Osta 2tk Pld10010s12hh 4pin Msi Radeon R9 Rx470 480 570 580 Gtx1080ti 1080 1070 1060 Mängude Graafika Kaart Jahedam Fänn > Arvuti Komponendid | Kadakapark.ee\n2TK PLD10010S12HH 4PIN MSI Radeon R9 RX470 480 570 580 GTX1080Ti 1080 1070 1060 MÄNGUDE Graafika Kaart Jahedam Fänn\nVentilaatori Suurus: 95 x 95 x 15 mm\nMudeli Number: C90F4NB602535\nValmistatud kõrge kvaliteediga ABS plastikust, ohutu ja vastupidav kasutusel.\nVahetage oma vana, katki, rikutud või mitte töötavad jahutusventilaator.\nPalun meetme ventilaatori mõõtmed ja kinnitusava vahemaa, ja veenduge, et see sobib oma video kaardi.\nSuurus: 95 (L) x 95 (W) x 15(H) mm\nAugu Kaugus: 40X40X40 MM\nLaager: KAKS kuullaager\nMSI GTX1060 GTX 1060 MÄNGIMINE\nMSI GTX1070 GTX 1070 MÄNGIMINE\nMSI GTX1080 GTX 1080 MÄNGIMINE\nMSI GTX 1080TI ÕNNEMÄNG / MSI 1080 TI MÄNGUDE 11 GB\nRX 470 / RX470 MÄNGIMINE\nRX 480 / RX480 MÄNGIMINE\nRX 570 / RX570 MÄNGIMINE\nRX 580 / RX580 MÄNGIMINE\nMSI Radeon R9 380 Armor 2X\nEespool nimetatud mudeleid lihtsalt viide.\nVärv: Must, Nagu pildid näidatud\nKogus: 1 Paar 95mm Külmik Fänn\nMärksõnad: graafika heatsink, paadi kaela pulmad short gown, a1398 logic board, rx570, amd radeon, ti, asus vesijahutus plokk, bga kinnitusseadmete, rx470, DDR5\nUUS DC 8020 Fänn DC 5V 12V 24V 80x80x20MM jahutusventilaator Õli Laagri Külmik, ventilaator, Kompressor ventilaator 4800RPM 0.2 koos 2pin\nSuurus: 80 * 80 * 20 mm Laager: Kuullaager Kasutusiga: 30000hours Pinge: 5V Võimsus: 1.5 W Praegu: 0.3 A Kiirus: 3200+ 10% RPM Müra: 27 DBA Pinge: 5V Võimsus: 0.45 W Praegu: 0.09 A Kiirus: 2000+ 10% RPM Müra:\nNTK FD7010H12S 90mm DC HARJADETA VENTILAATOR 12V 0.35 graafikakaarti, jahutusventilaator ATi Radeon HD 7990 jahutusventilaator\n3tk/Palju NTK FD7010H12S 90mm DC HARJADETA VENTILAATOR 12V 0.35 graafikakaarti, jahutusventilaator ATi Radeon HD 7990 jahutusventilaator Teate: 1.Kui te valite kullersaadetise ,süsteemi hind ei ole lisatud serveri valdkonnas laevandus tasu. kui teie aadress on serveri valdkonnas,on vaja pöörata\n120mm RGB kiiruse reguleeritava kõrgusega töölaud töölaua ventilaator Sisseehitatud helendav rõngas hääletu arvuti korpuse ventilaator Põrutuskindel radiaator\nJuhised: valgustus töötleja on võimalik ühendada kuni 10-värviline RGB fännid ja 2 RGB valgus ribad kontrollerid reguleerida ventilaatori kiirust, RGB valgustus värv ja valgusefekte.Ühendage fännid, et alates FAN1-FAN10. Ärge ühendage vale toide port , Muidu põletab läbi ventilaatori\nNidec U40X12MHZ7-53 4010 40mm 40x40x10mm jahutusventilaator 9000RPM DC12V 1.2 W, 3D-Printer, Põhja-Silla Kiip Fänn 3pin\nTootja :Nidec Pinge: 12 v Vool: 0.1 võimsustarve: 1.2 W Revolutsioon: 9000±10% RPM Müra: 28 dba (vaikne) Laager: Hüdrauliline Laagri Ühendus: 3PIN Standard rpm Käitlemise kuupäev:meil on suured varud teie tellimusi,nii käitlemine kuupäev on 3-5 tööpäeva! Normaalne õhu-mail:\nLIAN LI Strimer Pluss GPU A-RGB pikendusjuhe Triple 8PIN Emaplaadi Extender Traat 24PIN MOBO Lianli Valgustus Line PC MOD 5V


Kui uriin muutub valgeks? - Eesnäärmepõletik - Miks mõnikord uriini muda\nMiks mõnikord uriini muda, Valge uriini põhjused\nOhtlik pilvisus Samuti tuleks meeles pidada, et vahutamist võivad põhjustada patoloogilised muutused inimese elundite ja süsteemide elus. Sageli on see mõju kerge dehüdratsiooni, kehva toitumise, isikliku hügieeni ja muude tegurite tagajärg. Sellise haiguse kõige tavalisem põhjus ilmneb siis, kui isiklikku hügieeni ei järgita või kui vahekord on rüvedate naistega. Ja kui uriin on hägune, ei peeta seda alati murelikuks. Põhjused peituvad söömisvigades.\nPatoloogia kujunemisega võib uriini värvus omandada mitmesuguseid toone, kuid selles artiklis uurime valge uriini ilmumise põhjuseid. Enamikul juhtudel annavad uriinile uriinile valge värvi fosforhappe soolad fosfaadidvalk, mädanik, suured leukotsüütide kogused, lipiidid ja mõned teised ained.\nMõnikord on võimalik näha isegi valged helbed uriinis, muda valkjas settes. Kui need nähtused ilmuvad üks kord, siis peaksite olema tähelepanelik, kuid kui selliseid muutusi on täheldatud mitu päeva, siis peaksite kindlasti konsulteerima arstiga ja proovima. Võimalikud põhjused Kõige tavalisem põhjus on kuseteede haigused. Need võivad olla põie, neerude või kuseteede haigused.\nSageli põhjustab see ka suguelundite põletikulist haigust. Sellisel juhul muutub uriin valgeks mitte üheks päevaks, vaid pikka aega.\nKui märkate, et uriin on lühikese aja jooksul saanud valge värvi, võib see olla tingitud teatud kaltsiumi- ja fosfaadirikaste toitude kasutamisest, hüpotermiast, olulisest liikumisest, stressist jne.\nKuseteede haiguste hulgas on kõige sagedamini valge uriini põhjuseks: Avastatakse glomerulonefriit, püelonefriit - koos glomerulonefriitiga uriinis suure hulga valkudega, mis annab sellele valge värvi. Nefroos, neerude rasvane degeneratsioon, amüloidoos, neerutuberkuloos. Uretriit, tsüstiit, prostatiit. Urolithiasis - kui uriinis moodustuvad fosfaadikivid, ilmub valge sade.\nSelleks, et teada saada, kus kuseteede piirkonnas on haigus lokaliseeritud, võib läbi viia kolme klaasi testi.\nKui urolithiasis esineb valu kõhupiirkonnas, alaseljas, kubeme piirkonnas, võivad tekkida liiv või kivid, millega kaasneb valu ja tugev valu. Kui neerude põletik suurendab märkimisväärselt temperatuuri, on valu küljel ja alaseljas, võib tekkida iiveldus. Valged uriinid naistel Nagu te teate, on naistel sageli kalduvus rangetele dieedidele, näiteks piimale, kefiirile jne. Suur osa kaltsiumiga küllastunud toiduainete ja fosforhappe soolade kasutamisest päevasiseses toidus võib põhjustada kehas palju muutusi, sealhulgas muutusi uriini värvuses.\nSellist nähtust võib täheldada ka rasedatel naistel, sest nende kehas esineb mitmeid muutusi ja uriinis võib leida valku. Uriiniga naistel võib uriinisse sattuda valge verejooks.\nLisaks võib meestel olla ka põletikuliste nakkushaiguste, näiteks klamüüdia, gonorröa jms poolt põhjustatud vabanemine. Uriini valge värvi täpse põhjuse kindlakstegemiseks peaksite konsulteerima arstiga ja läbima üldise uriinianalüüsi, et määrata leukotsüütide arv ja valgu olemasolu. Kui on võimalik tuvastada kõrvalekaldeid, võib süvendada analüüse: analüüs Nechiporenko järgi, uuringud Kakovski Addise meetodi abil, samuti täiendav uurimine - ultraheli, tsüstograafia, uretrograafia.\nNaistele võib osutuda vajalikuks uurida günekoloog, mehed - uroloogi poolt. Kuna uriini valge värvi põhjused võivad olla väga tõsised, peavad kõik diagnoosimis- ja ravimeetmed teostama arst, lähtudes läbiviidud testide tulemustest, mitte mingil juhul ärge laske kõigil oma kulgu teha ja mitte ise ravida, sest see võib olla väga ohtlik.\nMillal muutub uriin valgeks? Neerud on inimese keha loomulik filter. Nende peamine ülesanne on puhastada verd ja seega kogu keha kahjulike ja tarbetute ainete eest. See "prügi" kuvatakse koos uriiniga.\nSeetõttu võib erinevate haiguste esinemisel, teatud ravimite võtmisel, toitumisvigadel esineda ebatavaline varju ja tekstuur. Seetõttu on mõnikord isegi valget uriini.\nMiks uriin muutub valgeks? Uriini valget värvi põhjustavad suured valgu kogused, fosforhappe soolad, leukotsüüdid, rasvad ja mõned muud lisandid.\nSee tähendab, et seda võib täheldada sellistes kuseteede haigustes nagu: Kuna hüpotermia, stress, liigne füüsiline koormus ja muud haigused, eriti palavikuga, võivad tekitada nende arengut, tuleks need tegurid miks mõnikord uriini muda ka nende hulka, kes põhjustavad uriini valgendamist.\nSeega on enamikul juhtudel miks mõnikord uriini muda olev valge sade mädanik ja lima, harvem valk ja sool. Oluline: kui uriinis on palju rasva, näiteks nefroosiga, muutub see lahjendatud piima värviks, kui mäda on hallikasvalge tooni.\nVahel on valge uriin neerude amüloidoosi märk, mida iseloomustab nende spetsiifilise valgu kogunemine. See patoloogia võib areneda erinevate krooniliste haiguste taustal, millega kaasneb haavandite teke, näiteks: tuberkuloos; krooniline kopsu abscess; bronhiektaas miks mõnikord uriini muda.\nKuid mõnikord võivad uriinis olevad valged trombid olla kaltsiumi ja fosfaate sisaldavate toiduainete liigse tarbimise tulemus. Uriini värv muutub ka: Kuid nendel juhtudel avastatakse uriinis, eriti glükoosis ja lümfis, teisi ebatüüpilisi lisandeid.\nKuidas ära tunda neeruhaigus?\nUmbes põhjusel, miks valget uriini on võimalik, saate iseseisvalt läbi viia 3-klaasilise katse. Selleks peate genitaale põhjalikult puhastama ja viimistlema järjekindlalt kolmes eelnevalt valmistatud puhtas läbipaistvas mahutis. On soovitav, et uriini esimene ja viimane portsjon oleksid samas mahus ja keskmises. Hägususe esinemine uriini esimeses osas koos ülejäänud suhtelise puhtusega näitab nakkuse esinemist kusiti.\nValge uriin urineerimise lõpus on põie põletiku märk.\nReeglina on sellisel juhul lisaks uriini värvi muutusele täheldatud ka loomuliku vajaduse, põletamise ja lõhenemise korral valu. Kui igal kolmel proovil on ligikaudu sama värv ja tekstuur, võib see viidata neerupatoloogiale.\nSellele on tavaliselt lisatud: püsiv või vahelduv seljavalu.


Täna kell 15 esineb IT Kolledžis Mikko Hyppönen\n11. mail kell 15:00 toimub IT Kolledži avalike loengute sarjas kahekümne kolmas loeng. Maailma juhtiva infoturbetarkvara tootja F-Secure viirusetõrje laborite juht Mikko Hyppönen peab loengu teemal “Viimaseid näiteid küberkuritegelikust maailmast“.\nTele2 plaanib septembriks katta ligi 55% Eestist 3,5G leviga\nTele2 avas maapiirkondade internetiga katmise projekti raames kahe kuuga 36 uut 3,5G jaama. Septembriks soovib ettevõte katta kiire 3,5G interneti leviga ca 55% Eesti territooriumist, kasutades selleks suuremat leviala võimaldavat UMTS900 tehnoloogiat.\nPraegu elab Tele2 kiire 3,5G interneti levialas ca 75% elanikkonnast.\nKahe kuuga kattis Tele2 kiire 3,5G leviga suure osa Harjumaast ja Pärnumaast, lisaks avas uued 3,5G jaamad Lääne-Virumaal, Raplamaal, Läänemaal ning Tallinna linnas.\nSelgusid Eesti parimad IT-vikipedistid


CITROEN BERLINGO 1.6 55 kW -13, müük, kuulutus 81309098 - Kuldne Börs\nID: 81309098, muudetud 16:13 19.11.2017\nväikekaubik, valge, odomeetri näit 186000, diisel, esivedu, manuaal, 5 ust, 5 kohta, toodetud 08.2013, puldiga kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, signalisatsioon, udutuled, talverehvid, suverehvid, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, toonklaasid, tagaklaasi soojendus, püsikiirusehoidja, tekstiilsisu, pagasikate, stereo, istmed (istmesoojendused), käetugi (ees), jalamatid, tühimass (kg): 1571, täismass (kg): 2170, kandevõime (kg): 599, kütusekulu linnas (l/100km): 6.4, kütusekulu keskmine (l/100km): 5.3, kütusekulu maanteel (l/100km): 4.7, ülevaatus kehtib 07.2018, toodud Eestist\nsalongi ja pakiruumi eraldusvõrk, tagaklaasi puhasti, autokompuuter, kliimaseade konditsioneer, Eestist ostetud, 1 omanik, kõik hooldused ja remondid dokumenteeritud, hooldusraamat, ohutuskomplekt. Kaasa talverehvid. Võimalik näha nii Võrus kui Tartus.


Valitsuse 28.11.2000 istungi info ja päevakord | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised Valitsuse 28.11.2000 istungi info ja päevakord\nValitsuse 28.11.2000 istungi info ja päevakord\n28. november 2000 - 0:00\nVABARIIGI VALITSUSE ISTUNGI PÄEVAKORD\nAlgus kell 10.00, Stenbocki majas 28. novembril 2000\nKommentaarid valitsuse istungi materjalide kohta on mõeldud taustinformatsiooniks ajakirjanikele või inimestele, kelle töö on seotud ajakirjandusega. Meie poolt ette valmistatud ülevaate kasutamisel tuleb arvestada, et valitsuse istungi käigus võib valitsus jõuda otsusteni, mis erinevad istungile esitatud materjalidest. Seepärast palume enne valitsuse istungi lõppu avaldada käesolevaid materjale arvestusega, et need pole lõplikud.\n1. Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu lisaprotokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu\nEsitajad: välisminister Toomas Hendrik Ilves\nK: Valitsus kiidab heaks Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu lisaprotokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu. Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise leping kirjutati alla 20. märtsil 1992.a Valgas, leping ratifitseeriti koos juurdekuuluva lisaga 12. augustil 1992.a. Lepingu artikli VIII alusel moodustati piiri taastamistöid juhtiv segakomisjon, mille koosseisu kuulub kummaltki poolelt 3 esindajat. Komisjoni tööd sätestab Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri redemarkeerimist ja selle maastikul väljaehitamist korraldava segakomisjoni juhend. Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu lisaprotokoll, mis kirjutati alla 31.05.2000 Riias, on koostatud Eesti ja Läti valitsuste poolt nimetatud lepingu täiendamiseks ja täpsustamiseks.Valitsuse 2. mai 2000. a istungil kiideti lisaprotokolli Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu juurde heaks. Lisaprotokolliga muudetakse muuhulgas lepingu artiklit IX, mille kohaselt loetakse piir lõplikult taastatuks pärast seda, kui mõlema poole valitsused on kinnitanud piirikaardi, üksikasjaliku piirikirjelduse ja lõpp-protokolli, mis on sätestatud Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri redemarkeerimist ja selle maastikul väljaehitamist korraldava segakomisjoni juhendi punktides 11 ja 13.\n2. Avaliku teenistuse seaduse § 53 muutmise seaduse eelnõu\nEsitajad: rahandusminister Siim Kallas\nK: Valitsus kiidab heaks avaliku teenistuse seaduse § 53 muutmise seaduse eelnõu. Muudatusega tunnistatakse kehtetuks paragrahvi 53 lõige 2. Nimetatud sätte alusel riiklikus kõrgkoolis õppival Eesti kodanikul, kelle mõlemal või ühel vanemal on või oli vähemalt 15-aastane teenistusstaath riigiametnikuna, või isikul, kelle vähemalt üks riigiteenistuses olnud vanematest või riigiteenistuses olnud abikaasa invaliidistus või suri töövigastuse, kutsehaiguse, tema suhtes teenistusülesannete tõttu toime pandud ründe või kuriteo tõkestamise tagajärjel, on õigus saada õppemaksu hüvitist riigieelarve vahenditest Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras.\n3. Rahvatervise seaduse § 8 muutmise seaduse eelnõu\nEsitajad: justiitsminister Märt Rask\nK: Valitsus kiidab heaks Rahvatervise seaduse § 8 muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu eesmärgiks on anda sotsiaalministrile volitus kehtestada tervisekaitse õigusakte kinnipidamiskohtades.\n4. Prokuratuuriseaduse § 67 lg 2 muutmise seaduse eelnõu\nK: Valitsus kiidab heaks Prokuratuuriseaduse § 67 lg 2 muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu eesmärk on lükata edasi Prokuratuuriseaduse § 5^1 lg 2 kohaldamine. Nimetatud säte oleks 2001.a 1. jaanuarist tõstnud maa- ja linnaprokuröride üldarvu 147-lt 164-le, kuid antud momendil puuduvad eelarvelised vahendid nimetatud sätte rakendamiseks. Seletuskirja kohaselt ei takista Prokuratuuriseaduse § 5^1 lg 2 kohaldamise edasilükkamine riikliku süüdistuse funktsiooni täitmist.\n5. Ranna ja kalda kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu\nEsitajad: keskkonnaminister Heiki Kranich\nK: Valitsus kiidab heaks Ranna ja kalda kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Esitatud seaduseelnõuga tunnistatakse kehtetuks Ranna ja kalda kaitse seaduse §14, mille kohaselt ehituskeeluvööndi piires asuva või sellesse ulatuva kinnisasja võõrandamisel isikule, kes ei ole Eesti kodanik, on riigil selle kinnisasja ostueesõigus. Nimetatud seaduse §14 lõige 1 teeb vahet Eesti kodaniku ja isiku vahel, kes ei ole Eesti kodanik. See on vastuolus Euroopa Liidu kapitali vaba liikumise põhimõttega, mille kohaselt ei tohi teha piiranguid või soodustusi lähtuvalt kapitali päritolust. Seletuskirja kohaselt on eelnõu vastavuses Euroopa Liidu õigusega. Eelnõuga viiakse seadus vastavusse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 56 väljendatud kapitali vaba liikumise põhimõttega.\n6. Alaealise mõjutusvahendite seaduse ja Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu ning Kriminaalmenetluse koodeksi, Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku ning Kriminaalkoodeksi muutmise seaduse eelnõu\nEsitajad: haridusminister Tõnis Lukas\nTüüp: 2 seaduse eelnõu\nK: Valitsus kiidab heaks Alaealise mõjutusvahendite seaduse ning Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõud. Alaealise mõjutusvahendite seadusega reguleeriti süsteem, mis näeb ette võimalused kriminaalpreventiivseks tööks alaealistega. Alaealiste komisjonide praktilise töö käigus on tekkinud vajadus muuta Alaealise mõjutusvahendite seadust ja sellega seoses ka Põhikooli ja gümnaasiumiseadust. Vastavalt seletuskirjale moodustas haridusminister oma käskkirjaga nr 178 - 25.juunist 1999 eelnõu ettevalmistamiseks töögrupi haridusministeeriumi, sotsiaalministeeriumi, Politseiameti spetsialistid ning esindaja Tapa Erikoolist ja Harju Maakonna alaealiste komisjonist. Eelnõu eesmärgiks on korrastada seaduse alusel toimiv alaealiste komisjonide poolt alaealistele kohaldatavate mõjutusvahendite süsteem. Eelnõu sätestab kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolis viibivale alaealisele kohaldatavad eritingimused, mis on vajalikud, et mõjutada alaealisi kasvatuslikult ning kaitsta ka alaealise õigusi ja vabadusi. Seoses muudatustega eelnimetatud seadustes tekkis vajadus muuta ka Kriminaalmenetluse koodeksit, Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustikku ja Kriminaalkoodeksit. Esitatud seaduseelnõuga asendatakse kõigis nimetatud seadustes sõnajärjend eri-õppekasvatusasutus sõnajärjendiga kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kool vastavas käändes.\n7. Seisukoha andmine\n1) Seisukoha andmine Süümevande seaduse eelnõu (575 SE) kohta\nK: Valitsus annab seisukoha Riigikogu liikmete Enn Tarto, Vootele Hanseni ja Liis Klaari poolt 8. novembril 2000. a algatatud Süümevande seaduse eelnõu (575 SE) kohta. Seaduseelnõu algatamine on ajendatud soovist kaitsta Eesti Vabariiki ja Eestis elavaid inimesi ebalojaalsete isikute eest, sest selliste isikute pääsemine riigi või kohalike omavalitsuste juhtimisele ohustab Eesti Vabariigi julgeolekut ja on ohuks ausatele eestimeelsetele inimestele.\n2) Seisukoha andmine Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse täiendamise seaduse eelnõu (576 SE) kohta\nEsitajad: Keskkonnaminister Heiki Kranich, justiitsminister Märt Rask\nK: Valitsus annab seisukoha Riigikogu keskkonnakomisjoni algatatud Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse täiendamise seaduse eelnõu (576 SE) kohta. Seaduseelnõu algatamise eesmärk on sätestada juriidilise isiku haldusvastutus geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise või neid sisaldavate või nendest koosnevate toodete turustamise nõuete rikkumise eest.\n3) Seisukoha andmine Alkoholiaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (577 SE) kohta\nK: Valitsus annab seisukoha Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni algatatud Alkoholiaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (577 SE) kohta. Seaduseelnõu algatamine on ajendatud sellest, et vältida võimatust täita Riigikogus 14. juunil 2000. a vastuvõetud uut alkoholiaktsiisi seadust, mille Vabariigi President kuulutas välja 5. juulil 2000. a ja mis peab jõustuma 1. jaanuaril 2001. a., tulenevalt vähesest ettevalmistusajast nii täitevvõimule kui alkoholitootjatele. Tehakse ettepanek lükata seaduse jõustumine pool aastat edasi.\n4) Seisukoha andmine Tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (578 SE) kohta\nEsitajad: Rahandusminister Siim Kallas, majandusminister Mihkel Pärnoja\nK: Valitsus annab seisukoha Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud Tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (578 SE) kohta. Seaduseelnõu eesmärk on viia tulumaksuseadus kujule, et maksuvaba oleks Eestisse mistahes kujul reinvesteeritud kasum, küll aga maksustatakse tulumaksuga Eestist välja viidav ja Rootsis, Soomes, Leedus, Saksamaal jne investeeritav kasum, kuna Eesti ei ole nii rikas, et oma eelarve tulude vähendamisega arendada välisriikide majandust.\n5) Seisukoha andmine Kriminaalkoodeksi muutmise seaduse eelnõu (583 SE) kohta\nK: Valitsus annab seisukoha Riigikogu õiguskomisjoni poolt 13. novembril 2000. a algatatud Kriminaalkoodeksi muutmise seaduse eelnõu (583 SE) kohta. Seaduseelnõu eesmärgiks on kõrvaldada vastuolu Kriminaalkoodeksi paragrahvi 204 lõigete 1 ja 3 vahel, kuna nende sisu põhjustab praktikas arusaamatusi.\n8. Täiskasvanuhariduse riiklikud prioriteedid aastani 2003\nK: Valitsus kiidab heaks täiskasvanuhariduse riiklikud prioriteedid aastani 2003 elukestva õppe põhimõtte rakendamisel, mis näevad ette: 1) tööalase koolituse süsteemi korrastamist, sealhulgas õppimisvõimaluste laiendamist riskigruppidesse kuuluvatele isikutele; 2) väikeettevõtluse alustamise alast koolitust; 3) sotsiaalse kohanemisvõime alast koolitust õpetajatele, nõustajatele, koolitajatele, koolipsühholoogidele tööks riskigruppidesse kuuluvate või kohanemisraskustega isikute sotsiaalse kohanemisvõime arendamisel; 4) koolitajate koolitus; 5)kodanikuõpetust ja osalusdemokraatiat\n9. Ülevaade riigieelarves ettenähtud assigneeringute kasutamisest 2000. a üheksa kuu jooksul\nK: Rahandusministeerium esitab ministeeriumide, Riigikantselei ja maavalitsuste kinnitatud assigneeringute kasutamise aruanded valitsusele üks kord kvartalis, kvartalile järgneva teise kuu esimeseks kuupäevaks.\n10. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2000. a määruse nr 180 Riigieelarves ettenähtud assigneeringute kasutamise aruande esitamise kord muutmine\nK: Muudatused tehakse aruande esitamise tähtaegades. Muudatuse kohaselt tagastatakse aruanne rahandusministeeriumile kvartalile järgneva teise kuu esimeseks kuupäevaks. Sellest tulenevalt nihkub ka rahandusministeeriumi pool kinnitatud koondaruannete valitsusele esitamise tähtaeg. Muudatuse tegemine on tingitud ministeeriumide arvamustest, mille kohaselt viis kalendripäeva on liiga lühike ajavahemik ministeeriumide valitsemisala asutuste riigieelarve kassalise täitmise aruannete kontrollimiseks ja kooskõlastamiseks.\n11. Kuratooriumi liikmete arv ja nende volituste kestus ning kuratooriumi töökord\nK: Ülikooliseaduse 20 kohaselt on kuratoorium nõuandev kogu, mis seob ülikooli ja ühiskonda ning teeb ettepanekuid ülikooli arengut puudutavates küsimustes. Kuratooriumi liikmete arvu ja nende volituste kestuse määrab, kuratooriumi liikmed nimetab ja kuratooriumi töökorra kinnitab Vabariigi Valitsus, kuulates ära ülikooli seisukoha. Valitsuse 18.veebruari 1997.a määrusega nr 40 nimetati Eesti Muusikaakadeemia, Eesti Kunstiakadeemia, Tallinna Pedagoogikaülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli, Tartu Ülikooli ja Eesti Põllumajandusülikooli kuratooriumide liikmed, määrati nende volituste kestuseks 3 aastat ja kinnitati Avalik-õigusliku ülikooli kuratooriumi töökord. Kuna nimetatud määrusega kinnitatud kuratooriumi liikmete volituste kolmeaastane tähtaeg on lõppenud ja tuleb nimetada uued liikmed. Selguse ja süsteemsuse huvides kehtestatakse kuratooriumi liikmete arv, nende volituste kestus ja kuratooriumi töökord uue määrusega. Kuratooriumide liikmed nimetatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega.\n12. Avalik-õiguslike ülikoolide kuratooriumide liikmete nimetamine\nK: Ülikooliseaduse alusel nimetatakse avalik-õiguslike ülikoolide kuratooriumide liikmed. Kuratooriumide liikmete nimetamisel on arvestatud, et nad oleksid kultuuri- ja majandusringkondade ja valitsusasutuste esindajad. Ettepanekud kuratooriumide koosseisu kohta tegid ülikoolid.\n13. Riikliku keskäriregistri likvideerimine\nK: Valitsus kiidab heaks määruse, millega likvideeritakse riiklik keskäriregister. Eelnõu eesmärgiks on justiitsministeeriumi valitsemisalas oleva põhiregistrite infosüsteemi õiguslik korrastamine. Seletuskirja järgi kaob 1. jaanuarist 2001 vajadus iseseisva keskäriregistri järele, sest Vabariigi Valitsuse 05.10.2000 määrusega nr 323 viiakse selleks ajaks riikliku keskäriregistri volitatud töötleja Ettevõtete, Asutuste ja Organisatsioonide Registri Keskus (ettevõtteregister) rahandusministeeriumi valitsemisalast justiitsministeeriumi valitsemisalasse. Määruse eelnõu kohaselt nimetatakse Ettevõtete, Asutuste ja Organisatsioonide Registri Keskus ümber Justiitsministeeriumi Registrikeskuseks. Riikliku keskäriregistri volitatud töötleja varalised õigused ja kohustused loetakse 1. jaanuarist 2001 üle läinuks Justiitsministeeriumi Registrikeskusele ning riikliku keskäriregistri andmed loetakse edaspidi vastavalt äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri osaks. Seletuskirja kohaselt määruse eelnõu vastuvõtmine riigieelarvelisi kulutusi ei nõua.\n14. Vabariigi Valitsuse 7. oktoobri 1997. a määruse nr 186 Kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse määramine kehtetuks tunnistamine\nK: Eelnõu eesmärgiks on justiitsministeeriumi valitsemisalas oleva kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse määramise küsimuse korrektne õigusregulatsioon. Vastavalt Kinnistusraamatuseadusele reguleerib antud küsimust alates 01.04.1999 Vabariigi Valitsuse asemel justiitsministeerium ning seetõttu tuleb kõnealune Vabariigi Valitsuse määrus kehtetuks tunnistada. Seletuskirja kohaselt määruse eelnõu vastuvõtmine riigieelarvelisi kulutusi ei põhjusta.\n15. Tuletõrje- ja päästetöötajate ning Väike-Maarja Päästekooli õpilaste ja Sisekaitseakadeemia päästekolledthi üliõpilaste vormiriietuse kirjeldus\nEsitajad: siseminister Tarmo Loodus\nK: Päästeseaduse § 30^3 kohaselt tuletõrje-ja päästetöötajatele ning Sisekaitseakadeemia päästekolledzi üliõpilastele ja Väike-Maarja Päästekooli õpilastele antakse tasuta vormiriietus, mille kirjelduse ning vormiriietuse esemete kandmise tähtajad kinnitab valitsus oma määrusega.\n16. Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a määruse nr 244 vallasiseste linnade, alevite, alevike ja külade nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine muutmine\nK: Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse kohaselt asustusüksuste liik, nimi ja lahkmejooned määratakse, lähtuvalt valla-või linnavolikogude taotlustest, Vabariigi Valitsuse poolt määratud alustel ja korras. Esitatud eelnõuga soovitakse muuta valitsuse 18.12.1997 määrusega nr 244 kinnitatud vallasiseste linnade, alevite, alevike ja külade nimistut, täiendades seda viie külanime lisamisega nimistusse tulenevalt Harju maakonna Loksa Vallavolikogu ja Jõgeva maakonna Jõgeva Vallavolikogu taotlustest. Harju maakonna Loksa valla külade nimistut täiendatakse pärast sõna "Juminda" sõnaga "Kalme", pärast sõna "Leesi" sõnaga "Loksa" ja pärast sõna "Murksi" sõnaga "Nõmmeveski"; 2) Jõgeva maakonna Jõgeva valla külade nimistut täiendatakse pärast sõna "Liivoja" sõnaga "Lõpe" ja pärast sõna "Vägeva" sõnaga "Väljaotsa".§ 2. Vastavalt maakatastrikaardile kantud muudatustele määratakse järgmised lahkmejooned: 1) Nõmmeveski küla ja Joaveski küla vaheline lahkmejoon; 2) Kalme küla ja Kõnnu küla vaheline lahkmejoon; 3) Loksa küla ja Kotka küla vaheline lahkmejoon; 4) Kurista küla, Pakaste küla, Painküla küla ja Väljaotsa küla vaheline lahkmejoon; 5) Raaduvere küla, Laiusevälja küla ja Lõpe küla vaheline lahkmejoon.\n17. Lohusalu sadama akvatooriumi piiride määramine\nEsitajad: teede- ja sideminister Toivo Jürgenson\nK: Sadamaseaduse kohaselt meresadama akvatooriumi piirid määrab teede- ja sideministri ettepanekul ja kohaliku omavalitsuse volikogu kooskõlastuse alusel Vabariigi Valitsus. Nimetatud seadusesätte alusel esitab teede- ja sideministeerium määruse eelnõu Lohusalu sadama akvatooriumi piiride määramiseks. Keila Vallavolikogu 25.10.2000 otsusega nr 116/0010 on antud kooskõlastus sadama akvatooriumi piiride kohta.\n18. Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1998. a määruse nr 88 Reisijate tollieeskirja kinnitamine muutmine\nK: Valitsus muudab oma varasemat määrust 29. aprillist 1998.a nr 88 Reisijate tollieeskirja kinnitamine. Eelnõu eesmärk on viia määrus kooskõlla 1. jaanuaril 2001.a jõustuvate Tubakaseadusega ja Alkoholiaktsiisi seadusega. Nimetatud seadustes sisalduvad reisijat puudutavad sätted erinevad praegu kehtivast regulatsioonist. Näiteks kaotatakse isikliku sõiduki ekspordil kaubadeklaratsiooni esitamise kohustus. Muudetakse alkohoolsete jookide maksuvabasid koguseid, samuti reisija vanuselist piiri, millest alates reisija võib tubakatooteid sisse tuua.\nVähemalt 18-aastase reisija poolt tolliterritooriumile toimetatava alkoholi lubatavad kogused, mis on ühtlasi maksuvabad kogused, on järgmised:\n1) mitte rohkem kui 1 liiter jooki etanoolisisaldusega üle 22 mahuprotsendi või\n2) mitte rohkem kui 2 liitrit veini ja mitte rohkem kui 2 liitrit muud jooki etanoolisisaldusega kuni 22 (kaasa arvatud) mahuprotsenti.";\nVähemalt 18-aastase reisija poolt tolliterritooriumile toimetatavate tubakatoodete lubatavad kogused, mis on ühtlasi maksuvabad kogused, on 200 sigaretti või 100 sigarillot või 50 sigarit või 250 grammi teisi tubakatooteid;\nReisija poolt tolliterritooriumile toimetatava mootorikütuse ning mootoriõli lubatavad kogused, mis on ühtlasi maksuvabad kogused, on lisaks mootorsõiduki standardses, valmistaja paigaldatud kütusepaagis olevale mootorikütusele ja mootoris olevale mootoriõlile 10 liitrit mootorikütust ning 5 liitrit mootoriõli mootorsõiduki kohta.\n19. Kokkuleppe Eesti Vabariigi valitsuse, Soome Vabariigi valitsuse ja Rootsi Kuningriigi valitsuse vahel merealapiiride kokkupuutepunktist Läänemeres eelnõu heakskiitmine ja volituste andmine\nK: Valitsus kiidab heaks kokkuleppe Eesti Vabariigi Valitsuse, Soome Vabariigi Valitsuse ja Rootsi Kuningriigi Valitsuse vahel merealapiiride kokkupuutepunktist Läänemeres ja volitab välisministeeriumi kantslerit Indrek Tarandit nimetatud kokkuleppele allakirjutama. Eesti, Soome ja Rootsi merealapiirid moodustavad oma kohtumispunktis Läänemerel nn kolmikpunkti, mille täpne asukoht vajab kinnitamist kolme riigi vahel sõlmitava kokkuleppega. Kokkupuutepunkti määramisel on aluseks võetud 18. oktoobril 1996. a sõlmitud lepinguga Eesti Vabariigi ja Soome Vabariigi vahel merealapiirist Soome lahel ja Läänemere põhjaosas, 2. juunil 1996. a Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi vahel sõlmitud Ahvenamaa meres ja Läänemere põhjaosas asuvate Soome kalandusvööndi ja Rootsi majandusvööndi lepinguga ja 2. novembril 1998. a Eesti Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi vahel sõlmitud kokkuleppega merealapiirist Läänemeres kindlaks määratud merealade piiritlemise joonte geograafilised koordinaadid.\n20. Eesti Vabariigi valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuse vahelise kokkuleppe salastatud teabe vastastikusest kaitsest eelnõu heakskiitmine\nK: Valitsus otsutab Eesti Vabariigi Valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi alitsuse vahelise kokkuleppe salastatud teabe vastastikuse kaitse eelnõu heakskiitmise. Kokkuleppe sõlmimise vajadus on tingitud kaitsealase töö intensiivistumisest NATO partnerriikidega, mis eeldab muuhulgas ka salastatud teabe vahetamist. Kokkuleppega määratletakse tingimused salastatud teabe vahetamise ja vastastikuse kaitse kohta. Lepitakse kokku mõistete definitsioonid, määratakse kindlaks salastatud teabe vastastikune kaitse, salastatud tasemete vastavuse tabel, pädevad asutused, visiitide korraldus, hankelepingute korraldus, julgeolekunõuete rikkumisest teatamine, kulutuste jaotus, erimeelsuste lahendamine ja muud antud valdkonnaga seotud peatükid.\n21. Kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise konventsiooni heakskiitmine ja sellele allakirjutamiseks volituste andmine\nK: Valitsus otsustab kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise konventsiooni heakskiitmise. 5. septembril 1997. a vastu võetud Kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise konventsiooni eesmärk on tõhustada kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust riikide võetavate meetmete ja rahvusvahelise koostöö kaudu. Konventsiooniga kehtestatakse universaalsed ohutusnõuded kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisele, sh nõuded asjassepuutuvatele rajatistele, tööohutusnõuded jne. Konventsiooni kohaldatakse ainult tsiviilvaldkondades, see ei puuduta kasutatud kütuse ning radioaktiivsete jäätmete käitlemist sõjaliste või kaitseprogrammide raames. Eelnõu punktis 2 antakse volitused Eesti Vabariigi alalisele esindajale Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri juures Mart Laanemäele konventsioonile allakirjutamiseks.\n22. Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 1998. a korralduse nr 265-k Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolse koosseisu määramine muutmine\nK: Valitsus muudab Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolset koosseisu. Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolsesse esindusse kuuluvad ministeeriumide ja Riigikantselei esindajad. Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolse töö koordineerijaks määrati välisministeerium. Seoses muudatustega Assotsiatsioonikomitee liikmete ametinimetustes ja nende asumisega teistele ametikohtadele teeb Välisministeerium ettepaneku arvata koosseisust välja Eva Kraav, Mari Pedak, Martin Põder, Tiia Raudma ja Ruve Dank ning määrata uuteks liikmeteks Allan Gromov, Toomas Kevvai, Einike Kägu, Madis Lepajõe ja Renaldo Mändmets.\n23. Käibemaksu tagastamine Hiina Rahvavabariigi Suursaatkonnale ja Hiina Rahvavabariigi diplomaatidele\nK: Käibemaksuseaduse kohaselt võib Vabariigi Valitsus teha välisriikide esindustele ja diplomaatidele soodustusi käibemaksu tagastamisel tingimusel, et see välisriik annab samasugused soodustused Eesti esindustele ja diplomaatidele. Hiina Rahvavabariigis tagastatakse diplomaatilistele ning konsulaaresindustele ja nende personalile käibemaks Hiinas ostetud kaupadelt, mille puhul ühekordne ostusumma on suurem kui 2000 jüaani. Käibemaksuseaduse paragrahvi 14 lõike 5 alusel teeb välisministeerium ettepaneku tagastada Hiina Rahvavabariigi Suursaatkonnale ja diplomaatidele käibemaks kõigilt kaupadelt, mille puhul ühekordne ostusumma on üle 4000 krooni, välja arvatud ehitusmaterjalid.\n24. Eesti kodakondsusest vabastamine\nEsitajad: siseminister Tarmo Loodus, minister Katrin Saks\nK: Valitsus vabastab Eesti kodakondsusest 34 isikut. 27 isikut on täisealised, kes on sooviavalduse Eesti kodakondsusest vabastamiseks esitanud KS § 24 lõike 1 kohaselt. 7 eelnõus nimetatud isikut on alla 15-aastased alaealised, kelle Eesti kodakondsusest vabastamist taotleb tema vanem. Nende isikute sooviavaldused on esitatud KS § 24 lõikes 2 sätestatud korras. Eelnõus loetletud isikutest 32 isikut elavad püsivalt välisriigis ja soovivad vabastamist Eesti kodakondsusest seoses asukohariigi kodakondsuse saamisega. Neist 15 elavad Soome Vabariigis, 5 Rootsi Kuningriigis, 4 Saksamaa Liitvabariigis ning 1 Austrias. 2 isikut elavad Eestis ning üks neist on saanud Soome Vabariigi ja teine Saksamaa Liitvabariigi kodakondsuse. Kuna eelnõus nimetatud isikud on täitnud KS-s sätestatud tingimused ja puuduvad piirangud Eesti kodakondsusest vabastamiseks, esitab siseministeerium nende dokumendid Vabariigi Valitsusele Eesti kodakondsusest vabastamise otsustamiseks.\n25. Alalise elamisloa andmisest keeldumine\n1) Alalise elamisloa andmisest keeldumine\nEsitajad: Jüri Luik\nK: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Fatykh Guirfanovile. VS § 12 lõike 4 punkti 7 kohaselt ei anta elamisluba välismaalasele, kes on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvatud või erru läinud. Fatykh Guirfanov on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes ja sealt erru läinud alampolkovniku auastmes. Fatykh Guirfanov on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalasele anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Fatykh Guirfanovile anda alalist elamisluba. Fatykh Guirfanovile on Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1996.a korraldusega nr 385-k erandina antud tähtajaline elamisluba 29. aprillini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Fatykh Guirfanovi alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Fatykh Guirfanovile.\n2) Alalise elamisloa andmisest keeldumine\nK: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Elena Rastountsevale. Elena Rastountseva on välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalase Fatykh Guirfanovi abikaasa. Elena Rastountseva on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 4 punkti 14 kohaselt ei anta elamisluba välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Elena Rastountsevale anda alalist elamisluba. Elena Rastountsevale on Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1996.a korraldusega nr 385-k erandina antud tähtajaline elamisluba 29. aprillini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Elena Rastountseva alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Elena Rastountsevale.\n3) Alalise elamisloa andmisest keeldumine\nK: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Lioudmila Eidoukasele. Lioudmila Eidoukas on välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalase Algimantas Eidukase abikaasa. Lioudmila Eidoukas on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 4 punkti 14 kohaselt ei anta elamisluba välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Lioudmila Eidoukasele anda alalist elamisluba. Lioudmila Eidoukasele Vabariigi Valitsuse 11. juuli 1996.a korraldusega nr 654-k erandina antud tähtajaline elamisluba 11. juulini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Lioudmila Eidoukase alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Lioudmila Eidoukasele.\n4) Alalise elamisloa andmisest keeldumine\nK: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Algimantas Eidukasele. VS § 12 lõike 4 punkti 7 kohaselt ei anta elamisluba välismaalasele, kes on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvatud või erru läinud. Algimantas Eidukas on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes ja sealt erru läinud kapteni auastmes. Algimantas Eidukas on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalasele anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Algimantas Eidukasele anda alalist elamisluba. Algimantas Eidukasele on Vabariigi Valitsuse 11. juuli 1996.a korraldusega nr 654-k erandina antud tähtajaline elamisluba 11. juulini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Algimantas Eidukase alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Algimantas Eidukasele.\n5) Alalise elamisloa andmisest keeldumine\nK: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Konstantin Levtchenkole. VS § 12 lõike 4 punkti 7 kohaselt ei anta elamisluba välismaalasele, kes on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvatud või erru läinud. Konstantin Levtchenko on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes ja sealt erru läinud mitdmani auastmes. Konstantin Levtchenko on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi erritooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalasele anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Konstantin Levtchenkole anda alalist elamisluba. Konstantin Levtchenkole on Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1996.a korraldusega nr 385-k erandina antud tähtajaline elamisluba 29. aprillini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Konstantin Levtchenko alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Konstantin Levtchenkole. Riigikantseleis on eelnõu keeleliselt ja normitehniliselt korrigeeritud.\n26. Riigivara tasuta üleandmine\nK: Valitsus kiidab heaks korralduse, mille kohaselt keskkonnaministeerium annab Riigivaraseaduse § 10 lõike 1 alusel tasuta üle tema valitsemisalas olevad, Tallinnas asuvad 12 maaüksust kogupindalaga 453 ruutmeetrit majandusministeeriumi valitsemisele. Maaüksused on jäetud keskkonnaministri poolt riigi omandisse riigi maareservina hoonestusõiguse seadmise eesmärgil ning on registreeritud riigi maakatastris ja riigivara registris. Nimetatud maaüksused on vajalikud Eesti Energia ASi uute komplektalajaamade rajamiseks.\n27. Loa andmine välismaalasele kinnistu omandamiseks\nK: Välismaalasele, välisriigile ja juriidilisele isikule kinnisomandi üleandmise kitsendamise seaduse § 2 lõike 4 kohaselt võib Vabariigi Valitsus riigile olulistel põhjustel anda erandina loa maatüki omandamiseks § 2 lõikes 3 loetletud piirkondades. Siseministeerium esitab Põlva Maavalitsuse taotlusel korralduse eelnõu erandina loa andmiseks Soome kodanikule Veli-Matti Juhani Pennanenile Räpina vallas Suure-Veerksu külas asuva Tuule kinnistu pindalaga 8395 ruutmeetrit omandamiseks. Vastavalt seletuskirjale on Soome kodanik, olles ametilt restaureerija, huvitatud sajandivahetuse Eesti arhitektuurist ning soovib taastada kinnistul oleva endise vallamaja (unikaalne sajandivahetuse ehitis) esialgsel kujul ja kasutada omandatud kinnistut edaspidi valla ürituste korraldamiseks. Kinnistu võõrandamist V.-M.J. Pennanenile toetab Räpina Vallavolikogu.\n28. Maa riigi omandisse jätmine\nEsitajad: riigisekretär Aino Lepik von Wirén\nK: Valitsus kiidab heaks korralduse, mille kohaselt jäetakse riigi omandisse Riigikantselei valitsemisel olevate ehitiste teenindusmaa Tallinnas Maneethi 2/4. Nimetatud aadressidel ehitiste teenindamiseks vajaliku maa pindala ja sihtotstarve on Maa riigi omandisse jätmise korra kohaselt määratud Tallinna Linnavalitsuse 29.03.00 korraldusega nr 1374-k.\n29. Riigivara avaliku enampakkumiseta või eelläbirääkimistega pakkumiseta rendile andmine\nK: Riigivaraseaduse kohaselt valitsusasutuste valitsemisel olevat riigivara võib avaliku enampakkumiseta või eelläbirääkimistega pakkumiseta rendile või kasutusvaldusesse anda või koormata hoonestusõigusega ainult Vabariigi Valitsuse nõusolekul, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Rahandusministeerium esitab nimetatud seadusesätte alusel ning Viljandi Maavalitsuse taotlusel korralduse eelnõu, millega lubatakse Viljandi Maavalitsusel anda avaliku enampakkumiseta või eelläbirääkimistega pakkumiseta rendile tema hallatava riigiasutuse Viljandi Maakonnahaigla kasutuses olev ühekorruseline ravigaasihoone Viljandimaal Pärsti vallas. Seletuskirja kohaselt on nimetatud hoone rendileandmine vajalik seoses maakonnahaigla soojusenergiaga varustamisega. Vastavalt Rahandusministeeriumi teatele ei ole riigivara registrile laekunud ettenähtud tähtajaks ühtegi riigivara valitseja teadet nimetatud vara vajalikkuse kohta riigivõimu teostamiseks.\n30. Raha eraldamine\n1) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Justiitsministeeriumile abinõude rakendamiseks HIV-nakkuse leviku tõkestamiseks kinnipidamiskohtades\nEsitajad: rahandusminister Siim Kallas, justiitsminister Märt Rask\nK: Valitsus eraldab oma reservist justiitsministeeriumile 170000 krooni suuruse summa abinõude rakendamiseks HIV-nakkuse leviku tõkestamiseks kinnipidamiskohtades. Vastavalt seletuskirjale on vanglasisese HIV-nakkuse tõkestamiseks vajalik HIV-positiivsete kinnipeetavate kindlakstegemine ja isoleerimine teistest kinnipeetavatest ning neile kindla epidemioloogilise reziimi rakendamine. Märgitud abinõude rakendamise kulud 2000.a moodustavad 220000 krooni. Olemasolevate vahendite arvel ei ole seda võimalik täielikult katta ning justiitsministeerium taotleb 170 000 krooni eraldamist kinnipidamisasutuste ruumide remondiks, et moodustada isoleeritud osakonnad ning ekspress- ja korduvanalüüside tegemiseks.\n2) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Päästeametile väljamõistetud hüvitise ja kohtukulude maksmiseks\nEsitajad: rahandusminister Siim Kallas, siseminister Tarmo Loodus\nK: Valitsus eraldab oma reservist Päästeametile 28 784 krooni 90 senti Tallinna Ringkonnakohtu otsustega välja mõistetud hüvitise ja kohtukulude maksmiseks Aleksander Bernjakovile. 18.09.96.a toimus Ülenurme valla tuletõrje- ja päästeameti Tõrvandi komando väliõppus. Õppekavas ettenähtud õhubatuudi hüpet sooritades sai tuletõrjuja-päästja A. Bernjakov raske trauma, mille tulemusena määrati invaliidsuse III grupp kuni 27.05.98.a ja edaspidi töövõime kaotus 10% kuni 27.05.99.a. A.Bernjakov pöördus hagiavaldusega sissetulekust ilmajäämisega seotud kahju hüvitamiseks Tallinna Linnakohtusse, kes 7.03.2000.a otsustas jätta hagi rahuldamata. A.Bernjakov esitas seejärel Tallinna Ringkonnakohtule apellatsioonikaebuse. Tallinna Ringkonnakohtu 24.05.2000.a otsusega tsiviilasjas nr II-2/698/00 mõisteti Eesti Vabariigilt välja 27 414 krooni 20 senti töövigastuse tagajärjel endisest sissetulekust ilmajäämisega seotud kahju hüvitamiseks. Tallinna Ringkonnakohtu 30.06.2000.a täiendava kohtuotsusega mõisteti Eesti Vabariigilt A.Bernjakovi kasuks välja ka kohtukulud 1 370 krooni 70 senti. 2000.a riigieelarves Päästeametile määratud assigneeringute hulgas puuduvad vahendid hüvitise maksmiseks.\n3) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Põllumajandusministeeriumile kalandusega tegeleva funktsionaalse üksuse loomiseks\nEsitajad: rahandusminister Siim Kallas, põllumajandusminister Ivari Padar\nK: Valitsus eraldab oma reservist põllumajandusministeeriumile 141000 krooni suuruse summa kalandusega tegeleva funktsionaalse üksuse loomiseks. Vabariigi Valitsuse 14.11.2000 istungil esitas põllumajandusminister Ivari Padar informatsiooni Euroopa Liidu ühtse kalanduspoliitika administreerimise korraldamise kohta ning pidas vajalikuks luua põllumajandusministeeriumisse vastav funktsionaalne üksus. Vastavalt seletuskirjale kavandatakse nelja töötajaga uue osakonna loomist, mis korraldaks nii Euroopa Liidu ühtse põllumajanduspoliitika kui ka Euroopa Liidu ühtse kalanduspoliitika administratiivse haldussuutlikkuse tagamist.\n4) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Harju Maavalitsusele ja Lääne-Viru Maavalitsusele tulekustutustöödel seadmete ja muude vahendite kasutamisel tekkinud kulude hüvitamiseks\nK: Valitsus eraldab oma reservist 353 076 krooni suuruse summa tulekustutustöödel seadmete ja muude vahendite kasutamisel tekkinud kulude hüvitamiseks, sellest 351 521 krooni Harju Maavalitsusele (2000. aasta suvel toimunud tulekahjud) ja Lääne-Viru Maavalitsusele 1 555 krooni (Hulja tootmishoone tulekahju).\n31. Kohtute seaduse eelnõu\nK: Valitsus kiidab heaks Kohtute seaduse eelnõu. Vabariigi Valitsus esitas Kohtute seaduse eelnõu VIII Riigikogu menetlusse 20. mail 1998.a. Seoses VIII Riigikogu volituste lõppemisega langes eelnõu (889 SE) Riigikogu menetlusest välja. Eelnõu oli arutusel valitsuskabineti nõupidamisel 19.09.2000.a, kus otsustati esitada Justiitsministeeriumi poolt välja töötatud Kohtute seaduse eelnõu Riigikogule lisades sellele Riigikohtu esimehe seisukoha ja peeti vajalikuks, et Riigikohtu esimees esineks omapoolse ettekandega eelnõu arutelul Riigikogus. Eelnõu eesmärgiks on luua eeldused kohtusüsteemi tõhusamaks toimimiseks ning kohtumõistmise kiirendamiseks. Selleks reguleerib eelnõu kohtukorralduse ja kohtuniku teenistussuhtega seonduvaid küsimusi ning piiritleb täpsemalt Justiitsministeeriumi ja Riigikohtu pädevust. Selle põhiseadusliku seaduse vastuvõtmine mõjub positiivselt Eesti liitumisläbirääkimistel Euroopa Liiduga. Seletuskirja kohaselt asendab Kohtute seadus senikehtiva Kohtute seaduse ja Kohtuniku staatuse seaduse ning eelnõuga koos on kavas jõustada seadus, mis asendaks kehtiva Eesti Vabariigi kohtute arvu ja nende koosseisude ning maa- ja linnakohtute kohtukaasistujate arvu kindlaksmääramise seaduse. Seadus annab volitusnormid 19-le justiitsministri määrusele, millest seletuskirjale on lisatud viie kavandid, ülejäänud määrused reguleerivad seletuskirja kohaselt küsimusi, mis on valdavalt kehtestatud juba ka kehtivate seaduste alusel ning nende sisuline struktuur jääks uue seaduse alusel kehtestatuna üldjoontes samaks, samuti on koostöös Riigikohtuga väljatöötamisel kohtunike koolituskava eelnõu.\n32. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu\nK: Valitsus kiidab heaks teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus võeti vastu 26. märtsil 1997.a ja seda on kahel korral muudetud, kuid seaduse rakendamisel on tö


Vooremaa Lauljatar Mia on loomingulise ja sisemise tasakaalu teel\nLauljatar Mia on loomingulise ja sisemise tasakaalu teel\nMia, kodanikunimega Kersti Kukk (25), on poplauljatar, kes on Eestis vallutanud edetabeleid singlitega “Ingel mu kõrval”, “Hey-hey” ja “Veel üks päev”. Lauljatar on seisukohal, et inimesed otsivad ideaale väljastpoolt, kuid tegelikult on kõik neis endis olemas. Inimesed peaksid endasse uskuma ja julgema olla nemad ise.\n“Mia on tore, lühike ja meeldejääv nimi,” selgitas lauljatar artistinime valikut. Tegelikult pärineb Kersti esinejanimi õetütrelt. Kersti (Mia) sõnul on Jõgevamaa talle tuttav. Nimelt on ta alates kuuendast eluaastast kasvanud Keila SOS lastekülas. “Minu kasuema Merle ema, meie vanaema, elas Vaimastveres. Merle tõi kõik oma lapsed suvel oma ema juurde külla,” rääkis Mia, kellel on enda sõnul ühtekokku 13 õde-venda, neist kuus bioloogilised.\nMia on elurõõmus neiu ning sõnum, mida ta muusikaga edastab, püüab panna inimesi rohkem iseendasse uskuma.\nAlates eelmise aasta sügisest on Mia Barcelona Kiropraktika kolledži üliõpilane. Õppida on jäänud neli aastat. Ta käib Eestis kord kuus esinemas.\nKooli kõrvalt teeb ta koostööd Hispaania kohalike artistidega.\nLoomulikult meelitab lauljatari koju ka kokkuhoidev perekond. Tee iseendani\nMia rääkis innustunult oma õppetööst ja tulevasest ametist. Ta tunneb, et on teinud õige valiku. Mia on veendunud, et tänapäeval teatakse alternatiivmeditsiinist laiemalt. “Meil on sama algõpe, mis arstidel. Kõiki keha protsesse peab tundma,” rääkis ta.\nKiropraktikas keskendutakse eelkõige selgroole ja seljaajule. Mia joonistas näpuga enda ette õhku selgroolülid ja näitas, kus paikneb seljaaju. Seejärel demonstreeris ta vilunud liigutustega, kuidas info kehas liigub ning millist rolli mängivad sealjuures närvid. Aju ja seljaaju on kaks kõige tähtsamat organit, need valitsevad tervet keha. Aju kaitseb kolju ning seljaaju selgroog. Isegi süda pole nii hästi kaitstud. Selgroolülide vahel on infot edastavad närvilõpmed. Kui seal on põletik, ei liigu info ajju edasi. Siinkohal tulebki kiropraktik appi, taastades sõnumi edastamise võime. Aju valitseb keha füüsilise, vaimse ja emotsionaalse tasakaalu üle. Kõik algab selgroost ja seljaajust.\nMia tunnistas, et peab traditsioonidest vägagi lugu. Alguses oli ta alternatiivmeditsiini suhtes skeptiline, kuid nüüd tunneb, et on leidnud oma kutsumuse. Kiropraktikas leidis neiu selle, mida ta oma riigiteaduse bakalaureuseõpingute ja ametnikutööga ei saavutanud.\n“Sain aru, et ma pole enam täisväärtuslik inimene,” tunnistas ta. Mia leiab, et paljuski on meie haridussüsteem puudulik. Gümnaasiumiaastate jooksul ei õpita ennast tundma. Peamine soov on olla teistele meeltmööda ning valida turvaline ja prestiižne eriala. Riigiteadus oli Mia jaoks iseenesest huvitav ning tal oli võimalik käia vahetusüliõpilasena nii Vene- kui Prantsusmaal ja nende riikide keeled on vähemalt suhtlustasandil suus.\nVõiks arvata, et Mia erialased valikud on vastandlikud, ent lauljatar ise nii ei arva. Inimloomusel on tema sõnul palju tahke. Tegelikult on kõik eluvaldkonnad omavahel seotud. Kui inimene õpib või areneb ühes valdkonnas, siis mõjutab see ka tema teisi oskusi. Kui teed ühes eluvaldkonnas vigu, siis teed ka teises. See on kui muster, mis pidevalt kordub. Ent muutused ja edusammud muudavad kõiki kihte. Nii on ka Mia kindel, et leides ennast inimesena, näeb ta oma valikuid teises valguses. Mia tunnistas, et retromööblit tootvas firmas oli tal hea töö, ent inimesena ta ei säranud. “See ei toonud välja minu häid külgi,” leiab laulja möödunule mõeldes.\nTa on teinud ka vabatahtlikku tööd asenduskodu teemadel. “Minu huvi on igasuguste Euroopa dokumentide koostamine ÜRO ja EL jaoks,” rääkis ta. Sellel suunal jätkab Mia tööd septembris Jaapanis toimuval rahvusvahelisel mentorlusprogrammi konverentsil.\nJulguses peitub looming\n“Ma olen väiksest peale laulnud. Mingi hetk otsustasin aga, et minust ei saa lauljat. Olin koolis tubli õpilane ja tahtsin turvalist elu. Käisin siiski muusikakoolis, kus õppisin kannelt.” Gümnaasiumis ei olnud Mial selleks enam aega, kuid ta jätkas WAF laulukooris Maikeni juhendamisel.\nPärast õpinguid sai Mia tegelda sellega, millega päriselt tahtis – laulmisega. “Alguses kartsin, et mu intelligents läheb raisku. Võib-olla ei osanud ma lauluannet otstarbekalt kasutada,” tunnistas Mia. Tegelikult on Mia ekselnud ka lauljana. Ülikooli lõpetamine andis laulmisega tegelemiseks küll piisavalt kindlust, ent alles nüüd leidis ta endas julgust ise laule kirjutada. Hetkel on valmimisjärgus kaks lugu, mille viisi ja sõnad on loonud ta ise. Üks on ballaad, teine aga tempokam lugu, vaheldumisi nii eesti kui inglise keeles. Ühega neist on plaanis kandideerida Eesti Laulu konkursil, millest Mia võttis osa ka 2011. aastal ning jõudis siis looga “Bon Voyage” poolfinaali.\nKõnealuseid laule saab kuulda juba sügisel. Plaati on põhjust oodata järgmise aasta lõpus. Vahepeal tuleb Mial veel sõita San Franciscosse kiropraktikute konverentsile, kuid ta jõuab käia ka ühel laulukonkursil. Tegemist on American Idol-formaadis võistlusega, kuhu tuli eelnevalt saata oma lauluvideo. Mia osutus väljavalituks ning konkureerib juuli lõpus rahalisele auhinnale Beyonce lauluga “Listen”. Lauljatar tõdes, et Ameerikas peab kohalikule publikule pakkuma neile tuntud lugusid.\nMia mõtteid elust ja inimestest\n• Kauged ja ihaldatavad ideaalid peituvad meis endis.\n• Kõigis inimestes on hindamatud väärtused.\n• Meil kõigil on sarnased emotsioonid – head ja halvad.\n• Meil kõigil on rasked ja rõõmsad ajad.\n• Kõik oleme inimestena võrdsed, meie endi ülesanne on sellesse uskuda ning selle nimel pingutada ja üksteisele sel teel toeks olla.\n• Inimesed võiksid julgeda olla nemad ise.


Võidukas Guardiola ei hakanud tagasihoidlikkust teesklema: me oleme legendid! (0) 12 h\nShein pääses platsile mängus, kus Utrecht kaotas võitluse europileti nimel (0) 12 h\nTipphetked: Rangers vaigistas kaotusevalu 13-aastase võidupõua lõpetamisega (0) 20 h\nSigar ette, pudel näppu ja Ibra jaoks on võidupeo retsept olemas! (0) 11 h


Haridus - kuidas koolitada Malta bichonit - Loomad - 2021\nKuidas harida Malta bichonit?\nSest harida ja koolitada meie omadele Bichon maltalane On väga oluline pühendada aega, pühendumist ja pühendumist. Kui meie kutsikas koju tuleb ja jätame tema sotsialiseerumise ja õppimise kõrvale, mõistame hukka ta v\nMeie õnne kutsikas, tulevane täiskasvanu, sõltub suuresti meie pühendumusest neil esimestel nädalatel, selle perioodi sooritused viivad selleni, milliseks täiskasvanuks meie kutsikas saab. Kas me tahame kartlikku, agressiivset koera, kes ei tea, kuidas teiste koerte või inimestega koos elada? Või eelistame täiskasvanud koera, kelle üle on kõigil rõõmu nii kodus kui ka väljaspool?\nTema koerte koolitus ja koolitus See on omaniku jaoks üks lõbusamaid ja lohutavamaid etappe. See on ka etapp, kus on rohkem kohustusi, kuna see algfaas on peegel, kuhu projitseeritakse tulevane täiskasvanud koer, kellest saab meie Malta kutsikas.\nNende ajal esimesed nädalad - Kuude kaupa on meie kutsikas nagu käsn, mis imab kõike, mis elab. Tema esimesed kogemused tähistavad tema tuleviku käitumist nii heaks kui ka halvaks. Lisaks teie enda kogemustele mõjutab see ka seda, et õpetame teile teatud käitumisharjumusi, mis hõlbustavad meie kodus koosolemist. Selleks koostame tegevuskava oma Bichoni Malta kutsika harimiseks samm-sammult.\n1- Malta kutsika haridus majas:\nSelles algfaasis, kus kutsikas saabub meie koju vaid 8-10 elunädalaga, peame välja töötama juhendajate rolli. Teie esimestel kodunädalatel peaksime erilist rõhku asetama järgnevale.\nHügieeniharjumused kodus. Põhimõtteliselt hakkad samamoodi käituma, kui teed oma vajadusi väljaspool kodu või algselt kodupaberitel.\nÕppige hammustusi kontrollima: On normaalne, et kutsikaks olemine hammustab nii teiste lemmikloomade kui ka inimeste mängimist. On oluline, et teaksite, kuidas mänguasja hammustamist ja inimese hammustamist eristada. Viimast tuleb vältida.\nÕppige üksi jääma: Bichoni Malta kutsikad, nagu ka muud tõud, kannatavad üksi jäämise tõttu. Peame neid õpetama üksinduse hetkega hakkama saama.\nVältige inimeste peale hüppamist: On väga tavaline, et väikestest hüppamistest alates inimesed tervitavad kas oma omanikke või külalisi. See võib aja jooksul tüütu olla. Peame selle käitumise kaotama.\nVältige diivanile, voodile jms sattumist: Nagu ülaltoodu, ei tohiks ka meil lubada koeral magada diivani, voodisse ja muidugi mitte meiega magada.\n2- kodust väljaspool toimimise reeglid:\nOn oluline, et teie koer teaks, kuidas käituda, kui võtate ta jalutama. Omaniku jaoks pole midagi ebamugavamat kui vallatu ja kontrollimatu koer. Sellest võib saada õudusunenägu. Selles juhendis näeme, kuidas koolitada oma Bichoni malta keelt järgmiselt:\nÕppige rihma otsas.\nVastake korraldusele: siin!\nVastake korraldusele: istuge! (istu)\nVastake korraldusele: alla! (pikali)\nJärgnevalt selgitame kuidas toimib maltslaste Bichoni käitumine igas eelnimetatud jaotises.\nHarjutage kutsikat harjumuste ja hügieeni alal:\nSee saab olema põhiülesanne esimestel nädalatel kutsika kodus. Peame kohandama elutoa, vannitoa või köögi ala selliselt, et esimestel nädalatel oleks sellel koht tee oma vajadused. Selle piirkonna kohandamiseks paigutame lihtsalt mõned ajalehtede lehed kohapeal See teie hariduse osa nõuab palju pühendumus ja kindlus. Me peame premeerige seda, näiteks a-ga kutsika mänguasi, iga kord, kui teete ajalehtedes oma vajadusi. Kui näeme, et kutsikas hakkab oma vajadusi mujal välja tooma, võime võtta ta süles ja poseerida ta ajalehtede alale. Siis premeerige seda. Söömise lõpetamisel või ärkamisel on soovitatav võtta see oma käte vahel ja asetada ajalehtede alale, sest just sel ajal täidate oma vajadused kõige tõenäolisemalt. Vähehaaval Ta võtab triki ja suundub oma vajadusi ajalehtede juurde otse. Oluline on hoida positiivne tugevdus (anna talle mannekeen) aja jooksul.\nTemaga koos nädalad mööduvadKui kutsikas võib hakata kodust lahkuma, muudame me oma käitumisviisi. Tavaliselt tahavad kutsikad tee oma vajadused Mõne minuti jooksul pärast söömist. Sel hetkel on, kui peaksime vii see välja Oma vajaduste täitmiseks. Ja seal hakkame teda premeerima kodust eemal. Alates sellest hetkest lõpetame me kodus tasustamise, kui teete ajalehe kohta oma vajadused, ja premeerime teid ainult väljaspool. Kui viid ta majast välja, lase tal valida oma vajaduste täitmiseks sobiv koht. Sealt edasi lähen ilmselt alati selle juurde. Nii saame koeraga jalutuskäigu oma vajaduste täitmiseks seostada.\nKui teete oma vajadused mujale, me ei peaks teda nuhtlema.\nKui teete oma vajadused ajalehtedest välja, puhastage seda piirkonda äädika või ammoniaagiga, see kaob kõik lõhnad, mis meelitavad teid neid uuesti tegema.\nÕpetage teda hammustusi kontrollima:\nSee on normaalne Malta kutsikas Bichon proovige oma uued hambad kõigega oma teel. Asjade hammustamise vajaduse rahuldamiseks on ideaalne osta mänguasjad ja vidinad moderni jaoks, spetsiaalselt valmistatud kutsikatele. Leiate mõned meie Bichóni malta toodete sektsioonist. Lisaks hammustuste kontrollile, lõbu ja meelelahutuse tootmisele aitavad need tooted säilitada ka suuõõne hügieeni.\nJuhuks, kui "kinni" oma Malta kutsika hammustamine midagi muud kui tema mänguasjad tegutseb öeldes: EI! EI! Samal ajal kui te eemaldate hammustava objekti. Teisest küljest, kui ta mõnda oma mänguasja hammustab, võite teda hellitada, andes talle isegi pulgakommi, et tugevdada tema positiivset käitumist.\nVäldi üksi jäädes nutmist:\nKui te pole kodus, saab ta teada ja ka teie naabrid ... Sellepärast on see väga oluline õpi üksi olema. Selle probleemi lahendamiseks tegutseme järgmiselt:\nKui olete kodus, minge uksest välja. Oodake teisel pool ust, kuni kutsikas hakkab nutma. Kui ta alustab, ütleb ta EI! EI! Ja näidake end ärritununa, ärge pidage teda lemmikloomaks! Nii korduvalt. Vähehaaval saate aru, et see, mida teete, pole õige, ja lõpetate selle tegemise.\nVältige inimeste peale hüppamist:\nMalta kutsikatel on väga levinud inimeste hüppamine. Peame selle käitumise täielikult kaotama. Selleks, kui see meile hüppab, peame selle haarama ja kõrvale panema, öeldes: EI!\nÕppige rihma otsas saama:\nMe hakkame oma panema Malta kutsikas tema krae tundide kaupa kodus. 3 päeva jooksul, esimesel päeval pool tundi, teisel tund, kolmandal kaks. Ruumi on aeg viia see oma esimesse rihma otsas. Võimalik, et tänaval proovite lahti lasta või minna vastassuunas. Rihm peab olema lühike ja jätkama oma kõndimist enda külge kinnitatud, isegi kui tõmbate.\nVõtke see välja pika köiega, vähemalt 4 meetri pikkuste sirgetega. Kui ma olen kaugel, haista või ringi sirvida, karju talle: Toby (tema nimi), siin! Kui see tuleb, tugevdage seda, andes talle pulgakommi. Korrake seda mitu korda, lastes sel minna, ja kui asi on mõttetu, korrake kõnet ja auhinda. Vähehaaval tuleb ta teie juurde alati, kui talle helistate.\nTähtis: ärge kunagi tülitsege, kui ta läheneb teile, isegi kui ta on varem midagi valesti teinud.\nVastake korraldusele: Istu! (Istu)\nAsetage Malta kutsikas teie ees haarasite ta rihmaga. Ütle talle: istu! Samal ajal nõjatuge ja surute vaba käega puusa alla, kuni see tundub. Kui proovite magama minna, võtke see üles ja korrake tellimust. Kui see on hästi tehtud, tugevdage seda pulgakommiga. Näete, kuidas mitu korda seda tehes ei pea te puusa vajutama, nii et tundub, vähehaaval teeb ta seda alles siis, kui kuuleb Sit'i ütlevat!\nVastake korraldusele: pikali! (Pikali)\nKui teie kutsikas Bichon maltalased õpivad istuma (eelmine samm), on aeg seda teha õpetage teda pikali heitma. Selle jaoks paigutame, nagu eelmises etapis, kutsika, mis on seotud jalutusrihmaga meie ees. Sel ajal ütleme: alla! Kui me surume tema õlad maapinnale. Podemos ka aitan sind sirutades jalad ette. Põrandal lebades tugevdame seda mänguasjaga. Kordame sammu, kuni saame selle tehtud ilma teie õlgu surumata, lihtsalt kuulates: Alla!\nEt üles tõusta, ütle talle üles! Üks-kaks sammu minnes. Kui see tõuseb, tugevdame seda chuche või hellitustega.\nKui järgite seda sarja koolitus- ja haridusnõuanded ning soovitused esimestest nädalatest peale, mis te olete Malta kutsikas Bichon tulge koju, teil on aastate jooksul suurepäraseid võimalusi saada Malta täiskasvanu Bichon kõigi viisakas, seltskondlik ja kõigi lähedane sõber.\nMalta bichoni temperament\nIgal koeral on ehtne ja ainulaadne iseloom, kuid igal koeratõul on mõned üldised omadused ja ilmselt paljud neist on positiivsed, kui koer on korralikult sotsialiseerunud ja haritud.\nSee on a aktiivne, intelligentne, hell ja sõbralik koerLisaks, nagu ka teiste väikeste koerte, näiteks Yorkshire terjer, puhul on see suurepärane valvekoer, kes, kuigi ta ei saa kodu kaitsta, hoiatab meid igasuguse kummalise kohaloleku eest.\nJalutage oma kutsikat iga päev\nKui teie kutsikatele on manustatud esimesed kohustuslikud vaktsiinid ja nad on deformeerunud, võivad nad hakata juba väljas käima, juba küpsema immuunsussüsteemiga ja selliseks kokkupuutumiseks ettevalmistatud.\nMalta bichon on väike koer ja selles mõttes ei pea ta palju füüsilisi treeninguid tegema, kuid ilmselgelt on oluline, et ta kõndida kaks korda päevas. See tava mitte ainult ei tugevda sidet omaniku ja lemmiklooma vahel, vaid aitab ka koera energiat suunata, distsiplineerib seda tervislikul viisil ja on kutsika sotsialiseerimiseks hädavajalik.\nMalta bichoni sotsialiseerumine pole vajalik mitte ainult selleks, et see saaks harmooniliselt suhelda teiste lemmikloomadega, vaid on ka vajalik väga oluline, kui lapsed elavad kodus, kuna see koer on suurepärane kaaslane seni, kuni ta on korralikult sotsialiseerunud, ja tingimusel, et maja väikseimad mõistavad, et see on elusolend ja tema eest tuleb hoolitseda ning teda tuleb austada.\nNagu iga teine koer, reageerib Malta bichon hästi positiivsele tugevnemisele, mida lihtsustatult võiks tõlkida kui tava, mille abil koer teda ei karistata oma vigade eest, kuid teda premeeritakse õnnestumiste eest.\nKoerte piisav koolitus ei peaks põhinema mitte ainult positiivsel tugevdamisel, vaid nõuab ka palju kannatlikkust, see tähendab, et uute tellimuste õpetamine peab toimuma iga päev (2–3 korda päevas), kuid mitte kauem kui 10 minutit ja tähelepanu hajutamata keskkonnas.\nEsimeste põhikorralduste hulgas, mida peaksite oma koerale õpetama, on üks olulisemaid mine oma kõnele, kuna see on hädavajalik, et oma lemmiklooma üle minimaalselt kontrollida.\nNagu teiste koerte puhul, on ka Malta bichoni koolituse edenedes oluline, et kui ta õpib maha istuma, teeks ta seda ka oma toidu serveerimisel, mitte sellele otse näpistades. Selle põhjuseks on asjaolu, et koera kontrollimisel toidu üle on seda palju hõlpsam kontrollida igas muus olukorras, kuivõrd see on kuulekus koerte hea väljaõppe oluline osa.\nLisaks kõnele tulemisele ja maha istumisele peab koer õppima ka muid põhilisi väljaõppekorraldusi, näiteks seisma jäämine või lamamine.\nMäng kui hariduslik tööriist\nMalta bichon on aktiivne koer ja seetõttu on oluline, et teie käsutuses oleksid erinevad mänguasjad, sel viisil hoiab see teid meelelahutuses ja saate selle energiat õigesti suunata, lisaks on teil erinevaid mänge, mida saate oma koeraga kodus harjutada.\nMäng on ka hariv vahend, kuna selle ajal on agressiivne käitumine ja a "Ei" kindel ja rahulik enne neid parandab see seda ja see, et koer kasvab, kuni ta omandab tasakaalustatud käitumise.\nÄrge unustage, et koer, kes pole saanud mingisugust koolitust ja keda ei jalutata ega vaimselt stimuleerita, on vastuvõtlik käitumisprobleemidele. Sel põhjusel pöörab ta suurt tähelepanu iga päev ajaveetmisele ning seltskonnale, kiindumusele ja haridusele. Kui kohtlete teda austusega ja kiindumusega, on teil suurepärane elukaaslane teie kõrval.\nKui soovite lugeda rohkem sarnaseid artikleid Kuidas harida Malta bichonit?, soovitame teil siseneda meie põhihariduse sektsiooni.\nBichÃ © Malt s on koer seltsi kuuluvate koerte kategoorias, tema suurus on elegantne ja sitke, sellel on väga hea iseloom, et elada koos teiste kaasloomadega Väike suurus on ideaalne koer elamiseks väikestes ruumides, näiteks korterites või korterites, jäädes samas parimaks tipptasemel ringikoeraks. Sellel on ka oma iseloom võõrastega, kuid kuni ta neid ära tunneb. See on väga selle omanike poolt, samas on ta siiski lahke koer, kellega ta oma lahkust näitab. See on väga intelligentne, seda on väga lihtne harida, kuid nagu ma alati ütlen: hariduses peate olema kindel, peavad juhised olema järjepidevad ja mitte sellepärast, et see oleks liiga väike, et seda üle kaitsta, sest ülekaitstud koerad saabuvad tunda end oma maja omanike ja endana ning seda ei tohiks kunagi hellitada.\nJontari kapten Valge. Prop .: Jontari kennelid.\nPeate teda harima ja andma talle teada, et ta on koer, meie pere liige ja sellisena võtab ta oma ruumi seal, kus teda austatakse, ja selle asemel palume me seda austada, sest kui me ei koolita teda hästi, ei lähe ta kunagi olla ettevõte, mida otsime, ega saa sellest rõõmu tunda, nagu ta väärib. Te peaksite teadma, kuidas käituda igas olukorras, kus võite kokku puutuda, näiteks kodust lahkudes üksi jääda, külastajaid vastu võtta jne. Peate olema kindel ja kui meie kutsikas koju tuleb, ärge laske tal teha asju, mida me hiljem enam ei luba, näiteks ronida diivanitele, vooditele, näpistada kätt jne. Kui ei, siis teeme selle täieliku segadusseajamise (kuna täna lühikese ajaga armas ja hell kutsikas peab olema haritud täiskasvanu).\nKuna meie kutsikas tuleb esimest korda koju, peame kasutama `` EI '' alati, kui ta teeb midagi, mida me ei taha, ta on väga arukas ja proovib oma tee saamiseks pöördeid otsida, nii et ütlen alati ei meid tuleb petta selle väikese topitud näo poolt, mis meile helge pilguga otsa vaatab.\nKutsikas peaks juba mõne minuti pärast harjuma üksi olemisega (ootame tema reaktsiooni külgnevas toas) ja ta näeb, et jätame ta maha, kuid naaseme tagasi. Nii suurendame aega ja sel viisil harjub ta sellega ning täiskasvanuna ei kannata ta eraldamisärevust, mida paljud tavaliselt kannatavad, ja hüsteerias, et need võivad nende jaoks väga kahjuliku seisundini jõuda. , mis puudutab meid, siis peame ka kannatama.\nMe ei lase teil kunagi meie kätel näpistada. Kui teete seda, peame pakkuma teie mänguasjadele mängu seotust. Kui te vallandamise hetkel näpuga ajate, on kõige parem teha väike oigamine ja lõpetada, sest just nii ta seda oma mänguga tegi vennad hammustust kontrollima ja teavad, kui kaugele võib see haiget tegemata minna. Kogu haridus on teie enda ja meie enda heaks.\nSamuti peame Malta kutsika omandamise üle otsustades teadma ja veenduma, et nende vanemad, kes peavad olema tasakaalukad, seltskondlikud ja terved, huvitatud sellest, kuidas meie kutsikat on kasvatatud Kutsika esialgne iseloom ja hoolitsus esimestel elukuudel on tema tulevases käitumises ülitähtis.\nHea kasvataja on see, kes tunneb iga kutsikat kõige paremini, kui see on väga sõltuv või vastupidi, ta on iseseisev, võib see olla ideaalne kutsikas lastele või täiskasvanutele. Peate välja uurima, kust kutsikat osta, ja ei viitsi vaevata, kui kasvataja küsib teilt küsimusi, kus te elate, kui palju pereliikmeid olete, mitu tundi töötate jne. Kõigil neil küsimustel palutakse teada, milline kutsikas on igas peresituatsioonis mugavam, ja sireenilaulud ei jäta teid kunagi verejoonte või suuruse osas kuhugi, kuna need vohavad Reklaamid nagu: Malt mänguasi , tea tass jne. Kasvataja on see, kes peaks aitama teil otsustada, kas me soovime ettevõtte või näituse jaoks maltalasi, kuna omadused pole kunagi samad.\nMaltalased soovitavad kaaskoera karvade osas alati kutsika lõikust, kuna igapäevase hügieeni ajal on see nii koerale kui ka meile endile mugavam. Ja jalutuskäikudest.\nNagu ridade vahelt nägite, olen selle tõu vastu kirglik. Minu jaoks on nad minu lapsed ja siit tahan tänada ajakirja El Mundo del Perro kutse eest, mis andis teile teada tõust ja selle omadustest. Kas saaksime jätkuvalt neid väikseid karvaseid nautida ja õppida iga päev rohkem.\nKuidas harida Bichoni Malta mänguasja\nVäga oluline, et kutsikal pole võimet kiiresti õppida, ta pole teadlik ja tahab ainult mängida mujal, maailma avastades. Keegi ei tohi tema vastu kõva olla, ära nõua temalt midagi, ära oota, et ta kõnniks temalt absoluutselt. Andke meile lihtsalt hellitusi, hellitusi ja väga armastust - see on ainus asi, mida vaja, võrreldes abstraktsete teistega, näeme juhendeid, mida peate alati järgima, aga ka heas vormis.\nKuidas kasvatada Malta Bichoni kutsikat: õpetada teda magama\nEsimene asi, mida tuleks teha, on mõelda, kas teie kutsikas magab majas, kus magate, või teises toas, näiteks elutoas - söögitoas või köögis. Peate panema voodi, kus soovite öösel puhata, ja teise, kus tavaliselt veedate päeva, näiteks võite selle panna voodi oma tuppa, kui kavatsete alati elutoa uue osa jaoks lamada, võrreldes sellega, kus veedate rohkem aega sa möödud\nNii et ta võib uinuda millal iganes soovib, ilma et peaks mujal maja peal käima, kui nad on nii noored, tahavad nad alati teiega olla. On oluline, et te võtaksite ettevaatusabinõusid, kui kavatsete kodus kirbuinfektsioone ära hoida, sest kui teie kutsikas saab kirbud, hakkavad nad oma võrevoodile munema, võrreldes sellega siis nad koloniseerivad teie kodu.\nÄrge kunagi harjuge sellega, et teie koer puhkab teiega ja siis saadate mõne kuu pärast aega mõnda teise majaosa, sest tema arvates on see ka karistus. Sellepärast on parem otsustada lõplik koht, kus ööd alati magavad.\nOletame, et teie lõplik magamiskoht pole teie kodu, näiteks köök, siis näete, et esimesed ööd, kui lahkute ainult siis, kui kavatsete magada, hakkavad nutma. See on midagi täiesti labane ja te ei sunni end kunagi alla andma ja minna seda külastama, et seda rahustada, sest siis saate aru, et nuttes lähete te minema. Nii et keegi ei õpi kunagi üksi valetamist, kui aga esimestel õhtutel seda eirata, magavad kõik teised rahulikult ja soigutamata, peate lihtsalt harjuma.\nMuidugi valmistage ette mugav ja hubane voodi, kus saaksite mugavalt puhata, jätke alati teie käsutuses värske ja puhas vesi. Kui teil pole kutsika jaoks voodit, proovige volditud tekki, nii et ta saaks selle peal magada, nii et see on kunagi külm ja kõva maa, võrreldes kunagi abstraktsemaga.\nSee, kuidas te lapsega haritate: õpetage talle süüa\nVäikesed Malta bichoni kutsikad on väga ahned, neil on pidevalt soov süüa ja arvatakse, et lubate neil, nad söövad kogu rüübe toiduna. Esimene asi, mida peaksite teadma, on igapäevane toidukogus, mida peaksite andma, võrreldes erinevatega, olenevalt selle suurusest ja ka kaalust. Kui pakute loomade jaoks kaubanduslikku sööta, näete koti tagaküljel sobivat annust, pidage meeles, et see peaks olema söötmine kutsikatele ja siiski, kui kavatsete täiskasvanud koeri. Kui annate BARF-dieedina naturaalset toitu, nõustute sellega, et pakute 10 protsenti kaalust, kui kaalute alati 3 kilo, anname teile päeva jooksul 300gr.\nTeadmatused on tolliloomad, nii et peate sööma iga päev samadel tundidel. Ja ma räägin mitmuses, kuna kutsikad peavad nüüd andmetele neli korda 3 sööma, nii et kui me peame talle andma 300 grammi, anname sellele kolm lasku 100 grammi või neli lasku 75 grammi.\nPange agapega kauss sinna, kus käitute, arvake, et söömise ajal on teil soovi. Harjutage seda kutsikaga, kellega saate oma käe toidu sisse panna igal ajal, kui soovite, isegi võtke see välja, ilma et ta vihastaks. Võrreldes esimeste kordadega, võtate keset tööd toidu ära pisut vihaseks, kuid varsti harjub ära.\nSee ei tähenda, et peaksite iga päev toidu ära võtma, vaid võrreldes sellega, et sunnite ennast õpetama, et olete omanik, võtke agape söömise või agapi eemaldamise ajal oma käsi üle kausiga ilma kaebuseta ning kasulik viis on selle valmistamine. Vahel alustav laps. Muidugi tagastame toidu hiljem söömise lõpetamiseks.\nKui teie Malta koer sööb liiga kiiresti, peame teda õpetama seda rahulikult võtma. On mõned fantastilised söötjad, mille sees on tükid, võrreldes sellega, et reeturil on keeruline kiiresti süüa, sundides teda mingil moel aeglasemalt söövitama, mis on midagi märkimisväärselt positiivset.\nPidage meeles, et teil peaks alati olema kauss värsket ja puhastatud vett, mitte ainult söötmistundide ajal, vaid kogu päeva jooksul. Soovitav on jätta see alati samasse kohta kutsika jaoks ligipääsetava osa jaoks. Sel moel saate teada, kus võite alati vett juua, võrreldes januga.\nÄrge laske kutsikal pärast söömist trenni teha, soovitatav on siiski hea uinak teha, kui te aga ei soovi ... lihtsalt ignoreerige seda, et mängida üksi või puhata mõne koha peal pisut. Pärast söömist peaksid nad puhkama, et võimalikult palju toitaineid tarbida, et vältida maoprobleeme.\nAch Kutsikas pissis tänaval\nKuidas täiustada teatud kutsikat: õpetada teda eksklusiivse kasukapuuduse juhtimiseks\nMeie vanaisa õpetamine kodust väljapoole jäävaid tegevusi provotseerima on väga lihtne, kuid nõustume olema kannatlikud. Kui meie kutsikal on oma vaktsiinid, võime kodust lahkuda, et temaga koos kõndida ja teda õpetada. Mõni koer õpib oma asju kodust ära tegema 4 kuuga ja teised kuue kuuga ... iga koer on maailm ja iga juhtum on erinev, nii et aeg varieerub pisut. Ärge heitke meelt ja jätkake neid punkte, näete, kui edenete tohutult positiivselt.\nKui teie Bichoncito malta piss nüüd kodus on, siis te ei kohustu teda riukuma ega näe paha ega vihane välja (nad märkavad). Peate lihtsalt mustuse puhastama, teisest küljest jätkake oma igapäevase harjumusega.\nNagu oleme öelnud, on koerad tolli osas lemmikloomad, nii et peate neid vähemalt kolm-neli korda päevas majast välja viima, kui soovite, et nad täidaksid oma vajadusi tänaval. Võtke ta alati välja samal ajal jalutuskäigule, et nad saaksid harjuda õppima ohjeldama alavajadusi kuni reisi aja lõpuni.\nSeda ei saa keegi nädala ega kolme jooksul, vajate aega, kuid uskuge mind, et kõik saab korda ja teie kutsikas õpib õigesti. Minge nendega hommikul keskpäeval jalutama, teenige pärastlõuna mujal öösel kui magage. Vaktsineeritud kutsikad ei ole siiski kohustatud teiste koertega liituma ega minema kohtadesse, kus teised loomad pissil käivad või jama asuvad, kui kavatsete vältida nende nakatumist mingisse haigusesse.\nKui olete uue tänavakutsikaga, näete teda ka urineerimas või pissimas, oodake, kuni ta lõpetab, ja õnnitlege teda suure entusiasmiga, andke talle võhikliküpsiseid või osa väikest vorsti, kui soovite, kui näete, et piss jookseb vahekäigus Minu väga hea ja mul on auhind. Peate seda tegema iga kord, kui tee peal pissib või pissib, sel moel õpite väga tungivalt kõike tänaval tegema. Mõned koerad teevad tänaval oma asju juba kõigest 4 kuuga, teisalt maksab see pisut rohkem, ole kannatlik, eriti Pitbull-tõugu tõugude puhul, kuna nad on natuke kangekaelsed.\nKuid seni, kuni käes on aeg jalutuskäiguks, st kuni keegi pole jõudnud kolme kuuni ja kui tal on kõik kohustuslikud vaktsineerimised, saate õpetada tal sama tehnikat kasutades maja sees asuvas soojas urineerida. Õnnitleme teda kohe, kui ta seda seal teeb. Sobiva kasumi teenimiseks hea trikk on rohu sisse pista pisut mustust, et teda köidaks urineerimise lõhn.\nKuidas kutsikat tsiviliseerida: tema kõndimise õpetamine\nÜhelegi pojale ei meeldi temaga võrreldes kaelakee, palju vähem, see on jalutusrihm. Nagu alati, piirate nende vabadust, see on arusaadav ülesanne. Lucro ebaõnne korral võivad koerad ikkagi möödasõidul lahti minna, sest teisalt õnnestub neil põgeneda iga kadunud sõiduki poolt. Paljudes kohtades on kohustuslik seda kaasas kanda, vastasel juhul saate trahvi, teatage sellest ise.\nOn väga oluline, et alustaksite sotsialiseerumist nii palju kui võimalik, tavaliselt siis, kui olete täna vaktsineeritud (3 kuu pärast). Tänu sotsialiseerumisele on ta tolerantseks reeturiks koos teiste teadmatustega, ka inimestega, see on tõesti oluline protsess. Põhjalikumat teavet saate aadressilt: näpunäited koera õigeks sotsialiseerimiseks.\nPange oma kutsikale kaelarihm, mitte liiga tihedalt, lubate, et suudate 2 sõrme asetada lämburi ja tema kaela vahele, võrreldes pingutamisega. Pidage meeles, et teie koer kasvab väga kiiresti. Selleks, et kalliskivi seda kunagi ei pigistaks, peaksite seda iga natukese aja tagant laiendama. Kõige tähtsam on jätta kaelakee alati nii tänaval kui ka maja sees, kuni olete täiskasvanu ja olete sellega harjunud. Nii harjutate varsti kaelakee kandmist, teisalt ei ürita keegi seda pidevalt maha võtta.\nEnne majast lahkumist pange jalutusrihm, soovitan teil, võrreldes põimitud vööga, kuid mitte üle kahe meetri, ka seda, et see pole venitatav. Peame siiski õpetama oma poega kõndima, et olla oma vabal ajal liiga pika nahaga. Avage maja uks ja jätke oma esimene alles, siis peate oma petlikust lahkuma, kuid alati, kui märkite abstraktsiooni, harjutage teda lahkuma sellise korraldusega nagu “lähme minema” või “sool”.\nKuigi jalutuskäik on temaga kannatlik, kõnnivad bichoni kutsikad palju aeglasemalt kui teie, teisalt aga, ka teile ei meeldi kõndida ... nad tahavad lihtsalt joosta. Soovitan teil minna pargist või kohast, kus saate lahti lasta, ka lasta tal kiirustada ja mängida, lahkuda võrreldes auru välja laskmisega, et tüdineda teisest elust nauditavast osast. Kui te väsite, on enne ehitusele naasmist parim aeg temaga veidi jalutada ja teda õpetada.\nPeate harjuma, et kõnnite nüüd tema tagant teie selja taga, ärge kunagi laske tal kõndida teie ees, tõmmates. See on nii, kui te ütlesite talle võrreldes mandaga, et ta on manda juht, midagi, mida ta ei pea uskuma. Kui see algab teie ees kõndimisega, peate seda harima, et tavatseks teiega koos marssida.\nVarjupaika naastes sisestage ka oma esimene, seejärel öelge, et ta tuleks sisse selliste liikidega nagu "lähme" või "tuleme sisse". On väga oluline, et te oleksite alati esimene, kes siseneb koju ja ilmub koju, kui te neid kutsikatest alates kavatsete, siis on see tavaline. Oletame, et lasete oma reeturil välja minna või seostate mind majaga enne teid, see on nii, nagu ütleksite talle, võrreldes sellega, mida ta tahab teha, võite teda segadusse ajada ja palju.\nKuidas teatud kutsikat kasvatada: õpetage teda kodust üle saama\nKuigi kutsikad on armsad ja moodi nagu väiksed, ei kuula nad meid. Peame alustama vähehaaval ja väga pehme stiiliga, et õpetada neile, kuidas meiega koos elada. Mõne väga lihtsa reegli saatmisega saavutame, et aja ja kannatlikkusega on koosolemine täiuslik.\nNiipea kui meie kutsikas maja sees haugub, ärge naerge ja kaisutage teda, karjuge talle kindla “ei! " Minu vormi kohta õpib ta kiiresti, et ta ei peaks kodus haukuma, sel viisil ei sega keegi sind ega su lähedasi.\nKui sööte, ärge kunagi andke oma partiile oma toidu pärast elu. Lisaks sellele, et ta on kutsika jaoks ebatervislik, harjub ta söömisega teie kohal olema, oodates alati, et mõni agape tükk kukub või talle ainsa oma anda, hakkab ta teisest küljest kaebma, et paneb sellise “kolvi näo, mida ta ainult tahab”. väike sõber. " Teete siiski selle vea, kui talle oma toitu pakute, tal on oma.\nCopyright 2021 \_ Veebiajakiri loomade kohta \_ Kuidas harida Malta bichonit?


Advokaat: kellele on kasulik arhitektuurivõistlustel seatud tingimusi eirata? - Ärileht\nAdvokaat: kellele on kasulik arhitektuurivõistlustel seatud tingimusi eirata?\nIndrek Kukk, Maria Mägi advokaadibüroo vandeadvokaat\nFOTO: Foto: Maria Mägi advokaadibüroo\nKui ehitusprojekti koostamise aluseks on planeering, ei tuleks kõne allagi, et arhitekt selles toodud piiranguid eirab. Mingil seletamatul põhjusel need põhimõtted ununevad kui tellijaks on riik, kohalik omavalitsus või muu isik, kelle tegevust rahastatakse avalikest vahenditest.\nEhituskunsti kui igasuguse muu kunsti hindamine on eelkõige subjektiivne. See, kas hinnatav on ilus või kole, ümbritsevasse sobiv või sobimatu, sõltub hindaja maitsest, haritusest, peavoolu meeleoludest, vahel ka kiusatusest eelistada midagi eristuvat, šokeerivat. Tarbe- ja ehituskunsti puhul lisanduvad lisaks subjektiivsetele kaalutlustele ka objektiivselt mõõdetav nagu näiteks ette antud pikkus, laius, kõrgus jne. Nõnda oleks vastuvõetamatu, kui tellija saaks rätsepalt küll moodsalõikelise ülikonna, aga viis numbrit suurema kui tellitu, sest rätsepal oli kangast rohkem ja sisetunne ütles, et nii pääseks modernne lõige kõige paremini esile.\nÜldiselt kehtib sama põhimõte ka ehituskunstis - arhitekt lähtub sellest, millised on tellija vajadused ja soovid, ning millised on võimalused nende teostamiseks. Kui ehitusprojekti koostamise aluseks on planeering, ei tuleks kõne allagi, et arhitekt selles toodud piiranguid eirab. Mingil seletamatul põhjusel need põhimõtted ununevad kui tellijaks on riik, kohalik omavalitsus või muu isik, kelle tegevust rahastatakse avalikest vahenditest.\nEKA kui tingimuste eiramise sümbol\nEtteantud tingimusi eirava arhitektuurivõistluse sümboliks on saanud Eesti Kunstiakadeemia (EKA) endine krunt aadressil Tartu mnt 1. Arhitektuurivõistluse võidutöö eiras detailplaneeringut ja oli detailplaneeringuga lubatust oluliselt kõrgem. EKA konkursil osalenu väljendas toona ajakirjanduse vahendusel pettumust ja hämmastust žürii otsuse üle valida võidutööks töö, mis ei oleks pidanud oma mahu tõttu üleüldse kvalifitseeruma konkursitingimuste nõuetele vastavaks.\nSamuti juhtis arhitektuurivõistlusel osalenu tähelepanu raskustele, millega tingimusi järginud osalejad silmitsi seisid. „Suur tegu oli tingimustega nõutud mahtu nõuetekohaselt krundile mahutada." Žürii protokollis seisab võidutöö kohta aga järgnev: „Autorid on julgelt eiranud võistlustingimustes hoonemahtude paigutamiseks soovitatud ruumiümbrikku /.../ Tallinna kesklinnas domineerivas kaoses eirab Art Plaza vapralt etteantud tingimusi".\n„Vapralt" võistlustingimusi eiranud võidutöö jäigi õhulossiks ning kinnistul laiutab juba aastaid tühjus, sest hankija oli sunnitud algatama menetluse olemasoleva detailplaneeringu muutmiseks, mis omakorda tõi kaasa terve rea kohtuvaidlusi. Sarnane saatus tabas ka Tartu Oskar Lutsu nimelise Linnaraamatukogu arhitektuurivõistluse võidutööd - õhulossiks jäi seegi.\nKelle jaoks on arhitektuurivõistlused?\nSeega võiks küüniliselt küsida, kelle või mille jaoks arhitektuurivõistlusi üleüldse korraldatakse? Kas selleks, et pakkuda arhitektidele võimalust eneseteostuseks või selleks, et arhitektuurivõistluse lõppresultaadina saaks täidetud tellija soov ning rikastuks avalik ruum? Tõsiasi on see, et arhitektuurivõistlusi korraldatakse ka lihtsalt arhitektuurse idee saamise eesmärgil. Enamasti on hankija huvi suunatud siiski sellele, et sõlmida võidutöö autoriga projekteerimisleping hoone ehitusprojekti koostamiseks ning seejärel soovitud ehitise püstitamiseks.\nArhitektuurivõistluste korraldamine ei leia aset õigusvabas ruumis. Kui kavandatava hoone rajamist rahastatakse avalikest vahenditest, tuleb järgida riigihangete seaduses toodud nõudeid. Erinevalt riigihanke üldisest korraldusest ei ole arhitektuurivõistluste puhul ülemäära keerukaid nõudeid seatud - osalejaid tuleb kohelda võrdselt, menetlus peab olema läbipaistev ning žürii otsused põhjendatud.\nLoomingulisus vs tingimused\nPraktikas esitab hankija arhitektuursele lahendusele lisatingimusi võistlusülesande näol. Lisatingimuste seadmine on ka möödapääsmatu, sest tellija vajaduste määratlemisel tuleb lähtuda ka objektiivsetest piirangutest - olgu selleks keskkonnaalased, majanduslikud või õiguslikud piirangud, nt kehtestatud detailplaneeringu või ette antud eelarve näol. Eelnev piiritleb ka arhitektuurivõistlusele esitatavate tööde ideelise teostuse, annab tellijale võrreldavate tööde seas valikuvõimaluse ning seeläbi eelduslikult ka parema lõpptulemuse. Probleemid arhitektuurivõistlusel saavadki reeglina alguse sellest, et tellija poolt kehtestatud tingimustest ei peeta kinni või antakse tingimustele erinevaid tõlgendusi.\nHiljuti puhkes vaidlus seoses Haapsalu Põhikooli hoone arhitektuurivõistlusega. Nimelt oli hankija määratlenud võistlusülesandes, et planeeritava koolihoone suletud netopind on 4 076,2 ruutmeetrit. Arhitektuurivõistluse võitjaks kuulutas žürii aga võistlustöö, mis ületas ette antud netopinda 27 protsenti, s.o enam kui tuhande ruutmeetri võrra. Taaskord - osa arhitektuurivõistlusel osalejatest oli näinud palju vaeva selle nimel, et kõik ruumiprogrammis toodud ruumid ette antud ruutmeetritele ära mahutada ning saavutada samaaegselt kaasaegne ja omanäoline õppekeskkond. Žürii otsusel osutus aga võitjaks võistlustöö, mis lähenes ette antud numbritele „loomingulisemalt".\nTingimusi eirava võistlustöö parimaks kuulutamine ei sisenda usku, et protsess on olnud läbipaistev ning kõiki osalisi võrdselt kohtlev. Tegemist on riigihanke korraldamise üldpõhimõtetega, mis peavad tagama ausa konkurentsi tekke, hoidma ära korruptsiooni ning tagama seeläbi hankija rahaliste vahendite säästliku kasutamise. Olukorras, kus žürii liialt vabalt tõlgendab või suisa eirab eelnevalt kokkulepitud tingimusi, on vaidlused kerged tekkima.\nHaapsalu Põhikooli arhitektuurivõistlusega seonduvalt leidis Riigihangete vaidlustuskomisjon, et kuna arhitektuurikonkursi eeskirjad ei andnud hankijale võimalust ette antud netopinda ületavat tööd tagasi lükata, siis oli žüriil võimalik tööd ka sisuliselt hinnata. Žürii sisulised otsused aga üldreeglina kohtulikule kontrollile ei allu, kuivõrd see tähendaks laskumist vaidlustesse paljuski esteetilistes küsimustes. Eelnev ei vähenda sugugi hankija vastutust. Vastupidi. Kuna žürii otsustused esteetika vallas alluvad vaidlustuskomisjoni või kohtu õiguspärasuse kontrollile vaid piiratud ulatuses, on seda enam hankija kohustatud kehtestama läbipaistva korra nendes küsimustes, mis tavapärasele õiguspärasuse kontrollile alluvad. Vaieldamatult puudutab see ka eelnevalt esile toodud objektiivselt mõõdetavate kriteeriumite järgimist ning nendele mitte vastavate võistlustööde kõrvale jätmist. Vastasel korral poleks üleüldse tarvidust taoliste piiravate kriteeriumite kehtestamiseks. Lisaks ei oleks võistlejatel ka mitte kunagi kindlust, kas tegemist on hankija poolt ette antud siduvate nõuetega või üksnes soovituslike juhistega, mille mittejärgimine õiguslike tagajärgi kaasa ei too.\nKüsimus ei ole seejuures kitsalt arhitektuurivõistlusel osalevate isikute võrdses kohtlemises, vaid avalikke ressursside mõistlikus ja säästlikus kasutamises, mis on ka riigihangete regulatsiooni peamiseks eesmärgiks. Oht avalike ressursside väärkasutuseks võib läbipaistva korra puudumisel tekkida mitmel moel. Ühelt poolt toob selge reeglistiku puudumine kaasa vaidlusi selle üle, kas üks või teine osaleja on ette antud tingimusi järginud või mitte. Selle tulemusena võib jääda venima reaalne projekteerimistööde alustamine kui ka ehitamine. Veelgi suurem kahju kaasneb avalikele huvidele aga siis, kui žürii otsusel osutub valituks võistlustöö, mis ilmselgelt eirab ette antud piiranguid ning toob seeläbi kaasa nii tulevaste projekteerimis- kui ka ehitustööde olulise kallinemise. Samuti ei ole sugugi vähetõenäoline, et üks või teine võidutöö jääb seetõttu hoopiski realiseerimata.\nVõimalus võrdsetel alustel konkureerimiseks\nPaljudel juhtudel on žürii põhjendanud, et hilisema projekteerimise käigus on võimalik kavandatud hoone ette antud tingimustega vastavusse viia, sh vähendada hoone võistlustöös toodud mahtu. Kui palju jääb sellisel juhul aga alles esialgsest ideelahendusest ning kas sellisel juhul on võimalik täita kõiki ruumiprogrammis toodud nõudeid, mida järgisid teised arhitektuurivõistlusel osalejad? Kas sellisel juhul on lõplik lahendus sama esinduslik kui arhitektuurivõistlusele esitatud võistlustöö? EKA näite puhul nuditi tingimustele mitte vastavat võistlustööd lõpuks sedavõrd, et žürii poolt esile tõstetud „dünaamilisest aatriumist" ei jäänud palju järgi. Sama juhtus algselt „südamliku fassaadiga, mis elegantselt ümbritsevaga suhtles." Tagatipuks jäi ka lõplik lahendus ehitisena teostumata.\nHaapsalu Põhikooli arhitektuurivõistlusega seonduv tõstis taaskord esile, et arhitektuurivõistluste reeglistik ning sellele toetuv praktika vajab põhjalikumat revisjoni. Raskuskese ei ole seejuures seadusandlikul tasandil, vaid üheselt mõistetavate käitumisreeglite ja juhiste kehtestamises. Selles protsessis peab jääma oluline sõnaõigus arhitektidele, ent kaasata tuleks ka teiste valdkondade esindajaid, et maandada konfliktsituatsioone, kus põrkuvad arhitektuurne väljendusvabadus ning avalike vahendite säästlik, eesmärgipärane ja läbipaistev kasutamine.\nHankija rahalised vahendid ja seega ka arhitektuurivõistluse tulemusena projekteerimislepingu sõlmimine on piiratud avalik ressurss, mille kasutusse andmine peab toimuma menetluses, mis võimaldab võrdsetel alustel osaleda kõigil põhjendatud nõuetele vastavatel isikutel. Selleks, et kohelda isikuid võrdselt, peavad mängureeglid olema mõistetavalt kehtestatud ja üheselt rakendatud. Eelnev looks suuremad eeldused, et võistlustöödega kavandatud hooned ühel päeval ka reaalselt linnaruumi rikastavad.