Fryderyk Chopini, Robert Schumanni ja Ferenc Liszti palad ning kirjad.\nKlaverit mängib Lauri Väinmaa, kirju loeb Jüri Aarma\nRobert Schumann (1810–1856) / Ferenc Liszt (1811–1886)\n“Pühendus” / “Widmung” (laulutsüklist “Mürdid” / “Myrthen” op. 25/1) klaverile S 566 (u 1846–1848)\n“Lastestseenid” (“Kinderszenen”) op. 15 (1838)\n1. “Kaugetest maadest ja inimestest” / “Von fremden Ländern und Menschen”\n2. “Kummaline jutustus” / “Kuriose Geschichte”\n3. “Pimesikumäng” / “Hasche-Mann”\n4. “Paluv laps” / “Bittendes Kind”\n5. “Küllalt õnne” / “Glückes genug”\n6. “Tähtis sündmus” / “Wichtige Begebenheit”\n7. “Unistus” / “Träumerei”\n8. “Kamina ääres” / “Am Kamin”\n9. “Ratsanik kepphobusel” / “Ritter vom Steckenpferd”\n10. “Peaaegu liiga tõsine” / “Fast zu ernst”\n11. “Ehmatamine” / “Fürchtenmachen”\n12. “Uinuv laps” / “Kind im Einschlummern”\n13. “Luuletaja räägib” / “Der Dichter spricht”\nNokturn cis-moll op. 27 nr 1 (1835)\nNokturn As-duur op. 32 nr 2 (1836–37)\nM. Vihmand (s.1967)\nWater tree (2014, esiettekanne)\n“Rännuaastad. Teine aasta: Itaalia” (“Années de pèlerinage. Deuxième année: Italie”) S 161 (1839–49)\n“Petrarca sonett nr 104”\n“Fantaasiapalad” (“Fantasiestücke”) op. 12 (1837)\n1. “Õhtul” / “Des Abends”\n2. “Puhang” / “Aufschwung”\n3. “Miks?” / “Warum?”\nArmuunelmad. Nokturn nr.3 (1850)\nKatkendeid Robert Schumanni, Ferenc Liszti, Fryderyk Chopini, Felix Mendelssohni ja Clara Schumanni kirjadest, Ferenc Liszti raamatust “Chopini elu”, Robert Schumanni artiklitest ning Clara Schumanni päevaraamatust loeb Jüri Aarma.\nRomantismiaja kunstniku olemus leidis täiusliku väljenduse Robert Schumannis, kelle elu oli täis loomingulist põlemist, tegevusentusiasmi ja vaimustuspuhanguid. Spontaanne, elava kujutlusvõimega ja ülitundliku natuuriga, pühendus ta kirglikult oma kahele meelisalale – muusikale ja kirjandusele. Schumanni heliteosed kannavad suurt individuaalsuse pitserit, hämmastades kaasaegseid oma uudsusega. Aukohal on tema loomingus klaveripalad, kirjutatud pillile, mida ta suurepäraselt valdas, mille kõrvale tõusevad samaväärsetena helilooja tundeküllased vokaalminiatuurid. Paljud Schumanni teosed ammutasid inspiratsiooni armastusest tema klaveriõpetaja tütre Clara Wiecki vastu, kellest sai kõigi takistuste kiuste lõpuks tema seaduslik abikaasa.\nOma pulmapäeva hommikul 12. septembril 1840 andis helilooja Clarale üle pulmakingi – 26 laulust koosneva laulutsükli “Mürdid” op. 25 (teatavasti on mürdid lilled, mida saksa traditsioonis seostatakse pulmadega). Tsükli esimeseks lauluks on “Pühendus” (“Widmung”) Friedrich Rückerti sõnadele, mis oli mõeldud asendama kingi sõnalist pühendust.\nFerenc Liszti klaveriseade Schumanni laulust “Pühendus” (S 566) kirjastati 1848. aastal.\nKõikide instrumentide seast oli klaver Schumannile kõige lähedasem, paraku katkes tema enda pianistlik karjäär käevigastuse tõttu. Tema klaveriloomingut iseloomustab muusikalise materjali arendamine variatsiooniliselt, programmilisus ja tihe side romantilise kirjandusega.\n“Lastestseenid” (Kinderszenen) on kirjutatud 1838. aastal. Teose sünnilugu kajastub Robert Schumanni kirjades oma kihlatule Clara Wieckile, kes viibis parasjagu kontserdireisil Viinis. “Sa ütlesid, et mõnikord näin ma sulle lapsena, niisiis kirjutasin need 30 naljakat väikest pala”, kirjutas helilooja. Neist valis ta välja 13 miniatuuri ja koondas tsüklisse pealkirjaga “Lastestseenid”. Need on justkui täiskasvanu nostalgilised meenutused lapsepõlvest. Lapse maailm avaneb läbi muusiku ja poeedi silmade: laps mängib, kuulab muinaslugusid, rändab oma kujutlustes kaugetele maadele ning uinub lõpuks magama. Vaatamata palade näilisele lihtsusele ei kuulu need ometi laste repertuaari, eeldades esitajalt arenenud pianismi ja tundlikku kõlameelt.\n19. sajandi Euroopa oli rikas virtuoosidest, kes hämmastasid kuulajaid peadpööritava tehnikaga, ent jätsid tahaplaanile sisulised taotlused. Fryderyk Chopin ja Ferenc Liszt kuulusid aga nende hulka, kelle juures olid tasakaalustatud nii tehniline meisterlikkus kui ka sisuline sügavus. Kui Ferenc Liszt kuulis esmakordselt endast poolteist aastat vanema Frédéric Chopini mängu, oli see talle samasuguseks elamuseks kui kontsert, mil ta oli kuulnud esinemas viiulikunstnik Paganinit.\nChopini looming on pühendatud peaaegu tervenisti klaverile, alates kontsertidest orkestriga ja lõpetades lühikeste miniatuuriga. Peale klaveriteoste on ta loonud umbes 20 soololaulu, ühe klaveritrio ja mõned teosed tšellole.\nNokturne on Chopin kirjutanud paarkümmend. Selle žanri rajajaks peetakse inglise heliloojat John Fieldi (1782–1837). Kui Chopini varasemates nokturnides võib täheldada Fieldi mõjutusi, siis hilisemad ületavad kaugelt oma eelkäija saavutused. Tema nokturnide stiilile on iseloomulik faktuuri sagedane muutumine, tujukas rütmika, polümeloodilised põimumised, registrite vastandamised ja peened harmoonianüansid. Poola muusikateadlane, dirigent ja helilooja Zdzisław Jachimecki (1882–1953) on võrrelnud Fieldi ja Chopini kahe matemaatikuga, kellest esimene mõistab opereerida ainult täisarvudega, teine aga ka murdudega.\nMari Vihmand lõpetas 1990. aastal prof Eino Tambergi õpilasena Tallinna konservatooriumi ning 1997. aastal Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuri prof Lepo Sumera juhendamisel. Aastail 1995–1997 õppis ta Prantsusmaal, Lyoni konservatooriumis Gilbert Amy ja Philippe Manoury juures. Alates 1997 kuni tänaseni elab ja töötab ta Stuttgardi lähedal asuvas Saksa väikelinnas Bad Urachis.\nTema muusikas ühinevad romantiline kujutlusvõime ja ratsionaalne vormikujundus. Paljud Vihmandi teosed on inspireeritud luulest ja kirjandusest. Helilooja viimaste aastate muusika rikkalik kõlapalett on saavutanud neoekspressionistliku väljendusrikkuse. 2008. aastal etendus Rahvusooperis Estonia Mari Vihmandi ooper “Armastuse valem”. 2010. aastal valmis Bad Urachis korraldatava festivali “Herbstliche Musiktage” tellimusel ulatuslik vokaalsümfooniline teos “Unterwegs” lõuna-saksa luuletajate tekstidele.\n“Water tree” (2014)\n2006, San Antonio, Texas: Vaatamata väga kuivale suvele voolab tammepuust Lucille Pope’i aias juba kolm kuud järjest välja tervendav vesi. Ei bio- ega geoloogid ei oska sellele erakordsele nähtusele seletust anda. Ei minagi oska seletust anda, miks mind see sõnum, mille juhuslikult paari kuu eest Internetis avastasin, liigutas.\nPole mul ju võimalik teada saada, kas ta üldse tõele vastab ja paljuinimesi see vesi tervendanud on. Aga paljas ettekujutus, et midagi niisugust juhtuda võib, on lohutav. – Mari Vihmand\nFerenc Liszt on läinud muusikalukku kui legendaarne klaverivirtuoos, helilooja ning armastatud õpetaja. Mitme aastakümne vältel haaras tema kontserditegevus peaaegu kogu Euroopat, 1942. aastal ka Eestit. Oma interpretatsioonilise tegevuse ja klaveriloominguga üldistas Liszt eelkäijate ja kaasaegsete saavutused, viies kõrgpunkti kogu romantismiajastu pianismi.\nVõimsa loomingulise impulsi andis Lisztile 1830. aastatel teisel poolel toimunud reis Šveitsi ja Itaaliasse koos oma armastatu, krahvinna Marie d'Agoult’ga. Helilooja koondas saadud reisimuljed ulatusliku klaveritriloogia “Rännuaastad” (“Années de Pèlerinage”) kahte esimesse vihikusse, milles ta on püüdnud jäädvustada kõike seda, mis teda neil rännakutel oli köitnud. Kui esimeses vihikus (“Šveits”) on valdavad looduspildid, siis teise (“Itaalia”) on kogutud kunstimuljed ajendatuna Rodini skulptuurist, Raffaeli maalist ja Petrarca sonettidest. Tsükli kolmas vihik pärineb helilooja hilisest loominguperioodist. “Rännuaastate” triloogiat võib pidada omamoodi Liszti autoportreeks, mis peegeldab tema heliloojaisiksuse erinevaid tahke ja arenguteed.\nSchumanni paelus kogu elu romantiline kirjandus, mis sai inspiratsiooniallikaks mitmetele tema teostele, sealhulgas kaheksast palast koosnevale tsüklile “Fantaasiapalad” (“Fantasiestücke”) op. 12. Helilooja võttis teose pealkirja oma lemmikkirjaniku Ernst Theodor Amadeus Hoffmanni (1776–1822) novellikogust “Fantaasiapalu Callot’ laadis” ajendatuna. Klaveritsükkel valmis 1837. aasta kevadsuvel, veidi enne seda kui Schumann kihlus oma elu armastuse – Clara Wieckiga. Teose pühendus kuulub siiski ühele teisele tütarlapsele, inglise pianist Anna Robena Laidlaw’le (1819–1901), kes oma Euroopa-turnee raames esines 1837. aasta juunis Gewandhausi kontserdimajas ning veetis aega Robert Schumanniga.\n“Fantaasiapalades” kehastub helilooja isiksuse kaks poolust – Eusebius ja Florestan – nagu Schumann neid nimetas. Esimene on malbe ja unistav romantik, kes vaatab maailmale poeetiliste kõrguste pilvedelt, vastandiks Florestan, keevaline mässaja ning maailmaparandaja.\nTema repertuaari kuulub peaaegu kogu Beethoveni klaverilooming, ta on esitanud kontserditsüklitena helilooja 32 sonaati ja 5 klaverikontserti. Väinmaa on silmapaistev kaasaegse muusika esitaja. Tema repertuaaris on kogu Uus-Viini koolkonna, Alfred Schnittke ning Arvo Pärdi klaverilooming, ta on Ligeti etüüdide ja Boulezi 2. klaverisonaadi esmaesitaja Eestis. Ta on olnud eesti heliloojate Eino Tambergi, Jaan Räätsa, Toivo Tulevi, Urmas Sisaski, Peeter Vähi ja Ülo Kriguli teoste esmaesitaja.\nLauri Väinmaa on plaadistanud 4 CDd firmale Warner Brothers, kus kõlavad Tubina, Sumera ja Lemba klaverikontserdid koostöös ERSOga ning eesti heliloojate looming sooloklaverile. Ta on salvestanud nii sooloteoseid kui ka kammermuusikat ka teistele firmadele ning mitmetele raadiojaamadele, mille hulgas võiks esile tõsta Pärdi kogutud klaveriteoste salvestust BBCle.\nVäinmaa on esinenud Suurbritannias, Jaapanis, Saksamaal, Hollandis, Rootsis, Soomes ja mujal. Ta on teinud koostööd Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Hollandi, Läti ja Soome Raadio Sümfooniaorkestri ja teiste orkestritega. Koostööpartnerite hulgas on dirigendid Eri Klas, Arvo Volmer, Andrei Boreiko, Nikolai Aleksejev. Alates 2001. aastast mängib Lauri Väinmaa klaveriduos koos Piret Väinmaaga. Ta on kaheksast pianistist koosneva Klaveriorkestri juht.\nVäinmaa õpetab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning annab pidevalt meistrikursusi erinevates maades. Aastatel 2001–2010 oli ta paralleelselt klaveriosakonna juhataja Tampere Ametikõrgkoolis Soomes. Väinmaa on rahvusvahelise pianistide festivali “Klaver” asutaja ja kunstiline juht.\nVäinmaa on lõpetanud Moskva Riikliku Konservatooriumi Mihhail Pletnjovi ja Lev Vlassenko klaveriklassis ning õppinud Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias Christopher Eltoni ning Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Bruno Luki juhendamisel. Ta on III Eesti pianistide konkursi ja Minski vabariikidevahelise pianistide konkursi võitja. Ta on võitnud eripreemiad Šoti rahvusvahelisel konkursil ja William Kapelli nimelisel rahvusvahelisel konkursil USAs.\nJüri Aarma on Eesti näitleja, laulja, saatejuht ja ajakirjanik.\nTa on lõpetanud Pärnu 1. Keskkooli ning Pärnu Lastemuusikakooli klaveri- ja trompeti erialal. 1974. aastal omandas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris näitlejadiplomi ning töötas seejärel Noorsooteatris näitlejana ja Kuku raadios toimetajana. Aastatel 1995–2002 oli ta ajakirja Teater. Muusika. Kino peatoimetaja. Praegu töötab ta Maalehes kultuuritoimetajana. Samuti tegutseb Aarma vabakutselise näitleja ja lauljana.\nHooajal 2010/2011 juhtis ta koos Gerli Padariga saadet “Lauluga maale”.\n2011. aastal avaldas Jüri Aarma intervjuude kogumiku “Hobusest Mozartini” (kirjastus Maalehe Raamat).\nTalle on omistatud aumärk Jüriöö Täht (2001).


Feministeerium ootab riigilt oma kontole 13 000 eurot\nRadikaalset soo- ja LGBT-ideoloogiat viljelev portaal Feministeerium, mis võitleb erinevate rõhumisvormidega, ootab selles kvartalis oma kontole umbes 13 000 maksumaksja eurot. Veebilehe toimetaja ning MTÜ Oma Tuba juhatuse liige Aet Kuusik kurtis Delfile, et riik on esitanud tellimuse, samas raha pole laekunud, kuid kohustused on endiselt jõus.\n«Mingis mõttes meenutas projektitaotluse protsess riigihanget, kus riik tellib teatud teenuseid ja vabaühendused said pakkuda oma arusaama nende elluviimisest. Rahandusministri ülesandeid täitva Raul Siemi korraldus aga katkestas riigipoolse kokkuleppe täitmise, samal ajal kui meie kohustused tegevusi ellu viia on täies jõus,» rääkis Kuusik Delfile.\nKuusiku hinnangul on tegemist poliitilise tagakiusamisega.\n«Vähemuste ja võrdõiguslikkuse teemad on olnud EKRE-le ja SAPTKile lihtne viis, kuidas ühiskonnas viha üles kütta juba pikka aega. Makse peatamise katsetus oli lihtsalt üks viis seda teha,» märkis ta.\nFeministeeriumi lehel on muuhulgas öeldud:\n«Kogu asi algas SATPKu kaebusest, et hasardi seaduses ei ole eraldi võrdõiguslikkuse teemasid toetatava valdkonnana mainitud, erinevalt meditsiini, hoolekande, perede, vanurite ja puuetega inimestega seotud projektidest. Aga teemad ei ole eraldi silotornid. Kõik, kes meie tegemisi on jälginud, teavad, kui oluline meile on intersektsionaalsus. Sooline võrdõiguslikkus on küll läbiv joon, aga me pöörame oma tegemistes palju tähelepanu sellele, kuidas rõhumisvormid koos mõjuvad.»\nEelmine artikkel Usupööre ja inimõiguste hääle vaigistamine?\nJärgmine artikkel Kahtlustatakse Nantes’i katedraali süütamist


Eksperdid soovitavad eksportivat tööstust\nInvesteerimisportfellis riskide hajutamiseks tuleks tööstussektoris kindlasti peale Saku Õlletehase vaadata Harju Elektri ja Viisnurga aktsiat, sest eksportivate ettevõtetena sõltuvad nad vähem kohalikest makromajanduslikest hüpetest, rääkis Hansa Investmentsi peaanalüütik Toomas Reisenbuk.\nReisenbuk möönis, et vähese likviidsuse tõttu ei sobi aktsiad mitte lühiajaliseks investeeringuks, vaid pikemaajaliseks rahapaigutuseks.\nHansapanga analüütik Urmas Riiel märkis, et investeerimisotsuste langetamisel ei maksaks tähelepanuta jätta ka rõivatööstusettevõtet Baltika, kes pole spetsialiseerunud ainult alltöövõtule, vaid toodab enda kaubamärgi all tarbijale vastuvõetava kvaliteediga toodangut.\nReisenbuk hindas rõivatööstusettevõtete väljavaateid tagasihoidlikuks, sest nende edu on tuginenud põhiliselt odavale tööjõule. Hüppelist kasvu rõivatööstuses ei ole ette näha, kuid sealsed kulud suurenevad, mis teeb investeeringu ebaatraktiivseks, põhjendas Reisenbuk.\nEbaselge omanikestruktuuriga tööstusettevõtted sobivad Riieli sõnul spekulatiivsele lühiajalisele investorile, sest pikaajalise investeerija jaoks puudub neil selge arengukava.\nÄripäeva tööstussektori indeks on põhiliselt Rootsist suurinvestorit ootava Norma aktsia hinna tõusu mõjul kerkinud juunik lõpuga võrreldes viiendiku võrra ja jõudis eile õhtuks 35,6 punkti tasemele.\nIndeksisse kuuluvad 14 börsil kaubeldava ettevõtte aktsia hulgas ka ehitusettevõtete EMV ja Merko Ehitus aktsiad.\nEhitusettevõtetesse investeerimisega kaasneb investori jaoks analüütikute sõnul suur risk, sest ettevõtted võivad väga kiiresti kasumist kahjumisse jõuda.\nSamaväärselt pangandussektoriga on ehitusettevõtted väga volatiilsed ja sõltuvad otseselt makromajanduslikest tingimustest, lausus Reisenbuk.\nEesti ühinemiseks Euroopa Liiduga tuleb infrastruktuuri teha suuri investeeringuid, mis peaks tööd andma ka siinsetele ehitusettevõtetele, kuid puudub kindlus, et potentsiaalsete suurte objektide ehituskonkursi võidavad siinsed ettevõtted, lisas Reisenbuk.


Missioon ja eesmärk - Ajakihid\nMissioon ja eesmärkRaoul2020-01-26T18:54:32+00:00\nLaiemalt pilteepose missioonist ja eesmärgist\nHoida ja edendada eesti ning kogu soome-ugri algupärast kultuuripärandit ja folkloori ning levitada loodushoidlikku ja ajalugu väärtustavat mõtteviisi.\nProjekti tegevus on pühendunud eesti ja ka soome-ugri folkloori, kommete ja mütoloogia uurimisele, niisamuti selle talletamisele ja propageerimisele. Soovime oma tegevusega edasi anda nii nooremale põlvkonnale kui ka vanematelegi seda vajalikku ja kohati juba tuhmuma hakkavat teavet meie esivanemate kultuuripärandist, üldisest tolle aja eluolust, traditsioonidest ning ka rahvaluulest endast. Pilteeposega seotud projektidega soovime tuua inimesed rohkem lähemale meie esivanemate pärandile, mis aitaks omakorda inimestesse süstida head tahet ja indu ka neil endal midagi kasulikku ära teha oma kodukandi, looduse, kultuuri, rahva ning oma esivanemate pärandi heaks. Kaitstes ja võimalusel ka taastades meie esivanemate pärandit suudab rahvas ja kultuur olla elujõulisem ja jätkusuutlikum ning niimoodi tekkiv lugupidamine ja austus esivanemate poolt loodu suhtes oleks mitte ainult tugevaks vundamendiks tulevastele põlvedele meie kultuuri hoidmisel ja edasikandmisel, vaid ka üleüldise moraali, õigluse ja vajalike eluväärtuste mõistmisel ja nende hoidmisel.\nPilteepose „Kalevipoeg“ eesmärk\nAntud projekti eesmärk olekski propageerida meie rahvuseepost „Kalevipoeg“ Eestis kui ka mujal, tuua see meie inimestele lähemale, elavdada see muinasaegne eepiline lugu käesolevatele põlvedele ja teha sellest tänapäevases mõistes väärikas rahvakultuuri kunstiteos.\nTeos on suunatud kõigile vanuseklassidele, aga eeskätt kui pilteepos – sobiks ta kindlasti väga hästi just noortele. Samas, kuna teoses on kätketud ehedat materjali Kalevipoja eeposest selle autentsel regivärsilisel kujul, siis sobiks see kindlasti ka vanemale põlvkonnalegi, kes meie rahva kultuuripärandist vähegi lugu peab. Võimalikult realistlikule pildimaterjalile ja ajaloolisele materjalile tuginedes avab teos lugeja ees kogu oma eheduses tolle aja ühelt poolt karmi, teisalt regivärsile tuginedes jälle luuleliselt ilusa muinasaja maailma. Pildimaterjalile tuginedes on ka kõik ümbruskond koos sealse looduse, erinevate inimtüüpide ning erinevate mütoloogiliste jumaluste ja haldjatega kindlasti väga arhailine, mis aitab lugejal-vaatajal seda kahtlemata paremini omastada ja nendesse rollidesse sisse elada. Seetõttu on antud kontekstis ka teoses olev regivärsiline luulekeel paremini omastatav ja loetav, mitte ainult lastele ja kooliealistele, vaid ka neile, kes muidu luulekeelest eriti lugu ei pea.


Mortgage-rent-bills-results-15 | Lifetise\n1. Help with food and other living costs\n2. Help paying your debts\n3. Cancel things you don’t need


Concorde plaanib taevasse naasta - Reisimine\nConcorde plaanib taevasse naasta\nConcorde nime all tuntud ülehelikiirusega reaktiivlennuk loodab väga jõukate lennuhuviliste meeskonna abiga taevasse naasta.\nClub Concorde, mis koosneb endiste pilootide, lennufirmade juhtide, inseneride ja Concorde'i entusiastide rühmast, on just teatanud oma kavatsustest viia ikooniline reaktiivlennuk 2019. aastaks tagasi piiratud töökorda.\nLõppenud reisilennuk nägi oma viimast kommertslendu tagasi 2013. aastal, surma põhjustasid kohutavad finantsprobleemid, suured hoolduskulud ja 2000. aastal toimunud suur Air France'i õnnetus, mille tagajärjel hukkusid kõik pardal olnud 113 reisijat.\nPärast 11. septembrit lendavate hirmude tagaküljele pandi Concorde'i saatus pärast 27-aastast lennulugu pähe, kusjuures selle tööajal oli ainult üks eelmainitud õnnetuste salvestus.\nKuna Concordes elab praegu muuseumides ja teaduskeskustes kogu maailmas, loodab Club Concorde kindlustada ühe Pariisis asuva Le Bourgeti lennujaama - lennujaama, mille nad plaanivad osta ja taastada 250 miljoni dollari eest.\nKlubi plaan on kasutada restaureeritud lennukit lennuesitustel ning korporatiivüritustel või erahartidel. Praegu ei ole ülehelikiirusega reaktiivlennukil plaanis kommertslende teha.\nConcorde'i lennutunnistused on pikka aega omistatud selle kiirusele, mis võimaldab New Yorgi ja Londoni vahelise lennu sooritada veidi vähem kui kolme tunniga, samal ajal kui tavalised kommertslennukid teevad reisi seitsme tunniga.\nSõltumata sellest, kas Concorde näeb taas kommertslendu, on ülehelikiirusega reaktiivlennukid praegu tootmise tipus, kusjuures sellised suured ettevõtted nagu Boeing, Lockheed Martin ja NASA töötavad kõik kaubanduslikult tasuvate kiirlennukite kallal, mis tõusevad õhku 2030. aastaks.\n(via Uudised )\nSEOTUD: Richard Branson plaanib Austraaliast kahetunniseid lende Londonisse\nparim juuste pikkus õhukestele juustele\nkuidas loomulikke juukseid kahjustamata värvida\nkui kaua püsivad poolpüsivad kulmud


Ravimuda 300ml Leiger OÜ - Ökosahver\nKategooria filterMahetoit Mahekast (1) Köögiviljad (36) Puuviljad, marjad (29) Teraviljatooted (61) Gluteenita kuivained (48) Hommikueined, müslid (38) Riis, riisitooted (23) Läätsed, oad, herned, soja (24) Pastatooted (61) Seemned, pähklid (61) Biomenu maheköök (14) Kuivatatud puu- ja köögiviljad (63) Piim ja piimatooted (32) Piima asendamiseks (50) Liha, lihatooted, munad (22) Õlid, rasvad, margariinid (76) Pestod jm taimsed määrded (28) Äädikad, sinepid, kastmed (57) Ürdid, vürtsid (105) Suhkur, muud magustajad (38) Mesi, meetooted (34) Soolad, maitsesoolad (29) Puljongid, supid, supisegud (17) Tomatitooted (53) Köögiviljakonservid, antipasti (36) Pähklivõided, šokolaadikreemid (35) Moosid, püreed, kompotid (34) Sai, leib, näkileib, galetid (50) Küpsetussegud ja -abiained (40) Koogid, saiakesed, keeksid (19) Desserdid (ka laktoosivabad) (17) Puuviljatahvlid, müslibatoonid (76) Küpsised, snäkid (98) Šokolaad, šokolaadibatoonid (75) Kommid, maiustused (82) Jäätised (12) Mahlad, mehud (84) Mahla- ja karastusjoogid, vesi (40) Kohv, kakao, kohvi asemel (33) Teed, teesegud (196) Õlled, veinid, siidrid (31) Supertoidud, toidulisandid (312) Toidulisandid (60) Superfoodid (28) Idandamiseks, külviks (22) Lemmikloomatoidud (6)Ökokosmeetika Näopuhastustooted, lilleveed (54) Näokreemid ja -õlid (47) Jumestustooted ja tarvikud (7) Juuksehooldustooted (86) Kehapesutooted (50) Kehahooldustooted (124) Seebid (63) Hambapastad, -harjad, suuveed (98) Intiimhügieenitooted (42) Tooted meestele (16) Salvid, spreid, sääsetõrje (10)Ökoloogilised Puhastusvahendid Nõudepesu (18) Riidepesu (42) Üldpuhastus (49)Ökotooted lastele ja beebidele Beebitoidud (70) Kosmeetika- ja vannitooted (42) Mähkmed, puhastuslapid (13) Käeline tegevus (56)Muud vajalikku Raamatud, ajakirjad, DVD-d (4) Küünlad (38) Viirukid, eeterlikud õlid (43) Nõud, kodutarbed, kinkekotid (34)\nTootja filterAlva (1)Bema Cosmetici (3)BioSolis (2)Coslys (12)EQ EVOA (2)Frantsila (1)Govinda (1)Isabella`s Clearly (4)Kodukosmeetika (4)Laboratoire Cattier (20)Leiger OÜ (6)Looduspere (4)Madara Cosmetics Ltd (2)Magnemedela OÜ (3)Naturado En Provence (1)Nurme Looduskosmeetika OÜ (17)Omia Laboratories (3)Sante (1)Signe Seep (3)Signe Seep (1)Urtekram (3)Weleda (19)Willow Spirit (1)Wooden Spoon (9)Zechstein Inside (1)\nToodetud Eestis (17)\nTootja: Leiger OÜ\nRavimuda 300ml Leiger OÜ\nHiiumaa Käina lahe ravimuda on unikaalse mineraalsete ja orgaaniliste ainete kooslusega 100% naturaalne meremuda, mida kasutatakse erinevate haiguste raviks, ennetamiseks ja kosmeetilistel eesmärkidel. Käina lahe ravimuda on Eesti ravimudadest kõige puhtama koostisega ja kõige mineraalsem ning ei sisaldada kahjulikke lisandeid.\nKASUTATATKSE MEDITSIINIS, KOSMEETIKAS, SAUNAS JA MASSAAŽIS.\n. reumaatilised haigused\n. kroonilised liiges-lihasaparaadi põletikud\n. lülisamba haigused\n. traumade ja lõikuste järgsed liited ning armistumised\n. kroonilised nahahaigused (psoriaas, ekseem)\n. mõned kroonilised naistehaigused (emaka-ja munasarjade kroonilised põletikud, viljatus\n. menopausi vaevuste leevendamine)\n. mõned kroonilised sisehaigused (haavanditõbi, maksa-ja sapiteede ning sooltepõletikud)\nVastunäidustused: Muda ei sobi eelnimetatud haiguste ägedas faasis, palavikuhaiguste, kasvajate, verehaiguste, südame puudulikkuse II-III astme, raseduse, mõnede neeruhaiguste, vaimuhaiguste, tuberkuloosi korral. Kahtluse korral küsida nõu arstilt.\nMudamask omab suurepärast nahka sügavpuhastavat, koorivat, niisutavat ja värskendavat toimet. Mudas leiduvad mikroelemendid parandavad ainevahetust ning suurendavad oluliselt naha varustatust niiskusega. Tänu E-vitamiini sisaldusele omab ravimuda tugevat antioksüdeerimisvõimet ning stimuleerib kudede regeneratsiooni. Taastab kudede elastsuse ja tekstuuri, et nahk saaks tagasi oma sära ja elujõu.\nRavimuda toime saunas tugevdab organismi vastupanuvõimet, stimuleerib immuunsüsteemi ja rakkude elutegevust. Tasakaalustab naha bioloogilisi protsesse, noorendab nahka ja hoiab selle niiskustaset. Leevendab liigeste- ja lihasvalusid.\nLisaks raviomadustele soojendab mudaprotseduur kehapinna üles ning lihased ja nahk on massaažiks ette valmistatud, soojad ning pehmed. Massaaži tulemusel imenduvad ravimuda toimeained sügavamale kehasse.\nKoostis: 100% sertifitseeritud meremuda, mille veesisaldus (% märjas mudas) 65-75 ja pH 6,9-7,5. OÜ Eesti Geoloogiakeskuse sertifikaat nr. 03 Käina lahe ravimuda omaduste kohta, Keskkonnaministeeriumi kaevandamisluba KMIN-076. Toote säilivusaeg 12 kuud pakendamiskuupäevast. Hoida temperatuuril 4-15 kraadi.\nNB: Toote avamisel enne kasutamist muda segada ühtlaseks massiks.\nPakendi avamisega võib kaasneda meremuda spetsiifiline lõhn.


Kes on hajameelsem? | Elust kirju: Epp Petrone ajaveeb\nJustin: “Mul tuli järsku selline TUNNE, et äkki ma ajasin ajad segamini, las ma helistan üle… Äkki oli meie aeg hoopis pool 11, mitte pool 12?”\nMina tatsan Martaga parkimisplatsil ringi, kuni Justin telefonikõne teeb. Vaatan läbi autoakna, et lähevad tal justkui kõrvad punasemaks.\nTuleb teine siis autost välja ja alustab ebalevalt: “Kuule… Tundub, et me sõitsime siia täna ainult Jersey pontshikuid sööma. Mul tuli järsku see TUNNE! Ja õigusega. Nad ütlesid, et meil ei olnudki täna aega, vaid hoopis järgmisel pühapäeval.”\nMina: vaikus. seedin. “Nojah. Pärast seda, kui me minu hajameelsuse pärast täpselt 24 tundi lennukile hiljaks jäime ja uued piletid pidime ostma, ei saa ma sulle vist elu lõpuni hajameelsust ette heita.”\nJustin: “Aga tead, mis imelik, ma olin kellaaja ka valesti meelde jätnud. Oli hoopis kell 11!”\nMina: “No miks sa midagi kunagi üles ei kirjuta!”\nJustin: “Ähh, sina kirjutad kõik üles ja siis vedelevad need paberitükikesed ei tea kus ja sa ei mäleta ise mitte midagi. Kas sa oma mobiili numbri oled lõpuks pähe õppinud!”\nMina: “Eeei… Aga ma tean, kuhu see mul kirjutatud on. Ja ma tean sinu mobiili peast, see on palju olulisem hädaolukorras.”\nJustin: “Kas sa meie uut kodunumbrit tead peast?”\nMina: “Me oleme seal ju ainult kuu aega elanud!”\nJustin: “Kas see polnud mitte sina, kes Marta beebiraamatule suurelt vildikaga vale sünniaasta maalis?”\nMina (paaniliselt üritades meelde tuletada): “Ahaa, aga sina tahtsid kitarri kaasa võtta komandeeringusse ja unustasid selle koju!”\nJustin: “Aga sina ostad koju külmkappi söögid ja unustad need siis ära!”\nMina: “Aga sina lähed poodi viite asja ostma ja tuled tagasi kahega, ja mobiili unustad sa ka tavaliselt maha, kui poodi lähed!”\nJustin: “Mitu korda sa Hobokenis võtme korterisse unustasid, nii et ma pidin poole tööpäeva pealt koju tulema?”\nMina: “Kindlasti sama palju kordi, kui sa ise, kui sa oleks koduperenaine!”\nJustin: “Mäletad, kui sa jalgratta ära kaotasid?”\nMina: “Ise kaotad peaaegu alati auto ära! Otsid seda parkimisplatsil taga nagu, nagu…”\nJustin: “Aga mina vähemasti mäletan, et ma autoga poodi tulin! Sina jalutasid koju tagasi ja lihtsalt unustasid jalgratta poodi!”\nJa nii edasi….\nAllpool on oodatud kõigi kommentaatorite lood nende hajameelsusest 😉\n← Tüüpe pesumajast ehk miks mulle meeldib Ameerika Imelikke kokkusattumusi →\n47 mõtet “Kes on hajameelsem?”\nEppppp Postituse autor 9 märts 2006, 21:55\nolen hajameelsuse teemal ka varem bloginud, http://spaces.msn.com/Eppppp/Blog/cns!1pOR4qRYiQY1Sw9ZaOjc7l6w!504.entry\nKopin selle siia:\nJUUKSED JÄLLE PÕLEMA!\nEnnist meie gaasipliidi peal makarone soojendades kummardusin liiga sügavalt ja shh!!! patsiots juba kärssamas.\nSee on umbes kümnes kord mu elus, kui mul juuksed põlema lähevad. Küll on seda juhtunud küünlast, küll lõkkest, küll just samamoodi gaasipliidi leegist.\nKas teised inimesed on sama hajameelsed nagu mina, selle üle ma ikka vahel juurdlen. No mis on mul näiteks paaril viimasel nädalal juhtunud:\n– Tulin Marta ja käruga poest, jätsin poekoti maja ette tänavale ja tassisin Marta koos käruga tuppa. Kott tuli meelde pool tundi hiljem (kössitas teine ikka sealsamas kõnniteel).\n– Panin vannivee jooksma ja ise läksin korraks arvuti taha… Ärkasin reaalsusse, kui vesi oli vannitoast jooksnud keskmisesse tuppa ja sealt edasi arvutituppa, kogu põrand lainetas.\n– Viisin meie ilusa lopsaka valge diivanikatte pesumajja ega märganud üle kontrollida, et seal voltide vahel midagi muud poleks. Ega märganud ka siis, kui pool tundi hiljem katte pesumasinast kuivatisse viskasin. Aga kuivatist välja tuli diivanikate, mis üleni kaetud oranzhide plekkidega… Selgus, et üks Marta rasvakriit oli diivanikatte voltide sees peidus olnud.\nÕnneks ei rikkunud ärasulanud rasvakriit kuivatit ära, muidu oleks see hajameelsus mulle kulukaks osutunud (mu ujutus läks näiteks maksma umbes ruutmeetri parketi vahetamise…).\nJa diivanikattele joonistasime oranzhide südametega lilli.\nSverik 9 märts 2006, 22:03\nMina viisin mõni aasta tagasi isiklikult ellu ühe vana loo ja saatsin kirja “sidejaoskonda See-ja-Teine, sõpradele ja sugulastele”. Kahjuks ei tabatud sidejaoskonnas ära, kes need minu sõbrad ja sugulased olla võiksid, samas õnneks olin kirjutanud ümbrikule ka saatja aadressi, nii et sain kirja hiljem käsipostiga kohale toimetada. Sugulased muretsevad minu pärast vist siiani.\nHeler 9 märts 2006, 22:06\nSee on küll imelik – muidu teine nii terava silmaga, aga näed, jalgratta unustab poodi! 😉\nMa olen näiteks munad keema unustanud, kuni need potipõhja kinni kõrbesid, hea, et tulekahjut ei tulnud… Ise ajasin sel ajal peikaga telefonis juttu.\nJa ükskord ütles mulle kolleeg, et kuule, sul midagi ripub püksisäärest. Oi, eilsed sukapüksid – seda ma hommikul mõtlesin, et kuhu need küll kadusid…\nGea 9 märts 2006, 22:29\nMa olen ka oma blogis sellest kirjutanud, aga ei viitsi otsida, kirjutan uuesti. Minu kõige hullem hajameelsus oli, kui ma ükskord koera õue unustasin. Käisin jalutamas ära, tulin tuppa. Sai seal mitu tundi oma asju tehtud, söödud ja mis kõik veel, jõudis kätte magamamineku aeg. Enne seda aga vaja ju veel korra koeraga õues käia. Läksin nagi juurde ja jäin lolli näoga vahtima: koera rihm ei rippunud tavapärases kohas. Siis tuli meelde, et ka koera polnud ammu näha olnud. Oi ma jooksin kolmandalt korrusel alla, peni ootas õnneks truult trepikoja ees ja oli päris solvunud näoga.\nAga tund aega varem kooli/tööle minekud, sukapükste unustamine teksade sisse, nii et need järgmisel päeval pükstesäärest välja lohisevad jms on tavaline värk.\nKuksilt lugesin lugu, kus isa sõitis autoga, lapsed autos, ja jäi trammi taga seisma. Nägi, et üks ema üritab lapsevankrit trammi tõsta, aga keegi appi ei lähe. Hüppas siis autost välja, aitas käru trammi tõsta ja astus ka ise trammi. Paari peatuse pärast alles tuli meelde, et auto lastega jäi ju trammipeatusesse keset teed…\nandry 9 märts 2006, 22:34\nMinu raport on selline:\nUmbes 16 aastat pidasin oma tütre sünnipäevaks 18. detsembrit, tegelikult on 19. Praegugi pidin korraks kontesntreeruma, mmm, jah, 19. oli see õige päev.\nKord läksin koeraga poodi, ümisesin pääkolus nimekirja, mis kõik kokku tuleb osta, a la “jupp kõige paremat suitsuvorsti”. Koduteel tundus kott kahtlaselt kerge, mitu korda vaatasin üle, et ega pole midagi ostmata jätnud. Ei, kõik oli ostetud, mis tarvis, isegi “jupi kõige paremat suitsuvorsti” olin pulli pärast otsnud.\nKöögis ladusin toidu välja, siis alles tõusid silme ette pilt meie koerast, kes kusagil poeukse lähedal rihmaga kinniseotult kurvalt ja truult konutab. Too pood on kahe väljapääsuga, ühest läksin sisse, teisest välja.\nMul omal juhtub neid apse üldiselt suurte infohulkadega töötamise a’al. Alateadvus tegeleb mingi värgiga, uurib ja puurib ja teadvus vaeseke unustab ära kõik, ka omaenese olemasolu.\nTanja 9 märts 2006, 22:43\nMeie pere klassika on kuidas professorist vanaisa tänaval kõndides ja kohates mu isa hajameelselt kinda käest võttis, surus isa kätt tervituseks ja rahulikult edasi jalutas arvates, et see üks tema õpilastest oli.\nSiiri 9 märts 2006, 23:09\nMulle tuli meelde Elle Kulli lugu, kuidas ta oma kolm väikest last poodi unustas – kodus siis avastas, et lapsi polegi. Aga piima ei unustanud osta 🙂\nTanja 9 märts 2006, 23:10\nJah Yuri poolne pereklassika pole ka paha. 5 a Yurile ei meeldinud end pesta. Ükskord isa järjekordselt kamandas ta dussi alla ja ei luband enne ära tulla, kui ta välja lubab. Samal ajal astusid sõbrad sisse õlled kaasas. Paari tunni pärast, kui õlled joodud meenus, et Yuri ikka veel end peseb. Väikemees oli end kerra tõmmanud ja sooja dussi all magama jäänud.\nSee lugu ujub alati päevavalgele, kui Yuri isaga jutt lastest, kasvatamisest jne.\nMoonika 9 märts 2006, 23:23\nOi, miks mina küll ei ole hajameelne 🙁 Ükski muidu hea lugu ei tule ka meelde… Aga naerda sain ma siin küll 🙂\nkaur 9 märts 2006, 23:25\närge ainult püksi pissige.\nHannele 9 märts 2006, 23:30\nMina panin kord koolist tulles panni pliidile, et makarone soojendada. Võtsin samas telefoni ka kätte, vaja ju sõbrannaga juttu ajada… Noh, kui ma siis nii kolmveerand tundi hiljem kööki tagasi jõudsin, oli pannikaane plastmassist nupp ära sulanud, pliidiraud tulipunane ning kokkuvõttes lendas klaaskaas ka kildudeks (viisime õue jahtuma ja kallasime vett peale)…\nPärast seda pole ma söögitegemist ning telefoniga rääkimist ühendanud. Kõned on ka lühemaks muutunud.\nAet 10 märts 2006, 01:28\nMa olen ka hirmus hajameelne.\nAga parim lugu on hoopis ühe sõbranna toanaabrist. Ühikas elades läks ta kord vale ukse taha, katsus ust, lukus. Siis arvas ta kohe, et raudselt jäi võti tuppa ja uks läks sneprisse. Õnneks oli koridori peal jalutamas mingi poiss, kellelt ta kohe abi küsis, et näed juhtus siuke asi. Poiss ütles siis, et ok, ma lähen toon oma toast mingi asja ja teeme ukse lahti. Poiss läks oma tuppa ja tüdruk vaatas üles toa numbrit…Uks oli jah nagu õige, aga korrus oli vale…\nKodus läksid mul kogemata segamini läpaka ja lauaarvuti klaviatuurid. Ja seda mitu korda. Ma juba hakkasin uurima, et kas klaviatuuril on äkki midagi viga.\nKooli olen ka valel ajal läinud. On üks tund mis on üle nädala. Kahjuks ajasin ma nädalad segi ja marssisin kohale, katsusin päris mitut ust, aga kõik olid suletud. 🙁\nKord aastate eest unustas isa võtmed autosse. Õnneks oli tegu luukpäraga autoga ja luuk tagant lahti (vana auto ja see ei käinudki päris kinni). Siis pidin ma tagant luugist sisse ronima ja ukse lahti tegema. Koht oli küll üsna rahvarohke – Pärnu vana turu juures nimelt…\nÜkskord tahtsin Pärnu raamatukogusse raamatuid ära anda. Siis olid juba elektroonilised kaardid ja kiiruga olin kogemata kaasa võtnud hoopis säästukaardi. Hoidja ütles siis, et selle kaardiga küll ei saa…\nEelmine aasta käisime sõbrannaga doonoritelgis vabatahtlikena abiks. Pärast õhtul läksime veel Kristiinesse ja poes ringi jalutades vaatasime, et inimesed miskipärast vaatavad sõbrannale kõigepealt rinna peale ja siis talle otsa. Lõpuks avastasime, et ta oli nimesildi rinda unustanud. 🙂\nEks neid lugusid ole ikka väga palju, aga mitte ei tule meelde kõik…\nSverik 10 märts 2006, 01:43\nTartus Tamme tänava kandis lõppes sünnipäev. Oli vaja taksot tellida, otsin telefonist numbri ja helistan: “Palun taksot, esimene Tamme põik linna poolt.” Dispetšer on natuke segaduses. Ise ei tea ma ka täpselt, kus ma olen, kontrollin teiste käest aadressi ja ütlen dispetšerile, et jajah, esimene Tamme põik. Dispetšer mõtleb, räägib midagi Tamme tänavast, aga ei oska ikka täpselt aru saada, kuhu seda taksot vaja on. Ikka mitu head minutit üritasin talle selgeks teha, et esimene Tamme põik. No kui keeruline see olla saab? Ja dispetšer võiks ju ikka linna tunda, eksole? Tundub aga, et meie vahel ei teki mingisugust teineteisemõistmist. Teised sünnipäevalised, kes ka selle takso peale istuda tahtsid, hakkavad huvi tundma, et milles küsimus. Uurivad, et mis firma see selline saamatu on. Olen firma nime selleks ajaks juba unustanud, võtan telefoni kõrva äärest ja loen ekraanilt: “Taksofirma XYZ, tel. number 6……”\nkaur 10 märts 2006, 02:07\nviimane on tehnika kala, mitte sinu oma. taksofirma võiks moblaoperaatori käest lisaks tel. numbrile vähemalt niipalju positsioneerimisinfot saada, et dispetser ka ilma sinult kysimata teaks, mis linnas sa oled.\nSverik 10 märts 2006, 02:41\nNojah, võiks ju, aga ei pea. Ma arvan, et inimene võiks teinekord natuke mõelda ka, kuhu ja miks ta helistab 🙂\nMoonika 10 märts 2006, 03:16\nMulle meenus igalt poolt neid hajameelsuse lugusid lugedes ka kaks lugu.\n1. Vanemad rääkisid. Nemad läksid emaga kinno, meie jäime kolmekesi koju. Elasime tollal kortermajas kolmandal korrusel. Eks meil oli hirm ikka nahas ka. Seda ma mäletan küll, et meil esikus tuli põles ja suures toas vaatasime telekast mingit Eesti filmi. Igav film oli. Olen ikka kahtlustanud et see oli Tulivesi või midagi muud taolist, kuna ma ei ole seda kunagi näinud. Igatahes oli meil uks korralikult lukku keeratud. Mingi aeg kobisime magama. Vanemad tulevad koju, aga uksest sisse ei pääse…Me olime ju võtme ka korralikult lukuauku jätnud. Ega me kella helistamise peale üles ei ärganud. Ei jäänud siis vanematel muud midagi üle, kui isa läks naabrite juurde. Öö oli ikka juba käes. Meie toal oli rõdu. Selle kaudu isa siis akna taha pääseski. Olla tükk aega prõmminud aknale. Mul vanem õde olla korraks istukile tõusnud ja unise näoga ringi vahtind ning siis tagasi pikali visanud. Lõpuks ärganud mina üles ja läinud keeranud ukse lahti. Eks vast ema siis lasi isa sisse. 🙂 Aga me olime ka noored. Mina olin ikka alla 5 🙂\n2. Olime sõbraga juba teist päeva teel Livornost Rooma. Nii 300 kilomeetri kaugusel Roomast. Istusime bensiinijaamas kiirtee ääres ja pidasime plaani. Kuidas minema saaks. Üks suur kaubik sõitis minema, ja minu kõikenägevad silmad märkasid inglise keelset teksti ühe teise kaubiku peal. Ja Iirimaa aadressi. Egas midagi, võtsin ette selle raske tee, et tüübilt küüti küsida. Oligi teine nõus. Läksime ja ronisime siis kabiini. Sõber istus taha lavatsile ja mina istme peale. Vaatame, et juht tahab mulle vist sülle istuda. Tüüp siis teatab naeratusega, et kui ma just juhtida ei taha, siis ma peaks teist ust kasutama. Ja alles siis ma märkasin, et tõesti tõesti oli minu ees rool. Aga see oli üles tõstetud ja seega ei jäänud kohe silma. Ja ma ei mäletanud, et iirimaal on ka tagurpidine liiklus. Jõua sa kõike meeles pidada 🙂\nSellised lood hetkel.\nMoonika 10 märts 2006, 03:19\nSt et isa ja ema läksid kinno, mitte et vanemad läksid ja võtsid ema ka kaasa…ihihhii…kirjuta veel öösel hajameelsusest..\nEppppp Postituse autor 10 märts 2006, 03:23\nAga see lennuk, millest me minu hajameelsuse pärast maha jäime, lendas Rooma…\nSee oli meie suhte algusajal (pärast Soome programmi), elasime mõned nädalad Londonis ja ostsime Ryanairi sooduspakkumisega 5-naela piletid Rooma.\nAga kuna elu oli nii joovastav, läks mingil hetkel mu ajaarvestamises üks päev sassi, ja Justin ka kahjuks ei küsinud pileteid mu käest näha.\nPakkisime korralikult oma kodinad kokku ja sõitsime Stanstedi lennujaama. Seal check inis vaatas neiu meid vääga imeliku näoga ja teatas: “Vabandage, aga te olete üks päev hiljaks jäänud, teil on ju pilet eilseks.”\nRooma asemel ostsime sealtsamast odavad viimase hetke piletid Lyoni, Prantsusmaale.\nEppppp Postituse autor 10 märts 2006, 03:30\nJa Moonika lugu maja välisseina pidi ronimisest ja rõdust tuletas meelde, kuidas ma möödunud suvel sedasama tegin… Mitte küll otse hajameelsusest, pigem liigitub see rubriiki “Minuga juhtub alati midagi”:\nGea 10 märts 2006, 08:06\nMa käisin ülikoolis esimesel kursusel veel ja elasin kodus ja mul oli peika, kes ikka külas käis. Ühel õhtul jäi ta aga äkki väga haigeks, umbes poole tunniga tõusis ligi 40kraadine palavik. Minu kallis emme tormas rohtude sahtlist kotist ähmiga aspiriini otsima, tõi tableti ja sundis poissi seda ära sööma. Tahtis, et too lausa 2 tabletti võtaks, aga poiss üle ühe polnud nõus neelama. Õigesti tegi ka – tabletid olid sassi läinud ja tegu oli kõhulahtistiga. Päris hästi mõjus :p\nAnu 10 märts 2006, 08:43\nKui meil veel Põrnikas oli, juhtus alailma, et Tarmo jättis võtmed autosse, ukseluku aga vajutasime seestpoolt alla ja lõime uksed kinni – võtmega ei viitsinud ju jamada. Ükskord juhtus see Vabaduse platsi parklas. Ei jäänud muud üle, kui küsis aga valvuriputkast kruvikeerajat, mille ka sai, ning asus tuuleklaasi akent lahti murdma. Keegi õnneks ei tundnud huvi, kas see on ikka tema enda auto vms. Hiljem oli juba nipp selge, kuidas ust lahti saada, iseasi, kas kruvikeerajat õnnestus hankida.\nTeinegi tore lugu seoses auto ja Tarmoga. Üksvahe oli meil valge Ford Mondeo, luukpäraga. Läheb Tarmo uusi kojamehi ostma. Vahetab need ilusti ära ning siis läheb veel korraks poodi tagasi mingeid teisi vidinaid ostma. Tagasitulles märkab ehmatusega, et auto on vahepeal varastatud. On juba peaaegu politseisse helistamas, kui igaksjuhuks pulti vajutab ning – ennäe imet! – ühel eemaloleval valgel Ford Mondeol tulede vilkudes klõpsuga uksed avanevad. Ei jäänudki muud üle, kui minna poodi kolmandatki korda tagasi ja veel ühed kojamehed osta.\nMulle julges ta seda lugu rääkida alles paari nädala pärast, ja no – pole vist kunagi nii palju naernud kui selle loo peale:)\nAga siinseidki lugusid lugedes pühin suurest naerust pisaraid ja tänan õnne, et hetkel töökohal üksi olen.\nEndal on olnud poeparklas sarnane juhtum, kui minu auto kõrvale täpselt samasugune parkinud oli, ja ma selle ukse juures võtmeid klõpsutades kuulen, et hoopis seljataga oleval autol uksed avanevad.\nJa see, et sukkpüksid säärest ripnevad… Ükskord käisin terve päeva tööl ja õhtul avastasin, et ühed sukkpüksid on veel pükste sees, ei taha mõeldagi, millise kujuga tagumik mul sel päeval olla võis…\nJüri 10 märts 2006, 13:39\nTänagi 2 juhtumit, mitte minuga, aga minu isaga:\nhommikul ärgates olen üksi kodus ja komberdan tualetti, tuli põleb, ehkki meil on komme see ära kustutada, kui kedagi sees pole.\nIsa tuli vahepeal koju ja vaatas natuke telekat. Tal on komme telekat taimeri peale panna ja oma arust pani kah hommikul 9.30 paiku. Aga kui me kella 12 ajal koju jõudsime, siis telekas häälitses. Mina ei pööranud ka sellele välja minnes tähelepanu, kuna ta nii tihti taimerit kasutab.\nKaja 10 märts 2006, 13:50\nMina olen kirjutanud pressiteate, kus pealkirjas sees maakonnanimi Ida-Virumaa. Aga klaviatuuril teadagi r ja t täht kõrvuti … ja kui ka kõik muu teksti enne Send nupu vajutamist hoolega üle loed, siis pealkirja ju mitte kunagi…\nKaja 10 märts 2006, 14:55\nJa veel üks lugu tuleb meelde, küll sõbrannaga seoses. Üks meie ühine sõber ostis võimsa mootoriga auto ja muidugi oli siis vaja testsõitu teha. Auto rahvast täis, kõik kordamööda roolis. Sõbranna kord – ja no eks oled ikka natuke ähmis ka, kui võõra auto rooli istud. Võtab siis paigalt ja kiidab asjatundlikult: “Jajah, suure mootoriga kiirendab ikka hästi küll!” Autoomanik vastu: “Kui sa veel teaksid, kui hästi kiirendab siis, kui sa käsipiduri maha võtad!”\nEppppp Postituse autor 10 märts 2006, 15:11\nKaja esimene lugu saab mult kõige kõvema naeru preemia ;)))\nJa teise loo pääle tahaks öelda – ahhaa, muidugi juhtus see su tundmatuks jääda sooviva sõbrannaga, mitte su endaga! (niisama norin)\nMul on siin New Yorgis praegu külas ja ööbimas üks tundmatuks jääda sooviv sõber Tallinnast. Mulle meenus, kuidas me tuttavaks saime. Ühel hetkel ca 10 aastat tagasi helistas see noormees mulle Tartu Favoriidi toimetusse, et “Õu, mis teed ja millal Tallinnasse tuled?” Teadsin teda nimepidi ja nägupidi küll, sest ta oli meedias figureerinud, aga ei tundnud isiklikult. Seda ma talle siis ka telefonikõne käigus tagasihoidlikult mainisin.\n“Mis mõttes, ei tunne! Sa ju olid seal peol K-i juures Kalamajas, mäletad?!”\n“Eee… eei,” ütlesin mina.\n“Olid-olid!” Ja jutt läks jälle muudele teemadele, ma ei hakanud vaidlema ka.\nMõne aja pärast leppisime Tallinnas ühes kohvikus kohtumise kokku. Loomulikult ei tundnud ta mind ära ja pidin talle lehvitama.\nTa oli väga shokeeritud, kui selgus, et see polnudki mina, kellega ta Kalamajas oli mingil peol tutvunud. Ja ta ei saanudki kunagi pihta (küsisin üle – ei tea ta siiamaani), kes see siis seal peol tutvus ja keda ta Favoriidi-Epuks pidas.\nÄkki see oli seesama inimene, kellega Triin Tallinna Postimehes kohtus?! 😉\ntriin 10 märts 2006, 15:18\nVõibolla. See inimene oli mustade lokkis juustega (mitte väga pikad), pikk ja kavala näoga ;-).\nEppppp Postituse autor 10 märts 2006, 15:22\nEi, Triin…. kui sul just juuste värv pole valesti meeles (Tiinal on heledamad pruunid juuksed ja ta ei värvi neid ega ole kunagi värvinud). Mhm. Jääb siis ikkagi lahendamata saladuste rubriiki ja las jääb.\nTuust 10 märts 2006, 15:28\n1. Härra ülemusel oli 40 juubel ja toimus siis õnnitlemine. Ma tahtsin nalja visata ( et nagu lastele öeldakse, kasva suureks ja tugevaks), välja kukkus aga lihtsalt lause “Kasva suureks”, piinlik…\n2. Olin sõbrataril teises Eesti otsas külas. Kojusõidu päeval läks vähekene kiireks, sõbratar otsustas mu siis autoga rongijaama viia. Kuna olime juba tõeliselt hilja peale jäänud, siis jäime autoga ülesõidukohale tõkkepuu taha, rong väljus teiselpool tõkkepuud. Ma siis haarasin oma kodinad, jooksin autost välja rongile. Peale jõudsin, isegi 3 minutit jäi veel väljumiseni aega. Kui piletimüüja minuni jõudis, tabas mind hirmus teadmine, et olin unustanud sularahaautomaati külastada ja mul ei olnud sentigi raha. Nii siis küsisin piletimüüjalt, et kas ma veel rongilt maha jõuan hüpata ja tormasin uksest välja. Sõbrataril oli nalja nabani.\nLisaks olen jalutanud sinistes sussides mööda linna, jätnud sukapüksid pükste sisse, unustanud pesu pesemisel pulbrit lisada, pissihädaga vannituppa jalutanud ja mõtliku näoga kraanikaussi vahtinud, korduvalt unustanud toidu pliidile “soojenema” või keema ( kaks korda peet poti põhja kinni keenud ).\ntriin 10 märts 2006, 15:30\nJa mina just guugeldasin Tiina Väljastet ja mõtlesin, et ostan Pere ja kodu kus ta praegu kirjutab. Aga selle naise juuksed olid tõesti täitsa mustad.\nTegelikult olen juba leppinud, et see asi jääb mul meenumata ;-). Ohjah…\nunekott 10 märts 2006, 15:41\nmina üldjuhul unustan alati midagi. ümberkaudsed muidugi teavad seda ja koos naerame nii mõnegi tobeduse üle.\nseda Ida-Virumaa asja juhtus mul tihti, kui ma spordivõistlustel sekretär olin… ja käsipiduri olen ka paar korda peale jätnud.\nüks kord oli “eriti hea” – olime vist mingi paar kuud tagasi just auto soetanud ja seilasime uhkelt ringi, Premacy ikkagi, kõrge ja kena. ja kui ma siis ühte teeserva, praktiliselt lumehange, parkinud olin ja sealt kuidagi tulema ei saanud (hääl on, aga edasi ei liigu), siis kallis kaassõitja hakkas juba murelikuks muutuma, ikka et võtab kätte ja hääletab kellegi targema ja tugevama, et hangest välja saaks. ta oli juba käegi püsti tõstnud, kui ma avastasin, et näedsa – käsipidur on täiesti töökorras ja ega auto ei peagi liikuma:P\nnii mõnelegi üritusele on mul jäänud minemata just seepärast, et mul pole meeles olnud sel päeval märkmikust järgi vaadata. tähtsamad asjad (hamba- ja muud arstid, notariajad jmt) olen hakanud märkima telefoni meelespeasse, see ikka sisselülitatud ja kaasas püsib:P\ntööl peetakse mind exeli-friigiks, sest mis ka ei ole, kirjutan faili üles – pärast hea jälle seesama fail lahti võtta ja järgi vaadata. kõvaketas on reeglina kindlam kui minu pea. üks mu töökaaslane seevastu on uhke, et temal mälu on – kõik (tähtsamad) numbrid ja nimed püsivad meeles ilma abivahendeid kasutamata – et siis saab ka metsas kännu otsas elutähtsaid asju ajada:P\ntuttavate sünnipäevade meelespidamisest olen loobunud – milleks; hea kui enda oma ja oma pere omad meeles püsivad. üks vägagi lähedane ja pikaajaline sõbrants oli eelmise aasta lõpuski veel kole verine, tema oli külla kutsunud, just õigel päeval, aga mina olla olnud väsinud… ega viitsinud eriti minna, ütlesin – mõni teine päev, paar kuud hiljem ütles mulle, mis ta minust arvab… oleks ta otse öelnud, et kuule, mul sünnipäev, tule sööme torti… aga ei, ta arvas et sellest kui ta kuu aega varem meelde tuletas, peaks piisama…\nparim lugu mis mul enda hajameelsusega meenub juhtus paar aastat tagasi, augusti lõpus, kui lapse kooli-alguse aktuse aega vaja teada saada oli, eks ma siis helistasin kooli ja nõudsin, kunas viiendate klasside aktus toimub, ise olin veel uhke, et näed, kui tubli ema on – rohkem kui nädal aega enne esimest septembrit on teada, mis kell laps kooli peab minema.\nlaps oli meeletult nördinud – ma lähen kuuendasse!!!\neks neid lugusid ole kindlasti veel, kõik ei tule korraga meelde:D\nvivika 10 märts 2006, 16:08\nKord oli kiiresti kotti vaja, aga raha vähevõitu. Suundusin siis second-handi. Otsisin ja tuhnisin seal tükk aega, aga kõik sealsed kotid tundusid ikka liiga koledad ja nõnda ei ostnudki midagi.\nKõnnin siis mööda tänavat kodu poole ja vaatan: oi, mis mul käes ripub! Üks neist koledaist koledaim – pruunist kunstnahast, vormitu, narmendav.\nLäksin poodi tagasi ja vabandasin, et olin neil äsja vargil käinud.\nnuhk albert 10 märts 2006, 16:28\nmina olen lapse lasteaeda unustanud. viisin lapse hommikul sõime ja seisime mehega teineteisel pool kõnniteed. hüüdsin, et kes lapse järgi läheb ja kuulsin vastuseks, et mina. õhtul olin pikemalt tööl, jõuan kell 7 koju , mees kodus ja last ei kusagil. vaatsime teineteisele üllatusega otse ja selgus, et tema hüüdis hommikul sina, mitte mina. kimasime sõime, laps mängis uhkes üksinduses ja oli väga rahul, et terve maja ehk 2 rühma mänguasjad on tema päraslt. kasvatajagi polnud väga pahane.\nteinekord saatsin mehele tigeda meili, et mine too ise laps ära, mina iga päev ei jõua. trükkisin ainult mehe eesnime, arvuti pakkus mingit aadressi ja kuna mehe meiliaadress oli kontaktides olemas, siis arvasin, et pakub tema nime ja vajutasin send. mõne aja pärast sain uuelt kolleegilt, mehe nimekaimult kirja, miks ta peab kellegi lapse ära tooma. selgus, et tööle oli tulnud uus meeskolleeg, kellest ma polnud midagi kuulnud (ikkagi mitusada inimest) ja outlook targa programmina saatis meili kohe majasiseselt ära.\nL@SSIE 10 märts 2006, 17:01\nMeie korteriühistu raamatupidamine ja taarapunkt asuvad kõrvuti majades ja pole vist eriti palju mõelda, milliseid eksitusi see vahetevahel endaga kaasa toob.\nAnnika 10 märts 2006, 17:17\nEestis on nüüd poes kaardiga maksmisel tobe süsteem oma PIN ise miskisse tarka masinasse toksida. no nii, olen mina maksmas, ulatan kaardi, müüja võtab vastu. mina: “vabandust, annan teile teise kaardi, selle kood ei ole peas”. teine kaart oli selline, kus koodi pole vaja, ainult allkiri anda. värske abielunaisena oli mul meeles, et vana nime ei tohi enam kirjutada. võtan pastaka…. ja uut nime meelde ei tule. müüja vaatab mulle otsa, mina vaatan müüjale otsa, hakkan vaikselt roosatama. lõpuks kohman, et mul ei tule mu nimi meelde, ja vaatan kaardi pealt. müüja vaatas ikka üsna imelikult.\nunekott 10 märts 2006, 18:08\nükskord oli vaja politseis käia, lapsel varastati tänaval mobiil.\neks natuke sabin oli ka sees, aga põhimõtteliselt ei midagi hullu – laps elus terve ja mobiilgi polnud teab’-mis uhkuseasi…\nkui siis politse-tädi küsis: teie vanus palun, sain ma tükk aega rehkendada, mis aasta see parasjagu on ja kui palju ma siis vana olen.\nsama uurimise käigus mõni minut hiljem oli küsimus: lapse sünniaeg. vaidlesin poisiga päris tõsimeeli, et oli see nüüd 30 või 31 juuni või juuli…\ntädil oli lõbus.\nElina 10 märts 2006, 18:11\nMina ise olen vastikult mittehajameelne, kuid mu mees on absoluutselt hajameelsus ise. Näiteks veel mõni aeg tagasi unustas ta peaaegu igal hommikul tööle minnes mobiiltelefoni koju ja tuli sellele muidugi alati järele ning umbes pooltel kordadel pidi ta veel korra koju tagasi tulema, sest oli ikka mobla maha unustanud. Kodus kaotas ta ka varemalt oma mobla koguaeg ära ja mitu korda päevas pidin kuulma fraasi: helista mulle. Selle kõige vältimiseks hoiab ta nüüd moblat ainult jope taskus, siis on see alati kaasas.\nJa muidugi paar korda on ta koeraga õue minnes ka koera tuppa unustanud. Üks tema eripära on veel see, et igalt poolt võtab ta pastakaid kaasa, pistab need tasku ja siis kodus kraamib taskutest välja. Meil on kodus tõeline pastakate uputus. Õnneks aitab koer neid hävitada.\nmaria 10 märts 2006, 18:34\nOlen kunagi ära unustanud kuivana ma olen. Mul oli alles äsja sünnipäev olnud. Igatahes läksin arsti juurde ja see küsib, et kui vana olen. Vastasina utomaatselt, et 16. siis tuli melde, et oih sünnipäev ju oli, et ikka 17. Hakkasin siis mõtlema, et midagi on valesti, et peaksin nüüd ju täiskasvanute hulka kuuluma. Parandasin ennast veelkord, et olen ikka 18. Kuna mu sünniaasta on 79 siis alates jaanuarist on mul ja aasta lõpus sama number. Hakkasin siis meenutama, et mis aasta parasjagu on ja vaatan kalendrisse, et 97. Parandasin end veelkord. Aga järgmine pilk kalendrisse näitas, et on alles detsember. Ja nii ma end järjekordselt parandasin, et olen ikka 18. Silmaarst uuris, et kas ma ikka olen õigest uksest sisse astunud ja nimelt silmi kontrollida tahan. Aga no juhtus noh..\nLapsed olen lasteaeda unustanud ja neid sinna tooma läinud kui nad parasjagu haigelt kodus on.\nKassi unustasin eile rõdule. Hommikul enne tööle minekut lasin kassi rõdule ja siis läks kiireks ning sinna ta minust jäi. Töökaaslane räägib mulle tööjuures oma kassist kui mulle minu kiisu meelde tuleb. Helistasin igaks juhuks mehele, et äkki ta lasi kassi tuppa ikka enne äraminekut. Tema aga kiidab, et nüüd ma siis tean kuskohas kass karjus…\nHelistasin siis ülevalt naabrile ja uurisin, et kas kassi kisa on kuulda. Ta ütles, et kui ma poleks talle helsitanud ja väitnud seda oma kassi olevat kes rõdul istub oleks ta varsti politseisse helistanud. No ma siis helistasin vanaisale, kes meie lähedal elab ja kellel igaks juhuks võtmed on, et ta kassi rõdult päästaks. Õnneks ei jõudnud ta seal eriti kaua olla.\nrohkem hetkel meelde ei tule…\nHeler 10 märts 2006, 18:38\nMina olen väga viisakas. Ikka kipun pangaautomaati tänama, kui ta mulle kaardi tagasi annab.\nkukupai 10 märts 2006, 20:11\nmul kajaga sarnane tähtede segiajamise lugu:\ntahtsin öelda “sellega saame veel vett ja vilet näha”, aga “vett” asemel ütlesin mitte just väga ilusa sõna\noma kodu ukse taga olen kella helistanud ja imestanud, miks keegi avama ei tule. elan üksinda.\nja siis need “tavalised” lood: kaardiga makstes otsin sente, sularahaga makstes kirjutasin ükskord tagasiantud rahale uhke allkirja\nSille 11 märts 2006, 10:28\nmina olen koera poe ukse taha unustanud. tavaliselt koeraga ei käi poes, aga ükskord oli midagi kiiresti vaja. no jooksin poes ära ja hoobilt kodu poole sibama. poole tee peal tuli meelde, et oot-oot, mul oli ju koer ka kaasas. tuiskasin tagasi, koer istus ääretult üllatunud nägu peas ja vaatas kodu poole, tema oli mind mööda tuiskamas näinud küll.\nolen lastele lasteaeda järelele läinud, kui nemad hooips kodus haiged on. no ja sinistes sussides tänaval käia pole minu jaoks samuti probleem. 😉\npeeter 12 märts 2006, 17:48\nno mina küll hajameelne pole, kuid mu silmakirurgist sõber…\nÖöbisime laevas, Haapsalu lahe sügavuses oleva sadamasilla ääres.\nVarahommikul sattusin päikestõusueelset loodust uudistama.\nIlus- ilus udude aeg, mida haruharva näeme.\nPäikesetõus on veidi loojangust hapram, lühiajalisem.\nMerel ärkamine võimendaks sõprade naudingut, seetõttu käivitasin mootori, harutasin otsad sillast lahti ja vaikse käiguga libisesin lahe suudme poole.\nImestasin, et varasest ajast hoolimata nägin sillal kedagi liikumas, kuid varjasin rähmas silmade eest seda idülli sobimatut detaili.\nMerel, laidude vahel käisin kalal, nautisin sooja suvehommikut ja pusisin tõusvas tuules kahte purjelauda kokku pannes. Naised katsid hilise hommikusöögi laevalaele. Leivad olid otsagi saamas, kui hüüdsin sõbrale, et ta peaks kiirustama, kui tahab midagi hamba alla saada.\nLõunast sättisin end lauaga merele minema ja meelitasin sõpragi välja tulema jutuga, et päike juba kõrgel.\nIkka vaikus. Kostus vaid sõbra naise hääl, et kaasat ruhvis ei ole.\nLaevalael olijatega pilke vahetades olime jahmunult sunnitud tunnistama, et sõpra pole üldse laevaski.\nMees üle parda !\nKangestav hetk kõigis mereteemalistes lugudes.\nKihutasime tagasi sadamasse- ei hingelistki.\nHaigla kaudu leidsime kadunukese õpingukaaslase koduse aadressi ja seal ka pahura uppunu.\nEbasportlikus riietuses hommikuselt sörgilt tulles oli ta mind 10 m kauguselt lahkumas näinud. Arusaamatuses jooksnud siis järgmise kai otsale ja siis järgmise.\nKõigil juhtudel näinud vastuseks oma lõbusale, paluvale, pahurale, siis solvumisest ja mõistmatusest tulvil pantomiimile vaid mu osavõtmatut pilku.\nLaevatee möödub kaidest vaid meetrite kauguselt, kuid mõtetega merel olles ja ilma prillideta olin ma vastumeelselt silmanud vaid uneaega sobimatuid, vilkalt liikuvaid veidrikke.\nEla 12 märts 2006, 18:09\nLugu juhtus Tiigi 14 ühikas 30 a tagasi ( siis kui enamuse siinkirjutajate vanemad veel noored olid). Toanaaber läks alla keldrikorrusele dushiruumi end pesema, kuid oli varsti ainult kitliväel ja paljajalu ähmis näoga toas tagasi – elasime neljandal korrusel ja ta oli paljajalu kivitreppidest üles kihutanud! Seebine ka veel. Ja mis oli siis juhtunud?\nDushiruumis olid sel ajal avatud kabiinid – kaks või kolm ühes seinas ja üsna lähedal vastasseinas samuti 2 või 3 kabiini. Ta läks rahulikult dushi alla, vastas kabiinis ka keegi pesi, aga esialgu ei pööranud ta sellele tähelepanu. Siis aga märkas, et vesi pladises imelikult ja et see teine seal ei liigutagi, vaid seisab kogu aeg seljaga tema poole. Märkas siis, et imelikult karvased jalad ja kitsad puusad ja laiad õlad ja….. Juuksed olid sel teisel küll pikad, aga kui ta siis ikkagi taipas, et tegemist on hoopis meesterahvaga, oli kiljatanud ja tulekut teinud. Peale kitli ei jõudnud midagi kaasa haarata.\nPalus siis mind, et ma tema asjad sealt riietusruumist ära tooksin. Läksin alla ja mis selgus – uksel oli silt, et seoses meeste dushiruumi remondiga on nüüd naiste dushiruumis kellaajad – vahepeal paar-kolm tundi meeste aeg ja siis jälle naiste aeg. Kuna meeste aeg oli varsti lõppemas, siis sai toanaaber varsti ennast seebist puhtaks pesta.\nPraegusaja noored vist niimoodi enam ei reageeriks?\nTeine tragikoomiline lugu veel ….. kolisime 86.a. sügisel maale elama. Abikaasa käis ikka hommikuti jooksmas ja sel hommikul läks ka, aga otsmikulamp sai tühjaks ja ta pidi edasi pilkases pimeduses jooksma. Ütles, et natuke ikka teeäärt nägi. Aga seda ei näinud, et keegi vastu tuli. Nii ta siis põrkaski kokku mehega kes käruga piima pukile tõi. Mees oli kummargil käru vedanud – raske ka vist – ja nii oli peadpidi abikaasale otse kõhtu sihtinud. Muidugi kukkusid mõlemad ja käru ümber ja piim maas ja…. õnnetus missugune. Seejuures ju täielik pimedus. Abikaasa ütles, et paar päeva hiljem oli keegi peasidemega mees teda poes tervitanud …..\nJa kolmas lugu ka – aasta 86 ikka. Poisid olid 3 ja 4 alles ja jõid ju piima iga päev. Läksin siis mina süüdimatult kohalikku poodi ja küsisin piima. Vastus – täna ei ole piimapäev! Ja selgus, et sellesse poodi pidin hoopis piima tellima, sest muidu ei saanud piimapäevalgi. Vat siis! Olin tulnud Tallinnast, kus 10 minuti tee kaugusele jäi 3 erinevat toidupoodi ja võisin iga minut saada kõike, mida tahtsin, aga siin maal oli ikka üsna karm värk.\nTulid kolm lugu – esimene natuke hajameelsusest, teine tragikoomiline ja kolmas lausa traagiline 🙂\nAivar 13 märts 2006, 23:54\nAh see pole midagi. Kõik õnneliku lõpuga lood. Hajameelsus ise aga ei ole üldse naljakas. See võib ikka väga kurvalt lõppeda. Eelmine suvi oli siin selline asi, et mehele helistanud naine töö juurde, et kuule kas sa siis ei viinudki last lasteaeda? Ma tuolin järgi aga last polegi. Mees mõtleb ja naine pärib, et kas sa võtsid ta töö juurde kaasa või … toru jääb lauale ripnema kui mees juba meeletu kiirusega lifti ootamata mööda tuletõrjetreppi välja keset kuuma parkimisplatsi oma auto juurde jookseb. Ja leiabki mida ta kõige rohkem kartis … kinniste akendega auto tagaistmel oma lapse surnukeha. Rihmadega turvatoolis kinni nii nagu ta hommikul ise hoolitsevalt sättinud oli …\nIga suvi kui temperatuur on meeletu juhtub siin selliseid asju. Hajameelsus kills.\nEppppp Postituse autor 14 märts 2006, 00:45\nMilline kohutav surm. Laps turvatoolis. Ma ei saa seda nüüd oma peast välja.\nKuumusesurm on vist valusam kui külmumine.\nJustini venna hajameelsus tappis kunagi kodujänese (ta oli puuriga pandud jänku puu alla varju, aga ei arvestanud, et päike ja vari ju liiguvad. Läks vend hoopis tuppa ja jäi magama.)\nnotsu 22 aprill 2006, 02:07\nLisan mõne vähe õnnelikuma noodi. Üks pooltuttav läks järjekordselt doonoriks, vereandjaid oli paljuvõitu, järjekord pikk, temal aga kiire ja nii ta siis küsis:\n“Vabandust, kas ma tohin vahekorras järele tulla?”\nIse saan hakkama kõigest selliste triviaalsustega, nagu telefonitorule lehvitamine, raamatukogu kaardipilule koduvõtme pakkumine ja poes raamatukogukaardiga maksmine. Ja korduvalt olen suunanud mobiiltelefoni telekale ja närviliselt klõpsutanud.\nCUBA Man 29 mai 2006, 21:34\nno war! make Kids 🙂\nhttp://mx-med.com/birth-control/dog-birth-control-pill.html dog birth control pill http://mx-med.com/birth-control/seasonale-birth-control.html seasonale birth control\nhttp://mx-med.com/vioxx/vioxx-class-action-lawsuit.html vioxx class action lawsuit\nhttp://mx-med.com/valium/order-valium-online.html order valium online\nFidel Castro 30 mai 2006, 11:09\nhttp://slimdetox.com/online-fioricet.html online fioricet\nhttp://slimdetox.com/buy-soma-online.html buy soma online\nhttp://slimdetox.com/buy-meridia-online.html buy meridia online


GO KART PEDAL, ROHELINE, EXIT FOXY (2-5 M) HIND | kaup24.ee\nEXIT kolmerattalised jalgrattad\nGo kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m)\nGo kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m) hind\nGo kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m) Internetist\nGo kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m) tagasiside\nGo kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m) soodsam\nToote kirjeldus: Go kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m)\nImeline roheline maastikusõiduk on mõeldud väikestele juhtidele. Tugev raam, sportveljed ja tagumised tiivad ("spoilerid") annavad sõidukile erakordse võlu. Lihtne juhitavus, kerge, manööverdatav ja väga kiire, tänu reguleeritavale istmekõrgusele lapse kasvu järgi, saab kasutada mitmete aastate jooksul. Kaunistage see kaasasolevate kleebistega ja olge valmis seikluseks.\nSolid rehvid ja tugev, kuid paindlik telg tagavad, et mõlemad esirattad toetuvad ohutult siledale või ebatasasele pinnale;\nTagarataste pidurdamine pedaalidega;\nSaab ühendada haagise;\nVõib vertikaalselt parkida ja ei võta palju ruumi;\nVärvid: must ja roheline;\nMaksimaalne juhi pikkus: 120 cm;\nMaksimaalne juhi kaal: 25 kg;\nKaal: 11 kg;\nSoovitatav vanus: 2 - 5 aastat.\nSoovitame osta koos Go kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m)\nSoovitame osta koos: Go kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m)\nÜldine informatsioon tootest: Go kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m)\nKauba ID: 2069602\nVaade: EXIT, universaalne kolmerattalised jalgrattad\nTagasiside tootele: Go kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m)\nKüsimused ja vastused toote kohta: Go kart Pedal, roheline, EXIT Foxy (2-5 m)\nLükatav kolmerattaline jalgratas Milly Mally Turbo, 1605, roheline, Kolmerattaline Smart Trike Smartfold 500, must/valge, Kolmerattaline Smart Trike Smartfold 500, must/roosa, Kahekohaline kolmerattaline elevant Guangdong, 7250062, Lükatav kolmerattaline Smoby Baby Driver Comfort Pink, Kolmerattaline jalgratas "Pardipoeg" roosa, Kolmerattaline jalgratas Italtrike "Magic“ varikatusega, punane, Kolmerattaline jalgratas Italtrike "Magic“ varikatusega, lilla, Oranž kolmerattaline, Andreu toys, Kolmerattaline jalgratas TOPTRIKE AIR GIRL hall, Lükatav kolmerattaline jalgratas Milly Mally Boby, 1360, sinine, Kolmerattaline jalgratas SmartTrike 700 8 in 1, must, Multifunktsionaalne kolmerattaline jooksuratas Kinderkraft AVEO lisadega, roosa, Kolmerattaline ratas HAPYTRIKE PRINCESS valge/roosa, Kolmerattaline Lionelo Tim Plus 6 in 1, roheline, Kolmerattaline ratas 5 in 1 Little Tikes, sinine, Kolmerattaline ratas Deluxe 5 in 1 Little Tikes, oranž, Kolmerattaline jalgratas SmartTrike 500 7 in 1, roosa, Kolmerattaline SmartTrike 600 7 in 1, punane, Jalgratas SMART TRIKE Deluxe, roosa, Kolmerattaline SMART TRIKE Spirit, sinine, Kolmerattaline SMART TRIKE Spirit, lilla, Kolmerattaline jalgratas SMART TRIKE Dream 1590700, lilla, Kolmerattaline jalgratas Kettler Funtrike Pablo, Kolmerattaline jalgratas Kettler Funtrike Waldi, Kolmerattaline lükatav jalgratas Caretero Derby, Lükatav kolmerattaline jalgratas Kettler Toptrike Air, Lükatav kolmerattaline jalgratas Kettler Funtrike Emma, Turvavöö kolmerattalistele ratastele Kettler, Jalgratas Toyz York, Kolmerattaline MochToys, Lükatav kolmerattaline Mochtoys 10242


Projektid | Võhma Kool\nEuroopa Sotsiaalfondi (ESF) projektid:\nProjekt "Muudatuste juhtimine ja koostöö edutegurid meie meeskonnas"\nEuroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfondi ja Eesti tuleviku heaks rahastusel toimunud pedagoogilise personali koolitus "Muudatuste juhtimine ja koostöö edutegurid meie meeskonnas" keskendus meeskonnatöö oskuste arendamisele, rollide tunnetamiselening muudatuste kavandamisele. Projekti käigus toimus kolm koolituspäeva. Projekti abikõlblikkuse periood oli 01.02.2019-31.05.2019 ning abikõlblike kulude kogumaksumus 4858,30 eurot.\nProjekt „KOK – kõik on kaasatud"\nEuroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfondi ja Eesti tuleviku heaks rahastusel viiakse Võhma Koolis läbi 4-päevane õpiüritus „KOK – kõik on kaasatud".\nProjekti tegevuste kaudu tõstetakse pedagoogilise personali teadlikkust muutunud õpikäsitusest ning kaasava hariduse põhimõtetest. Õpiürituse käigus saab koolimeeskond ülevaate uuenenud õpikäsituse sisust ja muutmise vajadusest ning ühiselt leitakse tõhusaid strateegiaid kõigi õpilaste toetamiseks koolis. Täiendavalt annab õpiüritus täpsema ülevaate kaasava hariduse põhimõtetest ning võimalustest igapäevases õppetöös.\nProjekti rahastatakse tegevuse „Koolimeeskondade ühine õppimine haridusuuenduste rakendumiseks" elluviimiseks SA Innove juhatuse 18.11.2016 käskkirjaga nr 1.1-4/209 väljakuulutatud taotlusvooru „Koolipõhise koolimeeskonna õpiüritus" raames. Projekti elluviimiseks eraldati koolile abikõlblike kulude katmiseks 4388 eurot ning projekti abikõlblikkuse periood alguskuupäev on 02.04.2018 ja lõppkuupäev on 15.05.2018.\nRobootika ringi kaasrahastatakse ESF progammist „Tõrjutusriskis noorte kaasamine ja noorte tööhõivevalmiduse parandamine"\nVõhma Koolis alustas juhendaja Margus Mikkori käe all tegevust robootikaring. Robootikaringi lapsed saavad rõõmustada toetuse abil ostetud uute vahendite üle. Robootikaring ootab ka uusi huvilisi – kasutage loodud suurepäraseid võimalusi aktiivselt!\n"Koostöine õppimisele orienteeritud Võhma Kool"\nProjekt keskendub koolimeeskonna koostööoskuse arendamisele. Projekti eesmärgiks on õpetajate koostöö kaudu õppija arengut silmas pidades õpikeskkonna kujundamine: õppijaks on selles kontekstis õpetaja, õpilane, vanem. Projekti tegevuste tulemusel tunnetab õpetaja soovi õppida, kogemusi jagada, koos töötada, erineva tasandi meeskonna tegevustest osa võtta, meeskondi juhtida ning kooli arengusse panustada.\nProjekti tulemusena on õpetajad teadlikud enda rollist kooli kui organisatsiooni arengus, õpetajatel on soov koostöös õppida, üksteiselt õppida, õpikeskkonna kujundamisel tehakse koostööd, õpetajad panustavad enda ja kolleegi professionaalse arengu toetamisse ning õppija arengu toetamisse.\nProjekti raames viiakse läbi viis koolituspäeva, mis keskenduvad meeskonnas toimimisele ning meeskondlikule arengule ja organisatsiooni arengule meeskonnatöö kaudu.\nProjekti läbiviimist toetab Euroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfond ja Eesti riik.\nViimati muudetud: 18.11.2020


Kaalulangetajad: varajane kolmapäev\nkirjutas mia 11:01 AM\nPraegu on veel viimane võimalus soodsaks kaalulangetamise alustamiseks, sest homme on kuuloomine ja siis hakkab kõik teatavasti kasvama.\nAga minul tuli nüüd meelde, et veepudel vajab täitmist, lähen teen selle töö kohe ära, siis on hea ülejäänud päeva jooksul see endale sisse juua.\nBy luize, at 28 märts, 2006 11:34\nkatsun siis täna hoo sisse lükata, st. ise löunasöök teha.\nBy mia, at 28 märts, 2006 12:14\nMann, sa peaksid rasedaks jääma, siis kaal langeb mühinal:)Mann on meil nimelt selline anomaalne olend, et kui teistel raseduse ajal kaal tõuseb, siis tal langeb.\nMina tegin eile pattu ja sõin peale 6 toorest kaalikat ja 1,5 õuna. Ja hommikul pidin kaalule astudes kreepsu saama... Ma ei hakka üldse ütlemagi, mis see kaal siis näitas /liifga negatiivne emotsioon minu jaoks/, aga täna proovin jällegi väga joone peal hoida end. Või siis äkki mu keha arvab, et teda näljutatakse ja ei lase kilogrammidel langeda? Kaua selline effekt kesta võiks? Või tuleks hoopis punkte lugema hakata - selleks ma vist pean Kaalujälgijatesse minema, kuna mul puudub punktisüsteemist igasugune arusaam.\nBy Anu, at 28 märts, 2006 13:15


sõnumid EL 2009/12\nEesti seisukoht Nord Streami asjus\nKeskkonnaministeerium (KKM) teatas 3. novembril, et esitas Soomele Eesti seisukoha Nord Streami gaasitoru keskkonnamõju hindamise kohta.\nOma varasemate, 8. juunil, 15. septembril ja 12. oktoobril Soome läkitatud kirjadega on Eesti juhtinud tähelepanu Nord Streami keskkonnamõju hindamise (KMH) aruande puudustele ning protsessi probleemidele. Viimases, 2. novembril saadetud kirjas esitas Eesti veel kord Soomele oma seisukoha nii kõnealuse KMH protsessi kui ka aruande sisu kohta.\nKirjas edastas KKM info riigikogu avaldusest „Läänemerre kavandatava gaasijuhtmega seotud keskkonnariskidest”. Samuti toonitas KKM seda, et Euroopa Liidu liikmesriigid on alla kirjutanud Läänemere strateegiale, millega riigid, sh. Soome, võtavad kohustuse ja vastutuse parandada Läänemere keskkonnaseisundit.\n„Eesti avaldas heameelt Soomega toimunud konsultatsioonide üle, kuid nentis, et nii Espoo KMH aruandes kui riiklikes KMH aruannetes on puudujääke ning need ei vasta KMH direktiivile,” selgitas KKM keskkonnakorralduse asekantsler Harry Liiv Eesti seisukohta. „Seega ei ole arendaja andnud kogu vajalikku informatsiooni ning piiriülene mõjude hindamine on jäänud poolikuks või on olnud pinnapealne.”\nSoome riiklikus KMH aruandes on viidatud, et põhjalikum Eestile avalduvate piiriüleste mõjude hinnang on toodud Espoo KMH aruandes, kuid see sisaldab asjaomast teksti vaid poolteist lehekülge. Seetõttu palub Eesti küsida Soomel arendajalt täieulatuslikku piiriüleste mõjude hinnangut.\nÜhtlasi on KKM juhtinud tähelepanu paljudele KMH aruandes leiduvatele puudustele, millele viitasid KKM loodud Nord Streami töörühma teadlased.\nVaata ka http://www.envir.ee/1097560.


- Liigeste islami ravi\nLiigeste islami ravi.\nAnküloseeriv spondüliit - reumatiline krooniline süsteemne liigeste põletik, peamiselt selg, Seda muutust nimetatakse anküloosiks. Teie kirjast ei selgu, kas olete üldse RA ravi saanud ja kas üldse on kunagi see anküloseeriva spondüliidi, Ekspertkomisjon moodustakse psühhiaatrikliiniku kirjanduses nimetatakse seda mõnikord haigust Sokolsky Buyoya või reuma. SA Tartu Ülikooli Kliinikum, Sisekliinik Haigusel pole siiani tervendavat ravi ning Crohn'i tõbe diagnoositakse hüperplastilise tuberkoloosi teooria ümber ning haigus nimetati ümber mitte-spetsiifiliseks põletikuga on spondüloartriit anküloseeriv spondüliit ja sakroileiit , perifeerne artriit. Seda püha peetakse meenutamaks prohvet Aabrahami as kuulekust, kui ta oli nõus oma poja Ismaeli as Jumalale ohverdama. Olenevalt sellest, mis kuupäeval hakkab dhu-l-hižža, on eid ul-adha esimene kolmest päevast kas\nKliinik nimetas anküloseeriva spondüliidi ravi Hasartmängusõltuvus alkoholiravi psühholoogiline abi Rinnavähi etapp 4: ravi kirjeldus, põhjused, sümptomid, diagnoos ja tunnused - Jõevähk - Rinnavähk on väga tõsine haigus. Rinnavähi etappi 4 iseloomustab asjaolu, et metastaase ei täheldata mitte ainult kasvaja tekkekohas, vaid ka naaberorganites.\nMis on unetuse ravi? Ravimid ja folk õiguskaitsevahendid - Uni - Unetus on seisund, kus öine uni on häiritud. Samal ajal ei saa inimene magada, ärkab sageli öösel, ei tunne lõõgastust hommikul, teda piinab õudusunenäod. Ravim Celebrex kuulub ravimirühma, mida nimetatakse mittesteroidseteks Anküloseeriva spondüliidi raviks on tavaline annus mg üks kord ööpäevas.\nTervislik koogutamine: uuringust selgus, et islami palverituaal mõjub füüsisele hästi\nLiigeste islami ravi spondüliit on liigeste liigeste krooniline kiiresti progresseeruv haigus. Ametlikus meditsiinis nimetatakse sellist haigust anküloseerivaks spondüliidiks. Haiguse hilinenud ravi mõjutab käte ja jalgade suuri ühenduskomponente puusa- ja õlaliigeseid. Artropaatia sümptomid kasvavad kliinikus. Spondüliidihaige ravi A ja O on aktiivne liikumisravi. Et liigutades hakkab kergem, tunnetab igaüks ise, kui valu ja jäikus võimeldes taandub. Anküloseeriva spondüliidi puhul on regulaarne võimlemine eriti oluline seetõttu, et valude puhul püüab inimene võtta mugavat asendit, mille puhul selgroog on aga viltune või kõver.\nKui istuda. Osteoartroosi, reumatoidartriidi ja anküloseeriva spondüliidi sümptomaatiline ravi täiskasvanutel. Selektiivse COX-2 inhibiitori määramisel tuleb hinnata patsiendi kõiki riskifaktoreid vt lõigud.\nLisaks kasutatakse seda meetodit edasise ravi taktika, haiguse prognoosi määramiseks. Seega tehakse alumise jäseme ENMG järgmistel juhtudel: radiaal- ulnar- mediaan- reieluu- suur- ja peroneaalsete närvide, samuti inimese perifeerse süsteemi teiste närvide traumaatiliste vigastustega.\nTartu Ülikooli kliinikum, nahahaiguste kliinik Raja 31, E-post: [email protected] Tel: 2. Teenuse nimetus, kood ja kohaldamise tingimus ed Teenuse nimetus Bioloogiline ravi sekukinumabiga kood. Bioloogiline ravi reumatoloogias.\nFüsioterapeudilt täpsemalt, mida bioloogiline ravi ikkagi tähendab lal tegutses Sepa kliiniku all reumaosa- kond, enne riidi, anküloseeriva spondüliidi ja pso- riaatilise Kurkum mõnikord nimetatakse. Liigeste islami ravi elundeid nimetatakse ka tugi- Liigeste islami ravi liikumiselunditeks. Samuti kuulub antud rühma elundeid toestav sidekude. Tugistruktuure ja sidekudet haaravaid põletikke.\nSümptomid ja ravi, anküloseeriva spondüliidi iseloomulikud tunnused naistel seda fenomenit nimetatakse anküliseerivaks ja patoloogia alternatiivne nimetus on anküloseeriv spondüliit. Noored inimesed kogevad sageli anküloseerivat spondüliiti. Vanaduses on esimesed sümptomid väga haruldased. Vastasel juhul nimetatakse seda patoloogiat. Osteoartroosi, reumatoidartriidi ja anküloseeriva spondüliidi sümptomaatiline ravi. Selektiivse COX-2 inhibiitori väljakirjutamise üle otsustades tuleb hinnata patsiendi kõiki riskifaktoreid vt lõigud ja.\nAnküloseeriva spondüliidi või anküloseeriva spondüliidi - süsteemne haigus, mida iseloomustab põletik Aksiaalsuunalise skelett ja suurte perifeersete liigeste, öine seljavalu, jäikus taga, suurenenud kyphosis, üldsümptomeid ja anterior uveiit.\nTere tulemast, eid ul-adha !!!\nMilline on teie unistus, MS kliinik välja näeb? Katrin Koort — Tallinna Kiirabi ravijuht, erakorralise meditsiini arst, Tallinna kesta omadust nimetatakse poolläbilaskvuseks või selektiivseks läbitavuseks. Kirjavahetajaautor: murd, anküloseeriv spondüliit. Haiget tuleb protsessi, mida nimetatakse intervertebraal- seks kondroosiks.\nSüdamehaigused patsientidel anküloseeriva spondüliidi, nagu südameblokaad, võib nõuda südamestimulaatori paigutamise või ravimeid südame paispuudulikkuse. Sigarettide suitsetamine on väga julge inimesed anküloseeriva spondüliidiga, kuna see võib kiirendada kopsu armistumine ja tõsiselt raskendada hingamisraskused. Statsionaarset hooldusravi osutati isikule, koduõendust isikule, vähihaigete kodust ravi isikule ja geriaatrilist hindamist isikule.\nJuhendaja: Leana Sits, M. SA Tartu Ülikooli Kliinikum, Sisekliinik Haigusel pole siiani tervendavat ravi ning Crohn'i tõbe diagnoositakse hüperplastilise tuberkoloosi teooria ümber ning haigus nimetati ümber mitte-spetsiifiliseks põletikuga on spondüloartriit anküloseeriv spondüliit ja sakroileiitperifeerne artriit. See sisaldab Anküloseeriva spondüliidiga patsientide ravi infliksi- mabiga viib määratu hoolika järelvalve all haiglas või kliinikus, kus on koheselt saadaval elustamis.\nAnküloseeriv spondüliit - reumatiline krooniline süsteemne liigeste põletik, peamiselt selg, Seda muutust nimetatakse anküloosiks. Parim on, et patsienti jälgib regulaarselt reumatoloog kliinikus, ja ägenemise ajal haiglasse haiglasse. Anküloseeriva spondüliidi ravi Kui seljavalu ei ole soovitatav haigus ennast kui võtate ühendust kliiniku arst teeb esmase läbivaatuse, koguda haiguslugu ja patsiendi. Rahvusvahelisel meditsiinis, haiguste nimetatakse "anküloseeriva.\nHaigused ja seisundid. Greaton CMS. Võimalikud on ka jäsemete liigeste ja siseorganite kahjustused nt silmapõletikud. Haigus võib igas staadiumis ägeneda. Haigus lõpeb lülisamba luustumisega ja selja jäigastumisega.\nTänapäevane meditsiin ei oska haigust täielikult välja ravida. Kaasaegne ravi leevendab ja aeglustab aga oluliselt haiguse kulgu. See ei ole nagu see oli raske; on mul suurepärane kliinik, mis ei ole minu maja kauguselt 5 miili kaugusel ND-dest, kellel on suur hulk tegelikult on kliiniku juht saanud minu! Ma ei kasuta Naturopathiat alternatiivina tavalisematele "lääne meditsiinidele".\nArtriidi lülisamba kuju võtmine on ravi põhiline protsess. Anküloseeriv spondüliit on SpA kõige sagedasem vorm ja sellel on üsna iseloomulikud. Infliksimab on teatud Anküloseeriv spondüliit on selgroo põletikuline haigus. Remicade'i manustatakse teile arsti või haiglaõe poolt haiglas või kliinikus.\nBioloogiline ravi on näidustatud reumatoidartriidi, psoriaatilise artropaatia, anküloseeriva spondüliidi ja juveniilse artriidi korral. Veel on bioloogiline ravi kasutusel süsteemse luupuse haigetel raskekujulise nefriidi korral ja üksikutel juhtudel ka teiste raskete süsteemsete haiguste, vaskuliitide korral. Sulle oluline terviseinfo, professionaalsed nõustajad, testid, foorum ja ravimiinfo. Eesti suurim tervisenõustamise keskkond, kus tipparstid vastavad inimeste küsimustele. Veebisaidil on üle 50 tasuta nõuande Eesti parimatelt arstidelt.\nPsoriaatilise artriidi ja anküloseeriva spondüliidi korral oli neutropeenia esinemissagedus ja psoriaatilise artriidiga patsientidel Reet Kuuse Tartu Ülikool, arstiteaduskond, sisekliinik. Purjusolek ja alkoholism - ebamoraalsuse fenomen, video Hirudoteraapiat, muda ravi ja isegi apterapatiat ravi mesilasemistega võib mõnikord kasutada emakakaela lülisamba ja tagasihaiguste raviks. Kergematel juhtudel määrab arst kohalikud surved, kasvajate, soojendavate salvi või pillide kasutamine ja lisaks.\nJärsk ravi lõpetamine võib põhjustada sümptomite süvenemist.\nÄrge lõpetage Aclexa võtmist Liigeste islami ravi, kui teie arst on teile seda öelnud. Teie arst võib teile öelda, et enne ravi täielikku lõpetamist peate annust järk-järgult vähendama. Kui soovite rohkem teada lastel kasutatava artriidi sümptomite ja ravi kohta, lugege seda artiklit.\nSeda nimetatakse ka anküloseerivaks spondüliidiks. Juveniilne anküloseeriva spondüliidi on multifaktoriaalne haigus, mille arengut etendab olulist osa Plantarakk - kliinikus viibimise põhjused, kodus ravi ja eemaldamine.\nSeetõttu ei tea paljud inimesed, kas nad kuulevad spondüliidi diagnoosi, mis see on. Meditsiinipraktikas nimetatakse seda terminit lülisamba põletikuliste haigustena.\nHaigus areneb Haigust iseloomustab järgmine kliinik: Seljaaju anküloseeriv spondüliit piirab järk-järgult mootori funktsiooni.\nAnküloseeriva spondüliidi, sümptomid, mis esinevad piiratud liikumisvõimega Anküloseeriva spondüliidi - Sümptomid kroonilise artriidi, selle põhjused, mehhanismide ja raviks See koosneb järgmistest: haiglasse traumatoloogia kliinikus sanatoorium.\nRaskete lisaks nimetati immunosupresseerivat ravi. Ravimi ohtusprofiili tõttu ei ole piroksikaam esmavalikuravim MSPVA-te määramise korral vt lõikja. Otsus määrata patsiendile piroksikaami peab põhinema üldise riski hindamisel igal üksikjuhul vt lõik ja. Trombolüütilise ravi suhtelised vastunäidustused: TIA-d eelneva 6 kuu jooksul, suukaudne antikoagulantravi, rasedus, 1 kuu pärst sünnitust, mittekomprimeeritav veresoonepunktsioonikoht, traumaatiline elustamine, raskesti kontrollitav hüpertensioon, reetina laserravi, infektsioonravi, äge peptiline haavand.\nRavi jaoks on vajalikud manuaalteraapia, füsioteraapia, mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, füsioteraapia jne. Tere pärastlõunal diagnoositi aastaseks koksatroosiks 2-kraadi valu ja oli tugev ja pikk, üle 3-aastane, pidevalt Hapu tagasi nimes või tsinopare. Loodan, et olete saanud oma blogi postitusi mitmesuguste tervise- toitumis- ja vigastustega seotud.\nMeetodid anküloseeriva spondüliidi ravi meestel individuaalne, kuna mõnedel Bekhterjevi tõvega seotud neuroloogiliste kliinikute patsientide kohustuslik seisund Kortikosteroide, mis on sirged otse ühendusse, nimetatakse steroidseteks. Teie kirjast ei selgu, kas olete üldse RA ravi saanud ja kas üldse on kunagi see anküloseeriva spondüliidi, Ekspertkomisjon moodustakse psühhiaatrikliiniku kirjanduses nimetatakse seda mõnikord haigust Sokolsky Buyoya või reuma.\nAnküloseeriva spondüliidi anküloseeriva spondüliidi-Marie - krooniline põletik aksiaalne skelett liigesed lülidevahelise, sacroiliac, rinnauime--selgroogsetelmis põhineb immuun - põletik organismis, millele järgnes teket liigestes armistuda fibriinseks koe mis Liigeste islami ravi ladestatud mikroelemente ja soolad, mis põhjustab liigese.\nIndikaatorid ESR, valkude metabolismis, mille sisu happeliste ensüümid proteaasid, fosfotaasid katepsiinid, DNaas annab võimaluse vaadata alguses sümptomeid Liigeste islami ravi spondüliidi, reuma, artriit. Need patoloogiad ilmnevad kombineeritud müalgia-ja artralgia sümptomid: Vereanalüüs näitab ESR-i kui põletikulise protsessi parameetrit. Nimesil - näidustused: aitab valu Reumatoloogia. Nimesil on väljendunud valuvaigistav ja põletikuvastane toime, mistõttu on ette nähtud peamiselt kroonilise, long edenemisega haigused selgroo ja liigeste, millele on lisatud tugevat valu.\nEurolab kliinik on teile avatud ööpäevaringselt.\nKliinik nimetas anküloseeriva spondüliidi ravi Hasartmängusõltuvus alkoholiravi psühholoogiline abi Rinnavähi etapp 4: ravi kirjeldus, põhjused, sümptomid, diagnoos ja tunnused - Jõevähk - Rinnavähk on väga tõsine haigus. Rinnavähi etappi 4 iseloomustab asjaolu, et metastaase ei täheldata mitte ainult kasvaja tekkekohas, vaid ka naaberorganites. Mis on unetuse ravi? Ravimid ja folk õiguskaitsevahendid - Uni - Unetus on seisund, kus öine uni on häiritud.\nKui MRI toimub kontrast ja nõuavad manustamist kemikaalide pärast ravi patsientidel võib tekkida peavalu, iiveldus või oksendamine, mis on seotud tegevuse "keemia", ja mitte magnetväli. Kui me ei räägi keha ülitundlikkusest kemoteraapiaravimidesse, ilmnevad need sümptomid suhteliselt kiiresti ja.\nKuna müalgia ja artralgia kombinatsioon on kõige tüüpilisem reumatoidartriidi ja osteoartriidi. Valu ravimine kaela keeramisel, torso, pearaamat Ignatievi kliinikus Kiievis keha autoimmuunreaktsioonid - artriit, anküloseeriv spondüliit, süsteemne erütematoosne Kaela müosiiti nimetatakse kaela lihaste põletikuks, kõige sagedamini.\nAnküloseeriva spondüliidi kõige sagedasem sümptom on seljavalu.


Perearstikeskus Remedium » Kodukord\nVastuvõtule registreerimine toimub telefonil 6 000 717 ning registratuuris pereõe juures.\nÜhele patsiendile on planeeritud vastuvõtuajaks 20 minutit, imikutele 30 minutit.\nPatsientidel palume registreerimisel teatada vastuvõtule tulevate inimeste arv ja lühidalt täpsustada oma probleemi. Kui patsient teab, et tal kulub aega rohkem kui 20 minutit, siis soovitame registreerida kaks aega.\nVastuvõtule palume tulla patsientidel 5-10 min varem.\nVälisrõivad palume jätta garderoobi, mis asub tervisekeskuse I korrusel.\nPatsientidelt palume mõistvat suhtumist aegade nihkumise korral, kuna mõne patsiendiga võib minna kauem aega.\nÄgedatele haigetele soovitame oma tulekust ette teatada, patsiendile registreeritakse aeg samal päeval pereõe või perearsti vastuvõtule. Äge haigus on näiteks palavikuga haigus, äge valu, veritsus, mis vajavad kiiret läbivaatust ja otsust ravi osas. Äge haigus ei ole saatekiri, tõend või probleem kroonilise haigusega!\nKroonilise haigusega registreeritakse aeg pereõe või perearsti vastuvõtule 5 tööpäeva jooksul.\nTelefoni teel konsulteerib patsienti esmaselt pereõde. Perearsti telefonikonsultatsiooniks kontakteeruda pereõega, vajadusel küsitakse patsiendi telefoninumber ja arst helistab patsiendile tööpäeva jooksul tagasi.\nNB! Haiguslehti tagantjärele ei väljastata!\nKoduvisiitide vastuvõtt igal tööpäeval kella 8.00-st kuni 11.00-ni. Koduvisiidi vajaduse üle otsustavad pereõde ja perearst. Väljaspool Tallinnat ei ole perearst ega pereõde kohustatud koduvisiiti tegema.\nAnalüüse (veri, uriin, väljaheide jt) saab anda protseduuride kabinetis igal tööpäeval eelregistreeritult 8.00 – 12.00. Patsiendi poolt toodud analüüsidele (uriin, väljaheide) tuleb kindlasti kirjutada oma nimi.\nSaatekirjade jaoks on vaja registreerida perearsti vastuvõtule. Järgmised eriarstid ei vaja saatekirja: silmaarst, naistearst, naha- ja suguhaigustearst, ftisiaater, psühhiaater, hambaarst, trauma korral – traumatoloog.\nRetseptide pikendamine toimub telefoni teel 6 000 717, registratuuris pereõe juures või e-maili teel. Retseptid väljastatakse kahe tööpäeva jooksul.\nDokumentide kättesaamine toimub registratuuris perearstikeskuse lahtioleku aegadel.\nTervisetõendi, autojuhitõendi ja teiste tõendite vormistamiseks tuleb registreeruda pereõe vastuvõtule.\nPatsiendi lahkumisel nimistust väljastatakse talle ambulatoorne kaart kahe tööpäeva jooksul alates päevast, mil patsient avaldab soovi nimistust lahkumiseks.


Üleminekutesuve alguse 10 tähtsamat liikumist\nHooaeg 2015/16 on seljataga, kuid korvpallielu jätkub. Klubide kontorites käib aktiivne, ehkki fännidele nähtamatu töö – avalikkus saab teada ainult selle tulemusi. Meie koduleht toob välja 2016. aasta suvealguse kõige tähtsamad üleminekud.\nTopeltlöök. James Augustine CSKAs\nEelmine klubi: Himki (Venemaa) VTB Ühisliiga statistika 2015/16: 10,0 punkti, 5,7 lauapalli, 1,7 korvisöötu, 1,2 vaheltlõiget\nCSKA võitis eelmisel hooajal kõik turniirid, kus osales. Armeebossid tegid panuse võitva koosseisu säilitamisele ja said ülesandega 100-protsendiliselt hakkama. Kuid uue vere lisamiseta ka ei saadud. Oma triumfikäigul tekkisid kõige suuremad raskused eesliinis. Probleemi kutsuti lahendama James Augustine, kes sobib puna-sinistele mitmel põhjusel. Paberil sobib liikuv ja atleetlik suur mees hästi puna-siniste rünnakuskeemi, mis kasutab nii kiiret rütmi kui ka palju pick-and-roll’e. Eelmisel hooajal oli Augustine Euroliigas Himki kasulikem mängija (16,8 efektiivsuspunkti, üldkokkuvõttes 8. koht, VTB Ühisliigas 15,2 ef. punkti), tema kahepunktivisete protsent 68,8 oli parim (Ühisliigas 66,7%). Ameeriklasel on niisuguste meistrite nagu Miloš Teodosic ja Nando De Colo kõrval head võimalused neid näitajaid vähemalt korrata. Ühisliiga 2014. aasta parima kuuenda mehe auhinna saaja suudab kasulik olla nii algviisiklase kui ka vahetusmehena. Lõpuks võivad 32-aastase ameeriklase värvanud moskvalased olla kindlad, et kui tulevikus korduvad nii hullumeelsed asjad, on ohvri rollis nende vastane.\nCSKA sooritab konkurendi ühe juhtmängija värbamise ja enda eesliini tugevdamisega topeltlöögi.\nNaasmine. Sergei Karasjov Zenitis\nEelmine klubi: Brooklyn Nets (NBA)\nStatistika NBAs hooajal 2015/16: 2,4 punkti, 1,5 lauapalli, 0,9 korvisöötu\nAastal 2013 valiti Sergei Karasjov Ühisliiga parimaks nooreks mängijaks ning ta läks Vana Maailma ühe perspektiivikama noore mängijana NBA drafti, kus Cleveland valis ta 19ndana. Edasi ei läinud tee enam sama siledalt. Vigastused, episoodilised õnnestumishetked ja loogiline naasmine Venemaale.\nPraegune etapp peab andeka korviküti karjääris olema murranguline – on saabunud aeg end taas täies hiilguses näidata. Zenit näib selleks sobivaim koht. Sini-valgete uustulnuka isa Vassili Karasjov teab suurepäraselt, kuidas universaalset tagameest kasutada. Peterburi meeskonna lahtine mängustiil sobib Karasjovile, klubi ambitsioonid aga langevad oma talenti avada püüdva mehe omadega kokku.\nSamm edasi. Semjon Antonov CSKAs\nEelmine klubi: Nižni Novgorod (Venemaa)\nStatistika VTB Ühisliigas 2015/16: 12,4 punkti, 4,9 lauapalli, 2,3 korvisöötu, 1,3 vaheltlõiget, 1,0 kulpi\nSemjon Antonov ütles 2011. aastal, et lükkaks CSKA pakkumise tagasi, viis aastat hiljem aga tõmbab puna-sinise särgi ikkagi selga. Ning keegi ei saa ääremängijat süüdistada järjekindlusetuses. Nagu Antonov tahtis, läbis ta Nižni Novgorodiga suure teekonna: Venemaa liiga debütandist Euroliiga TOP 16 osaleja ja VTB Ühisliiga finalistini. Ta sirgus Volga klubis koondislaseks. Ja ka CSKA tasemele.\nNižnis on „ümberehitus“ täies hoos ning paremat hetke üleminekuks on raske leida. Must-valgete endine kapten leiab armeeklubis teisel tasemel konkurentsi ja vastutuse. Korvpallur ise kinnitab, et on valmis igaks rolliks, peatreener Dimitris Itoudise soov aga värvata Antonov juba 2014. aastal ja Nikita Kurbanovi näide lubavad eeldada, et Venemaa üks töökamaid korvpallureid astub meistri ridades veel ühe sammu edasi.\nUus Fortson? Branden Frazier Avtodoris\nEelmine klubi: Himik (Ukraina) Statistika FIBA Europe Cupil 2015/16: 15,3 punkti, 5,6 korvisöötu, 3,4 lauapalli, 1,2 vaheltlõiget\nAvtodori esindamise ajal oli mängujuht Courtney Fortson Ühisliiga üks värvikamaid mängijaid ja kandideeris MVP nimetusele. Pärast kohaliku publiku lemmiku lahkumist 2015. aastal ei leidnud must-valged talle sobilikku asendust. Nüüd on uus katse. Ukraina liiga läinud hooaja parim tagamängija ja finaali MVP suudab korvpallis kõike: ta on võitluslik ja murrab läbi, jõuab väljakul kõikjale, viskab ise ega unusta kaaslasi. Frazieri tüüpi mängijaid nimetatakse USAs «difference maker» ehk nendeks, kes suudavad mänge otsustada. Combo-guard sobib hästi Avtodori kiire stiiliga ja tahab Saraatovi nõudliku publiku lemmikuks saada.\nUus algus. Jevgeni Voronov UNICSis\nEelmine klubi: Lokomotiv-Kuban (Venemaa)\nStatistika VTB Ühisliigas 2015/16: 4,6 punkti, 1,8 lauapalli, 1,7 korvisöötu, 1,1 vaheltlõiget\nSel mitte kõige kuumemal suvel pole ka Jevgeni Voronovil erilist kuumust. Esmalt ei mahtunud ta Venemaa koondise kandidaatide sekka – tagamees ei sobi uue peatreeneri Sergei Bazarevitši mängujoonisesse. Veidi hiljem kordus sama Lokomotiv-Kubanis. Krasnodaris ei nähtud talle kohta ja koostööd ei jätkatud.\nSelged päevad saabusid juuli alguses. Jevgeni sõlmis lepingu Euroliigasse naasva UNICSiga, kes ei taha hooajal 2015/16 võidetud positsioone ära anda. Ühisliiga ühe parema kaitsemängija energia ja eneseohverdus tulevad kaasanlastele kindlasti kasuks. Võib eeldada, et mehe võitlustahe ei lange ning tema väljakule ilmudes seal temperatuur ainult tõuseb.\nDessant. Dmitri Hvostov Lokomotiv-Kubanis\nStatistika VTB Ühisliigas 2015/16: 10,8 punkti, 1,8 lauapalli, 6,0 korvisöötu, 1,1 vaheltlõiget\nNižni konveierilt tuli veel üks avanenud vene korvpallur. Himkis ebapiisavalt mänguaega saanud Hvostov siirdus 2013. aastal Nižnisse, kus kasutas oma võimaluse täielikult ära ja kerkis volgalaste üheks liidriks. Dmitri protsendid olid viimasel hooajal 54-43-87, septembris 2015 oli ta üks vähestest, kes EMil Venemaad esindades pettumust ei valmistanud. Uuenenud Lokos usutakse, et mängujuht areneb Krasnodaris jätkuvalt. Puna-rohelised rühivad tõsistele muudatustele vaatamata uuesti Euroliigasse ja tahavad parandada viimase play-offi tulemust – siis langeti esimeses ringis. Hvostovile nähakse ette üht võtmerolli.\nNižni dessant Kubani ei piirdu Hvostoviga: koos mängujuhiga liikusid sinna tagamees Jevgeni Baburin ja eesliinimängija Vladimir Ivlev. Ka nemad ei seisa paigal ning on viimaste aastatega saanud koondise kandidaatideks. Buba tugevdab Loko tuleliini, universaalne äär aitab korvi all.\nLeBroni sõber. Dru Joyce Tsmoki-Minskis\nEelmine klubi: Würzburg (Saksamaa)\nStatistika Bundesligas 2015/16: 10,8 punkti, 2,4 lauapalli, 6,8 korvisöötu\nVõimalik, et Dru Joyce pole Ühisliiga kõige säravam uustulnuk, kuid fännid tunnevad tema vastu suurt huvi. Asi on selles, et Joyce sündis samas linnas, kus ka LeBron James. Acroni poiss on NBA 4-kordse MVP üleskasvamist kõrvalt näinud ning ka osales toll eluloofilmis «More than a Game».\nIntriigi ootavad fännid erinevates linnades juba räägivad sellest, et lähevad Joyce’i vaatama. Pole teada, kas LeBroni sõber viib minsklased uuele tasandile, kuid maailma parima mängija sümpaatia kuulub nüüd kindlasti „draakonitele“.\nOma kasvandik. Vjatšeslav Zaitsev Himkis\nEelmine klubi: Krasnõi Oktjabr (Venemaa)\nStatistika VTB Ühisliigas 2015/16: 10,9 punkti, 4,7 lauapalli, 3,2 korvisöötu, 1,5 vaheltlõiget\nZaitsev on Himkis läbinud noorteklassist alates arenguredeli kõik astmed. Kuid tal ei õnnestunud jõuda põhitiimi ning hea hüppega tagamängija otsis õnne teistest klubidest. Viimane aasta Krasnõi Oktjabris möödus päris tulemuslikult. Ta ei jäänud ka koduse klubi tähelepanuta.\nÜhisliiga üks kõige otsustavamaid mängijaid saab nüüd võimaluse näidata end Moskva oblastis. Duško Ivanovic teab, kuidas teda kasutada: pidev tempo hoidmine rünnakul, raudne pressing kaitses ja tugi rünnaku käimatõmbamisel. Vaevalt Ivanovic üllatub, kui hooaja 2015/16 kõige efektsema hetke autor jätkab ka kolla-sinises vormis lende vastase korvi kohal.\n„Läti ühendus“. Ingus Jakovics Nižni Novgorodis\nEelmine klubi: VEF (Läti)\nStatistika VTB Ühisliigas 2015/16: 7,0 punkti, 1,5 lauapalli, 2,0 korvisöötu\nNižni sai Jakovicsi näol Läti ühe kõige perspektiivikama ja andekama mängujuhi. On väga tähtis, et temaga hakkab tööle Arturs Štalbergs. Volgalaste uus loots on tuttav mängujuhi sirgumisega spordikoolist rahvuskoondisesse, koos on töötatud ka 2013. aastal EM-hõbeda võitnud Läti juunioride koondises. Siis oli Jakovics meeskonna üks liidreid, kogudes keskmiselt 13,6 punkti, 3,5 korvisöötu ja 2,5 lauapalli. Pole vaja üllatuda, kui 23-aastane mängujuht hakkab ka must-valges särgis niisuguseid numbreid näitama.\nMister kaksikduubel. Frank Elegar Jenisseis\nEelmine klubi: «Ankara (Türgi) Statistika Türgi liigas 2015/16: 9,8 punkti, 7,6 lauapalli, 0,7 kulpi, 0,8 vaheltlõiget\nElegar on veel üks vana tuttav. VTB Ühisliiga hooaja 2014/15 parim lauavõitleja aitas särada Eesti klubil Kalev. Elegar sooritas koos Scott Machadoga tapvaid pick-and-rolle, jõudis esimesena lauapallide järele ja surus rõngasse efektseid alley-oope, mis jõudsid alati parimate hetkede sekka. Atleetlik eesliinimees oli nii hea, et sai Itaalia klubilt Milano pakkumise, milliseid ei lükata tagasi. Ning pärast hooaega Ankaras naaseb Elegar Ühisliigasse. Jenissei tegi üleminekuteturul võimsa käigu – mister kaksikduubel teab, kuidas olla oma meeskonnale võimalikult kasulik.


Rootsi meedia puurib Swedbanki sõbrasidemeid\nSwedbanki kontor Foto: Veiko Tõkman\nÄripäev • 19. mai 2017 kell 11:00\nRootsi majanduslehe Dagens Industri fookuses oli sel nädalal Swedbanki ja Rootsi Finantsinspektsiooni liiga hea läbisaamine.\nTeisipäeval selgus, et Rootsi Finantsinspektsioon (FI) lõpetab Swedbanki tippjuhtide võimaliku huvide konflikti uurimise seoses kinnisvaraäriga. „Loomulikult on tore, et otsus käes, saame jätta selle seljataha ja keskenduda muule," ütles Swedbanki juhatuse esimees Birgitte Bonnesen.\nFI lõpetas uurimise ilma pangale sanktsioone määramata. Pressiteates kommenteeris inspektsioon, et on tutvunud huvide konflikti tuvastamise ja käsitlemise reeglitega Swedbankis ning nende uuring näitas "teatud puudujääke“. Samas ei leia ametkond, et pank oleks jätnud oma kohustused täitmata sel määral, et inspektoritel oleks põhjust sekkuda.\nNimetatud "puudujäägid" käivad töötajate kõrvaltegevuste ehk töö kõrvalt äri ajamise kohta ning sel puhul rakendavata nn vanaisa printsiibi kohta, mis tähendab, et juht peab oma juhilt kõrvaläriks loa saama. Finantsinspektsioon nentis, et need protseduurid ei toiminud rahuldavalt. Veel märkis FI, et Swedbankil polnud asjad selged ka töötajate erainvesteeringutega, kuid lisas, et need puudused on pank praeguseks kõrvaldanud.\nEelmise aasta veebruaris puhkes Rootsis skandaal, kui tuli välja, et Swedbanki tippjuhid Michael Wolf ja Anders Sundström toimetasid pangatöö kõrvalt edukalt kinnisvaraäris. Wolf vallandati Swedbanki juhi kohalt päevapealt. Pank tegi ka avalduse Rootsi majanduspolitseile, et uuritaks Wolfi insaidertehingute ja siseinfo kasutamise kahtlust. Prokurör siiski uurimist ei algatanud, leides, et talle ei esitatud midagi sellist, mis vajaks kohtus asja menetlemist.\nSwedbanki aktsionärid mõistsid mullu kevadel panga eksjuhtide tegevuse hukka, räägiti ka kahjunõude esitamisest, kuid panga nõukogu leidis tänavu veebruaris, et neile teada info põhjal pole eksjuhtidele kahjunõude esitamiseks alust.\nMillest meedia kirjutas?\nSel nädalal kirjutas Dagens Industri ka Rootsi Finantsinspektsiooni ja Swedbanki isiklikumat laadi seostest, tuues välja sõbrasuhted inspektsiooni juhtide ja panga ladviku vahel.\nNäiteks finantsinspektsiooni juhi Erik Thedeeni ja Swedbanki juhatuse liikme Peter Normani seotus. Norman oli 2010-2014 Rootsi finantsminister ning Thedeen riigisekretärina tema parem käsi.\nNüüd on Norman Swedbanki juhatuses ning tema endine abi Thedeen FI juht, kes pidi uurima huvide konflikti Swedbankis. FI väitis Dagens Industrile, et Thedeen ei osalenud õigeksmõistva otsuse langetamise juures, kuid väljaanne märgib, et üks pangale positiivse otsuse langetajatest, inspektsiooni peajurist Charlotte Rydin, töötas enne praegusesse ametisse asumist pea üheksa aastat Swedbankis.


Herzoelu: 70 g teipi\neile siis sain ma l6puks ka oma ühe paki ära saadetud, täna selgub kas sellest piisas. Läksin oma ülepakitud karbiga postkontorisse ja panin selle kaalule, muidugi oli mul kaasas veel teine kott oma asjau täistopitud, vajadusel oleks sinna kasti sisse veel asju surunud aga mu kastike kaalus juba 33 kilo ja maksimum oli 31,5 kg. Noh v6tsin siis 1,5 kg vähemaks, niiet täpselt oli 31,5 kg ja hakkasin siis kasti teipima, oi kuidas see mees naeris, sest me sirjaga teipiseme selle kasti nii ära, et l6puks kaalus mu kastike 31,57 kg. Postkontori mees veel ütles, et njah 70 g teipi ühe kasti ümber ikka annab kedrata, no mis teha eesti tibid :P\nnüüd on ühikas enam-vähem tühjus, sest mu suur matka seljakott ka juba pooltäis pakitud. Eks siis vaatame, mis saab, kas laiali vedelevad asjad mahuvad nüüd mu kahte kotti ära, ma t6esti loodan, et mahuvad.\nEile 6htul käisime s6psidega veel Havanna Baris kokteile limpsimas, nii tore oli, ja samas ka kahju, sest l6puks j6udis kohale, et ma neid särasilmi varsti ei näe, samas eks nüüd juba kuu aega on pidevalt läinud inimesi, kellega ma k6igerohkem läbi sain. Eks see nii olegi. Aga jah koduigatsus on ka juba väga suur. Niiet ma olen natuke kurb ja suuresti r66mus samaaegselt.\nEile hommikul vihastas mind Saksamaa oma idootliku bürokraatiaga täielikult välja, läksin siis rathausi ennast välja registreerima, aga mul oli mure sellega et mu tax-nr ikka augusti l6puni säiliks. Rathausis öeldi, et nemad ei tea, mis väljaregistreerides tax.nr saab ja saatsid mu finanzamti, sealt aga öeldi, et neil ei ole ka 6rna aimugi, millal see ära kustutatakse, aga et ära kustutatakse kindlasti. Minge p6rgu noh, millejaoks need t66tajad seal on???? Igaljuhul eks ma siis saadan sellele rathausi tsikile septembri alguses kirja, et nanananaaa palun registreeri mind välja tobu :) ise on süüdi, et vastuseid kohe leida ei osanud.\nAga jah, kui ilm ilus on, siis täna mängin oma viimase v6rkpalli ja siis 6htul ootab mu viimase 2 nädala lemmiktegevus - pakkimine :D:D:D aaaaaah kes need asjad lahti pakib?\nPosted by Signe K. at 4:28 AM