry book 4 in PDF format. If you don't see any interesting for you, use our search form on bottom ↓ .\nViewed: 6,132 times\nEthiopian University Entrance Exam 2016 Pass Mark\nfountis and pinellrunning record forms\nintroduction of awesome race season 2\nengineering science n3 8 april 2015 question papers and memos


Augustikuine – piletid Piletitaskus\nEnne ürituse algust peavad kõik vaktsineeritud, haiguse läbi põdenud või testi teinud inimesed esitama korraldajale vastava tõendi. Korraldaja peab kontrollima kõigi osalejate tõendeid, nende ehtsust ja kehtivust ning kahtluse korral tuvastama tõendi esitaja isikusamasuse. Ikka selleks, et hoida ennast, oma lähedasi ja teisi. Kui tõendit ei ole, kontserdile kahjuks ei pääse. Kohapeal kiirteste ei tehta.\nMüügil ka piletikombo koos vinüüli või CD-ga. Selle piletikombo ostjatega võtame ühendust, et täpsustada vinüüli või CD kättetoimetamine.


Kehakeeleekspert paljastab, mida ütleb Meghani poos prints Charlesi juubelifotol - Kroonika\nFotol pole Meghani kõhukest näha, sest see on tehtud septembrikuu alguses. Küll aga ütleb The Suni kehakeeleekspert Judi James, et nii Harry kui ka Meghani olekust juubelifotol ilmneb, et paarike mõtleb lastele.\nTõsisemat laadi kaadril on Meghani käsi asetatud kõhule kergelt ja elegantselt. Lõbusamal fotol on kaunis ja naeratav naine kummardunud George’i ja Charlotte’iga samas suunas. Lastele pakub miski rõõmu ja sellest proovib osa saada ka Meghan.\nIlmselgelt on naise mõtted lastel, arvab kehakeeleekspert Judi James, sest niivõrd vabad poosid pole Briti kuninglikust perekonnast tehtavatel ametlikel fotodel tavaks. James lisas, et kahelt fotolt on näha, et kui formaalsemat laadi klõps on tehtud, siis Harryga suhtlemise asemel keskendub Meghan hoopis lastele ja nende emotsioonidele.\nJudi James'i arust on Harry ja William ainsad, kes on fotodel sünkroonis. James’i sõnul näitab see, et mõlemal mehel on oma peres kaitsev ja tähtis roll. Lisaks on fotodelt märgata, et Harry ja William on palju vabamalt riides kui nende viisakas ja uhkes ülikonnas isa Charles.\nHertsoginna on ülbeks muutunud? Meghani isiklik assistent lahkus töölt pisarates (65)


r.: jaanuar 2007\nSee rännak jätkub usinasti. Jaanuaris läbitud 217 kilomeetrit, neist 105 joostes, 78 rulluiskudel, 15 rattal, 13 suuskadel ja 6 ujudes. Kokku 26 trennipäeva, 20 trennitundi. Huvitav jaanuar, sai +11 kraadiga higistatud rulluiskudel ja -11ga suuskadel.\nJa nimi sai ka kirja pandud.\nVarustus täienes rulluiskudega (tänud Ullale, kes oli usin ja loosiõnnelik 'Tallinn liigub' sarjas),\nheade suusakinnaste ja Camelbak Viper jooginõuga (aitäh, mu kullakesed!). Kaamliküür testitud, väga mugav seljas, hoiab külma ilmaga joogi mõnusalt sooja küll, küllap siis ka kuumal ajal jaheda.\nlaupäev, 27. jaanuar 2007\nKaks päeva Vihterpalu mõisas.\nÜritus kaunis keeruline, pingeline, kohati ebameeldivgi, lõppes siiski tulemusega, mida oli vaja.\nAga mõis on äge. Üpris eksklusiivne puhkekeskus. Kenasti ja tundub, et õigete materjalidega korda seatud hooned. On ka tennise- ja golfiväljakud, vibud ja nooled, helikopteri maandumisplats, 46 valvekaamerat territooriumil :)\nJuhataja, üpris 'hoolitsetud poiss', näitas meile maja ja rääkis laheda soome aktsendiga mis ja kuidas.\nsee üks vähestest Engeli projekteeritud hoonetest Eestis (tean suurt Stenbocki maja ja pisikest vanalinna Muusikamaja Uuel tänaval, aga midagi on kindlasti veel. Soomes vist kuulsaim on Toomkirik Senativäljakul)\nviimase seal elanud von Rammidest on venelased kunagi revolvriga maha tapnud, arvatav taparelv on maa seest nüüd üles leitud ja vitriini imetlemiseks pandud\nseesama von nüüd kummitab igavusest, aga sellest võib külalistele rääkida alles viimasel päeval. See tarkus tuli peale seda, kui härra juhataja ühtede "japaanlastega pidi pool ööd kaakaot juoma ja neid ära rahustama"\nvon Rammide järeltulijad leidsid 90.-te alul, et loss näeb nii hull välja, et nemad küll seda taastama ei hakka ja kinkisid selle Eesti riigile\nmingid norra ärimehed ostsid selle siis oksjonil ära, said arhiivist korraks originaalplaanid, tahtsid nendega koju sõita, kuna nii suuri pabereid ei õnnestunud sel ajal siin kuskil paljundada ... aga lõpetasid kõigi plaanide ja Estonia laevaga mere põhjas.\nmõisa ostnud soomlased taastasid kõik inimeste juttude ja piltide põhjal\ntammeparketid on suurepärases korras tänu venelastele, kes kohutavalt armastavad linoleumi, millega nad kõik põrandad üle tõmbasid\ntaastamise ajal oldi kahe tule vahel - ühel pool pääsetamet, kes nõudis betoontreppe, kui maja hotellina kasutatakse ja teisel pool muinsuskaitse, kes ütles, et see ei lähe mitte. Üks treppidest õnnestus siiski säilitada algsel kujul. Teinegi näeb päris hea välja, kuigi sisse pidi betooni valama.\nmõisas kasvatatakse külaliste nuumamiseks põrssaid, lambaid ja herefordi veiseid. Esimese ohvri pea on uhkelt seina peale sätitud.\nJahimehi käib seal vist usinalt, linnutopiseid seinaääred täis. Meiegi sõime pardipraadi, see olnud siiski kodupardist tehtud\nimeilusat heledat suurt saali kasutatakse õgimiseks, aga ka klassika ja džässikontsertideks. Meie jõime, vabandust, nautisime seal esimesel õhtul kuut väga erinevat veini meile korraldatud degustatsioonil. Minu lemmik oli valge La Motte Sauvignon Blanc Lõuna-Aafrikast. Ega teised ka kehvad olnud: Argentiina Pascual Toso Sauvignon Blanc, Prantsusmaa Louis Latour Chablis, Tšiili Errazuris Carmenere, Lõuna-Aafrika Kleine Parys Pinotage ja Hispaania Navarra piirkonna Chivite Gran Feudo Reserva\nhotellitoad on uhked, alumisel korrusel kenade võlvkaartega, ülemisel kahekihilised\nÜlemisel korrusel olid radikad seinas, alumisel haapsalu 'marmorist' põranda all vesiküte.\nSaun ja osa külalistube on eraldi majas.\nÖösel oli karm külm, tagasisõidu ajaks keeras aga sulale ja tuisule. Paldiski maanteel oli üks pisike sõiduauto peletanud kaks suurt veokit tee äärde küliti. Tõsi, ta ise oli ka võsas, aga ratastel. Uljas omanik istus katusel ja rääkis telefoniga.\nOrkaan läks õnneks päev varem mööda, Soome lahele ta vist õieti ei jõudnudki. Sinnapoole sõitsime vanakese 'Vana Tallinnaga', tagasi aga uue Galaxy'ga. Ootasin midagi ootamatut, aga tegelikult on ta minu arust Romantika kloon.\nSoomes käisime vahtimas ladude tööd.\nValios metsik robottehnika. Nii piimast joodavate ja söödavate asjade tegemine kui väljastuseks komplekteerimine oli täisautomaatne. Pilti ei lubatud teha. Telefoniga kõnelemise ajal sai siiski vist valele nupule vajutatud ;) Sellistesse piimakarva nahkadesse pidime end suruma. Vaevaliselt. Eriti kui mõni endale habemekatte pähe sättis. Kummiga lõua alt kinni :)\nPuhtusenõue muidugi äärmuse piiril. Pesime end nii puhtaks kui saime, ka kellad ja sõrmused pidi taskusse pistma enne pesemist.\nTUKOs hääljuhtimisega komplekteerimine. Juba tuttav, kuid siiski muljetavaldav. Tööl ka 15 eestlast ja igat karva tegelasi mujaltki maailmast. Kes kõik muuseas suhtlevad komplekteerimist juhtiva tarkvaraga oma emakeeles: kuulevad kõrvaklappidest käsklusi kuhu minna ja annavad mikrofoni kinnitusi, et on õiges kohas ja et panevad konteinerisse õige koguse kaupa. Keeleanalüsaator õpib nende häälitsemised selgeks ja siis hiljem süntesaator räägib.\nHuvitav kaalukaupade komplekteerimise liin. Meenus meie E., kes end juba tükk aega kaalujälgijaks nimetab -- tal töölaual elektrooniline kaal, mille juhtimiseks programmi kirjutab.\nTuleb välja, et lõunaeestlased ikka tõesti soome keelest mitte muhvigi aru ei saa. Kui laos räägiti varasto'st, levis arvamus, et ju seal ikka ka varastamine probleemiks on :)\nSee mu läbipaistva ekraaniga läpa, no näiteks hea ju reisil olles hiilida, mis ekraani taga toimub ;)\nesmaspäev, 1. jaanuar 2007\nTargemat uut päeva, nädalat, kuud, aastat!\n... jah, väga palju uusi asju tuli korraga. Kakumaa kodutänaval sõbralike naabrite seltsis, aga metsikus lahingumüras ja -suitsus. Koerad imestasid, šampus voolas, püksid ligunesid servapidi lörtsis, inimesed naeratasid.\nJa uued naabrid kutsusid kõiki vastvalminud maja ka seestpoolt vaatama. Järgmisel pühapäeval. Vaesekesed.\nNõiduslik öö igatahes, kodutänav on ootamatult kõver, mõned mehed kahe peaga ja naabrite pauka hoopis ilma peata. Meie majake tundub õnneks ühes tükis olevat.\nImeline oli ka üks skaiplik kahtepidikaamerdatud Masnuy st. Jean - Kakumaa kogupereõhtu.


Kas Moskva on leidnud Tšehhis enda jaoks Euroopa Liidu Trooja hobuse? - Eesti Päevaleht\nTarkusepäeva tähistati Ida-Tšehhis Ostrava linnas üpris kummalise sündmusega. Isehakanud Donetski rahvavabariigi (DNR) punamustsiniste plagude lehvides avati kesklinna hotellis Mercure selle Euroopas tunnustamata ja sanktsioneeritud moodustise „EL-is esimene diplo- maatiline esindus”.\nVähemalt nii väitis end DNR-i aukonsuliks tituleerinud Tšehhi paremäärmusliku Rahvamiilitsa-nimelise organisatsiooni eestvedaja Nela Lisková, kes sündmust kureeris. „Tahame soodustada DNR-i ja Tšehhi Vabariigi suhtlust. Kavatseme teha koostööd infojagamise, kultuuri, teaduse ja muudes valdkondades,” ütles ta pressikonverentsil.


FOTOD | Enne ja nüüd! Vaata, kui ootamatult kiiresti on Eesti staaride võsukesed suuremaks... (3)\nFOTOD | Enne ja nüüd: Vaata, mis on saanud kultusfilmi "Kevade" karismaatilistest tegelast... (49)\n10 Eesti filmiklassikat, mis on suveöödeks ideaalsed\nFOTOD: Aastal 2002 taaslinastus "Viimne reliikvia" ning Lennart Meri suudles galantselt Ag... (33)\nPuhka rahus, vaba laps! Suri kultusfilmis "Viimne reliikvia" Agnest kehastanud näitlejanna... (86)


Nisu hind kerkis uue rekordtasemeni\nNisu hind kerkis Chicago kaubabörsil uuele rekordile, sest nii USA kui ka Kanada laoseisud on märgatavalt langenud.\nKanada, mis on USA järel teine nisueksportija maailmas, teatas, et kehvade ilmastikuolude tõttu eelmisel aastal on nisu laoseis langenud kolmandiku võrra. USA kevadnisu laoseisu hinnatakse veerandi võrra väiksemaks kui aasta tagasi.\nMöödunud aastal kerkis nisu hind Chicagos enam kui kaks korda. Minneapolise teraviljabörsil, kus kaubeldakse kevadnisu tulevikutehingutega, on viimase hind koguni kolmekordistunud. Ainuüksi sellel aastal on nisu hind kerkinud juba 17 protsenti, lüües hinnatõusuga nii naftat kui ka vaske.\nNisu hinnatõus pole seni veel põhjustanud kasvupindade hüppelist kasvu Põhja-Ameerikas, mistõttu nisu ja teiste teraviljade hinnalangust pole eriti oodata. Seda enam, et teiste suurtes tootjamaades, Austraalia ja Hiinas, on pakkumine kahanenud, selgitas Bloombergile Jaapani teraviljadega kaupleva firma Unipac Graini president Nobuyuki Chino.


Naine, jälgi end! Need kaheksa märki võivad tähendada terviseprobleeme! | Tervis\nÕhtuleht.ee, 4. märts 2015 11:48\nEi maksa eirata väsimust ega valusid - iga naine peab oma kehale tähelepanu pöörama, et võimalikud tervisehädad ära tunda. Portaal everydayhealth.com tõi välja naiste tervisega seotud potentsiaalselt ohtlikud sümptomid, mida tundes on mõistlik arstiga nõu pidada.\nKurnatud enesetunnet ei tohiks eirata isegi siis, kui üks töö ajab teist taga. Pidev väsimus võib viidata mitmetele erinevatele probleemidele, näiteks depressioonile, kilpnäärme häiretele või diabeedile, isegi südamepuudulikkusele või vähile. Kui ka puhkus, trenn ja tervislik toitumine jõudu tagasi ei too, pane aeg arsti juurde kirja.\nTASUB TEADA: Need üheksa kummalist asja võivad seksi valulikuks muuta (2)\n11 asja, mida rinnad räägivad su tervise kohta (2)\nPidev puhitus ja ebamugavustunne kõhus viitab probleemidele. Kõhuvalu võib tekkida lihtsalt soolegaasidest, kuid see võib tähendada ka pimesoolepõletikku, maohaavasid või sapipõiega seotud probleeme. Kindlasti pea arstiga nõu, kui kõhuvalu ei lähe kuidagi üle ning see püsib kindlalt mingis konkreetses kõhupiirkonnas.\nRinnavalu ei tähenda alati infarkti, kuid see võib olla märk südamepärgarteritõvest. Kahtlane tükk rinnas viib mõtted paratamatult rinnavähile, kuigi võib tähendada ka tsüsti või healoomulist kasvajat. Mõlemal puhul toob selguse majja arst.\nHingeldus on naiste puhul tavaline südameprobleemide sümptom ning see võib viidata südamehaigusele või isegi eelseisvale infarktile. Kui sa hingeldad ja kui sellega kaasnevad uimasus, pearinglus jt sümptomid, mõtle tõsiselt arstliku läbivaatuse peale. Kui aga lisaks sellele ajab ka iiveldama ja tunned valu rinnus, pöördu koheselt arsti poole.\nKui süda hakkab tugevamini lööma, kui näed oma armsamat, on see normaalne. Kui see tekib aga ka lihtsalt rahuolekus ilma kallimat nägemata, võib tegu olla tõsise terviseprobleemiga. Südamepekslemine võib tuleneda liigsest kofeiinist — või siis jällegi vere hapnikuvaesusest, südameklappide haigusest või kilpnäärme ületalitlusest.\nSuurel osal naistest tuleb unetuid öid ikka ette, kuid kui sa ei saa und juba mitu ööd järjest, võib selle põhjuseks olla terviseprobleem. Näiteks on unega probleeme paljudel üleminekuikka jõudnud naistel. Unehäired võivad naiste puhul viidata ka südameprobleemidele (nt infarktile), südamelihase nõrgenemisele või isegi astmale. Et terve püsida, on küllaldane uni hädavajalik. Kui oled arstiga püüdnud leida põhjuseid, mis öiseid ülevalolemisi põhjustavad, on meel rahulikum ja võimalus end välja puhata suurem.


Regnum Online registreerimine. Mängi mängu Regnum Online. Online mäng Regnum Online\nAlternatiivsed nimed: Regnum Online\nMängi Regnum Online\nRegnum Online mäng võrgumängu stiilis väljamõeldis. In Regnum Online liitute üks kuningriigid. Sinu ülesanne on viia see heaolu.\nPlay Regnum Online saate, kui teie süsteem vastab järgmistele nõuetele:\nProtsessor: CPU 800 MHz\nAmetlikul kodulehel Regnum Online registreerimine on väga lihtne. Sa ei pea palju vaeva, et täita järgmised andmed:\n4) In talle, siis saada kiri. Aasta kirjas, siis on tulem sa pead klikkima, et aktiveerida oma konto.\n5) Teostage järgmised nõuded, mis on samuti täpsustatud kirjas.\nIn Regnum Online saab mängida saksa ja prantsuse keeles. Vene versioon veel.\nChampions of Regnum mängu erinevates valdkondades, et sa oled kindel, et on huvitatud\n1) District algajatele. Siin õppida põhitõdesid mängu Regnum Online. Võite õppida mängima küsimata või pumbata oma iseloomu oma.\n2) tagamaaga. On veel raske tase. Siin saate liituda oma sõprade rünnata vastaseid.\n3) War Zone. Kui sa mõistad, et täielikult valmis julm mäng, siis on see tase on teie jaoks. Just siin, et kõik meeskonnad silmitsi oma kuningriiki. Sa pead kaitsma oma lossid ja linnus ja rünnaku vaenlased.\nGame Regnum sisaldab selliseid klasse:\n1) archers. Võib rünnata eemalt. Kuni kümme taset saate ambur ja seejärel muutunud kas Huntsman või Ranger.\n2) Magee. Magic saab nii surmav relv ja lõplik lunastus. Kuni kümme taset siis mustkunstnik ning seejärel saada kas Warlock või Sorcerer. Võlurite on erinevad solvav ilm. Nad võivad ka paraneda olendid ja julgustada neid aidata lahingut.\n3) Warrior. See klass on ideaalne võitlevad Nujakka. Neil puudub imevägi. C Level 10 sõdalane saab kahel viisil: või Barbara Knight. Rünnaku ajal Barbarid ei suurt kahju , samas Knight on kilbiks mis kaitseb tema rünnakute [ _6_] vastased.\nMaailma Regnum Online on täis lugematuid olendeid. Vaenlane olendid (mobs) on võimalik kindlaks teha värvi, mis kirjeldab tase nende tugevus:\n1. Grey. Need koletised ei anna kogemusi või tootmine, mistõttu ei ole seda väärt, et neid rünnata.\n2. Heleroheline: väga lihtne tasandil. Väga vähe kulda ja kogemust teha mängu võitluse need koletised.\n3. Roheline: Easy tasemel. Pakkuda mõned kuld ja kogemusi. Ei tuleks sihipäraselt otsida.\n4. Sinine: tavaline tase.\n5. Kollane: keerukamaid tasandil. Nendega võitlemine on väga raske neile antud kogemusi ja raha.\n6. Orange: keerukamaid tasandil. Võitlus sellise monster nõuab suurt taktikalisi oskusi.\n7. Punane: väga raske tase. Nende jaoks saad suurepärane kogemus.\n8. Purple on peaaegu võimatu võita need koletised.\nSisestage maailm Champions of Regnum, tõestada, et teil on võimalik kaitsta oma kuningriiki!\nMängud Online MMORPG mänge võrgus Regnum Online


NSVL Post 30 kop 1946 * oma liim (128485248) - Osta.ee\nMEGA! Star Ibaby City Turvatool! UUS!\nNSVL Post 30 kop 1946 * oma liim\nEseme ID: 128485248\nEseme ID: 128485248 Seisukord: uus Tarneaeg: 3 päeva\nVENEMAA NSVL 1946 Michel 1071-1072, puhas **\nVENEMAA NSVL 1946, Ordenid, Mi 1028 & 1030 **\nNSVL Orden 1946 **\nVENEMAA 1929/30, 8 marki sarjast Michel 365 - 377 o


Kursused Bahrain - Lühikursused Bahrain - Kursused 2018\nKursused Bahrain - Otsi infot parimate kursuste kohta Bahrain otse siit!\nKursused Bahrain - leia kursuseid ja lühikursuseid Bahrain\nBahrein, ametlikult Kuningriik Bahrein on väike saar riik, mis asub lähedal Lääne kaldal Pärsia lahe. See on saarestiku suurim saar on Bahreini saare 55 km pikk, 18 km lai.\nBahrein julgustab keskust kõrgkoolide, tuginedes immigrant andeid ja tõusva bassein Bahrein kodanikud saabuvad välismaalt kõrgema kraadi. Bahreini ülikool on kõige populaarsem siin.\nKogu info kursuste kohta Bahrain - säästa aega ja leia kogu vajalik info otse siit! Kursused ja lühikursused Bahrain.\nKõik (9) Kursused (9)\nLink to and share "Kursused Bahrain - Lühikursused Bahrain - Kursused 2018"


Vooremaa MTA saadab üle 300 000 inimesele maamaksuteate\nMaksu- ja tolliamet (MTA) saadab sel ja järgmisel nädalal 302 984 inimesele 371 008 maamaksuteate. Suurem osa teadetest jõuab inimesteni e-kirja vahendusel, umbes 5000 inimesele saadetakse info maksuteate kohta SMS lühisõnumiga ning 70 000 inimesele saadetakse teade posti teel rahvastikuregistrijärgsesse elukohta, teatas masu- ja tolliameti pressiesindaja.\n“Saadame aasta-aastalt üha rohkem teavitusi elektroonilisi kanaleid kasutades ja ehkki paberil teadete arv on möödunuga võrreldes 6 protsenti väiksem, on 70 000 kirja ikkagi üsna märkimisväärne suurus. Tulude deklareerimisega seoses on hea aeg ka oma kontaktandmed e-maksuametis/e-tollis üle vaadata, et järgmisel aastal juba paberivaba teavitus saada,“ selgitas maksu- ja tolliameti maksude osakonna juhataja Evelyn Liivamägi.\nKuni 64-eurone maamaks mistahes kohaliku omavalitsuse üksuses asuvalt maalt tuleb tasuda ühekorraga 31. märtsiks. Maamaksust, mis ületab 64 eurot, peab tasuma 31. märtsiks vähemalt pool, kuid mitte vähem kui 64 eurot. Ülejäänud osa maamaksust saab tasuda hiljemalt 3. oktoobriks. Kelleni ei ole maamaksu teade 25. veebruariks ühel või teisel viisil jõudnud, neil palub Liivamägi MTA-ga ühendust võtta: “Nii jõuame uue teate väljastada veel enne maksu tasumise tähtaega.“\nKa tänavu on maksumaksjal võimalus jätta osa tulumaksu tagastuse summast maamaksu katteks. Kui tuludeklaratsiooniga on kõik korras, siis tagastame ülejäänud tagastamisele kuuluva tulumaksu tavapärases tempos. Maamaksuteadetega seotud küsimuste puhul palume pöörduda maksu- ja tolliameti maamaksu infotelefonile 880 0816 või kirjutada maa@emta.ee<mailto:maa@emta.ee>. Maa maksustamise ja maksuvabastuste rakendamisega seotud küsimustega palume pöörduda maa asukohajärgse omavalitsuse poole. Rohkem infot maamaksu kohta leiate maksu- ja tolliameti kodulehelt<https://www.emta.ee/et/eraklient/maa-soiduk-mets-hasartmang/maamaksust>.


Kodu: Kuidas Teha Rain Barrel Odavalt - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Teha Rain Barrel Odavalt\nSuvel võib teie muru jootmine moodustada kuni 40 protsenti kogu leibkonna veetarbimisest. Tehes oma vihmapiire, saate vett vähe kasutada. Marylandi rohelise hoone programmid teatavad, et ladustatava vee kasutamine vihma barrelist võib säästa kuni 1300 galloni vett...\nRain Barreli paigaldamine\nVeepaagi külge kinnitades oma vihmapiire, saate oma aia otse veest koguda.\nSuvel võib teie muru jootmine moodustada kuni 40 protsenti kogu leibkonna veetarbimisest. Tehes oma vihmapiire, saate vett vähe kasutada. Marylandi rohelise hoone programmide aruanded, et kasutades ladustatud vett vihma barrel võib säästa kuni 1300 gallonit vett tipp hooajal. (Vt viide 1)\nPaljud vihma barrelid koosnevad plastikust 55-gallonist trumlist, mis koguvad vihmavee, filtrit, spigot kogutud vee vabastamiseks ja teist spigot üleliigse juhtimise kontrollimiseks. Vihmapiiskade tipus on ava, mis võimaldab kambris vett siseneda. Filtri asetatakse auku alla, et koguda vihmapiire, lehte või mustuse osakesi, mis võivad siseneda vihmapiire. Ülemine spigot võimaldab vett automaatselt vihmaveest tühjendada, mis takistab ülekannet. Alumine spigot kasutatakse kogutud vee äravooluks. Võimalik lihtsamalt kasutada ka voolikut alumises silindris. (Vt viide 2)\nSelleks, et ehitada vihmapiire, vajate mõnda tööriista, näiteks kasuliku nuga ja elektrilist puurit, millel on kohakuti, ning mõned materjalid, nagu näiteks torulukksepa lint, sepistamine ja hermeetik. Kui olete oma käsutuses olevad osad, materjalid ja tarvikud, aitab see enne konstrueerimise alustamist kujundada oma vihmapiis paberile. Kasutades oma disaini plaanina, peate ehitama filtri vihma barreli jaoks, puurida sobivaid augud ülemise osa ja silindri külgi ning monteerima osad. (Vt viide 3)\nSaate vähendada kulusid ja säästa ressursse, kui kasutate korduvalt oma maja ümber asuvaid esemeid, et oma vihmapiisk. Näiteks võite filtri loomiseks kasutada vana basseini puhvri ämber ja aknaekraani. Võite lõigata tükk välja vana aia voolikut kasutada voolikuna oma vihma barrel. (Vt viide 2)\nTeil võib olla võimalik koguda osi, mida sul pole käes. Näiteks bensiinijaamad ja toidupoed kasutavad sageli suuri plasttorusid, et näidata jooke või toitu. Autopesul võib olla ka plastikust tüki. Kontrollige oma piirkonnas kauplust plastpüstoli jaoks, mida saate osta soodushinnaga. (Vt viide 3)\nPaigaldage oma vihmapiitor, mis on veidi kõrgendatud maapinnast piirkonnas, mis ei ole tõkkepuu, veranda rippude või suurte puude poolt blokeeritud. See tagab, et vihmapiisk kogub kõige rohkem vett ja hõlbustab äravoolu. Saate oma vihmapiire tõstmiseks kasutada erinevaid materjale. Näiteks kõrguse platvormi loomiseks võib kasutada lehtlaid, dekoratiivseid kive ja vanu telliseid. (Vt viide 2)\nKuidas Paljundada Mitmeaastaseid Tuhkleid\nKuidas Kinnitada Lukustatud Rätik Sohvatule


Milline on kohtu valem karistuste liitmisel? - Sakala\nMilline on kohtu valem karistuste liitmisel?\n18. august 2015, 7:12\nTihti tekitavad Eesti kohtu otsused kodanikes pahameelt, näides liiga leebed, ning mõnikord tundub, nagu karistataks kahe pättusega hakkama saanud inimest vaid ühe eest.\nEelmise nädala neljapäeval ilmus Sakalas lugu sellest, et juulikuus mõisteti Viljandi kohtumajas kehalises väärkohtlemises ja ähvardamises süüdi 40-aastane Kalle Erimäe. Tema karistus arvati kohe kantuks eelmise, mullu oktoobris määratud karistusega. Varem mitme kuriteo pärast kohtupingis istunud Erimäe sai mullu 13. oktoobril joobes juhtimise eest kolmekuuse vangistuse. Toona arvati sellest maha kaks eelvangistuses veedetud päeva ja ülejäänud asendati 176 tunni üldkasuliku tööga. Sama aasta hiliskevadel oli ta kallale tunginud kahele inimesele ja kohus karistas teda kahekuuse vangistusega, mis asendati 60 tunni üldkasuliku tööga. Olukorrale lisab vürtsi asjaolu, et viimasena mainitud kohtuotsus arvati kohe kantuks eelmise, joobes juhtimise eest saadud karistusega.\nEt saada selgitust karistuste liitmise süsteemi kohta, pöördus Sakala justiitsministeeriumisse. Karistusõiguse ja menetluse talituse juhataja Tanel Kalmet rääkis, et Eesti karistusõiguses ei liideta karistusi erinevate kuritegude eest aritmeetiliselt üksteise otsa. Tema sõnul tähendab karistuste liitmine seda, et mõistetakse liitkaristus üksikkaristustest raskeima suurendamise teel või arvatakse kergem karistus kaetuks raskemaga. «Kumba võimalust ja kuidas kohaldatakse, sõltub juhtumeid ja isikut puudutavatest asjaoludest ning võrdse kohtlemise põhimõtte alusel sarnaste juhtumite praktikast, eelkõige aga isiku süüst.»\nLiitkaristuse hilisemat mõistmist sätestab karistusseadustiku paragrahv 65. Selle mõte on Kalmeti sõnul see, et kui isiku toimepandud kuritegude eest ei mõisteta karistust ühe, vaid mitme järjestikuse otsusega, ei peaks teda karistama mitme üksteisele lisanduva põhikaristusega, vaid eelselgitatud põhimõtte kohaselt. «Näiteks ei peaks karistuse raskus sõltuma sellest, et varem toimepandud kuritegu avastatakse alles pärast esimese eest karistuse mõistmist.»\nTartu ülikooli õigusteaduskonna dekaanile Jaan Ginterile tundub, et konkreetse juhtumi juures ei olnud hiljem tuvastatud kuritegu varem karistuse mõistmisel arvestatud kuriteoga seotud ega olnud ka nii vähe märkimist väärt, et jätta see lõpliku karistuse mõistmisel üldse arvestamata.\nTa lisas, et põhjus, miks ei mõistetud raskemat karistust, võib olla selles, et kurjategija on pärast ühe väärteo eest karistuse mõistmist näidanud üles kahetsust. «Sellisel juhul ei pruugi olla mõistlik tema karistamiseks ühiskonna ressursse kulutada.»\nTeatud juhtudel karistused liidetakse ja karistatu kannab need ära üksteise järel. Sellist kohtupraktikat kasutatakse Jaan Ginteri ütlemist mööda neil juhtudel, kui kurjategija on teise kuriteo toime pannud pärast esimese eest karistuse mõistmist. «Sellest, et kurjategija pani kuriteo toime pärast seda, kui talle oli juba mõistetud esimese kuriteo eest karistus, saab teha järelduse, et see karistus teda piisavalt ei mõjutanud. Seetõttu on selge, et isiku täiendav karistamine on põhjendatud.»\nTeatud ajal toimepandud kuritegude eest võib mõista karistuse ühes kohtuotsuses. «Sellisel juhul võivad toimepandud kuriteod olla omavahel oluliselt seotud ja kõigi erinevate kuritegude eest mõistetud karistuste eraldi ärakandmine ei pruugi olla mõistlik. Siis arvataksegi kergemad karistused kantuks raskema karistuse ärakandmisega.»\nTartu maa-, haldus- ja ringkonnakohtu pressiesindaja Krista Tamm lisas, et karistusseadustiku paragrahvi 65 lõike 1 mõte ongi see, et inimene ei saaks mitme kohtuotsusega lahendamise korral rangemat karistust, kui ta oleks saanud siis, kui kaasus oleks lahendatud ühe korraga.\nÕigusteaduskonna dekaan nimetas keeruliseks neid juhtumeid, kus kurjategija on juba varem toime pannud ka teise kuriteo ja see selgub alles pärast ühe kuriteo eest karistuse mõistmist. «Sellisel juhul võivad kuriteod olla omavahel seotud ning isiku täiendav karistamine ei pruugi olla mõistlik. Aga võib olla ka selliseid situatsioone, kus hiljem avastatud kuritegu ei ole üldse seotud selle kuriteoga, mille eest isikut varem karistati. Sellisel juhul võib isiku täiendav karistamine olla mõistlik.»


Helisüntees – Vikiõpikud\n1 1. Elektroonilise heli alused\n1.1 1.1 Heli salvestamine\n1.2 1.2 Analoog- ja digitaalprintsiip\n1.3 1.3 Kahendsüsteem\n1.3.1 1.3.1 Numbrite lugemisprintsiibid\n1.3.2 1.3.2 Kahendsüsteemi kohad\n1.3.3 1.3.3 Kahendarvude ja Kümnendarvude üksteise ümberarvutamine\n1.4 1.4 Heli digitaliseerimine ja taasesitlemine\n1.4.1 1.4.1 Nykvisti teoreem ja sämpleerimissagedus\n1.4.2 1.4.2 Bit-rate\n1.4.3 1.4.3 Digitaalheli kvaliteet\n1.4.4 1.4.4 Moonutuste vältimine\n2 2. Üldine võnke- ja laineteooria\n2.1 2.1 Võnge ja laine\n2.2 2.2 Siinuse trigonomeetrilised alused\n2.3 2.3 Laine tüübid ja omadused\n2.4 2.4 Lainete paiknemine ruumis\n2.5 2.5 Lainete liitmine\n3 3. Helispektri ülesehitus\n3.1 3.1 Fourier’ teoreem\n3.2 3.2 Sagedus ja Helikõrgus: Lineaarne ja logaritmiline süsteem\n3.3 3.3 Helisüsteemi käsitluses eri häälestustes\n4 4. Põhilainekujud\n5 5. Spektraal- ja sonogrammanalüüs Fourier’ kiirteisenduse abil\n5.1 5.1 Spektraalanalüüs\n5.2 5.2 Spektrogramm (sonogramm)\n5.3 5.3 Fourier' analüüsi parameetrid ja põhiprintsiip\n6 6. Modulatsioon\n6.1 6.1 Amplituudmodulatsioon\n6.2 6.2 Ringmodulatsioon\n6.3 6.3 Sagedusmodulatsioon\n7 7. Analoogsünteesi põhimõtted\n7.1 7.1 Ostsillaatorid\n7.2 7.2 Võimendid\n7.3 7.3 Filtrid\n7.4 7.4 Envelope\n1. Elektroonilise heli alusedRedigeeri\n1.1 Heli salvestamineRedigeeri\nElektroonilise helitöötluse üks põhitingimusi on jäädvustamise ja taasesitlemise võimalus. Alles sellel taustal on võimalik heli ka töödelda, teisendada või puhtalt elektrooniliselt genereerida.\nHeli kui akustiline nähtus ilmneb õhuvõngete või muude ainevõngete näol. Mikrofon muundab õhuvõnked elektrilisteks pingevõngeteks. Akustiline laine kujutatakse elektrilisteks võngeteks. Elektrilised võnked võib siis töödelda elektrooniliste abivahenditega või salvestada erinevate vahenditega (magnetlint, mehhaaniliselt nagu vinüülplaat). Sellel viisil käsitletakse laine kui sellisena ehk võrdselt, mida nimetatakse analoogiks.\n1.2 Analoog- ja digitaalprintsiipRedigeeri\nKui aga helilaine, või täpsemalt öeldes, elektrilisteks võngeteks muundatud helilained mõõdetakse ja mõõdetud väärtused töödeldakse ja salvestatakse, siis ei saa enam rääkida analooghelist. Helilaine on siis kodeeritud numbriteks, mida esitatakse kahendsüsteemi järgi. Sellel juhul räägitakse digitaalhelist. Digitaalprintsiip üldises mõttes tähendab (akustiliste, optiliste jms) nähtuste kirjeldamine ja töötlemine kahendsüsteemi arvudes. Kui aga nätuste omadused kantakse otseselt üle elektrilisele pingele, siis on tegemist analoogprintsiibiga.\nKui lääne traditsiooni järgi tähistatakse numbreid kümnendsüsteemi ehk detsimaalsüsteemi järgi (ilmselt selletõttu, et inimestel on kümme sõrme, millega arvud võib kujutada), siis kaasaegses arvutitehnoloogias osutas otstarbekaks rakendada ainult kaks numbrit, 0 ja 1. Ainult kahe erineva pingetasandi kasutamine kujutamaks numbrit 0 ja 1 garanteerib maksimaalset signaali-müra-suhet ja välistab valdavalt tulemuse segamine elektromagneetilistest müradest. Kui kümnendsüsteemis esineb kümme numbrit (0-9), enne kui lisatakse järgmise numbrikohta, siis kahendsüsteemis tuleb järgmise koha juurdevõtmine juba kahe numbri pärast.\nKahend-\tKümnend-\tKümnend- süsteem\tsüsteem\tsüsteem 0-ga algus\t1-ga algus\n0\t0\t1 1\t1\t2\n10\t2\t3 11\t3\t4\n100\t4\t5 101\t5\t6 110\t6\t7 111\t7\t8\n1000\t8\t9 1001\t9\t10 1010\t10\t11 1011\t11\t12 1100\t12\t13 1101\t13\t14 1110\t14\t15 1111\t15\t16\nTabel 1.1. Kahendsüsteem ja Kümnendsüsteem\n1.3.1 Numbrite lugemisprintsiibidRedigeeri\nEelolevas tabelis on näidatud kahend- ja kümnendsüsteemi võrdlus. Kümnendsüsteem on seal kahel viisil esitatud, alustades nulli ja ühega. Need kahte lugemisviisi tavaelus rakendatakse vastavalt olukorda, mis võib tuua ka segadusi. (Null kui number ei olnud tuntud vanadel roomlastel ja tuli euroopas kasutusele alles keskajal araablaste vahendusel). Näiteks olgu siin toodud muusika intervallid:\nintervallinimetused:\tpriim\tsekund\tterts\tkvart\tkvint\tsekst\tseptim\toktav numbri tähendus\t1\t2\t3\t4\t5\t6\t7\t8 tegeliku diatooniliste astmete arv:\t0\t1\t2\t3\t4\t5\t6\t7\nTabel 1.2. Intervallid ja tegelikud astmed\nSee näitab, et itaaliakeelsete intervallinimetuste numbrilist tähendus ei vasta tegeliku diatoonliste astmete arvule, priimiga tähistatagse kaks samakõrgusega heli, aga mõlemate helide astmelist vahemik on ju null, sekund tähendab „teine“, tegemist on aga ühe diatoonilise astmega jne.\n1.3.2 Kahendsüsteemi kohadRedigeeri\nÜhekohalised arvud on kahendsüsteemil ainult 2, 0 ja 1. Ühe- ja kahekohaliste kahendsüsteemi arvud on 4 (0, 1, 10, 11) ja ühe-, kahe- kolmekohalised numbrid on kokku 8 (vt. tabel 1). Kuni neljakohased arvud on kokku 16, kuni viiekohalised 32 kuni kuuekohalised 64 jne., ehk käitub valemi\njärgi. Sellesama valemi (1.1) tuletatud arvrida leiab laialt rakendust arvutitehnoloogias, me kohtume teda ka MIDI standardis jne: 1 2 4 8 16 32 64 128 256 512 1024 2048 jne. Kuigi tihti esinevad nad ka ühe võrra väiksem, ehk lugedes nagu tabelis 1.1 näidatud nulliga alustades: 0 1 3 7 15 31 63 255 511 1023 2047 jne. (vt. Tabel 1.3)\nkohtade arv:\t1\t2\t3\t4\t5\t6\t7\t8\t9\t11\t12 numbrid (0-st):\t1\t3\t7\t15\t31\t63\t127\t255\t511\t1023\t2047 numbrid (1-st)\t2\t4\t8\t16\t32\t64\t128\t256\t512\t1024\t2048\nTabel 1.3. Kohtade arv ja kahendsüsteemi numbrid\nArvutitehnoloogias nimetatakse ühe kahendsüsteemi numbrikoha bitiks, ühel bitil võib olla väärtus 0 või 1. Selle järgi nimetatakse ka nt. kuni kahekohalised kahendsüsteemi arvud kahebitisteks, kuni kolmekohalised kahendsüsteemi arvu kolmebitisteks jne. Arvudel, millel on vähem kohti kui peaks olema bitikohad, pannakse ette nullid, kahebitine arv 10 on kolmebitisena kirjutatud 010, neljabitisena aga 0010.\n1.3.3 Kahendarvude ja Kümnendarvude üksteise ümberarvutamineRedigeeri\nKahendarvude ja kümnendarvude vahel saab ümber arvutada järgmiselt: a) kui on antud kümnendarv ja otsitud on vastav kahendarv, siis tuleb jagada kahega ja üles märkida jagamise naturaalarvu tulemust ja jääki (moodul). Kuna jagatakse kahega, jääb jääk alati 0 ja 1 vahele. Tulemust jagatakse uuesti kahega ja mägitakse üles uuesti tulemust ja jääki. Seda tehakse niikaua, kuni enam ei saa. Siis kirjutatakse tagurpidi ehk alt ülesse jäägid üles ja see annabki otsitud kahendarvu.\nMilline on 55 kirjeldatud kahendarvuna?\n55 : 2 = 27 jääk 1\t27 : 2 = 13 jääk 1\t13 : 2 = 6 jääk 1\t6 : 2 = 3 jääk 0\t3 : 2 = 1 jääk 1\t1 : 2 = 0 jääk 1\nTulemus (loetud alt ülesse): 110111\nb) kui antud on kahendarv ja otsitud vastav kümnendarv, siis tuleb kahendarvukohtade juurde märkida tagant ettepoole 2-astmes n rida (1 2 4 8 16 ...) ja iga kahendarvu numbrikoha puhul neid omavahel korrutada. Kuna kahendarvu kohtadel on ainult null või üks, siis jäävad sisuliselt alles ainult need 2-astmes n rea numbrid, mille juures on üks. Arvutatud numbrid liidetakse kokku ja tulemuseks ongi otsitud kümnendarv.\n1    0    1    0    0    1    1\n64  32  16  8    4    2    1\n64   0   16  0    0    2    1\t\tkoht-koha haaval korrutamine\n64+0 +16+0 + 0 + 2 +1 = 83 \tkokkuliitmine ja tulemus on käes\n1.4 Heli digitaliseerimine ja taasesitlemineRedigeeri\nNagu ülalpool öeldud, heli digitaliseerimisel kodeeritakse lainekuju numbrites kahendsüsteemi järgi ja taasesitletakse digitaalsete numbrite järgi uuesti voolupingeteks. Need elektroonilised üksused, mis seda ette võtavad, nimetatakse konverteriks. Eristatakse konverteerimissuunda: ADC, mis tähendab inglise keeles Analog-to-Digital-Converter ja DAC ehk Digital-to-Analog-Converter.\nKui digitaliseeritakse heli (ADC puhul), siis mõõdetakse elektrilisi pingevõnkeid, mida saime kätte nt mikrofonilt või mingilt muult elektrooniliselt allikalt, ehk võetakse nn näidiseid ehk diskreete ehk sämpleid (ing sample). Kui toimub digitaalse heli taasesitlemine (DAC puhul), siis moodustatakse digitaalsete sämplite järgi elektrilisi pingevõnkeid, mida võimendatakse ja saadetakse kuularitele. Joonis 1.1. Heli digitaliseerimise ja taasesitluse ahel.\nHeli digitaliseerimisel peab arvestama inimese tajuvõimetage. Muusikaline parameeter helikõrgus vastab üldjuhul füüsikalisele parameetrile sagedus. Sagedus (f nagu ing frequency), mida tähistatakse hertsides (Hz), on defineeritud perioodikestuse (T nagu ing time) kaudu:\nEhk sagedus käitub perioodikestusega pöördvõrdeliselt. Mida suurem sagedus, seda väiksem on perioodikestus.\nUmbkaudu võib täheldada, et inimese sagedusalased tajupiirid on 20 Hz ja 20 000 Hz, ehk 20 kHz (kiloherts = 1 000 Hz), mis võivad olla tihti olla kitsamad (eriti ülemine piir), sõltuvalt inimese vanust, soost jms. Igal juhul peab digitaliseeritud heli katma kogu nimetatud sageduse ulatus, et garanteerida heli kvaliteeti.\n1.4.1 Nykvisti teoreem ja sämpleerimissagedusRedigeeri\nEt aga kujutada teatud laine sagedus, peab mõõtma vähemalt kaks korda ühe perioodi jooksul. Lihtsustatult võime ette kujutada, et tuleb mõõta vähemalt ühe laine „orgu“ ja „mäge“, et saaks seda lainet hiljem ka taasesitleda. Sellel viisil on meil piiratud kõige kõrgem mõõdetav sagedus. Sellekohaselt on sõnastatud niinimetatud Nykvisti teoreem.\nArvestades inimese ülemist sageduslikku tajupiiri, peab mõõtma sellest kaks korda rohkem, st vähemalt 40 000 korda sekundis. Kui palju kordi mõõdetakse sekundis, seda nimetatakse sämpleerimissageduseks (ing. sample rate) või diskreetimissageduseks. Sellega seoses on välja kujunenud sämpleerimissageduste standardid, nt 44 100 Hz ehk 44,1 kHz on audio-CD standard, kasutatakse aga ka 48 000 Hz ehk 48 kHz, mis omakorda läheb kokku video sämpleerimissagedustega. On aga ka kasutusel nimetatud sagedustest kahekordne: 88,2 kHz ja 96 kHz ja veelgi kõrgemaid sämpleerimissageduseid.\nKui sämpleerimissagedus määrab resolutsioon horisontaalteljel, siis on aga vaja määrata, kuidas mõõta vertikaalteljel. Heli digitaliseerimisel tuleb määrata piir, kui suur tohib olla maksimaalne amplituud ehk maksimaalne helitugevus. Maksimaalse amplituudi ulatus mõõdetakse teatud resolutsiooniga, mida kirjeldatakse bit rate'i abil ja nimetatakse ka resolutsiooniks. Bittides number ütleb, kui palju mõõtmeühikuid kasutusele võetakse. Audio-CD standart on 16 bitti, milles iga sämpel ehk diskreet on 16-bittine arv. Järelikult mõõdetakse sellel puhul 65 536 mõõtmeühikutega resolutsiooni. On aga ka levinud 24-bittine ja isegi 32-bittine heli.\n1.4.3 Digitaalheli kvaliteetRedigeeri\nMõlemad, nii sämpleerimissageduse kui ka bit-rate'i suurus määravad oluliselt helikvaliteeti. Sealjuures mida suurem neid on, seda parem on helikvaliteed. Vaadeldes nt vanemad standardid nagu sämpleerimissagedus 22 050 Hz, nagu vanadel helikaartidel oli, siis on helil sellise sämpleerimissagedusega kvaliteed halvem kui 44 100 Hz. Samas ka bit-rate'i puhul, ehk vanade helikaartide 8bittine heli on tunduvalt halvem kui 16bittine heli.\nJoonis 1.2. Heli digitaliseerimine ja taasesitlemine: Näidiste (ing samples) ehk diskreetide võtmine ja detailide kadu heli taasesitlemisel.\n1.4.4 Moonutuste vältimineRedigeeri\nHeli digitraliseerimis- ja taasesitlemisprotsessil võivad tekkida moonutused. Kui mõnelgi pillil tekkivad sagedused, mis on Nykvisti sagedusest kõrgem, siis nad esinevad selle võrra Nykvisti sageduse ümber peegeldatuna ja langevad kuulatavasse sagedusalasse:\nEt seda vältida, filtreeritakse analoogselt välja kõik sagedused, mis on Nykvisti sagedusest kõrgem.\nDigitaalheli taasesitlemisel tekkivad sarnased probleemid. Kui esitada puhtalt digitaalsed numbrid järjest elektriliste pingesuurustena, siis tekkib trepikujuline laine. See tähendaks, et sellel lainel oleks ülemhelid ultrahelialal, mis omakorda võivad põhjustada moonutusi analoogses võimendussüsteemis, mispärast ka siin filtreeritakse kõiki sagedusi üle Nykvisti sageduse välja ja sellel viisil silutatakse trepikujulist lainet. Joonis 1.3. Alias-sageduste esinemine, kui digitaliseeritakse sagedused kõrgem kui Nykvist-sageuds.\n2. Üldine võnke- ja laineteooriaRedigeeri\n2.1 Võnge ja laineRedigeeri\nFüüsikaliselt eristatakse võnget ja lainet. Võnge on nähtus, mille all mõeldakse füüsikalise seisundi perioodilist muutumist. Selline võiks olla nt pendli liikumine vanadel seinakelladel, mehaaniline metronoom vms. Võnke tunnus on, et füüsikalise seisundi perioodilised muutused toimivad ühes kohas, st ümber fikseeritud punkti ja ei liigu edasi. Võib öelda, et nähtusel ei ole ruumilist dimensiooni1.\nVõnkel on sagedus f (Hz), perioodi kestus T (s) ja amplituud A, millega tähistatakse võnke intensiivsust ehk äärmist võnkediapasooni. Praktikas võib amplituudil olla erinevaid füüsikalisi suurusi vastavalt võnketüübile. Sagedus on:\nKui aga füüsikaliste seisundite perioodiline muutumine liigub ruumis edasi, siis räägitakse lainest. Üldiselt eristatakse kahte tüüpi laineid: 1) mehaanilised lained ja 2) elektromagnetilised lained. Esimesed põhinevad mehaaniliste kehade või molekulide perioodilisel liikumisel, teised aga elektriliste- ja magnetväljade omavahel põimitud perioodilistel muutustel.\n2.2 Siinuse trigonomeetrilised alusedRedigeeri\nSiinus on kõige elementaarsem võnkevorm. Siinuse lainekuju saab matemaatiliselt kirjeldada siinusfunktsioonina. Siinusfunktsiooni tuletatakse ringist, mille raadiuse suurus on 1 (abstraktse ühikuna) (vt joonis 1). Kokkulepitud on raadiuse pööre vastu päeva ja osuti pöörde algus on ringi punktis 0 kraadi (“kell 3”). Pööret läbides muutub järkjärguliselt osuti nurk α, millele vastab kõigepealt ringi peal asuv punkt P. Igale pöördepositsioonile aga vastab lõik punktist P horisontaalteljeni, mida nimetataksegi siinuseks (sin). Kui nurk on 0°, siis ka selle vastav siinus on 0, vasakpöördega tõuseb siinus kuni osuti positsiooni väärtuseni 1 (90°). Edaspidi siinus väheneb kuni väärtuseni 0 (180°), väheneb kuni väärtuseni -1 (270°) ning tõuseb uuesti kuni väärtuseni 0 (360°). Sellega on läbitud täisring ja igas järgmises pöördes kordub kõik eelnev. Täisringi läbimist nimetatakse perioodiks. Osuti positsiooni määramiseks kasutatakse ühikut kraad (nagu eelpool näidatud), aga ka ringi ümbermõõtu. Kuna ringi raadius on 1 ja ümbermõõt on 2πr (π = 3,1415926...), siis on täisring täpselt 2korda π, poolring π ja veerandring π/2. Sedaviisi tähistatud nurk märgistatakse ühikuga radiaan (rad).\nSiinuse funktsioon x väärtusega on lõpmatu, seda nii positiivses kui ka negatiivses suunas. Seega on siinuse funktsioonil ka lõpmatu arv perioode. Iga periood on teisega võrdne, nii võib perioodiliselt leida samu asukohapunkte (kas kraadides või radiaanides). Sellist asukohta perioodis nimetatakse faasiks. Üksiku laine faas iseenesest ei ole helipraktikas tähtis, kuid kahe laine võrdlemiseks saab määrata nende faaside erinevus, mida nimetatakse faasinihkeks.\nTeiseks nurgafunktsiooniks on aga koosinus (cos), mille väärtused saame kätte, kui mõõdame lõigu pikkust punktist P ringi vertikaalse teljeni. Nii tekib siinusega põhimõtteliselt samakujuline laine, mis on aga siinusest 90° ehk π-kahendiku võrra vasakule nihkunud. Kui nihutame koosinust veelgi 90° võrra edasi, saame negatiivse siinuse (–sin x); sellest uuesti edasi nihutamine sama väärtuse võrra annab negatiivse koosinuse (–cos x). Sin x, cos x, -sin x ja -cos x kajastavad üht ja sama faasis nihkunud funktsiooni, koosinus on siinusest 90° võrra vasakule edasi nihkunud, -siinus on siinusest -180° vasakule edasi nihkunud ja – siinus on siinusest 270° vasakule edasi nihkunud.\nJoonis 2.1. Siinuse ja koosinuse tuletamine ringist.\nSiinuse funktsiooni tähistatakse matemaatikas f(x) = sin x. Siinuslaine kõrgust ehk amplituudi ja perioodipikkust võib muuta järgnevate tegurite abil:\nPerioodipikkus on pöördvõrdeline sagedusega (ing frequency): F = 1/t (t =ing time), sageduse ühik on herts, lühendiga Hz (saksa füüsiku Heinrich Hertzi järgi, kes avastas elektromagnetilised lained). Tegur a määrab amplituudi ja tegur b sageduse (nt kui b on 2, siis muutub perioodipikkus poole väiksemaks ehk sagedus kaks korda suuremaks. Samu tegureid saab samal viisil loomulikult rakendada ka koosinusfunktsiooni puhul.\n2.3 Laine tüübid ja omadusedRedigeeri\nHelilained on õhu või teiste aineosakeste võnkumisele baseeruvad mehaanilised lained. Helilained kuuluvad mehaaniliste lainete hulka. Mehaanilised lained on aga on ka veelained või lained, mida võib tekitada köie otsa liigutades. Elektromagnetiliste lainete hulka aga kuuluvad raadio-, soojus- (ehk infrapuna-), valgus-, röntgen- ja gammalained.\nLained võivad liikuda ühes dimensioonis, näiteks kui liigutatakse köit. Ka raadiolainete liikumist antennijuhtmes võib käsitleda kui ühedimensioonilist liikumist. Laine võib liikuda ka kahemõõtmelises ruumis, nagu see on nähe veepinna lainete puhul. Kolmemõõtmelises ruumes aga võivad liikuda nii mehaanilised kui ka elektromagnetilised lained.\nKui nüüd rääkida mehaanilistest lainetest, siis tuleb täheldada, et nende osakesed võnguvad ikkagi paigal. Osakesed on omavahel seotud ja annavad energiat edasi järgmisele osakesele. Ei toimu ainetransporti vaid antakse edasi ainult energiat. Kui võtame veepinna lained, siis vesi ei liigu edasi, vaid ainult võngub ülespoole-allapoole, ajalise nihkega erinevates kohtades. Nii tekibki visuaalne mulje, nagu vesi liiguks. Ka helilaine puhul ei liigu õhk ruumi ühest kohast teise, vaid võngub ühes kohas paigal.\nLainetel on lisaks võnkeparameetritele ka liikumiskiirus v (s). Liikumiskiirusest ja sagedusest tuleneb lainepikkus λ (m).\nTihti aga vaadeldakse lainete omadusi konstantsetel tingimustel, mille puhul on lainete liikumiskiirus konstantne. Nii on nt elektromagnetiliste lainete kiirus enamasti konstantne, nad liiguvad vaakumi valguskiirusega (299 792,458 km/s). Normaaltingimustel on helilaine liikumiskiirus õhus 343 m/s, mis võib aga varieeruda, sõltudes õhurõhust, -niiskusest, temperatuurist jms. Lainete konstantse liikumiskiiruse puhul on siis sagedus lainepikkusega pöördvõrdeline. Mida kõrgem on sagedus, seda lühem on lainepikkus. Madala sagedusega helidel on lainepikkus suurem kui kõrge sagedusega helidel.\n2.4 Lainete paiknemine ruumisRedigeeri\nLainete võnked võivad paikneda oma liikumissuuna suhtes kahel erineval viisil. Kui võngete telg on täisnurga võrra pööratud liikumistelje suhtes, siis räägitakse ristlainest ehk transversaallainest. Köiega tekitatud laine on ühemõõtmeline transversaallaine, veepinna lained on aga kahemõõtmelised transversaallained. Kolmemõõmeliste transversaallainete puhul aga tekib olukord, kus võnketelg võib omakorda asuda teatud nurga all ringist. Seda nimetatakse polarisatsiooniks. See tähendab, et kui laine võngub ainult ühel tasandil (nt horisontaalselt või vertikaalselt), siis on ta lineaarselt polariseeritud, võngub aga laine juhuslikus teljepositsioonis, siis on ta polariseerimata. Lisaks lineaarpolarisatsioonile on veel olemas nn tsirkulaarpolarisatsioon ehk pöördpolarisatsioon. Sellel juhul pöörleb laine ümber võnketelje täisringis.\nJoonis 2.2. Ristlaine ehk transversaallaine: a) Laine, mis kulgeb mööda x-telje, mis on vertikaalselt polariseeritud ja võngub y-teljel. b) Laine, mis kulgeb mööda x-telje, mis on horisontaalselt polariseeritud ja võngub z-teljel.\nKui võnkumine toimib samal teljel kui lainete liikumise telg, siis räägitakse pikilainest ehk longitudinaallainest. Longitudinaallained võivad liikuda ühe-, kahe- ja kolmemõõtmeliselt, polariseerimine ei ole sel juhul võimalik. Joonis 2.3. Pikilaine ehk longitudinaallaine: Laine, mis kulgeb mööda x-telje ja selle võnketelg asub samuti x-teljel.\nHelilaine on longitudinaallaine. Seda võib ettekujutada nii, et ühel ajahetkel paiknevad ühes kohas õhumolekulid tihedamalt ja teises kohas hõredamalt, st et ühel kohal on õhu ülerõhk, teisel kohal õhu alarõhk. Järgmisel hetkel muutuvad tihedamad ja hõredamad kohad ja sel viisil liigub laine.\n2.5 Lainete liitmineRedigeeri\nKui kaks eri lainet kohtuvad, siis toimub nende liitmine. Kui mängib mitu pilli, siis inimese kõrva ei jõua mitu helilainet vaid siiski ainult üks ― nimelt kõigi helinähtuste liitlaine ja alles inimese aju suudab erinevaid heliallikaid lahus hoida. Nii liituvad samasuguste, väga lähedaste sagedusega lained või ka erineva sagedusega lained. Juhul kui liituvad täpselt sama sagedusega lained, millel on veel sama amplituud, siis on liitlaine tulemuse jaoks oluline nende omavaheline faasinihe. Kui sama sageduse ja amplituudiga lained on samas faasis, siis on nende amplituud pärast liitumist kaks korda suurem. Kui aga kaks sama sageduse ja sama amplituudiga lainet liituvad täpselt 180 kraadilises faasinihkes, siis seisab iga positiivse “mäe” vastu üks samasugune negatiivne “org”. Liitumine annab kokku igas punktis nulli (0), lained kustutavad teineteist ehk heli mõttes tekib vaikus.\nKui satub kokku kaks väikese sageduserinevusega lainet (lähtudes samast amplituudist), siis tekib tuiklemine. Ühes kohas nad saavad kokku peaaegu samas faasis ja liituvad kuni kahekordse amplituudini. Teises kohas aga seisab “mägi” otse vastu “orgu”, nii et heli kustub ja puhkeb amplituudis perioodiliselt. Perioodilise kõikumise sagedus vastab aga liidetavate sageduste vahele, nt kui ühe laine sagedus on 440, teise laine sagedus aga 443, siis on kõikumise sagedus 3 Hz, ehk heli kõigub 3 korda sekundis, mida võib veel kõrva järgi loendada.\nJoonis 2.3. Lainete liitumine ja tuiklemine\n3. Helispektri ülesehitusRedigeeri\n3.1 Fourier’ teoreemRedigeeri\nSiinusheli on kõige lihtsam võnkevorm, mida akustilises reaalsuses aga tihtipeale ei esine. Siiski on aga võimalik igasuseid helisid kirjeldada kui teatud siinushelide kogumit, mille igal siinusoidaalkomponendil on oma sagedus, tugevus (ehk amplituud) ja faas. Seda väidet on püstitanud prantsuse füüsik Jean-Baptiste Joseph Fourier (1768-1830), kelle järgi nimetatakse seda ka Fourier’ teoreemiks. Tema uuris mh perioodiliste funktsioonide omadusi ja tõestas, et kõiki perioodilisi funktsioone saab kujutada siinusosadena.\nSiinusosa ehk sinusoid saab kujutada funktsioonina aja järgi\nmilles t on aeg, a on amplituuditegur, b on sagedustegur, ω (omega) on ringsagedus (vahel ka nurksageduseks nimetatud) ja φ (phi) on faas. Eeldame, et siinuse argument on radiaanides, ehk võetakse arvesse ühikringi pikkus 2π ühe täisringi ehk 360° kohta. Ringsagedus (ehk nurksagedus) on seejärel 2π sekundi jooksul sooritatud võngete arv, mille ühikuks on radiaan sekundis (rad/s). Ringsagedus\nkusjuures ringsagduse rakendamine sinusoidi valemis on vaja korrektuuritegurina, milles f võib ette kujuta number 1 või konkreetse sagedusena.\nVältimaks faasi φ tähistamast võib sinusoid esineda ka sama sagedusega siinuse ja kosiinuse summana\nmilles A ja B on amplituuditegurid (mis võivad olla ka negatiivsed) ja b on sagedustegur nagu (3.1) juures. Valem (3.1) saab üle viia valemisse (3.3) trigonomeetria liitmisteoreemi järgi\nRakendame trigonomeetria liitmisteoreemi sinosoidi valemile (3.1), määrates ja ja säilitame ka amplituudtegurit a.\nviime sisse nurksulgude eel seisvat amplituuditegurit a:\nSaamejaamplituudteguri a juurde kirjutada:\nAmplituuditeguri a ja faasi φ saab nüüd kokku võtta A ja B-na\nmillega on näidatud, et sinusoidi kirjeldus faasiga siinusfunktsioonina (3.1) saab üle viia siinuse ja koosinuse liitfunktsioonile (3.3).\nKuna nüüd sama faasi siinus ja koosinus on omavahel nihutatud 90° võrra, kehtib Pythagorase teoreemi järgi .\t(3.7)\nOsahelide ehk sinusoidaalkomponentide tähistamiseks on levinud kaks süsteemi. Ühel juhul nimetatakse kõige madalamat sinusoidaakomponenti põhiheliks (ing fundamental) ja kõrgemad sinusoidid ülemhelideks (ing overtone), nummerdades neid järjest. Teisel juhul aga nummerdatakse kõiki sinusoidaalkomponendid kõige madalamast sinusoidist järjest, nimetades neid osahelideks (ing partial). Seega põhiheli on esimene osaheli, esimene ülemheli on teine osaheli, teine ülemheli on kolmas osaheli jne. Et segadust vältida eelistame siiski rääkida osahelidest ja arvestame sellega seotud numeratsiooniga.\nKui teine osaheli omab esimese osaheli suhtes kahekordset sagedust, kolmas osaheli omab esimese osaheli suhtes kolmekordset sagedust, neljas osaheli omab esimese osaheli suhtes neljakordset sagedust jne., ehk osahelid on täisarvude kordsed, siis on tegemist harmooniliste osahelide ehk harmoonilistega (nt. 1. osaheli 100 Hz, 2. osaheli 200 Hz, 3. osaheli 300 Hz, 4. osaheli 400 Hz, 5. osaheli 500 Hz jne.). Selliste osahelistruktuuri puhul helikõrgus vastab esimesele osahelile ja helikõrgus on väga selgelt ära tunda. Muusikateooriast on meile tuntud nn ülemheli-või osahelirida, mis kirjeldab sama fenomeni noodikirja abil (vt. joonis 1).\nJoonis 3.1. Osahelirida\nOsahelisid saab tähistada diagrammina, kus x-teljel esineb sagedus ja y-teljel tugevus. Tihtipeale on esimene osaheli kõige tugevam osaheli, teised muutuvad järjest nõrgemaks, sulanduvad omavahel kokku ja inimese kõrv kuuleb neid nagu üht ja sama nähtust.\nJoonis 3.2. Harmooniliste osahelide sagedus-tugevusdiagramm (lineaarselt ja logarimiliselt)\n3.2 Sagedus ja Helikõrgus: Lineaarne ja logaritmiline süsteemRedigeeri\nNoodikirjaga tähistatud osahelirea ja sagedus-tugevusdiagrammi vahel näeme üht väga olulist erinevust. Kui intervallid noodikirjas lähevad järjest väiksemaks ning osahelide arv igas järgmises kõrgemas oktavis kahekordistub, näeme sagedus-tugevusdiagrammis ainult sageduse poolest samavõrdselt tõusvaid osahelisid. Siiski on tegemist ühe ja sama asjaga, mille erinevus seisneb ainult kirjeldamisviisis. Kuigi sageduse poolest on ülemhelisid diagrammis kujutatud lineaarselt, näitab noodikiri seda, mida meie kõrv kuuleb, ja seda nimelt logaritmilisele süsteemile läheneval viisil. Võtame 100 Hz, millest oktavi võrra kõrgem sagedus on 200 Hz, kahe oktavi kõrgem aga juba 400 Hz. See tähendab, et osahelide intervallsuhted on igas oktavis samad, aga nende sageduse erinevus on sagedusspektri igas kohas erinev (nt 200Hz:300 Hz on kvint, nende vahe on 100 Hz, oktavi võrra kõrgemal on see 400 Hz:600 Hz, kuid nende vahe on 200 Hz), nii et sageduste vahed ei kajasta otseselt intervalli, vaid intervalli määrab sagedussuhe! Lõpuks saab ka sagedusskaalat logaritmiliselt kujutada ja selline diagramm sarnaneb noodikirja abil tähistatud osahelireale.\nMis on logaritm? Logartitm on juurutamise kõrval astendamise teine vastandoperatsioon. Arvu c logaritmiks alusel a (a > 0, a ei võrdu 1) nimetatakse arvu b, mille korral\nLogaritmi leidmist nimetatakse logaritmimiseks. Arvu c logaritmi alusel a märgitakse sümboliga logac, kus arvu a nimetatakse logaritmi aluseks ja arvu c logaritmitavaks. Logaritmimine on astendamise pöördtehe, kus astme ja astme aluse järgi leitakse astendaja2.\nKui logaritmil on alus a = 10, räägitakse kümnendlogaritmist. Enamasti alus 10 ei kirjutatat välja, erinevates publikatsioonides on kümnendlogaritm kirjutatud kas log ilma aluse kirjutamata või on kirjutatud lg. Kuna oktavi sagedussuhe on 2, tuleb muusikaliste intervallide arvutamiseks kasutada logaritm alusel 2.\nTihti kalkulaatorid pakuvad ainult kümnendlogaritmi tehet, tuleb seda teisendada järgmiselt:\n3.3 Helisüsteemi käsitluses eri häälestustesRedigeeri\nLääne muusikas käibel olev helisüsteemi käsitletakse kahel viisil : 1) intervallid kirjeldatakse kui sagedussuhted fa/fb, tegemist on puhta häälestusega ehk inglise keeles just intonation (JI). Kuna puhta häälestuse puhul tekivad transponeerimisel ühilduvusprobleemid, on ajalooliselt otsitud erinevaid lahendusi, millest seni kõige edukam käsitlus on 2) tempereerimine. Tempereeritud häälestus tekib siis, kui jagatakse mõni suurema intervall võrdseteks osadeks niiviisi, et saadud intervallid on mõnedele puhta häälestuse intervallidele suurusest väga ligilähedased. Lääne muusika helisüsteemis jagatakse oktavit kaheteistkümneks võrdseks intervalliks ja sellistest pooltoonidest saab kombineerida kõik teised vajaminevad intervallid. Kuna intervallid on sagedussuhed, tuleb tempereeritud intervallide leidmiseks otsida arvjada, mille kõrvalolevate liikmete jagatis on alati sama. Sellist jada nimetatakse geomeetriliseks jadaks. Teisisõnu tähendab see, et alt ülesse tuleb antud heli sagedust korrutada alati sama teguriga q, et minna ühest helist teise. Seda protsessi tuleb teha täpselt 12 korda, et saavutada oktavi, mille sagedussuhe on 2. Olgu geomeetriline jada A, millel on 13 liiget a0, a2 ,..., a12, ja millel on suhe a12/a0 = 2, ja millel teguriks on q. Sealjuures liikmed a1 kuni a12 seisavad helikõrgused suhteliste sageduste eest ja q seisab pooltooni eest. Et a12 arvutada a0-st, tuleb korrutada a1 12 korda q-ga, mis tähendab q12. Sellest tuleneb, et q12 = 2 (3.11). Et teada saada, kui suur on pooltoon, tuleb valem (X) ümber pöörata q poole, mis on q = 12 juur 2-st (3.12).\nTegur: q q q q q q q q q q q q\nGeom. Jada liikmed: a0 a1 a2 a3 a4 a5 a6 a7 a8 a9 a10 a11 a12\nJoonis 3.10. Tempereeritud süsteem kujutatud geomeetrilise jada A-na, mille liikmed on a0, a1, ... a1 , ja millel on suhe a12/a0 = 2, ja mille teguriks on q.\nEt erineval viisil tuletatud intervallid omavahel võrrelda, kasutatakse tihti nn cent-süsteemi. Cent-süsteem põhineb tempereeritud häälestusel, mis teeb intervallide ettekujutamine lihtsamaks. On defineeritud, et tempereeritud pooltoon on 100 senti, tempereeritud täistoon 200 senti, tempereeritud väike terts 300 senti jne. Oktav on siis 1200 senti. Mittetempereeritud intervallid kirjeldatakse siis sent-väärtustega, mis ei ole 100-ga kordsed. Niiviisi saab ette kujutada, kas nt mingi puhta häälestuse intervall on mõne ligilähedasest tempereeritud intervallist suurem või väiksem ja saab hinnata, kui palju see intervall on sellest suurem või väiksem.\nIntervallisuurus sentides on defineeritud:\nKõige olulisemad vastuolud, mis tekivad puhta häälestuse intervallide vahel on Pythagorase koma, Didymose komma, väike dieesis ja suur dieesis.\nPythagorase koma tekib, kui ehitatakse üksteise peale 12 puhta kvinti suhtega 3/2, siis tuleb välja, et ssaavutatud helikõrgus transponeeritud 7 oktavit alla, on umbes 23,46 senti kõrgem kui algne heli.\nDidymose koma (ka Syntoni koma) tekib, kui ehitatakse ükstise peale 4 puhta kvinti suhtega 3/2 (nt C-G-D-A-E), siis tuleb tõdeda, et saavutatud hekõrgus transponeeritud kahe oktavi võrra allapoole ei ole võrdne puhta häälestuse suure tertsiga 5/4, vaid umbes 21,51 senti võrra kõrgem.\n(suur terts, mis tekib neljast kvindist)\n(võrdleme suur terts 81/64 puhta häälestuse suur tertsiga 5/4)\nVäike dieesis on see intervall, kui ehitatakse kolm puhta häälestuse suurt tertsi 5/4 üksteise peale. Saavutatud helikõrgus on võrreldes oktaviga 2/1 umbes 41 senti madalam.\nSuur dieesis on see intervall, kui ehitatakse neli puhta häälestuse suurt tertsi 6/5 üksteise peale. Saavutatud helikõrgus on võrreldes oktaviga 2/1 umbes 63 senti kõrgem.\nLiithelidest huvitavad meid eelkõige neid, mille osahelid käituvad täisarvuliste suhete järgi. Liidame neid kokku sinusoididest (vt valem 3.1), mille faas on 0 või miinusmärgiga vastandfaas\nvõi selle vastandfaas ,\t\t(4.1)\nja milles a on amplituuditegur ja b sagedustegur.\nOn olemas teatud arv põhilainekujusid, mis moodustavad isegi laine väliskuju põhjal näha olevaid eri tüüpe. Näiteks kui osahelide tugevus järjest kahaneb proportsionaalselt nende sageduse kasvamisega, siis tekib nn saehamba (ing sawtooth) põhilainekuju:\nJoonis 4.1. Saehammas. Lainekuju ja sagedus-tugevusdiagramm\nSaehamba lainekujus omab 2. osaheli esimesega võrreldes kahekordse sageduse ja esimesest osahelist poole võrra väiksema tugevuse, 3. osaheli esimesega võrreldes kolmekordse sageduse ja esimesest osahelist kolmandiku võrra väiksema tugevuse jne. Seda nähtust võib ka matemaatiliselt väljendada:, kusjuures n tähistab osaheli järjestusnumbri:\nkus n tähistab osahelide järjekorra numbrit\n(n olgu naturaalarvudest element ja suurem kui null).\nSama asjaolu saab lihtsamini ka summavalemina väljendada, kus esineb summamärgi järelt ainult eelmise valemi üldliige (ehk tundmatu n-iga lõpposa):\nSiinkirjeldatud saehamba põhilainekuju näol on tegemist nn laskuva saehambaga. Tõusev saehammas aga tekib, kui paarisosahelid ja paaritud osahelid on 180° võrra faasinihkes, mida matemaatiliselt tähistatakse vahelduvalt pluss- ja miinusmärgiga. Paarisarve väljendatakse siis avaldisega 2n ja paarituid arve avaldisega 2n-1.\n(4.4) või summana:\nSaehambakujuline heli esineb eriti poogenkeelpillidel.\nTeine oluline põhilainekuju on nelinurklainekuju, mis tekib siis, kui jätame paarisosahelid välja.\nJoonis 4.2. Nelinurk. Lainekuju ja sagedus-tugevus-diagramm\nSelline laine moodustab nelinurga kuju, mispärast nimetatakse teda lühidalt ka nelinurgaks (ing square), aga ka impulsslaineks (ing impulse wave), mille matemaatiline valem on:\nNelinukheli sarnaneb klarneti alumise registri helidega või kinniste orelivilede heliga. Mõlemate puhul on paarisosahelid nõrgad või puuduvad helispektris.\nSiinusheli on nii oma välise kuju kui ka kõlamulje poolest kõige lähedam põhilainekuju nimega kolmnurklaine (ing triangle wave) Esinevad ainult paaritud osahelid, nende tugevus kahaneb aga rohkem kui eelnevalt vaadeldud põhilainekujude puhul, nii et osahelide tugevus vastab tema järjekorranumbri ruudule retsiprookselt (1/n2).\nJoonis 4.3. Kolmnurk. Lainekuju ja sagedus-tugevusdiagramm\nKolmnurga lainekuju koosinustest koosnev valem on:\nNäeme, et kolmnurga lainekuju puhul kahanevad siinuskomponentide amplituudid pöördvõrdeliselt ruudus sagedussuhtega ehk kahanevad kiiremini kui saehamba ja nelinurklaine puhul.\nKolmnurklainet saab kirjeldada ka siinustega, millel aga esinevad vahelduvalt faasipeegeldusi ehk + ja - märgid:\nPõhilainekujud leiavad rakendust nn analoogsüntesaatorites, kus nad täidavad helitekitaja (ostsillaatori) rolli.\n5. Spektraal- ja sonogrammanalüüs Fourier’ kiirteisenduse abilRedigeeri\nElektrooniliselt või digitaalselt salvestatud heli esineb lainekuju vormis, mida on esitletud andmekandjal, mingil vahelülil ehk meediumil (ferromagnetiline, optiline, magnetoptiline vm). Lainekuju sellisena ei ole võimalik tajuda inimkõrva kaudu, vaid me kuuleme helilisi sündmusi eri sageduste ja pikemaajaliste grupeeringute kujul, nagu on rütmistruktuurid. Kui rütmistruktuuri on võimalik eristada ka helilainekuju järgi, siis sageduslikke tunnuseid sealt kätte ei saa. Räägitakse aja- ja sagedusdomeenist (ing time domain, frequency domain). Et sagedusdomeeni kätte saada on vajalik teha spektraalanalüüsi. Kõige levinum meetod on niinimetatud FFT-analüüs (ing Fast Fourier Tranform) ehk Fourier’ kiirteisendusanalüüs. On aga olemas ka nn wavelet analüüs.\nSpektriks nimetatakse sellist diagrammi, milles on näidatud sagedus (tavaliselt x-teljel) ja tugevus (tavaliselt y-teljel) (vt näidet 1). On võimalik esitada järjest teatud arv spektreid kolmemõõtmelise diagrammina või kahemõõtmelise tugevuse parameetrina värvi abil, mida nimetatakse siis spektrogrammiks või sonogrammiks (ing sonagram).\nJoonis 5.1. Spekter\n5.2 Spektrogramm (sonogramm)Redigeeri\nSonogrammi ehk spektrogrammi x-teljel esitletakse ajalist kulgemist, milles on võimalik näha pikemaajalisi nähtusi ja rütmistruktuure. Y-telg kujutab sagedust, mida omakorda võib olla lineaarses või logaritmilises skaalas. Helitugevus aga väljendub defineeritud värvitoonides, need võivad olla vikerkaare värvide (või muus) järjestuses või hallastmetena. Hallastmestiku puhul on tavaliselt must kõige tugevam signaal (teatud sagedusel) ja valge kõige nõrgem, ent hallastme diapasooni saab enamasti ka reguleerida (nt arvutiprogrammis Audio Sculpt).\nJoonis 5.2. Sonogramm ehk spektrogramm\n5.3 Fourier' analüüsi parameetrid ja põhiprintsiipRedigeeri\nFourier’ kiirteisenduse jaoks on vaja määrata vastavad analüüsiparameetrid. Et analüüsida helifaili, on vajalik jagada kogu faili väikesteks tükkideks, mida nimetatakse akendeks (ingl window). Akende suurus (ing window size) määratakse millisekundites või sämplides (NB. 44100 sämplit on 1 sekund, juhul kui sämpleerimissagedus on 44100 Hz). Kuna akende „lõikamine“ on helilaine suhtes juhuslik, siis võib helilaine katkestamine mitte just nullpunktis tuua sisse impulssitaolisi moonutusi (ingl click). Selle vältimiseks pannakse igale aknale n.ö fade-in ja fade-out. Nende fade’ide kuju määratakse nn aknatüübi kaudu (ing analysis window type), mille kuju tähistatakse teatud mõistetega – blackman, hamming, hann, Gaussi funktsioon (ingl gaussian) jms.\nFade’ide tõttu aga tekivad analüüsis augud, kus ei ole midagi, mida analüüsida. Aukude vältimiseks tekitatakse rohkem aknaid kui tegelikult helifaili pikkusesse mahub, sellel viisil, et järgmine aken ei alga alles siis kui eelmine aken lõpeb, vaid see algab juba varem. Nüüd aknad haakuvad (ingl overlap), selle parameeter tähistatakse nn. akna sammuga (ing window step), mõõdetuna millisekundites või sämplites. Väärtus näitab seda ajavahemikku, millal algab järgmine aken. Et aknad ka haakuksid, peab akna samm olema akna suurusest väiksem.\nKui sonogrammi horisontaalresolutsioon on määratud akna suuruse kaudu, siis jääb veel parameeter, mille kaudu on võimalik mõjutada ka vertikaalresolutsiooni. Terve sagedusdomeen, mis on nüüd piiratud Nyqvisti teoreemi järgi poole sämpleerimissagedusega (s.t et 44100 hertsi puhul kõige kõrgem esitatav sagedus on 22050 hertsi), jaotatakse võrdseteks ribadeks; ribade arv peab olema number kahest täisarvuline aste (21 22 23 24 25 26 jne, see on siis 2 4 8 16 32 jne). Ribade arv määratakse nn Fourier’ kiirteisenduse suurusega (ingl FFT size), mis on ribade arvust kaks korda suurem, ehk kui FFT suurus on 1024, siis ribade arv on 0 hertsi ja 22050 hertsi vahel 512. Riba laiust saab tähistada ka sagedusvahemikuna; antud näites on see 22050 Hz ja 512 riba puhul 43.07 Hz.\nPraktiliseks otstarbeks aga on vaja teada, millal kasutada missuguseid FFT parameetreid. Kõigepealt tuleb vaadelda akna suurust: mida suurem see on, seda madalam on ka kõige madalam analüüsitav sagedus. Võib tõdeda, et mida väiksem on akna suurus, seda täpsem on ajadomeeni resulutsioon. See aga toimub sagedusdomeeni arvel, kuna siis madalamaid sagedusi ei ole enam võimalik kujutada. Vastupidi aga, mida suurem on akna suurus, seda vähem täpne on ajadomeen, ajateljel kaovad kiired detailid. Kui aga valida väiksem aknasuurus, siis madalat registrit ei saa arvestada, kuid kiiremad detailid ajateljel on näha.\nJoonis 5.3. FFT parameetrite skeem\nErinevad helisignaalid saab erineval viisil omavahel seostada. Kõige lihtsam viis on eelnevalt käsitletud lainete liitmine, mida võib kirjeldada kui funktsiooni fA ja fB liitmine, mille argumentideks on aeg t:\nLainete liitmine toimub siis, kui kahe või rohkema heliallikate lained sattuvad kokku, kas akustiliselt (nt kaks pilli mängivad samal ajal) või elektrooniliselt (nt analoogse helipuldi puhul). Erinevate akustiliste heliallikate lained liituvad õhus ja inimese kõrvuni jõub liitlaine. Alles aju kuulamiskeskus lahutab erinevaid heliallikaid analüütiliste võttete ja kuulamiskogemuste abil. Lainete liitmine ei kuulu aga nn modulatsioonide hulka.\nOn aga veel võimalusi, kuidas helisignaale omavahel seostada sellel viisil, et kõrv ei suuda enam algseid heliallikaid lahus hoida. Just need võimalused huvituvad meid helisünteesi valdkonnas, et tekitada uusi helisid. Tehnikast, eriti raadiosidetehnikast on meil tuntud erinevaid modulatsiooniprintsiipe. Kuna üldine teooria lainete omadustest on universaalne, ehk ei sõltu oma kehtivuse poolest ei lainetüübist ega sagedusest, siis on ka võimalik raadioside tehnikast rakendatud modulatsiooniprintsiipe üle kanda helilainete käsitlemisel. Eristatakse nn amplituudmodulatsion (ingl amplitude modulation) ja sagedusmodulatsioon (ingl frequency modulation). Modulatsioon tähendab kõigepealt kahe laine põimimine. Raadiosidetehnika, kus on oluline informatsiooni ülekanne, eristatakse moduleeritav sagedus ehk kandesagedus (ingl carrier frequency) ja moduleeriv sagedus (ingl modulating frequency), millest viimane on ülekantav informatsioon (heli, pilt, digitaalsed andmed jms). Kui raadiosidetahnikas peab vastuvõtja moduleeritud signaal jällegi lahti võtta ehk kandesageduse eemaldada ja informatsiooni taastada (ehk moduleeritud signaal on ainult traadita ülekanne eesmärgiks loodud), siis helisünteesis on oluline moduleeritud laine ise. Raadiosidetehnikas on moduleeriv sagedus alati kandesagedusest oluliselt väiksem. Kõik modulatsioonid saab programmiga Max arvutis järgi ehitada, mis on järgnevalt näidetena ära toodud.\nAmplituudmodulatsiooni puhul on meil kandesagedus, mille amplituud moduleeritakse ehk muundatakse moduleeriva sageduse järgi. Moduleeritud signaali kuju kannab sii moduleerivat sagedust oma amplituudi ehk tugevuse mähisjoonena, ja seda kaks korda omavahel peegelpildis. On aga võimalik muuta ka modulatsiooni sügavust, st. kui sügavalt tungib moduleeriv sagedus kandesagedusse. Kui moduleeriv signaal jõuab oma suurima amplituudiga kandesageduse nullpunktini (sümmeetriliselt nii ülevalt kui ka alt tulles), siis on modulatsiooni sügavus 100%. Kui aga moduleeriva signaali jõuab suurima amplituudiga ainult poole kandesageduse tugevusest, siis on modulatsiooni sügavus 50% jne.\nMatemaatiliselt võib amplituudmodulatsiooni seletada kui kahe signaali korrutamine, kuigi moduleerival signaalil on kandesagedusest poole väiksem tugevus ja see on 0.5 võrra ülespoole lükatud, nii et moduleeriva signaali amplituudi miinimumid (ehk orud) puudutavad nulli.\nSealjuures tähistab fM(t) moduleeriva signaali funktsiooni ja fK(t) kandesageduse funktsiooni. Eeldades, et mõlemad signaalid on kirjeldatav siinusfunktsioodega, saame kirjutada:\nSealjuures on tähistib aM moduleeriva sinusoidi amplituudtegurit, bM moduleeriva sinusoidi sagedustegurit, aK kandesageduse sinusoidi amplituudtegurit ja bK kandesagesue sagedustegurit.\nNäide 6.1 Amplituudmodulatsioon näidatud arvutiprogrammiga Max. Moduleeriv signaal 1), millel on siinuslaine sagedusega 3 Hz, muudetakse unipolaarseks (ühepoolseks) 1a), korrutades esimest 0.5-ga ja seejärel liitudes 0.5-ga. Kandesignaal 2), millel on siinuslaine sagedusega 30 Hz, korrutatakse moduleeriva signaali unipolaarse versiooniga, mille tulemus on amplituudmoduleeritud signaal 3).\nModuleeritud signaali saab kujutada ka spektraalselt sagedus-tugevus-diagrammina. Eeldades, et nii kandesagedus on siinus, siis kandesageduse ümber tekivad nn kõrvalribad (ingl. sidebands), mis asuvad sagedustel:\nSelline sageduslik käitumine saab seletada järgnevalt: Kõigepealt tuleb valemist 6.3 kandesageduse sinusoidi korrutada moduleeriva sinusoidi juures oleva summaga:\nSaadud avaldises on jäänud veel korrutis , milles aK tuleb viia veel ettepoole. Tahapoole jäävat korrutist saab käsitleda trigonomeetrilise korrutusteoreemi abil:\nmille juures olgu ja .\nVõtame kokku ja korrutame nurksulgude eest seisvat avaldist:\nValemis 6.8 saavutame kolmest liidetavast koonevat summat, millest esimene liidetav on poole amplituudiga kandesagedusega sinusoid, teine ja kolmas liidetav on veerandi võrra vähenenud kõrvalribade sinusoidid. Tähelepanelik lugeja võib möönda, et siinkohal lahutame moduleerivast sagedusest kandesagedust. Kui sellel puhul satuks tulemus nö negatiivsete sageduste hulka, siis tuleb seda ikkagi võtta positiivse sagedusena, mis on siis sama, kui me lahutame moduleerivat sagedust kandesagedusest.\nKui moduleerival signaalil on laiem spekter, siis iga selle spektri sagedus käitub ka valemi (6.4) järgi, nii tekivad kandesageduse ümber kaks peegelsümmeetrilist spektrit. Kui aga kandesagedus ise on liitlaine, siis käib see protsess iga liitlaine siinuskomponendi puhul, nii et helimaailmas väljendatuna, tekivad väga komplekssed helid. Amplituudmodulatsiooni käitumine sagedusdomeenist on kujutatud näites 6.3.\nNäide 6.3 Amplituudmodulatsioni käitumine sagedusdomeenil: a) Kandesagedus fK ja moduleervi sagedus fM, millest viimast vähendatakse amplituudis poole võrra ja muudetakse unipolaarseks signaaliks (kujutatud hallide joontega). Amplituudmodulatsiooni tulemus on algesest kandesagedusest veerandi võrra väiksemate amplituuditega sinusoidid sagedustega fK-fM ja fK+fM ning poole võrra vähenenud sinusoid kandesagedusel (kujutatud mustade joontega). b) Amplituudmodulatsioon juhul, kui moduleerivaks signaaliks on laiemaspektriline signaal. Tulemuseks on kandesageduse ümber kaks kõrvalriba, millest alumises kõrvalribas ilmub moduleeriv signaal sageduslikult inverteerituna.\nKui amplituudmodulatsioonis tungib moduleeriv signaali mähisjoone ainult kuni kandesageduse nullteljeni, sümmeetriliselt ülevalt ja alt, siis ringmodulatsiooni puhul jõuab moduleerva signaali mähisjoon ka üle kandesageduse teljeni välja. Ka sellel puhul ilmub mähisjoon kaks korda, omavahel peegelpildis. Moduleeriva signaali nullpunktis ristuvad mähisjooned, tekivad kalataolised mustrid. Matemaatiliselt on ringmodulatsioon samamoodi kahe laine omavaheline korrutamine, ainult mitte poole võrra väiksema modulateeriva sageduse vaid selle täistugevusega:\nMis tähendab siinushelide puhul:\nSealjuures on aM moduleeriva sageduse amplituudtegur, bM moduleeriva sageduse sagedustegur, aK kandesageduse amplituudtegur ja bK kandesageduse sagedustegur. Kuna ringmodulatsiooni puhul on tegemist lihtsa korrutamisega, ei saa tegelikult öelda, kumb signaal on kandesignaal ja kumb on moduleeriv signaal. Nagu eelpool amplituudmodulatsiooni käsitlevas peatükis 6.1 öeldud, pärinevad need mõisted raadiotehnikast ja kuna seal signaali ülekantav sagedus on alati kõrgem kui ülekantava signaali sagedused, on kandesagedus alati moduleerivast sagedusest kõrgem. Sellisel viisil on ringmodulatsioon kujutatud näites 6.4.\nNäide 6.4 Amplituudmodulatsioon näidatud arvutiprogrammiga Max. Moduleeriv signaal 1), millel on siinuslaine sagedusega 3 Hz ja Kandesagedus 2), millel on siinuslaine sagedusega 30 Hz, korrutatakse moduleeriva signaaliga, mille tulemus on ringmoduleeritud signaal 3).\nKa ringmodulatsiooni puhul liituvad ja lahutuvad kande- ja moduleeriva signaali sagedused nii nagu amplituudmodulatsiooni puhul valemis 6.4 öeldud. Seda saab samamoodi seletada liitmisteoreemiga (valem 6.6) mille puhul olgu vastavalt valemis 6.10 rakendatud ja , mille asenduse tulemus on:\nSiinkohal näeme ka, et kahe sinusoidi ringmodulatsiooni tulemusena ilmuvad kaks uut sinusoidi, mille amplituud on poole võrra väiksem kui algsetel sinusoididel, mida on näidatud spektrogrammina näites 6.5.\nNäide 6.5 Ringmodulatsiooni käitumine sagedusdomeenil: a) Kandesagedus fK ja moduleervi sagedus fM, (kujutatud hallide joontega). Ringmodulatsiooni tulemus on algesest kandesagedusest poole võrra väiksemate amplituuditega sinusoidid sagedustega fK-fM ja fK+fM (kujutatud mustade joontega). b) Ringmodulatsioon juhul, kui moduleerivaks signaaliks on laiemaspektriline signaal. Tulemuseks on kandesageduse ümber kaks kõrvalriba, millest alumises kõrvalribas ilmub moduleeriv signaal sageduslikult inverteerituna.\nRingmodulatsioon oli elektronmuusika algusaastatel üks tähtsaim live-elektroonika vahend, kuna analoogtehnikas oli see väga lihtne teostada.\nRingmodulatsiooni ja amplituudmodulatsiooni põhinevad mõlemad samal printsiipil, mõlema puhul signaalid korrutatakse omavahel. Sellest erinev on sagedusmodulatsioon, mida käsitletakse järgmises peatükis.\nSagedusmodulatsiooni puhul mõjutab moduleeriv signaal kandesignaali sagedust, nii et kandesignaali sagedus kõigub moduleeriva sageduse järgi. Modulatsiooniindeks ehk modulatsiooni sügavus saab kirjeldada sagedusvahemikuna (Hz). Matemaatiliselt saab sagedusmodulatsiooni kirjeldada nõnda, et kandesignaali sagedustegurile bK liidetakse juurde moduleeriv sagedus. Sealjuures täidab moduleeriva signaali tugevustegur aM modulatsiooni sügavuse teguri rolli; sagesusmodulatsioon toimub kandesageduse juures ± aM hertsi ümber.\nSagedusmodulatsiooni protsess on kirjeldatud näites 6.6.\nNäide 6.6 Sagdeusmodulatsioon, näidatud arvutiprogrammiga Max. Moduleeriv signaal 1), millel on siinuslaine sagedusega 3 Hz, korrutatakse modulatsioonisügavusega, mis siinkohal on 20. Kandesignaal 2), millel on siinuslaine sagedusega 30 Hz, võetakse selle sageduse lihtsalt numbri ehk konstantse signaalina, millele liidetakse modulatsioonisügavusega korrutatud moduleerivat signaali 3). Sellest saadud signaal muutub niiviisi perioodiliselt ühe siinusgeneraatori sagedus ja ulemuseks on lainekuju 4).\n7. Analoogsünteesi põhimõttedRedigeeri\nNiinimetatud analoogsüntees tekkis 60. aastatel, kui elektroonika transistori arenguga muutus aina rohkem paindlikumaks. Kujunesid välja sünteesi põhikomponendid nagu ostsillaatorid ehk generaatorid, filtrid, võimendid ja modulaatorid (sagedus ja ring/amplituudmodulatsioon). Lõpuks ka kondensaatoridioodi abil sai võimalikuks nimetatud komponendite parameetrite mõjutamist mitte ainult käsitsi nuppudega vaid ka elektroonilisel teel, nn tüürimispinge (ingl control voltage, lühend CV) abil, mille muutus (tavaliselt 0-5 V) mõjutas proportsionaalselt vastava komponendi parameetrit. Tekkisid süntesaatoris ja süntesaatorisüsteemid, mida sai tänu tüürimispinge vabalt konfigureerida, seda nii üksikute komponentide vabalt juhtmega ühendades (tänapäeva näide: Doepfer'i modulaarsüsteem A-100) kui ka maatriksite abil, kus sai komponendid ühendatud spetsiaalsete nõelatega (EMS Rehberg Synthi AKS-80). Tänapäeval on sellised analoogsüsteemid ka järgi tehtud digitaalse tarkvara näol. Kõik komponendid on võimalik MAX/MSPga arvutis järgi ehitada, mis on edaspidi näidetena ära toodud.\nPeakomponendiks on ostsillaator või generaator, mis on võimalik tüürida voolupingega. Sellest tuleneb ka lühend VCO (ing. voltage controlled oscillator). Tüürimispinge mõjutab ostsillaatori sagedust. Ostsillaatoril võib olla erinevad põhilainekuju kui ka juhusfunktsioon (ing. random).\nEraldi on veel nn LFO (ing. low frequency oscillator) ehk madalsageduste ostsillaator, mille ülesanne on toota sagesusi, mis asuvad kuulmislävest allapool, kuigi praktikas ulatuvad nad ikkagi kuuldavasse sagedusalasse. Sellise ostsillaatoriga tüüritakse peamiselt tavalist ostsillaatorit (VCO), et saavutada vibraato, kui mõjutatakse ostsillaatori sagedust (sagedusmodulatsioon) või tremolot, kui mõjutatakse lihtsalt ostsillaatorist tuleva signaali tugevust (amplituudmodulatsioon). Sellisel juhul on modulatsiooni kandesagedus kuuldavas sagedusalas, moduleeriv sagedus aga kuuldavast sagedusalast allpool. Tihti ka kasutatakse võimalust, et sellisest modulatsioonist LFOga üle minna mittekuuldavast sagedusalast kuuldavasse ja vastupidi.\nVCA ehk ingl.k voltage controlled amplifier on võimendi, mille võimenduskraadi saab mõjutada tüürimispinge abil. Tugevuse mõjutamine tähendab vastava signaali matemaatilist korrutamist ainult positiivsete arvudega (või ainult negatiivste arvudega, mis aga toodab ühtlasi lähtesignaali vastandafaasis), laias laastus on tegemist amplituudmodulatsioniga.\nFiltrid on komponendid, mis mõjutavad helisignaali sageduskoosseisu. Tüürimispingest kontrollitavaid filtreid nimetatakse VCF´iks ehk ingl.k voltage controlled filter. Filtrid jagunevad erinevateks tüüpideks, mida iseloomustatakse sageduslike omaduste põhjal. Järgnevalt esitatud filtritüüpe on võimalik ehitada MAX/MSPga biquad~ ja selle graafilise kontrollobjektiga filtergraph~.\nMadalpääs (lowpass) filter madalaid sagedusi läbilasev filter, kõrgemad sagedused summutatakse\nKõrgpääs (highpass) filter kõrgeid sagedusi läbilasev filter, madalamad sagedused summutatakse\nRibapääs (bandpass) filter laseb läbi teatud sageduste ala, muud sagedused summutatakse\npeaknotch filter\ttõstab või summutab ühe konkreetse sageuse juures\nMadaltasemefilter, lowshelf\ttõstab või summutab madalate sageduste ala Kõrgtasemefilter highshelf\ttõstab või summutab kõrgemate sageduste ala resonants (resonant) filter\ttõstab ühe konkreetse sageduse juures, muud summutatakse\nNäide 7.1 Kõige levinumad filtritüübid. a) Madalpääsfilter (lowpass filter), b) kõrgpääsfilter (highpass filter), c) ribapääsfilter (bandpass filter), d) ribalõikefilter (bandstop filter), e) võimendus/summutusfilter (peacknotch filter), näidatud siin võimendusfiltrina, f) resonantsfilter (resonant filter), g) madaltasemefilter (lowshelf filter), näidatud siin tõstetud madalsagedusalaga, h) kõrgtasemefilter (highshelf filter, näidatud siin langetatud kõrgsagedusalaga.\nNimetatud filtritüübide omadused on võimalik mõjutada kolme parameetri abil: Cut-off frequency ehk piirdesagedus, gain ehk tugevus ning qualtity, tähistatud Qga, millega määratakse, kui kitsalt filtreeritakse või kui kiiresti langeb/tõuseb filtrikurv. Lowpass, highpass, lowshelf ja highshelf filtritüübide puhul esineb liiga kitsa Q-väärtusega lisaresonants.\nFiltrid on väga olulised komponendid analoogsetel sünteesisüsteemidel. Nende abil saab eriti ülemhelirohkete põhilainekujude (nagu saehammas ja nelinurk) helispektrid mõjutada ja spektraalsed alad välja filtreedida, mida sellel juhul nimetakas subtraktiivseks sünteesiks. Nimetatud filtrite (VCF) kolm parameetrit on võimalik kontrollpingega mõjutada. Sellel viisil saab moodustada ka kaasajooksvad filtrid, ehks filtri Cut-off frequency tõuseb ja laskub samaaegselt otsillatorsagedusega, mille tulemuseks on helikõrgusest sõltumatud spekraalsed omadused.\nEnvelope'i all mõistetakse vahend, mille abil saab heli ajalist kontuuri mõjutada. Tihti puudub see helitugevuse parameetrit, kuigi envelope'i abil saab ka mõjutada mistahes parameeter. Nii on tuntud nn wah-wah-efect, kus liigutatakse filtri cut-off sageduse heli ajalise kontuurina.\nEnvelope jaotatske erinevateks faasideks, enamsti on kasutusel viis erinvat faasi. Need on Attack ehk heli algus, järgneb Decay ehk väike laskuv faas, siis tuleb Sustain ehk heli stabiilne faas. Envelope'i lõpetab Release, ehk kustumise faas. Nimetatud faaside algustähtede järgi nimetakse seda skeemi ka ADSRiks.\nEnvelope'i ADSR-faasid korrespondeeruvad süntesaatori klahvivahjutustegevusele. Kui vajutatakse klahvi, siis hakkab Attack, millel järgneb Decay. Niikaua kui klahv hoitakse all püsib heli Sustaini tasemel. Kui lastakse klahvi lahti, siis tuleb Release faas ehk heli kustumine.\nNäide 7.2 ADSR-tüüpi envelope ehk mähisjoon lõikudega Attack, Decay, Sustain ja Release. Sealjuures kirjeldatakse attack, decay ja release ajaparameetri, sustain aga nivoona, arvestades, et attack lõpeb maksimaalse helinivooga. Sustain käsitletakse määramata kestusena, nii kaua kui klahv jääb vajutatud.\nChowning, John; Bristow, David, 1986. FM Theory & Applications. By Musicians for Musicians. Tokyo: Yamaha Music Foundation.\nCook, Perry R., 2002. Real Sound Synthesis for Interactive Applications. Natick, Mass.: A K Peters,\nKallaste, Tõnu, 2002. Elementaarne MIDI. Viljandi Kultuurikollež.\nMiranda, Eduardo Reck, 1998. Computer Sound Synthesis for Electronic Musician. Oxford: Focal Press,\nPuckette, Miller, 2007. The Theory and Technique of Electronic Music. http://msp.ucsd.edu/techniques.htm\nRoads, Curtis et alii. The Computer Music Tutorial. Cambridge, Mass.: MIT Press, 1996\nSundberg, Johan. Õpetus muusikahelidest. Tallinn: Scripta Musicalia, 1995\nTutschku, Hans, 2001. Diphone Studio. Applications. Additive Analysis and Synthesis. Creating Sequences. Analysis of Resonance Models. IRCAM  Centre Pompidou, lk. 4-10 (pt. 1.3 Fourier Analysis of the Spectrum)\nPärit leheküljelt "https://et.wikibooks.org/w/index.php?title=Helisüntees&oldid=11337"\nLehekülje viimane muutmine: 20. jaanuar 2018, 13:02\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:02, 20. jaanuar 2018.


Volkswagen sai Lõuna-Korealt hoobi - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 2. august 2016\nVolkswagen sai Lõuna-Korealt hoobi\nLõuna-Korea keelas ära pea kõigi Volkswagen Groupi kuuluvate automarkide müügi, vahendab Reuters.\nMüügikeelu põhjuseks on mõni kuu tagasi lahvatanud emissioonide skandaal, milles Lõuna-Korea on võtnud eriti karmi positsiooni.\nLõuna-Korea valitsus võttis ära müügiloa enam kui 80 sedaankerega Volkswagenilt, Audilt ja Bentleylt. Lisaks määras riik ettevõttele 17,8 miljardi woni ehk 16,6 miljoni dollari suuruse trahvi. Volkswagen on teatanud, et ei ole otsusega rahul ning ei välista asja kohtusse andmist.\nKuigi Lõuna-Korea pole Volkswageni jaoks eriti suur turg, kahtlustavad analüütikud, et Lõuna-Korea otsus panna ettevõtte autodele peale müügikeeld võib mõjutada Saksa autotootja tegevust kogu Aasia regioonis. Samuti on just viimastel aastatel Lõuna-Koreas kasvanud Audide ja Bentleyte müük. Volkswageniga lõunakorealased vähemasti statistika põhjal ringi vurada eriti ei armasta.