TRIIBUFESTIVAL! Tribuudifestival toob publikuni nii Bowie, James Browni kui ka The Doorsi loomingut – GoodNews\nAvaleht Seltskond TRIIBUFESTIVAL! Tribuudifestival toob publikuni nii Bowie, James Browni kui ka The Doorsi loomingut\nTRIIBUFESTIVAL! Tribuudifestival toob publikuni nii Bowie, James Browni kui ka The Doorsi loomingut\n6. ja 7. mail kõlab Telliskivi Loomelinnaku Punases ja Rohelises saalis armastatud ja hinnatud jazzi- ning rockmuusika klassikat. Legendaarseid muusikapalu legendaarsetelt artistidel esitavad kohalikud tõusvad tähed ning end juba inimeste südametesse musitseerinud artistid. Kontserdite toimumiskohad Telliskivi loomelinnakus on ajastukohaselt ja stiilselt sisustatud. Telliskivi Punasest saalist saab 1930ndate stiilis jazzilokaal ja Rohelisest saalist rockiklubi. Võimalik on broneerida ka lauakoht koos snäkivaliku, veini, koogi ja kohviga.\n6. mail astub Rocki saalis (Telliskivi Roheline saal) üles Marten Kuningas oma bändiga, kes teevad kummarduse äsjalahkunud David Bowiele, samal õhtul esitavad Elephants From Neptune & Frankie Animal Led Zeppelini lugusid, Jazzi saalis (Punane saal) annab kontserdi Bonzo lauldes Tom Waitsi loomingut ning Billie Holiday, Ella Fitzgeraldi, Betty Carteri ja Sarah Vaughani lugusid esitavad Sofia Rubina ja Liisi Koikson.\n7. mail esinevad Jazzi saalis Ikevald Rannap, kes esitab James Browni loomingut, Sofia Rubina on valinud välja Stevie Wonderi muusika. Rocki saalis annavad samal päeval kontserdi Taavi Peterson ja Revolver. Taavi Peterson pühendub John Lennoni ja The Doorsi parimatele paladele, Revolver äratab ellu Nirvana kuulsamad hitid.\nPiletid saadaval Piletilevis. Lauakohti saab osta Piletilevist ning registreerida tuleb laud lisaks ka aadressil tiiu@leigo.ee.\nTribuudifestivali ürituseleht Facebookis.\nFestival toimub koostöös Telliskivi Loomelinnakuga.\nTribuudi festivali toetavad SAKU, Kuldmokk, Juustukuningad.\nIkevald Rannap & Sexmachine\nRevoler ja Nirvana\nTaavi Peterson ja The Doors\neelmine UUS FILM! Linastub film eestlase ja taanlase nägu fiktiivkunstnikust Manuel Kaminskist\njärgmine Adam Lambert kontserttuurist Queeniga: “See tundub siiani uskumatu!”


Kuidas Määrata Kuuma Või Peegeldava Helkurlülitit 💡 Kodu renoveerimine | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Kodu renoveerimine Kuidas määrata kuuma või peegeldava helkurlülitit\nWarm Dimmer lülitid\nMõõtelülitid võivad mõnikord soojaks või heliseb. Kuigi need probleemid ei ole otseselt ohustatud, tuleks neid õigeaegselt käsitleda. Siin on lühike ülevaade sooja või pimestava häire põhjustamise põhjuste kohta ja kuidas neid parandada.\nPõhjus: Dimmer-lülitid katkestavad teie ahelaga liikuva vahelduvvoolu (AC) voolu. Need elektriajamilised paisud annavad dimmeritele võimaluse pakkuda erinevaid valgustustasemeid.\nKuid aja jooksul muutub valgustugevus läbi voolava elekteri soojuse ja tuleb hajutada. Paljud dimmeri disainid lasevad selle kuumuse lüliti metallist esiosa.\nKui lüliti töötab 100 vatti või vähem, siis on mõõteriist soojusülekande tavaliselt määramatu. Soojus muutub märkimisväärseks, kui jõudlus jõuab 300 vatti. Kõik valgustugevuse seina lülitid on loodud selleks, et hajutada üks vatt kuumusest iga 100 vatti kontrollitava koormuse eest. See tähendab, et isegi kogu ahela koormus ei ületa teie dünaamika ohtlikke temperatuure.\nOhutusnäitajate ohutusnäitajad kehtivad ainult lülitite puhul soolo või ühevõrguga ühendustes. Mitmed sama vooluahela häired võivad põhjustada potentsiaalselt ohtlikke küttetasemeid, kui traadiga on valesti ühendatud. Grupis juhtmega ühendatud mõõteriistadele peaks olema vähendatud maksimaalne koormus 100 vatti naaberlüliti kohta. Kas professionaalne elektrik kontrollib oma hämarat, kui lülitusplaat muutub liiga soojaks.\nLahendus: Suurem näguplaadi ostmine on lihtne viis soojusülekande vähendamiseks. Mida suurem on plaat, seda rohkem soojust see imab enne ohtliku temperatuuri saavutamist. Teie elektriboksi materjal võib samuti mõjutada teie dimmeri kasti soojusülekannet. Plastkarbid on vähem juhtivad kui metallist konstruktsioonid, mis tähendab, et rohkem soojust saab pääse ümber.\nPlastkarpide vahetamine metallist alternatiividega parandab teie dimmeri isolatsiooni ja üldist kuumutusvaru.\nIsemooduli üleküllus teie dimmeri taga võib põhjustada soojuse suurenemist. Eemaldage oma esikülg ja otsige mõnda nähtavat isolatsiooni ümber oma valgustugevuse. Kasutage paksnuga, et lükata liigse isolatsiooni eemal dimmeri seadmest. See aitab teie soojust looduslikult hajutada, mitte koguda oma hämardajat. Enne isolatsiooni tagasi lükkamist tuleb kindlasti toide välja lülitada. Otsejuhtme löömine pahkluustuga võib põhjustada šokkide, lühise või kahjustuste teket.\nSamuti vähendab soojusenergia oma sibulate võimsuse langetamine. Suuremate võimsustega sibulad juhivad teie valgustugevuse abil rohkem energiat ja võivad kaasa aidata temperatuuri tõusule. See kehtib eriti mitmevärviliste seadmete kohta.\nPõhjus: Hüper-kiire vahelduvvoolu katkestused, mis muudavad valgustustase, võivad põhjustada nõrga heli õigetes tingimustes. Mõnel juhul põhjustavad katkestused vibratsiooni elektromagnetilise väljal lampi sees või lüliti sees, mille tulemuseks on buzz. Sujuva võimsusega ülekattuv toitejuhe võib põhjustada ka suminat ja kuhjumist.\nSiin on mõned võimalused müraga häirega võitlemiseks:\nVahetage pirnid. Korpuse enda tulevad peegeldused on tavaliselt seotud pirnipuududega. Pikemad kiud on enam elektromagnetiliste muutuste suhtes vastuvõtlikud, mis võib põhjustada pidevat suminitust. Selle probleemi saab lahendada uute lambipirnide paigaldamine lühemate kiududega. Kompaktsed luminofoorlambid (CFL) võivad samuti põhjustada häireid teie dimmeris. Kui installite kompaktlampidesse, veenduge, et need oleksid hämardatavad.\nVärskendage oma hägususe reitingut. Tumpeer ise võib tähendada ülekoormust. Kõigi valgusdioodide võimsus on maksimaalne võimsus. Sujuvalt suure võimsusega jõudlus võib põhjustada helinat. Mitme lampide eemaldamine oma dimmeri komplektist on lihtne viis võimaliku ülekoormuse tõrkeotsinguks. Kui helitugevus peatub pärast võimsuse vähendamist, on aeg uuendada.\nParim on helistada professionaalsele elektrikule, et saaksite valida sobiva dimmeri väljavahetamise.\nKaaluge kasutamist. Väikese valgustusega kõrgepinge pirnide käitamine võib teie valgustugevusele kaasa tuua lisariba ja põhjustada suminat. Paigaldage väikese võimsusega sibulad, kui hoiate oma tuled regulaarselt madalamasse asendisse.\nHelistage professionaalile, kui te märkate ikka veel suminat. Mõnikord on müravähendusmõõtja muude elektriliste probleemide tagajärg. Pro aitab teil probleemi täpselt välja selgitada ja pakkuda sobivat lahendust.\nEelmine Artikkel Miks kaitseb kaitsmeid?\nJärgmine Artikkel Kuidas kasutada tualettruumi\nResidential Vinyl Põrandaplaadid\nPuhastamata Põrandaplaadi Lahendused\nConvert 4 prong kuivati juhet 3 Prong väljalaskeava\nKaubanduslik vinüülpõrandad suure liikluskorraldusega kasutamiseks\n5 Ruumijaoturit, mis teie ruumi maksimaalselt ära toovad, antakse teile privaatsus


Teeme Eesti raudtee abil üheks linnaks\nPriit Humal, Kodanikeühendus Avalikult Rail Balticust\nRaudteed kasutatakse liiklemiseks töökoha ja kodu vahel, kui sõiduaeg jääb ühe tunni piiresse. Seda on Tallinna ümbruskonnas hästi näha, et tunni piires läbitav piirkond on sisuliselt „üks linn“, millist eesmärki täidaks ka merealune Tallinn-Helsingi tunnel. Siin on küsimus valikutes: kas esimeses järjekorras ühendada Eesti omavahel või luua ühendus Soomega.\nViiskümmend aastat tagasi rajatud Jaapani kiirraudteel, Shinkansenil, mis läbib ja ühendab Jaapani suuremad linnad ning mida peetakse üheks riigi majandusedu võtmeks, on keskmine reisija sõiduaeg üks tund. Kiirrongi sõiduaeg otspunktide vahel on muidugi palju pikem, aga põhiline osa reisijaid kasutab vahepeatusi igapäevaseks sõitmiseks. Eesti mastaapide juures piisab kiirusest 200 km/h (mis pole tänapäeval kiirrong), et pea kõik suuremad linnad (va saared) oleksid pealinnaga ühendatud vähem kui poolteise tunniga. Nendes linnades elab kokku 400,000 inimest ehk 1/3 eesti elanikest.\nÄäremaastumine on kasutamata jäänud võimalus\nRahvaloenduse andmetel on selliseid pendelreisijaid, kelle töö või õpikoht asub Harjumaal, kuid elukoht on Tartumaal, 8000 inimest. Kui palju inimesi on kolinud Tallinna või loobunud töökohast teises linnas, kuna ei soovi kogu nädala perekonnast eemal olla rahvaloendus ei näita. Tunniajane sõitmine kahe linna vahel muudaks paljudele sobivamaks säilitada elukoht kodulinnas ning sõita igapäevaselt tööle või õppima teise linna. Praegu „ääremaal“ elavatele inimestel tekib võimalus suurema lisandväärtusega Eesti majanduses osaleda.\nRongiliiklus loob eeldused töökohtade tekkeks\nMiks ettevõtjad ei loo ettevõtteid Ida-Virumaale, kui seal on piisavalt tööjõudu? Üheks põhjuseks on, et nad ei soovi perega sinna elama kolida. Igapäevane autosõit Tallinnast Narva ja tagasi on aga ajakulukas. Lahenduseks oleks tunniajane rongisõit, mille jooksul „valgekrae“ ise saab töötada või töötajad Ida-Virumaalt Tallinna tööle käia ilma, et peaks elukohta ja pere ümber kolima. Selline kiire ühendus on Eestile parem julgeolekugarantii kui tankid.\nVäheoluline pole ka ohutus. Shinkanseni ajaloo jooksul pole teada ühtegi tahtmatult rongiga kokkupõrkes hukkunut, kuna ristumised on kahetasandilised. Kui 200 km/h rongiliini puhul on vältimatu seda teha, peaks ka meil muutuma senine kurb statistika.\nVaja oleks 350 km uut raudteed\nOlemasolev raudtee on liiga kurviline ja ei võimalda isegi 160 km/h sõita. Raudtee vajaks õgvendamist kurviraadiusele soovitavalt 3 km, mitmetasandilisi ristumisi sõiduteedega, kaasaegseid side- ja ohutussüsteeme ning elektrifitseerimist. Samuti oleks mõistlik lisada põhilises osas teine rööpapaar, et võimaldada efektiivset raudtee ekspluateerimist ning seda rongiliiklust katkestamata ehitada ja hooldada.\nTallinnast Tapani on topeltraudtee olemas, Tapalt Narva ja Tartusse topeltraudtee rajamine tähendaks 245 km uut raudteed. Kurvide õgvendamine sobivaks kiirusele 200 km/h tähendab kurvi kohal ligikaudu ühe km pikkuse raudteelõigu nihutamist mõnekümne meetri ulatuses. Kokku tähendaks kurvide õgvendamine Narva ja Valga lõikudel hinnanguliselt 100 km raudteed, seega koos teise rööpapaari lisamisega umbes 350 kilomeetrit uut raudteed ning viadukte.\nMis maksab Rail Baltic vs Eesti sisesed ühendused?\nPraeguseks on arvestatud, et Rail Balticu uue trassi 210 km topeltraudtee ehk 420 km raudtee ehitamine koos kahe suurema jaamahoone, ümberlaadimisjaama ja hooldusdepooga maksab 1,3 miljardit eurot. Praeguse raudtee kiiruse tõstmisel pole uusi raudteejaamu, ümberlaadimisjaamu ega hooldusdepoosid vaja ehitada ning ka pikkus on lühem. Seega maksumus võiks olla suurusjärgus üks miljard eurot.\nRaha eest, mis muidu kuluks Narva ja Tartu-Valga seisukorra hoidmisele, saaks ehitada Raudtee Haapsaluni ning korrastada Pärnu, Viljandi raudteed kiiruseni 120 km/h. Kuna need on Tallinnale lähemal, siis pole seal vaja 200 km/h kiirust, et saada igapäevaseks liiklemiseks sobiv tunnine sõiduaeg.\nEesti riik on võtnud käsile olemasoleva raudteevõrgu korrastamise, aga kaalumist vajab eesmärk: kas püüda olemasolevat olukorda säilitada või ehitada nii, et Eesti suuremad linnad oleksid vähem kui poolteisetunnise ühenduse kaugusel pealinnast. Võiksime Tallinnaga liita Helsinki rahvaarvuga sarnase hulga inimesi Eestis vähemalt 10 korda odavamalt kui Tallinn-Helsinki tunnel.\nEesti peaks EL-i toetuse ära kasutama Eesti linnade omavaheliseks ühendamiseks\nEuroopa ühendamise fond on Eestile eraldanud järgmiseks kuueks aastaks raudteede korrastamiseks 191 miljonit eurot. Kuigi on räägitud, et seda raha saab kasutada ainult Rail Balticu uue otsetrassi jaoks, on meetme lisas ka teisi Eesti rahvusvaheliste ühenduste projekte, mille jaoks seda raha kasutada saab.\nTallinn-Tartu-Valga-Riia on ametlik TEN-T rahvusvaheline põhivõrk ning Eestile eraldatud 191 miljonit võiks kasutada Tartu ja Tallinna vahelise raudtee uuendamiseks. Täpne EL poolne finantseerimine sõltub finantsskeemist, aga suurusjärgus on see 50-60% ehitusmaksumusest nagu ka Rail Balticu puhul. Käesolevaks eelarveperioodiks Eestile eraldatud rahast piisaks Tartu ja Tallinna ühendamiseks elektrirongiliiklusega kiirusega kuni 200 km/h. Tapa-Narva ja teiste ühenduste jaoks ei saa küll kasutada seda fondi, aga EL-il on teisi meetmeid, mille rahastust on võimalik kasutada.\nKuigi praegu välja pakutud uue Rail Balticu trassi maksumusega tundub olemasolevate ühenduste rekonstrueerimise hind umbes sama, tuleks see tegelikult poole odavam kui Rail Balticu lõppmaksumus. Praegu väljapakutud hind ei sisalda kohaliku liikluse peatusi sinna juurde rajatavate teedega ega kohaliku elu ja liikluse ümberkorrladamise kulusid, mida tekitab uus joonobjekt.\nMiljardi küsimus: Tallinnast Riiga kahe või kolme tunniga?\nRail Balticu ehitus muudab Eesti linnade vahelised kiired ühendused võimatuks lähemas ja ka veidi kaugemas tulevikus, kuna Rail Baltic „neelaks“ suure osas Eestile eraldatud ja tulevikus eraldatavast EL-i rahast. Samuti tõstab vähemalt poole võrra Eesti praegust laenukoormust. Kohaliku raudtee kiiruste tõstmise korral jääks Rail Balticu otsetrass ehitamata.\nRahvusvaheline rongiliin Tallinnast Riiga tekib olemasolevat raudteed kasutades kindlasti kiiremini kui uuel trassil. Sõiduaeg Tartu kaudu sõites on küll Tallinnast alustades tund aega pikem, kahe tunni asemel kolm tundi, kuid Ida-Virumaa ja Kagu-Eesti jaoks on praegust trassi mööda kulgev Tallinn-Riia rong vähemalt kaks tundi kiirem, kui oleks uus otsetrass. Suurt pilti vaadates tegi arvutused ka COWI A/S oma Rail Balticu tasuvusuuringus, mis näitas, et terve Eesti kohta on sõiduaja säästmine suurim, kui kiirust tõsta täna olemasoleval trassil. Siit tulebki Rail Balticu kahe miljardi küsimus: Tallinnast Riiga kahe või kolme tunniga?\nArtikkel Postimehes: http://arvamus.postimees.ee/v2/3612475/priit-humal-teeme-eesti-raudtee-abil-ueheks-linnaks


Mini Väljas Kaasaskantav Golf Counter Insult Näitaja Golf Hinded Counter Seadme Lähtestamine Golf Koolitus Tarvikud Sport Insult ostke online / Allahindlused > www.majasoojustamine.ee\nMini Väljas Kaasaskantav Golf Counter Insult Näitaja Golf Hinded Counter Seadme Lähtestamine Golf Koolitus Tarvikud Sport Insult\nAvaleht / allahindlused / Mini Väljas Kaasaskantav Golf Counter Insult Näitaja Golf Hinded Counter Seadme Lähtestamine Golf Koolitus Tarvikud Sport Insult\nMärksõnad: Golf Koolitus Aidsi, Sport Ja Meelelahutus, Odavad Golf Koolitus Aidsi, Kõrge Kvaliteet, Sport Ja Meelelahutus, Golf Koolitus Aidsi.\nTäpne skoor hoida\nMe kõik tahame, et säilitada täpne skoor terviklikkuse mängu ja varuosad piinlikkust märgise alla ebaõige üks.\nLihtne loota scorekeeper on suur ja diskreetne viis loeb oma lööki iga auk. See klippe oma golf glove, kork ja lihtne touch hoova ettemaksed arv (kuni 12 lööki).\nÜhe sõrmega operatsiooni\nNupu nägu taastab lihtne loota, et null, üks puudutus - valmis järgmiseks auk.\nÜhe Nupuvajutusega Reset\nTa kaalub vähem kui pool untsi ning läbimõõt on umbes veerand, et sa ei tea isegi, et see on olemas.\nTüüp: Golf Väravakütt\nSuurus: 3cm/1.18 aastal\nKaal: 10g/0.35 oz\n1* Golf Väravakütt\nMudeli Number: Golf Väravakütt\nOlga Valentinova on 2021-02-03\nSize is smaller than thought to\nVastupidav Nailon Lemmiklooma Koera Rihma Otsas 1,5 M Lemmiklooma Koera Rihma Otsas Kõndimine Koolitus Veojõukontroll Trossi Koer Rihma Otsas Suur Koer Köis, Lemmikloomatarbed\nToote Kirjeldus Toote Nimi: Pet peegeldav ring köis Toode värv: punane sinine must fluorestseeruv roheline lilla Toote suurus: pikkus 150cm trossi läbimõõt 12mm. Toote Nimi: Pet peegeldav veojõukontroll köis\nZMZY Crystal Võlu Käevõru Ehted Naistele Tüdruk Bohemia Avaldus Käevõrud Käevõrud Mood Jewellry Femme Pool Kingitused


Ütlen, siis kohe ära ka vastuse, et Sony a7R IV võiks Sinu unistuste kaamera olla küll! Mitte selle 61 megapiksli pärast, vaid selle pärast, et Sony on kuulanud oma kasutajad ning on mitmeid nende soovitusi uue mudeli loomisel võtnud arvesse.\nSärikompensatsiooni lukk – paras nuhtlus, kui see pildistamise ajal “ise” muutub.\nImeline jutt tehnoloogia ja parameetrite arengust on muidugi põnev, kuid milline on siis ikkagi see päris kasutajakogemus? Sul on kindlasti võimalus Photopointi rendi kaudu ka ise enne ostu a7R IV järele proovida ja soovitan seda kindlasti teha. Minu isiklik Revolution/Resolution IV kogemus sai ristsed Lumiere stuudios “Lisavalguse kasutamime pildistamisel” koolituse praktilisel päeval, kus pildistasime modelli ning lisaks golfiväljakul ja ka mitmes reklaamfoto loomeprojektis.\nCapture ONE tarkvaraga suudab Sony ka otse kaabli abil suhelda, aga Adobe Lightroomis tuleb natuke ringiga minna ja kombineerida Imging Edge‘ga – on väikese viitega, kuid siiski kasutatav. Sony enda Imaging Edge tarkvara kaudu saab kaamerast pikslite nihutamisega välja pigistada suisa 240Mpx, kui kellelgi peaks olema huvi.\nReklaamprojektide pildistamisel, mis sellel korral olid ehk lihtsamad olud mainin vaid, et klient ütles pildi detailsuse kohta “VAU” 🙂\nRene Türk on Lumiere fotostuudio asutaja, “Lisavalguse kasutamine pildistamisel” koolitusprogrammi looja ning mitmeid kodu- ja välismaiseid tunnustusi pälvinud reklaami-, pulma-ja portreefotograaf. René tööde ja tegemistega saab tutvuda ning ennast kursis hoida tema Instagram’i lehel, Facebookis või veebilehel www.rene.com.ee\nFotograaf Karl Saare: Fotoretk Araabia Ühendemiraatidesse – kaasas Sony a7R IV täiskaader hübriidkaamera ››\n4K kaamera4K videosalvestusA7R4CMOS sensorHübriidkaameradHübriidkaamerad PhotopointisILCE-7RM4Lumiere fotostuudioprofessionaalne kaameraкачественное видео 4K


Teie välimus võib olla ime / Heaolu | Psühholoogia, filosoofia ja elu mõtlemine.\nTeie välimus võib olla ime\nMe vaatame, imetleme, vaatame, kuid “me ei tea seda”. Oluline nõue on olla andekas tundlikkusega nii paljude liikumiseks “imed” mis meid ümbritsevad iga päev.\nMeie nägemus ei tohiks sõltuda ainult silmadest. Me peaksime töötama ja kasvatama viisi, kuidas hinnata iga hetke, mida me hingame ja et suudame seda tajuda kui midagi imelist, kuid see on mitmel korral märkamata.\nMeie väljanägemine peaks olema esteetiline, suutma sattuda õnnesse, mis meil on lähedal asuva kujutise osaks (vanaisa päikese käes oma põrandal, naeratus nagu laps, puude liikuvad lehed, taeva sinine) roheline meri, vihmasadu, päike, mis paistab, imetlevad lühidalt, maailm, mis ei vähenda meie ilu optikat midagi “staatiline ja haavatav”.\nIga hinge, iga samm, mida me võtame, ümbritseb ülevus. Selle ilu ulatub meid tungima, kuid meil on kohustus hinnata oma südames meie lähimat maailma ja kanda oma õpilasi. Veel üks imetüüp on ka aeg, et kohtuda mis tahes olendiga, mis meid tundlikkusega liigutab.\nLühidalt: imed avastatakse iga päev, kui näeme kõiki valguse nüansse. Meie reaalsus on täis imet, kuid ainult need, kellel on terav ja tundlik ettekujutus, saavad eristada ja nautida erinevust loodusliku ja erakordse.\n« Teie sisemine laps karjub sind, et tulla tagasi tema juurde Sinu meel on juba loodud olema imeline »


Nele-Liis Vaiksoo skandaalsest „Duubli“ episoodist: tunnistan, et Seidi isa puudutav lõik oleks võinud välja jääda, tegu oli eksimusega | Elu\nNele-Liis VaiksooFoto: Martin Ahven\nReedel sattus TV3 saade "Duubel" suurde skandaali, kui näitleja Marta Laan, kes koos Nele-Liis Vaiksooga nädal aega saadet juhtis, koos Liisa Pulgaga "Rannamajast" tuntud Adat ja Seidit parodeeris. Et nalja visati Seidi surnud isa ja psoriaasi üle, ajas see inimestel harja ikka väga punaseks (loe pikemalt SIIT). TV3 palus korduvalt vabandust ning nüüd ütleb sõna sekka ka Nele-Liis.\nAda ja Seidi pidanuks sel nädalal saadet juhtima, kuid nad eemaldati ametist, kuna tüdrukud osalesid kriisiajal suurel koosviibimisel (loe pikemalt SIIT) ning Nele-Liis kirjutab, et ta kutsuti esmaspäeval eksprompt saadet nende asemel juhtima. "Võtsin selle vastu, kuna kaassaatejuhiks oli Marta Laan, kellega olen ka varasemalt projekte teinud ning teadsin, et tema on mõnusalt hulljulge ja täiega "minu inimene", kellega otse-eetri rõõmud ja valud üheskoos üle elada!\nJa nii see "ratas" veerema läks. Pean tunnistama, et kui esimene saade oli päris rabe, siis teisel ja kolmandal päeval suutsin juba vähe vabamalt võtta ning paremaks läks ka minu ja Marta koostöö mitte üksteisele sisse rääkida!" kirjeldab Nele-Liis Facebooki postituses.\nTOPELTSTANDARDID: kriisiajal koos pidutsenud Rannamaja-tüdrukud jäid „Duublist“ kõrvale, Uudo Sepp lubati saatejuhiks\nKoroonapeoskandaali sattunud Ada ja Seidi ei juhi täna TV3 otsesaadet. Seidi Voogre: tean, et see oli vale ja vastutustundetu


k0600 - äratus\nk0625 - takso ukse ees (õues on 6C sooja)\nk0635 – sadama D-terminalis\nk0700 – AutoExpress2 peale\nk0840 – randumine Helsinki Läänsiterminalis (õues 0C)\nk0930 – 15A bussiga raudteejaama ja sealt 615 bussiga Vantaa lennuväljale (2 tsooni pilet 1h 15min jaoks oli 3,60EUR/tk)\nk1010 – Vantaa lennuväljal. Pakkisime kotid nii ümber, et Anni kott ja üks pisem minule näpuotsa (kõige enam vajaminevate asjadega) saaks üles võtta ja minu suur seljakott siis ainsana alla pagasisse (meil oli ju vedelikke ja kosmeetika alla kuuluvaid asju ja ka taskunuga ja käärid kaasas, nii et üks kott pidi igal juhul alla minema).\nVantaa lennuvälja juures on kõikjal valge lumi maas. Sulamise märke ei ole.\nk1230 – check in. Saame teada, et lend hilineb, aga kui palju veel ei teata. Antakse kompensatsiooniks ootamise eest kummalegi 13EUR’ine voucher.\nTegime ‘Pronto’ nimelises söögikohas kanapastad ja õlled – enesetunne läks kohe paremaks :)\nOotame uut infot oma lennu kohta. Ei tea, kas riksha/takso meie hilinenud lennu Delhis ikka ära ootab? Oli ju tellitud meil teine läbi hotelli.\nk1410 - hurraa... (kurvalt). Uus bording time 1700 (3h hiljem kui alguses pidi minema).\nVäljas on siin ikka vinge talv juba. Stardirada puhastavad masinad ja ka lennukeid pestakse jääst puhtaks (kastetakse jäätumise vastu).\nk1705 – lennukis! Saime kaptenilt läbi pardaraadio teada, et hilinemise põhjuseks oli lennukivahetus.\nHelsinki/Vantaa – Delhi: 5228km\nVantaas õhutemp: -2C\nLennuk: Boeing MD-11 (suurim lennuk millega olen seni lennanud)\nKohti lennukis: 282-296\nMeie kohad: 25G ja 25H (keskmises rivis)\nLennuki kiirus: 960km/h\nLennu kõrgus: 13100m\n11100m kõrgusel on väljas –60C. Lennuki telekast tuleb miski jura film ja raadiojaamad lasevad alates klassiklaisest kuni soome ja india muusikani. Lühidalt: meelelahutusega on neil siin sitasti ;)\nFinnairil on head fliisid. Kuna salongis on suht jahedapoolne õhk, siis kuluvad fliisid kenasti ära.\nEsimeseks roaks on indiapärane kana riisiga. Jõime aga veini kõrvale ja tundsime end hästi. Vähemalt me lendame India suunas :D - see on juba väga hea!\nPS. Ääremärkusena võin öelda, et Finnair alustas omi lende Indiasse alles 30.oktoobril. Seega meie 01.novembri lend on üks esimestest :). Loodame, et kõik laabub siis ikka kenasti.\nk0315 – lennuk maandub Delhis. Väljas on keskmine Eestimaa suveöö. Mitte väga palav, pigem veidi jahe. Suurlinnale omaselt mattub kogu ümbruskond sudusse. (Hiljem saame teada, et on ka selgemaid aegu, aga praegu on just selline hooaeg)\nLennujaamast, mis ei avalda just kõikse paremat muljet – kaunis räämas ja must, astume välja ja kohe ukse ees, pärast kõiki neid nimesiltidega mehi, kus meie nimesid peale ei olnud kahjuks, ootab trobikond ‘hagijaid’ – taksojuhid. Nende hinnaks kuuleme olevat 45USD’d. No kuna hotell lubas 5USD’ga meile taksot, siis seda hinda me neile ei maksa küll.\nJalutame veidi maad edasi – lennujaamast nagu veidi juba välja, ja seal näen juba kaugelt ühte üksikut riksha vana, kes viipab meie poole. Lähme ligi ja uurime, mille eest ta meid hotelli Ajanta, mis asub New Delhi Railwaystationi lähedal, ära viskab ka? Hinnaks kuuleme 300Rs (ruupiat). Kiire arvutus (1USD=44Rs) ütleb, et see on täitsa OK hind. Ikka parem kui 45USD. Kuna meil aga veel kohalikku raha pole siis saab vana meilt 10USD, olgu tal siis ka hea päev ;).\nTeekond läbi öise Delhi on alguses kaunis kõhedust tekitav. Pealegi on lennujaamast kesklinna oma 40min maad ning mitte kõik see aeg ei kulu läbi asustatud alade sõites. Kohati on tunne, et oleme suisa kuskil linnalähedal maal juba.\nk0430 - pärast mitmeid, meie jaoks väga ohtlikena tundunud, manöövreid ja rallimist me siiski lõpuks hotell Ajanta juurde välja jõuame. Vähemalt näeb see koht juba palju tsiviliseeritum välja – isegi miskid pakikandiad on kohe kohal, kelledesse me sisiki väikese eelarvamusega/kõhklusega suhtume.\nRetseptsioonis selgub kohe, et kuna me jah saabusime 02. kuupäeva sees ja ka meie hotell oli bronnitud alates 02. kuupäevast alates, siis see tähendab, et me saame oma 25USD/öö toa alles 02. kuupäeval k1200 päeval. Ja praegu oleme sunnitud ööbima 45USD/öö toas. No mis siis ikka, kuskile minna ju pole meil kah väga – esimesed tunnid alles sellel meie jaoks võõral maal.\nPakikandjad tassivad me kottid üles tuppa ja näitavad kõik kenasti ette ja taha ära, mis ja kus on ning jäävad tippi ootama – meil aga alla 100Rs rahasid pole ja neid ei raatsi anda. Seega jäävad ilma seekord. Hiljem lugesime raamatust (loe: Lonely Planetist), et Indias tippi andmine väga levinud ei olegi – vähemalt see läks meil siis õnneks.\nSuikume palavas toas (müriseva ja külma õhku otse voodisse puhuva kondotsioneeri lülitasime kohe alguses välja – kes see ikka esimesel ööl kohe ära külmetada tahab, onju) unne. Mul muidugi ei taha uni alguses kuidagi tulla – küll see palavus on kurnav, küll akna taga signaalitavad rikshad on liiga lärmakad ja küll mu enda peas on miljon mõtet, kuidas ja mida ja kuhu me nüüd edasi läeme ja teeme.\nLõpuks siiski uinume.\nposted by Indrek Martin at 07:00


Eesti Päevaleht 29.10.2004\nLinnavalitsus otsustas kolmapäeval kehtestada Coca-Cola Plaza, Ahtri ja Hobujaama tänava vahele jääva Rotermanni kvartali detailplaneeringu, mille kohaselt rajatakse sinna ärihooned, korterelamud, maa-alused parklad, linnapark ja jalakäijate tänavad.\n“Eesmärk on tekitada südalinna integreeritud avalik linnaruum, mis ühendaks Admiraliteedi basseini ja Viru väljakut ning muudaks fragmenteeritud piirkonna terviklikumaks,” ütles planeeringu autor, AS-i EA Reng arhitekt Martin Aunin.\nEliitkvartal on mõeldud kõigile linnakodanikele. Jalakäijad saavad tulevikus jalutada läbi Rotermanni kvartali koguni nelja liikumisteed pidi, mis jäävad risti Ahtri tänavaga. Esimene läheb Metropoli hotelli eest ja jääb A- ja B-terminali poolt tulijaile kõige otsesemaks suunaks. Teine, mis Postimaja juures esimesega kokku saab, läheb Admiraliteedi basseini suunas. Kolmas on klaaskatusega äritänav, mis läheb kvartali maamärgi – korstna sihis.\nNeljas on põnevaim. “See on selline seikluslik, kulgeb vanade majade vahel ning annab kõige autentsemalt 19. sajandi tehase miljööd edasi,” kirjeldas Aunin. Selle ning ka Hobujaama tänava sihis on sadama D-terminal.\nAutod maa alla, elu maa peale\nAlale, kus praegu on parkla, pääsevad tulevikus ainult sealseid kohvikuid või ärisid teenindavad autod. Parklad on planeeritud maa alla, sinna pääseb nii Ahtri kui ka Hobujaama tänavalt. Kolm parklat mahutavad 294 autot, kuid Aunini sõnul on teoorias võimalik teha maa alla lisakorrus.\nSopilisest ja hambulisest kvartalist peaks saama koht, kus kogu aeg on elu. Kahe- kuni seitsmekorruselised majad on seetõttu segafunktsiooniga – alumisel kahel korrusel on tavaliselt ärid, kõrgemad korrused on enamjaolt galerii-tüüpi, läbi maja ulatuvate korterite jaoks. Kokku mahub sinna umbes 300 korterit. Kvartalisse on mõeldud ohtralt putiike ja poode ning kontoreid, kuid ka kohvikuid ja ööklubi.\nTegu on osaliselt renoveeritavate muinsuskaitsealuste vanade tehasehoonetega, osalt aga uushoonestusega. Kokku on kolm suuremat uushoonestuse mahtu. Suurim on ussikujuline hoone, mille vahele jäävad elanikele mõeldud katuseterrassid. Narva maantee poolt vaadates lõpeb kobarkino tagumise vasaku nurga juurde välja ulatuv hoonestus seal terrassidega linnapargiga. Rohelust lisavad katuseaiad ja haljastatud galeriid, mis sobivad näiteks suvekohvikute jaoks.\n•• Rotermanni kvartalis on praegu kümmekond tühja ja räämas omaaegse Rottermanni tehase hoonet, mis sadama ja linnasüdame vahel paikneva ala surnud piirkonnaks muudavad.\n•• Enamik ligi sada aastat tagasi ehitatud hoonetest on muinsuskaitse all.\n•• Pro Kapitalilt ostis ligi 2,5 hektari suuruse maatüki hiljuti Manutendiga seotud arendusfirma, mille omanikuks on linnahalli lammutamisplaanidega kuulsaks saanud suurärimees Urmas Sõõrumaa.\n•• Väiksemad tükid maast kuuluvad veel Riigi Viljasalvele ja OÜ-le Siiras Tegu.\n•• Rotermanni kvartali detailplaneeringu on koostanud projekteerimisfirma EA Reng arhitekt Martin Aunini.\n•• Praegu räämas Rotermanni kvartali kordategemisel tekib jalakäijatel võimalus kõndida linnast mere äärde või turistidel sadamast kesklinna läbi ajalooliselt huvitava renoveeritud urbanistliku keskkonna.\n•• Kvartali väljaehitamine võib asjatundjate hinnangul maksma minna ligikaudu 500 miljonit krooni.


Erakorraline istungjärk - II - Riigikogu\nErakorraline istungjärk – II\n06.08.2003 / Istungi ülevaated\nLõpetati 3 seaduseelnõu teine lugemine.\nVabariigi Valitsuse ettepanekul kokkukutsutud Riigikogu erakorralisel istungjärgul registreeris kohalolijaiks 93 Riigikogu liiget.\nKultuurikomisjoni kui juhtivkomisjoni ettepanekul lõpetati Vabariigi Valitsuse algatatud õppetoetuste ja õppelaenu seaduse eelnõu (97 SE) teine lugemine.\nRahanduskomisjoni kui juhtivkomisjoni ettepanekul lõpetati Vabariigi Valitsuse algatatud 2003. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõu (95 SE) teine lugemine. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on täna, 6. augustil kell 17.00.\nSotsiaalkomisjoni kui juhtivkomisjoni ettepanekul lõpetati komisjoni enda algatatud sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu (67 SE) teine lugemine.


Badyag pulber näole: rakenduse omadused ja omadused - Akne - 2021\nWonderful mask keha puhastab, paraneb, noorendab nahka. Badyaga aitab vabaneda aknest, aknejärgsed jäljed, vanuse laigud, kortsud näol, vähendab venitusarmide ilmumist kehale.\nKosmeetikud on juba ammu tuntud badyagi väärtuslikest omadustest ning neid on testinud rohkem kui üks põlvkond naised, kes on kasutanud naha unikaalset omadust noorte ja näo ilu säilitamiseks ning nahaprobleemide lahendamiseks.\nBadyaga on mingi magevee käsn. Magevee käsnast saadakse hallikasrohelise värvusega pulber, mida kasutatakse näo ja juuste kosmeetiliste maskide, samuti terapeutiliste geelide ja salvide osana.\nBadyagi väärtus selle ainulaadses koostises. Badyagi aluseks on selline element nagu ränidioksiid. Ränidioksiidil on intensiivne mõju nahale raku tasandil. Puhastab nahka vanadest, surnud rakkudest, stimuleerib rakkude taastumist ja oma elastiini tootmist. Selle tulemusena nahk uuendatakse, värskendatakse ja pingutatakse, kortsud muutuvad vähem märgatavaks.\nVastavalt selle struktuurile moodustab käsna kehas olev ränidioksiid kogu väikeste nõelate võrgustiku, mis ärritab nahaga kokkupuutel. Veresooned laienevad, vereringe paraneb. Häiritud rakud hakkavad kiiresti kaitsma ja taastuma. Selle tulemusena kergendavad pisarad, post-akne pigmendi laigud, muljutised badyagi mõjul oluliselt ja kaovad regulaarselt ära.\nTeine unikaalne komponent badyagi - looduslik valgu sponginiin. Sponginiinil on tugev põletikuvastane, bakteritsiidne, resorbeeruv, valuvaigistav toime. Seetõttu on badyaga maskid efektiivsed nahapõletike ja akne puhul.\nBadyi maskid - Kasutustingimused, vastunäidustused, ravimid\nBodyaga kosmeetikatoodetel on palju positiivseid omadusi. Siiski on mitmeid vastunäidustusi, kui on ebasoovitav teostada protseduure halbaga isikule.\nEi ole soovitatav kasutada maskide maski:\n- näo nahal on mädane põletik\n- avatud kärped, haavad\n- väga kuiva, õhukese ja tundliku nahaga\n- laienenud veresooned näol\n- kipub kasvama näo juukseid\n- allergia halbade vastu. individuaalne sallimatus\nBadyi maskid - rakendamine\nBodyagi maskid on soovitatavad kõigile nahatüüpidele (probleem, õline, normaalne ja isegi kuiv):\n- pigmentatsiooni kergendamiseks\n- naha noorendamiseks ja tasandamiseks\n- akne raviks\n- eemaldada verevalumid ja akne plekid\n- rasvase seborröa raviks\nBadyi maskid - valmistamisprotsess kodus\nApteegis on võimalik osta erinevaid badyagi baasil valmistatud preparaate, millest igaüks võib kasutada nii näo kui ka juuste terapeutiliseks, kosmeetiliseks nahahoolduseks:\nGeel "Badyaga Forte" helendab nahka ja aitab vabaneda vanusest, verevalumitest, akne jälgedest.\nBadyagi kuivpulber on efektiivne maskide koostamisel akne raviks ja venitusarmide vähendamiseks. Üks kott bodyagi on piisav 2-4 protseduurile.\nBadagiga tervendavat salvi kasutatakse nii maski osana kui ka iseseisvalt põletikuvastase vahendina probleemse naha ja akne puhul.\nPeenestamine Badagiga on hea vahend näo õlise ja määrdunud naha puhastamiseks, uuendades epidermise ülemist kihti.\nOlulised reeglid halbade protseduuride läbiviimisel\nÜldised reeglid, mida tuleks järgida, kui tehakse kodune mask kehast:\nNaha puhastamine kosmeetikatoodetest ja naha lisanditest on vajalik.\nÄrge pange maski huultelt ja silmade ümbrusesse.\nÄrge kuritarvitage maske halbaga. Naha uuendamiseks piisab 1 maskist kuus.\nPärast naelaga maski kandmist enne väljumist, hoolimata aastaajast, kasutage 3-5 päeva päikesekaitsetoodet, mille päikesekaitsefaktor on vähemalt SPF 20.\nKui te pole kunagi varem maskeerinud maski, tehke test pahaloomuliste sallimiste suhtes (küünarnukiga). Alustage tuttavat õrna maskiga, näiteks savi või ainult Badyaga-Forte geeliga.\nÄrge hoidke, ärge kasutage eelnevalt valmistatud segu jääke.\nTähelepanu! Protseduuri ajal võib teil tekkida kihelustunne ja pärast pahaloomulise maskiga nahka võib tunduda punetav ja ärritunud ning näol võib olla palavik. Tavaliselt pärast 2-3 tundi rahuneb nahk. Seetõttu ei tohiks enne näole minekut ega olulist sündmust näo ees ihukaitsjate maskid teha.\nKehaallergia korral soovitavad dermatoloogid kasutada suukaudselt Hydrocartisone salvi (või muud sarnast allergiat), samuti antihistamiini. Badagi põletamise korral võib nahka rahustamiseks kasutada pantenooli.\nSobib puhastamiseks, pigmentatsiooni eemaldamiseks näol, noorendamisest, venitusarmide väljanägemise vähendamisest kehal, akne ravimisel.\nMaski valmistamiseks lahjendage pulber kuuma veega peeneks. Kandke nahale õhuke kiht kergete liigutustega. Hõõruge mask ei ole vajalik. 10-15 minuti pärast loputada sooja veega.\nTugevdatud valik - Badyagi pulber + Gel-Badyaga\nGeel suurendab badyagi toimet ja protseduur on intensiivsem.\nLahustage 1 tl. kuiv badyagi pulber kuuma veega konsistentsi hapukoor, lisada 1 tl. geel koos badagi. Jätke mask 10-15 minutit näole. Loputada põhjalikult sooja veega.\nBadyagi mask pigmendiga saviga\nSee mask on pehmem ja ei jäta punetust, vaid soovitud efekti saavutamiseks. 10–14 protseduuri on vaja.\nSegage 1 tl. liiter pulbriline kuivpulber 2 tl. kuiv kosmeetiline savi, must või valge. Segage, lisage kuuma vett.\nKandke besyagast mask ühtlasel õhukesel kihil. 20-30 minuti pärast peske nägu põhjalikult sooja veega. Kursus on 6-8 protseduuri.\nBadyi mõju veelgi leevendamiseks võite lisada 5 tilka salitsüülhapet ja 2 tilka teepuu eeterlikku õli.\nBadyagi ja mee mask naha tuhmumiseks\nSegage 1 tl. geel koos badaga 1 tl. looduslik, kvaliteetne vedelik mesi. Jätke mask 10-15 minutit näole. Loputada põhjalikult sooja veega.\nKasutatakse surnud naharakkude noorendamiseks, koorimiseks, akne eemaldamiseks.\nKasutage ettevaatlikult! Esiteks, selleks, et tunda oma kosha reaktsiooni halbadele, proovige maskilt healoomulist versiooni.\nLahustage kehaosa pulber 3% vesinikperoksiidiga, segage hoolikalt. 2-3 minuti pärast, kui keha hakkab vahtuma, kandke puhastatud nahale, välja arvatud huulte ja silmade piirkonda, maskeerivate liigutustega mask näo massaažijoonte suunas. 15 kuni 20 minuti pärast loputage sooja veega.\nKasutamise sagedus. Selliseid bodyaga maske saab teha 2 korda nädalas kuni koorimiseni, naha uuendamiseni. Siis peaksite puhkama. Vajadusel saab korrata kodukaunade koduste maskide kulgu.\nDemodikoosi salvi valimine inimestele


Samal teemal terrorivõitleja\n01:53 19. Jaanuar 2020\nEkspert selgitas Türgi sõjalise operatsiooni ohtlikkust Euroopa jaoks\nTürgi sõjalise operatsiooni käigus kinnipidamiskohast põgeneda võivad ISISe* võitlejad kujutavad endast ohtu mitte ainult Süüriale ja Iraagile, vaid ka Euroopale, kuhu nad raskusteta pääsevad.\nTürgi sõda kurdide vastu\nRukbani laagrist pääsenud põgenikud said toitu ja arstiabi\nSüüria-Jordaania piiril asuvast ebaseaduslike relvaformeeringute kontrollitavast Rukbani laagrist pääsenud inimesed said Süüria valitsuse rajatud "Abdurahman Shamouni" ajutises majutuskeskuses meditsiiniabi ja toitu.\nVillem Rooda: kus ja miks on peidus "kalifaadi" sõdurid\nMiks islami "kalifaat" ikka veel eksisteerib, miks selle hävitamine võtab rohkem aega ja vaeva kui oodata oli, arvestades, et tema võitlejate hävitamisega tegelevad professionaalsed sõjaväelased paljudest maailma riikidest. Endise Nõukogude sõjaväeluure GRU kõrgem ohvitser-analüütik erus Villem Rooda analüüsib olukorda ISISega* peetava sõja "rinnetel".\nEsmaspäeval teatas FSB nelja Islamiriigi* liikme kinnipidamisest\nFSB avalikustas operatiivse videosalvestise Moskva linnatranspordis ja kaubanduskeskustes terroriakte ettevalmistavate Islamiriigi* terrorivõitlejate kinnipidamisest.\nTerrorivõitlejad valmistusid Moskvas terroriakte toime panema lõhkeainega "Saatana ema"\nEsmaspäeval teatas FSB nelja Venemaa pealinnas terroriakte kavandanud Islamiriigi* liikme kinnipidamisest.


Saaremaa velotuuri avaetapi võitis Korts-Laur – Saksa Automaatika ProTeam\n15, juuni Tartus alanud Saaremaa velotuuri esimese etapi, milleks oli 19 kilomeetri pikkune eraldistardist sõit, võitis ootuspäraselt Ervin Korts-Laur.\nSel tuuril CC Superior/Hansabussi meeskonda esindaval Korts-Lauril kulus 19 kilomeetri läbimiseks 25.30. Teise aja sõitis välja CFC Spordiklubi esindaja Gert Jõeäär, kes sai kirja 25.51 ning sama meeskonna liider Jaan Kirsipuu oli 25.52-ga kolmas.\nNeljanda aja sõitis välja Alo Jakin (CC Superior/Hansabuss, 25.57).\n„Minule oligi eesmärgiks eraldistart ära võita, sest see on minu trumpala,“ rääkis Ervin Korts-Laur võistluse ametlikul kodulehel. „Mul on väga hea meel, et see õnnestus. 20-sekundiline edu Gerti ees on täiesti korralik. Stardis ei olnud ma üldse kindel, kui hästi ma sõidan, aga kui edu teada sain, siis võib öelda, et super ja enamat oleks raske tahta.“\nSamas Korts-Laur kahtleb, kas talle esimese etapiga sissesõidetud 20-sekundilisest edust piisab ka üldvõiduks. „Ma pean kollast särki kaitsma, aga see tähendab, et kedagi ei või eest ära lasta ja seepärast on kõik lahtine. Oleks boonus, kui see mul õnnestuks, kuid grupisõit võib väga palju muuta. Ma ei oska ennast seal niihästi realiseerida,“ tõdes 53. Saaremaa velotuuri liider.\nKorts-Lauri sõnul on Hansabuss/Mixteamil kõik väga kõvad ratturid ja temale isiklikult pole liidrikoht väga tähtis. „Mul on väga hea meel kui Tanel Kangert või Erki Pütsep saab üldvõidu,“ oli ta valmis meeskonnakaaslaste edule kaasa aitama.\nTulemused : rattaprofid.com lehel\n16, juuni on Saaremaa velotuuril kavas etapp Tartu-Viljandi.


Kona Craft MTB kolmapäevakud III etapp - Pirita,Ambruse mägi - velo.clubbers.ee\nKona Craft MTB kolmapäevakud III etapp - Pirita,Ambruse mägi\nPostitus Postitas AndreK » 17. 04. 2008. 10:53\n30.04 toimub kolmapäevakute III etapp ja sedakorda siis Pirita-Kloostrimetsa sektoris, stardiga Ambruse mäelt. Rada saab olema võibolla veidi tehnilisem kui senistel etappidel. Tohutuid tõuse/laskumisi siiski sisse ei tule, rada on kõigile läbitav.\nRaja pikkus selgub järgmise nädala alguseks (jääb vahemikku 3-4 km). Nähtavsti tuleb seda läbida 6 korda.\nParkimisest. Kuna eelnevad etapid on näidanud, et potensiaalselt võib kohale tulla ligi 150 inimest, tuleks ka parkimisele tähelepanu juhtida. Võimaluse korral tulge rattaga, kes soovivad autoga tulla, siis kõige suurem parkla asub Lükati silla juures, jõest lääne pool. Teine parkla moodi asi on Ambruse mäe jõepoolsel jalamil. Aga autosid saab edukalt parkida ka igale poole ringraja äärde.\nRe: Kona Craft MTB kolmapäevakud III etapp - Pirita,Ambruse mägi\nPostitus Postitas Andrus K » 21. 04. 2008. 07:23\nregamine III etapile avatud: http://www.championchip.ee/index.php?page=100&comp=21\nPalun kõigil kes kindlalt plaanivad sõitma tulla, kasutada eelregamist. Teete korraldajate elu natuke lihtsamaks. Lisaks tuleb selliselt protokolli vähem nime-, klubi- ja vanuseklassi- vigu.\nSelleks kolmapäevaks saab paika ringi pikkus, ringide arv ja võistluspaiga asukoha kaart.\nNB! Pirita etapil peab jälgima Kona sini-musti linte, sest metsas on ka puna-valgeid Nissani linte. Nendega hakkab Proklubi enda korraldatava Nissan Cup`i proloogi (start velotrekilt) rada tähistama juba paar päeva varem. Ambruse mäe sektoris on kokkulepe, et enamus märgistust paigaldavad nad alles 1. mai hommikul (meie võtame oma märgistuse, nagu ikka, maha juba samal õhtul). Kriitilisemad kohad siis märgistame taas nö. pika lindiga. Nii et jälgige sini-musta Kona linti\nPostitus Postitas Andrus K » 21. 04. 2008. 07:39\nmingi esialgne kaart: http://maps.google.com/?ie=UTF8&ll=59.4 ... 1&t=h&z=15\nAmbruse mägi on siis see mäemassiiv, mis on Lükati tee ja teksti "Kloostrimets" vahel. Pirital suusatajad ilmselt teavad nii, et kui tulla üle suusasilla (lükati silla kõrval), siis on koha ambruse mäe tõus.\nPostitus Postitas Villem T » 21. 04. 2008. 08:07\nAndrus K kirjutas: mingi esialgne kaart: http://maps.google.com/?ie=UTF8&ll=59.4 ... 1&t=h&z=15\nKas sel kaardil peaks rada nägema?\nPostitus Postitas Andrus K » 21. 04. 2008. 08:11\nVillem T kirjutas: Kas sel kaardil peaks rada nägema?\nei. Piirkonda. Raja kaart pole tegelikult üldse vajalik, sest ring on ju vaid mõned kilomeetrid. Kolmapäeval saab ülesse kaardi, kus on märgitud stardipaik ja Andre poolt kirjeldatud parklad.\nPostitus Postitas AndreK » 21. 04. 2008. 21:15\nRaja pikkus on ~2,65 km.\n12-13a = 2 ringi = 5,3km\n14-15a = 3 ringi = 7,95km\n16-17a = 4 ringi = 10,6km\n18-...a = 5 ringi = 13,25km\nRajal on üks keskmisest keerukam koht, mis saab olema tähistatud erimärgistusega, kuid midagi ületamatud seal pole, seda ka pühapäevasõitjale. Rajal on piisavalt möödumise kohti.\nTõusumeetreid on ringi kohta 10.\nViimati muutis AndreK, 22. 04. 2008. 10:15, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas K. Well » 21. 04. 2008. 21:56\nAndreK kirjutas: Raja pikkus on ~2,65 km.\nseda ka pühapäevasõitjale.\nPostitus Postitas Mati » 21. 04. 2008. 22:04\nK. Well kirjutas:\nNo vist need kes pühapäeviti Elioni sõitmas käivad .\nPostitus Postitas estlandeer » 21. 04. 2008. 22:08\nMina ja mu sõber näiteks\nMõlemad said juba regatud. Ehk kasvame kunagi kõrgemale tasemele ka...\nPostitus Postitas margus v » 22. 04. 2008. 00:27\nPostitus Postitas meelisxxx » 22. 04. 2008. 05:49\nEnnast pean pühapäeva sõitjaks, aga pole isega Elionidele jõudnud\nAinult Tartu Maratonil ja Jõelähtmel (viimane oli väga meeldiv elamus, piisavalt tehniline ja raske minule) käidud. Elionidel osalejad on siis ehk juba laupäeva sõitjad\nIgaljuhul regasin ka ennast ära.\nPostitus Postitas dr Holden » 22. 04. 2008. 07:33\nViimati muutis dr Holden, 23. 04. 2008. 11:10, kokku muudetud 2 korda .\nPostitus Postitas Villem T » 22. 04. 2008. 07:53\nViimati muutis Villem T, 22. 04. 2008. 12:43, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas AndreK » 22. 04. 2008. 08:46\nSiin siis ka lubatud kaart.\nRada sõidetakse päripäeva ehk siis kellaosutite liikumise suunas.\nPostitus Postitas Andrus K » 22. 04. 2008. 09:41\nüks pisike parkala moodi asi on Lükati tee ja Vesiveski tn. ristis. Teine (jääb nõksa kaardilt välja alla vasakule), umbes paarkümmned autot mahutav on kohe peale lükati silda vasakut kätt tee ääres. Ülejäänud pargivad Lükati tee äärde.\nPostitus Postitas Villem T » 22. 04. 2008. 12:38\nAndre mõtles kindlasti seda, et rada ei ole kellegi jaoks liiga keeruline ega võistlus liiga pikk ja kolmapäevak sobib seega ideaalselt ka "minu esimeseks maastikurattavõistluseks". Selleks need kolmapäevakud ongi.\nPostitus Postitas m6mm » 28. 04. 2008. 09:36\nKüsimus korraldajatele ja teistele foorumlastele: kas kuidagi saaks Pirital alustada ka tund aega varem, kell viis?\nÄkki leidub veel keegi peale minu, kes saaks varem tulla, näiteks koolinoored?\nPostitus Postitas AndreK » 28. 04. 2008. 09:40\nVastus on lihtne - ei saa.\nSest ka korraldajatel on vaja päeval tööl käia ja kuidagi raha teenida\nPostitus Postitas rai66 » 28. 04. 2008. 10:10\nKas keegi korraldajatest täna rajale läheb? Äkki saaks rajaga tutvuda. Ja kui läheb , siis mis kell? Stardipaiga leian üles.\nPostitus Postitas AndreK » 28. 04. 2008. 10:30\nTere. Kellel huvi, võiks täna teha rajaga tutvumise kell 20.15.\nMinu telefon 50 15 990\nPostitus Postitas AndreK » 28. 04. 2008. 20:54\nTäna oli siis rada proovimas üle kümne inimese. Loodan, et rada kellelegi üle jõu ei käinud.\nPostitus Postitas Andrus K » 29. 04. 2008. 07:16\neelreganuid oli eile õhtuse seisuga 38.\nPalun siis seda võimalust kasutada neil, kes kindlasti plaanivad osaleda. Saate stardist kohe 75.- eest oma kiibi ja numbri jätte ega pea mingeid registreerimislehti täitma hakkama.\nPostitus Postitas AndreK » 29. 04. 2008. 08:27\nVeidi täpsemalt rajast:\nStart on siis Ambruse mäelt.\nPeale mõnekümnemeerist sõittu tuleb järsk pööre vasakule ja paarikümne meetri pärast paremale.\nPeale seda jätkub rada mööda järsaku serva umbes 400 m, singli lõpus on pööre vasakule.\nAlgab laiem tee, kus on hea möödumise võimalus. Laia tee pikkus on umbes 250 m ja selle lõpus tuleb järsk parempööre singlile (siin peab olema tähelepanelik, et keegi kõrvalseisja ette ei astu, seal on ka olemas raja turvaja). Singlil on paar juurikalist tõusunukki ja lõpus ka üks natke keerulisem juurikane tõus ja laskumine.\nSiis ületab rada taas tuhatee (kohal on raja turvaja) ja algab umbes 400 m pikk tehniline lõik. Algab see järsu juurikalise tõusuga (soovitav üles minna vasakust äärest) seejärel tiirutab rada puudevahel. Sellel osal on palju väikeseid tõuse ja laskumisi. Lõpuks jõuab rada taas tuhateele (!Ettevaatust!), kus on ka raja turvaja. Rada kulgeb mööda tuhateed (umbes 150 m), siin on jälle hea võimalus aeglasematest mööduda. Peale seda keerab rada taas vasakule puude vahele. Peale väikest tõusunukki hakkab rada kulgema mööda järsaku äärt. Rada viib edasi Pirita - Kose ringraja äärde, kus paar juuriklist tõusu moodi asja. Siis jõuame raja kõige tehnilisema laskumise juurde. Kui oskused kesisemad, soovitan sinna peale minna aeglaselt (siis on see ohutu). Laskumine on juurikane/liivane ja selle põhjas on diagonaalne juurikas, mis võib ratturi rajalt ära suunata. Enne laskumist on ka hoiatusmärk.\nEdasi kulgeb rada mööda singlit, mis lõppeb taas tuhateel. Seejärel tuleb kiire, kuid veidi liivane laskumine ja tõus, millele järgneb kiire parempööre tuhateel. Veel mõned kerged tõusud ja ring on läbi.\nPostitus Postitas AndreK » 29. 04. 2008. 13:31\nVeel lisainfoks, et stardi/finishi alas pakutakse ka www.hobiSPORT.ee poolt tasuta valmissegatud spordijooki. See on eeskätt mõeldud enne/pärast võistlust, trassil olevadi võistlejaid keegi siiski jootma ei hakka.\nPostitus Postitas Mati » 30. 04. 2008. 20:03\nTip-top rada. Märgistus hea, eksida polnud võimalik. Pidevalt oli vaja vajutada, sellist head puhkamise kohta polnudki. Oma suurepärasest lollulsest oskasin ka ühe hea nipli sooritada, aga vast väga suurt hävingut koha kontekstis sellest ei tulnud.\nIgatahes tänud CCRM tiimile eeskujuliku ürituse eest.\nPostitus Postitas Rivo » 30. 04. 2008. 20:12\nÜtleksin, et kiire rada oli. Minu keskm. kiirus tuli 23,1km/h, aga, ei saa öelda, et lihtne oli. Pidevalt pidurdada, kiirendada on üsnagi koormav. Lisaks vaja veel eespool olijatest mööduda. Aga jah, CRM'l perele suured tänud igati korda läinud ürituse eest. Koht tegelikult võistluse korraldamiseks keerukam, kui paljud teised, kuna seal ilusa ilmaga rahva liiklus päris suur.\nPostitus Postitas rai66 » 30. 04. 2008. 20:16\nMõnus rada ja hea korraldus. Arvatavasti tänu joodikute poolt jäetud klaasikillule õnnestus kummi 2cm lõhe sõita. Aga vähemalt pool maad sai sõidetud. Tänud sellegipoolest.\nPostitus Postitas Raulpoiss » 30. 04. 2008. 21:03\nMati kirjutas: Oma suurepärasest lollulsest oskasin ka ühe hea nipli sooritada, aga vast väga suurt hävingut koha kontekstis sellest ei tulnud.\nmati, ära aja siin pada, mis oma lollus, tegelikult oli asi hoopis nii - startisime praktiliselt koos, noormees (mati) lasi siis esimese ringi vanainimese (minu) taga tirri ja raius 2. ringi alguses läbi võsa mööda, eesmärgiks mulle särk püksi panna. lühike, terav ning mõtlematu spurt ei mõjunud talle hästi, sest 3. ringil hakkas vahe taas vähenema. sellest tulenevalt tekkis matil paaniline hirm, et äkki ma jõuan talle veel järele (ja panen talle särgi püksi + tõmban nokatsi silmini), hakkas närviliselt seljataha piiluma, sellest tulenevalt tekkisid raskused rattavalitsemisega ja nii see nippel tuli\naga kulli-onu oli teinud peris hää raja, püstitasin tänavuste võistluste avg ja max pulsi rekordid.\nPostitus Postitas Mati » 30. 04. 2008. 21:13\nraulpoiss, tegelt oligi nii ... valel on ikka lühikesed jalad aga sa igaks juhuks hoia oma särgil edaspidi silm peal ...\nPostitus Postitas meelisxxx » 30. 04. 2008. 22:11\nÜritus oli nii edukas, et minu arvates oli selle raja jaoks isegi liiga palju rahvast korraga rajal\nPostitus Postitas kalari » 30. 04. 2008. 22:32\nRingi esimese 500 meetri eelnev läbisõit andis rajast vale ettekujutuse. Arvasin, et tegemist tuleb kiire, sileda, lookleva singliga. Tegelikult tõmbasid juba esimesed juurikalised künkad ja trobikond ettejäänud rattureid pulsi punasesse ja enam ei taastunudki ära. Sellistel, kiiret rütmi- ja suunavahetust nõudvatel radadel hakkad vägisi 3kg kergemat ratast igatsema:(\nPostitus Postitas AndreK » 30. 04. 2008. 23:16\nhttp://engine.koduleht.net/templates/ch ... 080430.xls\nPostitus Postitas Mati » 30. 04. 2008. 23:27\nAndreK kirjutas: Tulemused:\nPostitus Postitas K. Well » 01. 05. 2008. 08:35\nPostitus Postitas Flash » 01. 05. 2008. 08:48\nOli väga bro: rada. CC RM mehed olid tubli töö teinud. Ja vaadates osavõtjate arvu, siis on päevakutel nii olevikku kui ka tulevikku.\nPostitus Postitas Andrus K » 01. 05. 2008. 08:49\nK. Well kirjutas: Aga punktid?\nanna aega, sõber. Usun, et päeva lõpuks on Championchipi lehel ka kolme etapi kokkuvõte olemas. Sportinfosse jõuab kogu asi täna-homme.\nPostitus Postitas redevil » 01. 05. 2008. 11:13\n228\tRaul Leeduks\t1957\tTeam Rimi Cycling\t5\t18:30:05\t44:17.9\nKuna numbri suutsin ära kaotada siis on pisikese segadusega tegemist. Ma olen M50 grupis esimeseks pandud, aga vanust on 23 veel. Kontrolli mõttes olen muidu esimesed kaks etappi nr all 14 startinud, et saaks sealt kontrollida. Et siis siit ka palve, et äkki saaksin oma vanusegruppi tagasi\nja siis mis kena üllitis on veel, et 5 ringi pidi sõitma hoopis\nPostitus Postitas brg » 01. 05. 2008. 11:48\nEelmise aasta viimast kohta kaitsta ei õnnestunudki Rada meeldis, minek oli hea ja aeg tuli 5 ringi peale isegi nats kiirem kui eelmisel aastal neljal ringil (ring oli seekord vist veidi lühem/kiirem ka) - siiski mingi areng on vast toimunud Aga rada nagu ikka 5+. Super.\nPostitus Postitas Kuldar » 01. 05. 2008. 17:34\nselles pildis on kevadet ja kirge, Freudist rääkimata...\nhttp://www.soodus24.ee/photos/KONA_30_0 ... C_0382.JPG\nPostitus Postitas SK » 01. 05. 2008. 21:04\nKuldar kirjutas: assa nugis,\nKlassikaline "punamütsike ja hunt" stseen, psühhaoanalüütiline või mitte aga jalgratasetga\nPostitus Postitas Rivo » 01. 05. 2008. 21:15\nDeem, ja mina arvasin, et sellist olukorda veel M30 klassis ette ei tule...\nPostitus Postitas SEpp » 01. 05. 2008. 21:49\nJärgmist pilti tasub ka antud seeriast kiigata "... suur kuri hunt ajab kohe punamütsikese nahka ..."\nhttp://www.soodus24.ee/photos/KONA_30_0 ... C_0383.JPG\nPostitus Postitas kalari » 01. 05. 2008. 22:07\nVaadates Punamütsikese ringiaegu, peab tõdema, et ta nautis seda korduvat "nahkapanemist" mõnuga\nPostitus Postitas Kuldar » 01. 05. 2008. 22:09\nSK kirjutas: psühhaoanalüütiline või mitte aga jalgratasetga\nnagu omaaegne teadusliku kommunismi kateedri dots. Gabriel Hazak laiendas meie freudistlikku maailmkäsitlust – edasiviivateks jõududeks on surmahirm, sugutung ja sotsialistlik võistlus.\nPostitus Postitas Veiko V » 03. 05. 2008. 09:48\nOlen ma pimedaks jäänud või aga kuskilt ei suuda leida koondtabelit hmm peab vist uuesti prille kandma hakkama?\nPostitus Postitas Andrus K » 03. 05. 2008. 16:51\nchampionchipi teamil on olnud väga kiired päevad, kuid esmaspäeval peaks kauaoodatud protokoll ilmuma. Väga vabandan kõigi sarjas osalenud spordisõprade ees, pidage vastu\nVeiko V kirjutas: Olen ma pimedaks jäänud või aga kuskilt ei suuda leida koondtabelit hmm peab vist uuesti prille kandma hakkama?\nPostitus Postitas Veiko V » 03. 05. 2008. 18:08\nAndrus K kirjutas: championchipi teamil on olnud väga kiired päevad, kuid esmaspäeval peaks kauaoodatud protokoll ilmuma. Väga vabandan kõigi sarjas osalenud spordisõprade ees, pidage vastu\nÄi pole hullu eks suunad Mulgile niikuinii viidud juba lihtsalt sportlik huvi oli!\nPostitus Postitas Rain » 06. 05. 2008. 07:33\nKas äkki oleks võimalik need koondtulemused saada ilma championchipita? Tundub, et nendel on ikka nii kiire, et väikeste võistluste tulemuste ülespanek on täiesti ununenud.\nPostitus Postitas Andrus K » 07. 05. 2008. 09:35\ntähelepanu! Kes sõitis Pirital numbriga 229? Selle sõitja ajad on olemas, kuid nimi pole teada, sest registreerimissedel on kaotsi läinud. Vaadake palun protokolli ja kes end sealt ei leia, siis andke palun teada. Championchipil on olnud erakordselt töörohke nädal. Palun veel pisut kannatust koondtulemuste koha pealt.\nPostitus Postitas Andrus K » 07. 05. 2008. 13:53\nkoondtulemused peale 3. etappi: http://engine.koduleht.net/templates/ch ... _koond.xls


Metsavahi ametikoht on praeguses Eesti riigimetsa süsteemis kaotatud. Huvitav on heita pilk selle auväärse ameti pidajate tegemistele minevikus. Valgustame kunagiste metsavahtide eluolu kahe Rapla maakonna piires asuva metskonna, Käru ja Märjamaa arhiividokumentide põhjal.\nKÄRU METSKONNAS VANNUTATI AMETISSE 14 METSAVAHTI\n1918. aasta küünlakuul loodud Eesti Vabariik sai Vene riigilt päranduseks 11 nn. kroonumetskonda. Mõisamaade riigistamisega asutati veel hulk metskondi ja 1920. aasta lõpuks ulatus nende arv juba ligi 90-ni. Nooruke riik pidi metsa, oma suurt rikkust, kaitsma ja hoidlikult majandama. Selleks kavandas Metsade Peavalitsus oma koosseisu ligi 2700 töökohta. Neist 2000 olid metsavahid.\nKui kõrged ametnikud pidid oma paberite tagant nägema ka kaugemale üle puulatvade, siis metsavahtide vägi toimetas päevast päeva Eestimaa metsades Sõrve säärest Peipsini ja Viru rannast Valgani. Nende meeste hool oli iga puudetukk, raba ja kraavikallas. Nemad pidid teadma, kuidas kosuvad vahtkonna kuusehakatised, kus mängib mõtus, kus kipub vesi liiga tegema või ootab umbes siht kirvest.\nMetsavaht kui riigiteenija andis ametivande. Käru metskonna arhiivifondist leiame 16. juunist 1922 Metsade Peavalitsuse kirja, kus antakse teada: „Ametivannet vanduma on kohustatud kõik põllutööministeeriumi ametkonna ametnikud .. 14 aasta vanuselt peale .. Vannutamine kui teatud pühalik akt sünnib tarviliku pidulikkusega .. Vanduda tuleb püsti seistes – meie riigi põhiseaduse mõistele vastavalt, ilma vaimuliku osavõtmiseta ja ilma käe ülestõstmata.“ 25. juunil 1922 Käru metskonnas kirja pandud protokolli järgi vannutati 18 metsateenijat, neist 14 metsavahti: Jakob Tirmann, Mihkel Maurer,Woldemar Kala, Jaak Tomson, Jakob Siiwerst, Mihkel Wõigas, Martin Rebane, Juhan Peks, Jakob Kommisaar, Hans Stümper, Juhan Neidlich, Tõnis Elmik, Mihkel Popp, Kristjan Punn. Kõige nooremad mehed selles ametis olid 31-aastased Jaak Tomson ja Mihkel Wõigas, kõige eakam 72-aastane Mihkel Popp.\nTÖÖD „PAILU“ JA HINDEKS 4+\n1920. aastate algul oli Käru metskonna pindala 13 099 hektarit, vahtkonna keskmine suurus jäi veidi alla tuhande hektari. Arhivaalide hulgast leiame dokumendi pealkirjaga „Käru metskonna palkade kava 1921. a. alates“. Sealt nähtub, et metsavahtide töötasu määramisel võeti arvesse vahtkonna ja palgamaa suurust ning töö rohkust. Viimane märgitakse olevat „keskmine“ kõigi meeste puhul peale Jakob Kommisaare, kelle nime taga seisab „pailu“, ju sellepärast, et tema vahtkond oli oma 923 tiinuga kõige suurem. Palgamaad oli meestel väga erinevalt käes. Ühel põldu ⅔ tiinu, teisel 5, üks niidab heina 7 tiinult, teine peaaegu kaks korda suuremalt tükilt. Lahtris „Vilumus“ hinnatakse meeste tööoskusi viie palli süsteemis. Kolm metsavahti on saanud hinde „4“, kuue mehe nime järel on kirjas „4-“, kolm metsavahti on teeninud koolipoisihinde „3“. Aleksander Letsar ja Jakob Kommisaar on pälvinud kõrgema hindena „4+“. Soovitava põhipalgana metsavahtidele 1921. aastaks on kirja pandud 450–1300 marka.\nLugedes arhiivitoimikust samalaadset teavet 1923. aasta kohta, leiame tublimate metsavalvurite reast jälle Lemmelo metsavahi Jakob Kommisaare, aga ka Jakob Tirmanni Pidapa ja Mihkel Maureri Saare vahtkonnast – nende töö on saanud hinde „hea“. Teiste metsavahtide tegevust on metsaülem pidanud rahuldavaks. Aleksander Letsar on aga metsaseaduse rikkumise pärast 1. maist 1922 ametist tagandatud. 1923. aastal oli metsavahtide keskmine vanus 46 aastat. Noorimana on kirjas 24-aastane Bernhard Popp, eakaimana 71-aastane Juhan Neidlich. Ametikõrgenduse ja ümberpaigutuse ettepanekute lahtrisse on metsaülem kolme kõige vanema metsavahi puhul kirjutanud „pajuki peale“. Järva maakonna metsaülema 20. juuli 1923. aasta käsu nr. 9 järgi saavad Käru metskonna kaks metsavahti palka 800 marka, kaksteist metsavahti 1400–1550 marka kuus.\nMÕISATEENIJAST OMA RIIGI METSA HOIDJAKS\nMis mehed need olid, kes 80 aastat tagasi Eesti metsi hoidsid ja valvasid? Lehitseme „Käru metskonna ametnikkude ja teenijate nimekirja“, mida on peetud 30 aastat, 1921–1951. Enamik 1920. aastatel ametisse kinnitatud metsavahtidest on tulnud sama töö pealt mõisatest. Nii on Hans Kruuk olnud mõisa metsavaht Rumbil, Voldemar Kala Järvakandis, Jakob Tirmann Kärus. Koolihariduse pilt on mitmekesine. Kes on lõpetanud vallakooli, kel on tulnud piirduda algkooli kolme-nelja klassiga, kes on käinud kihelkonnakoolis. Metsavaht Artur Uusi nime taha on märgitud „Tallinna Kirsipuu reaalgümnaasiumi II kl.“\nIga töötaja kohta peetud leheküljelt võib täpselt teada saada, millal ta puhkusel oli, milliseid lisaülesandeid täitis, kui palju palka sai. Metsavahitöö pole kergete killast. Iga mehe nime juurest leiab kuupäevadega sissekandeid „haigeks arvatud“, „loetakse haigeks“, „lugeda terveks“. Ja nii mõnelgi leheküljel võtab metsavahi elutöö ülestähendamise kokku lühike teade töölt vabastamise kohta parandamatu haiguse tõttu. Kirjas on kiitused ja autasud. Näiteks Käru metskonna Pidapa vahtkonna metsavahi Jakob Tiirmaa (Tirmann) kohta on 1938. aastal märgitud: „Annetatud Valgetähe teenetemärgi III kl. medal.“ Eestlaste süngest saatusest keerulistel aastatel kõnelevad laused metsavahtide Juhan Lehtoru ja Albo Reinsaare teenistuskirja lõpus: „Kustutatud teenijate nimekirjast arreteerimise tõttu 1. 03. 45.“\nMärjamaa metskonna arhiivifondis leiduv ametnike ja teenijate nimekiri pakub samuti huvitavat teavet Eesti Vabariigi esimestel kümnenditel tegutsenud metsavahtide kohta.\nSiingi jätkasid metsateenijatööd nüüd juba omas riigis mehed, kes ligi paarkümmend aastat valvanud mõisametsi. Nii asus pärast teenimist Pööravere, Kaisma ja Märjamaa mõisas 1. mail 1920. aastal Märjamaa vahtkonda ametisse 47-aastane Mart Kerres. Kõrvetaguse vahtkonda metsavahiks määratud 43-aas tane Robert Miilimaa oli sama ametit pidanud Lümandu ja Kõrvetaguse mõisas. Vaimõisa vahtkonda sai tööle 40-aastane Juhan Libek, kes 1904. aastast kuni metsade riigistamiseni oli teeninud Joa mõisa metsavahina. Metsavahitööga rinda pistma tuli mehi ka hoopis teist laadi ametite pealt. Orgita vahtkonna metsavahiks kinnitati 1931. aastal Jaan Paugus, kes oli pidanud kooliõpetajaametit, tosin aastat teeninud Lihula arestimaja ülemana ja vahepeal proovinud rahukogu registraatori tööd. Jaan Hiob, ilmasõja ja Vabadussõja läbi teinud mees, tuli metsavahiks Lümandu mõisa põllutööjuhataja ameti pealt. Juhan Kuusik oli enne Sipa vahtkonna metsavahiks saamist teeninud kümme aastat leiba Hüüste villatööstuse ja seitse aastat Sindi kalevivabriku masinate taga.\n1930. aastatel Märjamaa metskonda metsavahtidena tööle võetud meestest olid aga enamik juba kutseõppe läbi teinud. Hans Redlich, Herbert Kruusel ja Johannes Mägisoo olid metsavahiametit õppinud Haapsalu revidentmetskonnas, Erich Kaldamaa ja Mihkel Volga Märjamaa metskonnas. Peeter Kurvetil, Edgar Luigel ja Johannes Preedenil oli selja taga Voltveti metsakool.\nPALGAD 3150 MARGAST 9 KROONINI\nMetsavahtide palganumbrid olid väga kõikuvad. Arvesse võeti metsavahijärku ja vahtkonna suurust. Loomulikult mängis oma osa rahakursi muutus, kuidas muidu oleks näiteks Lümandu vahtkonna mehe Jaan Hiobi kuupalk seitsme aastaga tõusnud peaaegu kümme korda: 350 margalt 1920. aastal 3150 margani 1927. aastal. Töötasu mõjutas ka palgamaa suurus. Pärast nende maade ülevaatamist 1922. aastal alandati mõne metsavahi kuutasu 650 margalt 450 margale; põhjendus – „palgamaa suurenemise tõttu“. 1931. aastal on metsavahtide kuupalgaks märgitud 24–27 krooni.\nKäru metskonna arhivaalide hulgast võib leida dokumente, kus metsavahid nõuavad palgatõusu. Pidapa metsavaht Jakob Tirmann ja Saare metsavaht Mihkel Maurer on 1934. aasta 14. augustil esitanud metsaülemale ühise avalduse, kus nenditakse, et Lemmelo vahtkonna kaotamisega suurenesid nende vahtkonnad 700–800 hektari võrra. Mehed on kirjutanud: „.. meil pole jäänud aega üle palgamaa korraldamiseks, vaid kõik põllutööd tulid lasta raha eest ära teha .. Palgamaa saime kätte kännustikuna, mis tuleb veel ümber töötada .. Palume Teie korraldust ja kaasabi, et meie palga määra saaks suurendatud vastavalt juurdetulnud töö normele.“\nMetaülema kiri Riigimaade ja Metsade Valitsusele 20. augustist 1934. aastast teatab, et pärast suurenemist on Saare vahtkonna pindala 1240 hektarit ja Pidapa – 1296 hektarit, mõlemad metsavahid kasutavad 15 hektarit palgamaad ja saavad kuus töötasu 25 krooni 50 senti. Metsaülem teeb ettepaneku tõsta metsavahtide palka ühe astme võrra. Sellele vastuseks teatavad Tallinna kõrged ametnikud, et „ei leia võimaliku olevat metsavahtide palvele vastu tulla, millest viimastele teatada palume“. Kirjale lisatud märkusest näeme, et 21. septembril 1934 on see uudis ka metsavahtidele Maurerile ja Tirmannile teatavaks tehtud.\nKibestunult räägib oma tööst ja palgast Käru metskonna Metsari vahtkonna metsavaht Artur Uus 1934. aasta 20. juulil kokku seatud avalduses: „1. novembrist 1933. a. alates alandati minu palka Vändra revident metsaülema ettekirjutuse põhjal Kr. 17.50nelt 9 kroonile ja mille kohta seletati, et minul on oma vahtkonnas vähe tööd. Püüdsin kuidagi ära elada, kuid selgus, et praeguse töö juures selle palgaga, mis on kaugel igasugusest elatismiinimumist, ennast ja perekonda üleval pidada on enam kui võimatu.“ Metsavaht palub oma palka tõsta 20 kroonini, põhjendades: „Minu vahtkonna pindala on minu teenistus ajal suurenenud umbes 500 ha, kusjuures aga vahtkond on metsavargate rikkamas ümbruses.“ Artur Uus lõpetab oma avalduse: „Ja et metsa ametnikult nõudaks ametikohuste täpset täitmist, siis on ka ametnikul õigus selle eest inimväärsed tasu nõuda.“ Kahjuks ei olnud arhiivist leida dokumenti selle kohta, millise tulemini jõudis metsavaht Uusi inimväärse töötasu nõudmine.\n“.. OLEN METSAVAHI AMETIST TÄIESTI ÜLE“\nEhkki metsavahitöö oli raske ja palk mõne mehe meelest väga kasin, jätkus vabanenud kohtadele soovijaid. Kui Käru metskonnas 1930. aastal metsavaht Tõnis Elmiku surma järel Metsari vahtkonda meest otsiti, saabus terve peotäis avaldusi. Käru mees Jaan Oks teatab: „Olen pois mees 27 aastat vana. Metsa tööd olen teinud iga aasta lapsest saadik.“ Viljandimaalt Kõo vallast pakub end metsavahiks ministeeriumikooli haridusega Eduard Olbrei, kes kirjutab: „Metsa töid olen ennem teinud, tarvilik inventaar põllu pidamiseks on olemas.“ 24-aastane Kädva küla Aidametsa talu perepoeg Reinhold Kaal esitab kalligraafiliselt kirjutatud avalduses metsavahiametisse soovimise põhjenduseks, „et mina metsa ja metsaasjanduse vastu huvi tunnen“. Lisab ka algkooli III klassi teatelehe, arstitunnistuse ja kaitseväeteenistuse tunnistuse. Ernst Krausmann Kedvaperest arvab oma sooviavalduses: „Tunnen metsas kõiki ette tulevaid töid, olen üle kolme kuu juba õpilasena olnud IIIda jsk. metsniku juures. Tunnen, et olen metsavahi ametist täiesti üle oma teadmiste poolest ..“ Metsavahiks on valmis hakkama veel puutöömees, metsa hindamise salga liige, ka mitu noort meest, kes isatalus põllutööd teevad. 1934. aastal kandideeris metsavahiametisse juba kutsega mehi. Kohasoovija Jaan Mett Võrumaalt teatab, et on läbi teinud 1933. a. Voltveti metsakooli metsavahtide kursuse. 24. mail 1934 on A. Samaarin Rakvere kandist Karitsalt kirjutanud: „Olen .. lõpetanud metsavahi kutsega kõiges metsamajandus teadmistega. Kohale kandideerimise järjekorras takistusi minule nimestikus ei ole.“\nPOOL NAELA LEIBA PÄEVAS\nPõllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse kiri 6. oktoobrist 1920 kohustas metsaülemaid kokku seadma iga kuu kohta metsaametnike ja tööliste nimekirjad, kus on ära näidatud ka perekonnaliikmed. Iga nime järele tuli märkida summa, mille eest inimene kehtivate normide järgi rehkendatuna pidi saama margariini, heeringaid, püüli- ja leivajahu. Rangete normide alusel jagati ka ülikonna- ja pesuriiet, lambiõli, saapaid, tallanahka, tuletikke ning seepi.\nMetsavaht Jakob Tirmanni kolmeliikmeline pere on saanud ajavahemiku august kuni detsember 1920 eest 1,5 puuda leivajahu, 37 naela nisupüüli, 40 naela heeringaid, 7 naela margariini.\nPõllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse tööstuse osakond teatab kirjaga 19. märtsil 1921 Järva maakonna metsaülemale, et 134 arssinat villast ülikonnariiet, mille metsaülem on isiklikult peavalitsuse laost vastu võtnud, „on riikline varustus 1920 eest Järva maakonna metsa-, kantselei ja valveametnikkudele ja metsatöölistele – 26 komplekti à 4½ arsinat ja 4 komplekti 4¼ arsinat. Riiet on õigustatud saama ainult need ametnikud ja töölised, kes 1920 aastal vahet pidamata vähemalt 6 kuud teenistuses on olnud ja seni ülikonna riiet ei ole saanud.“ Saadud kangarullist viie ülikonna jagu riiet määras maakonna metsaülem Hans Taube Käru metskonnale. Kui silmas pidada, et ainuüksi metsavahte oli Kärus ametis 14 meest, pidi selle natukese kuue- ja püksimaterjali jaotamine üsna keeruline olema. Sama aasta aprillis saab Käru metskond ka 325 arssinat pesuriiet töötajatele väljajagamiseks, igaühele 25 arssinat.\n5. novembril 1920 koostatud „2 paari uue, 15 paari wana saabaste ja 26 naela talla naha wälja jagamise leht“ näitab, et vanad saapad langesid osaks metsavahtidele Jakob Kommisaarele, Martin Rebasele, Hans Grosskopfile, tallanahka said kaheksa metsavahti.\nToiduainetega varustamisel tehti vahet „rasketööliste“ (puulõikajad) ja „kergetööliste“ vahel. Viimaste hulka arvati ka metsavahid. Nemad said 1920. aastal normide järgi päevas: 1) ½ naela leiba palgasaaja kohta, 2) ⅛ naela nisu- või odrajahu palgasaaja enese ja ⅛ naela tema perekonna jaoks, 3) 11 solotnikku rasvaineid palgasaaja ja 6 solotnikku iga pereliikme kohta, 4) 2 naela kartuleid palgasaaja enese ja nael iga pereliikme kohta. Peale selle oli metsavahtidele ette nähtud kuu kohta seitse naela heeringaid palgasaaja enese ja kolm naela perekonna jaoks, pool pakki tikke ja üks nael seepi.\nKOHENDAMISEL JA KÕPITSEMISEL POLNUD LÕPPU\n22. veebruaril 1923 on koostatud akt Käru metskonna töötajate korterite hindamise kohta. Komisjoni kuulusid Lelle vallavanema abi Hans Prukk, politsei Käru rajooniülem J. Tomson ja metsaülem P. Hermann. Neliteist metsavahikorterit on saanud niisugused hinded: „keskmine“ – neli korterit, „allakeskmist“ – seitse, „vilets“ – kaks, „halb“ – üks. Seitse metsavahiperet elasid rehielamutes. Halvas korteris elas Lemmelo metsavaht J. Kommisaar, viletsas – Saare metsavaht Mihkel Maurer ja Teosaare metsavaht Juhan Peks.\n1923. aasta juulis on saadetud Järva maakonna metsaülemale metsaametnike palgamaade nimekiri, kust näeme, et kõik metsavahikohad on kantud nimestikku kui põlised metsavahikohad. Nende kohtade hooned aga kippusid lagunema. Käru metskonna arhiivifondis leidub terve rida toimikuid, kus sees ehituste ja paranduste taotlused, eelarved, vajadusaktid ning arvutused. Kuigi igal aastal hoolega remonditi ja ehitati, ei paistnud töödel lõppu tulevat.\n1923. aastal parandati kolme vahtkonna, Kedvapere, Tillniidu ja Pori metsavahtide elumaju. Sel aastal remonditi metsavahikohtadel veel kaks lauta, kaks kaevu, kuuri ja küüni, üks vihusaun, ait, ahi ja rehealune. Saare vahtkonda ehitati uus elumaja, mille kohta on 1922. aastal tehtud üksikasjalik eelarveline rehkendus: üleüldine kokkuvõte:\nEelarve järele – 296500.- marka\npuumaterjali kännuraha – 46215,50\nümarguselt 342,500.- marka.\n1923. aasta 14. novembri kokku seatud aktist loeme: „Käru metskonna Kuusiku vahtkonna metsavaht Mihkel Wõigas teatab oma seisukorrast, et temal puudub elumaja juures kohane ruum, kus oleks võimalik sügisel oma palga maa pealt saadavat vilja ära peksta, sest vilja kusagile talusse peksmiseks viia on äärmiselt vilets.“ Aktile alla kirjutanud metsaülem ja I jaoskonna metsnik on tõendanud, et „metsavaht Wõigasel on rehealune tarvilik, sest vilja vedu sügisel taludesse oleks aega viitev ja teatud % kahaneb vilja saagist, niisama ka halbade teede tõttu on vilja vedu taludesse võimata.“\nMetsavaht on nõus rehealuse omal kulul valmis ehitama. Enamasti kohendavad ja parandavadki metsavahid oma kasutuses olevaid hooneid ise, saades kännu pealt tasuta puumaterjali.\nKAEVUD KORDA JA KEMMERGUD PÜSTI\nHoonete kõrval oli aina vaja remontida kaeve. 11. mail 1929 on II jaoskonna metsnik Johan Memme koos metsavaht Peksiga Teosaare metsavahikoha kaevu järele vaadates leidnud, et „rakked on ära mädanenud ja tuleb uusi rakkeid teha 2,30 m kõrguselt.“ Veel halvem lugu on Kuusiku metsavahi kaevuga, mille kohta 1930. aasta 12. jaanuaril „.. kaevu post ja vinna puu on täiesti ära mädanenud ja tarvidamiseks kõlbmata ja häda ohtlik. Kaevu post ja vinna puu tuleb uus teha, posti pikkus 5,5 mtr jämedus 25 sm ja vinna puu 10 mtr pikk ja jämedus 13–14 sm.“\nVajadusaktis 30. juulist 1930 on Turumetsa vahtkonna metsavahi loomalauda kohta nenditud, et „katus on ühe külje peale wajunud, nii et on karta, et katus täiesti kokku langeb“. Peale katuselappimise ja mädanenud seinapalkide vahetamise tuleb laudale ka „uusi wärawaid teha lasta suurusega 2 m x 2 m, raud osad uued“.\nMetsavahtidele välja antud ehitusmaterjali kohta peeti täpset arvestust. Arhiivitoimikust leiame paberi pealkirjaga „Remont materjalide nimekiri, millised wälja antud, kuid tarwitamata ja alal hoitakse alljärgmistel kohtadel“. Kirjas on tüki- või meetriviisi palgid, lauad, telliskivid, sindlinaelad, katuselaastud. Üks tabeli lahter näitab, kelle juures olid varud hoiul; iga metsavaht kinnitas seda allkirjaga.\nMetsateenijate elupaikade korrastamise töös ei keelanud oma abi ka kohalikud võimud. 13. mail 1920 on Käru metsaülem Paul Hermann kirjutanud Käru vallavalitsusele: „Palun minule kirjalikult saata nõudmine metsawahtide ja puulõikajatele wäljakäigukohtade ehituse peale, sest muidu ei saa mina krediiti.“ Ju pidi metsavalitsus õige tagurlikult arvama, et metsa rüpes elavale perele piisab ihuhädade õiendamiseks lepikusse põikamisest. Ega muidu metsaülem käimlate tarvis raha küsides toetust otsinud. Seda ta Käru vallavanemalt J. Reinhausilt ka sai, sest see on 24. mail 1920 vastanud: „Järwamaakonna Walitsuse ettekirjutuse peale wallawalitsus palub korraldust teha, et metsa tööliste majade juurde saaks wäljas käima kohad (kemmergud) ehitatud.“


Pank: väikefirma investeeris buumis mõistlikult - Raamatupidaja\nPank: väikefirma investeeris buumis mõistlikult\nVäikeettevõtete võlakoorem on hakanud vähenema. Swedbanki hinnangul on osa selles väikeettevõtjate mõistlike investeerimisotsustega buumis.\nSwedbanki väikeettevõtete osakonna juhataja Krõõt Kilveti kommentaar:\nHea meel on tõdeda, et väikeettevõtete ületähtaegsed võlgnevused on viimase aasta jooksul stabiilselt kahanenud. Võrreldes kriisi haripunktiga, on pikaajalised võlgnevused vähenenud kolmandiku ja lühiajalised koguni poole võrra moodustades tänaseks 3,25% väikeettevõtete krediidiportfellist.\nVäikeettevõtete suhteliselt kiire kriisist toibumine on seletatav buumi ajal tehtud mõistlike investeerimisotsuste -.suhteliselt vähe kinnisvara ja maaga seotud spekuleerivaid tehinguid - ja turu muutudes kiire kohanemisvõimega. Väikeettevõtete deposiitide turg on samuti keskmiselt 10%ses aasta kasvus.


Suhtlus ja koostöö Office Delve’is - Delve\nTeie ja kõik teised teie ettevõttes on Delveis oma profiili leht. Siit leiate teavet selle kohta , kuidas leida teavet inimeste ja inimeste kohta ning aidata teistel teid leida. Saate ka teistega ühendust võtta otse oma profiili lehelt.


GALERII: Grand Lady austamisõhtu Mustpeade Majas - Meditsiiniuudised\nGALERII: Grand Lady austamisõhtu Mustpeade Majas\n11. november 2017 11:43\nOnkoloog Riina Kütner\nFoto: Terje Lepp/PERH\nReede õhtul austati regionaalhaigla tänavust Grand Ladyt Riina Kütnerit piduliku vastuvõtuga. Toome teieni pildigalerii sündmusest. Piltide autor Terje Lepp.\nOnkoloog Riina Kütner on üks Eesti hinnatumaid rinnavähiarste.\nRegionaalhaigla kodulehel ilmunud uudise järgi iseloomustavd kolleegid Kütnerit kui äärmiselt sooja, tohutu töövõimega ja hoolivat inimest. „Onkoloogid on parandamatud optimistid,“ ütles dr Riina Kütner ise ja lisas: „Vähipatsiendid püüavad iga lootuskiirt, samas soovivad arstid jääda objektiivseks. Asjatuid lubadusi me ei anna, kuid põhjust oma töö üle heameelt tunda on küllaga. Minu ametis on kõige parem see, et saan anda patsiendile lootust, abi ja tervist. Vähiravis tuleb kogu aeg uusi võimalusi, tuleb end kursis hoida ja õppida. Mu töö on kui elukestev õpe.”\n(Tasuline artikkel) Galerii: parimad tervishoiutöötajad linna vastuvõtul 21. detsember 2017 14:15\n(Tasuline artikkel) Grand Lady 2017: Riina Kütner 10. november 2017 09:30


Muslimas Shop on | Taschen and Shopping\nExplore Preis, Islamic Fashion, and more!\nLanges Kleid mit Taschen 36 38 40 42 44 46 Angebot ! 29 Normaler Preis 41 80% Baumwo https://t.co/Vy5gSUdxCo https://t.co/RZqVeODbZJ\nDamen tunika "Selma Sari" Link in der Bio Folgen zum Shoppen Preis 52.50 Euro Grössen S bis XXL #hijabgermany #hijabdeutschland #hijab #hijaboftheday #hotd #love #hijabfashion #hijabilookbook #fashion #thehijabstyle #hijabmodesty #modesty #hijabstyle #hijabistyle #fashionhijabis #hijablife #hijabspiration #hijabcandy #hijabdaily #hijablove #hijabswag #modestclothing #fashionmodesty #thehijabstyle #Islamischekleidung #abaya #abayas #abayadesigner #abayadeutschlsnd #hijabdesigner…\nDress OnlineHijab FashionRomperLinkOutfitJumpsuitsSelfTall ClothingOverallsForward\nShop the look https://foursixty.com/modesty/ #mymodestystyle #hijabdeutschland #hijabgermany #hijab #hijaboftheday #hotd #love #hijabfashion #hijabilookbook #fashion #thehijabstyle #hijabmodesty #modesty #hijabstyle #hijabistyle #fashionhijabis #hijablife #hijabspiration #hijabcandy #hijabdaily #hijablove #hijabswag #modestclothing #fashionmodesty #thehijabstyle


Eraklient : Arveldamine :\nArveldusteenuste ületoomine (Switching)\nArveldusteenuste üleviimise teenus võimaldab Teil teisest Eesti pangast tuua üle Krediidipanka arvelduskonto, püsikorralduse lepingud ning otsekorralduse lepingud. Nimetatud teenuse puhul saate valida, kas soovite Krediidipanka üle tuua: - arvelduskonto koos kõigi püsi- ja otsekorraldustega (arveldusteenuse täielik ületoomine) või\n- ainult Teie poolt valitud püsi- ja otsekorralduslepingud (arveldusteenuse osaline ületoomine).\nArveldusteenuste ületoomiseks tuleb Teil pöörduda Krediidipanka, kes teostab ise vajalikud tegevused Teie praeguse pangaga. Arvelduskonto ületoomisel Krediidipanka suletakse arvelduskonto Teie endises pangas ja avatakse Teile arvelduskonto Krediidipangas. Püsi- ja otsekorralduslepingute ületoomisel lõpetatakse lepingud endises pangas ning sõlmitakse uued lepingud Krediidipangas. Otsekorralduslepingut on võimalik üle tuua ainult juhul, kui otsekorralduse saaja omab lepingut Krediidipangaga. Otsekorralduse maksjalepingu sõlmimisest Krediidipangaga peab otsekorralduse saaja teadma ette vähemalt 1 kuu, et ta jõuaks ette valmistada maksenõuete esitamise Krediidipanka. Kogu ületoomise protsessi pikkus on üks kuu, uute otsekorralduslepingute jõustumine võib võtta lisaks 1 kuu. Sammud arveldusteenuste ületoomiseks:\nEsitage Krediidipanga kontoris avaldus arveldusteenuste ületoomiseks.\nKrediidipank selgitab välja ületoomise võimalikkuse ja kogu info endises pangas kehtivate püsi- ja otsekorralduslepingute kohta.\nKrediidipank informeerib Teid vastuse saamisest ning koos lepime kokku, millised arveldusteenused täpselt üle tuuakse. Kindlasti teavitab Krediidipank Teid ka sellest, kui ületoomist ei saa teostada, kuna esinevad välistavad asjaolud.\nKrediidipank teavitab Teie endist panka soovitud teenuste sulgemisest. Krediidipank avab uue arvelduskonto ning soovitud püsi- ja otsekorralduse lepingud.\nArveldusteenuste täielikku ületoomist välistavad asjaolud:\nTeil on endise pangaga sõlmitud - krediidileping;\n- väärtpaberikonto haldamise leping;\n- tähtajalise hoiuse, investeerimishoiuse, säästu- või kasutushoiuse või muu investeerimishoiuse leping.\nTeie arvelduskonto endises pangas on kasutatav valuutade hoidmiseks, multikontona või multivaluutakontona ja kontol olev jääk ei ole piisav Eesti krooni või valuutaülekannetega seotud teenustasude maksmiseks.\nTäiendavat informatsiooni saate kõigist Krediidipanga kontoritest.\nRaha kiirülekanded FIXI vahendusel