Pearaamatu välisvaluuta ümberarvutamine - Finance & Operations | Dynamics 365 | #MSDyn365FO | Microsoft Docs\nPearaamatu välisvaluuta ümberarvutamine\nSelles teemas antakse ülevaade pearaamatu välisvaluuta ümberarvutamise protsessi järgmistest toimingutest: seadistamine, protsessi käitamine, protsessi jaoks arvutamine ja vajaduse korral ümberarvutuskannete tühistamine.\nPerioodi lõpu osana nõuavad raamatupidamistavad välisvaluutas pearaamatukonto saldode ümberarvutamist, kasutades erinevaid vahetuskursitüüpe (praegune, ajalooline, keskmine jne). Näiteks nõuab üks raamatupidamistava varade ja kohustuste ümberarvutamist praeguse vahetuskursi, põhivarade ümberarvutamist ajaloolise vahetuskursi ning tulu- ja kulukontode ümberarvutamist igakuise keskmise vahetuskursi alusel. Pearaamatu välisvaluuta ümberarvutamist saab kasutada bilansi ning tulu- ja kulukontode ümberarvutamiseks.\nVälisvaluuta ümberarvutamine on saadaval ka müügireskontros ja ostureskontros. Kui kasutate neid mooduleid, tuleb tasumata kanne ümber arvutada neis moodulites välisvaluuta ümberarvutamist kasutades. Müügireskontro ja ostureskontro välisvaluuta ümberarvutamine loob pearaamatus raamatupidamiskirje, et kajastada realiseerimata kasumit või kahjumit, tagades, et alammoodulid ja pearaamatu saab vastavusse viia. Kuna müügireskontro ja ostureskontro välisvaluuta ümberarvutamine loob pearaamatusse raamatupidamiskirjed, tuleb müügireskontro ja ostureskontro põhikontod välistada pearaamatu välisvaluuta ümberarvutusest.\nÜmberarvutusprotsessi käivitamisel arvutatakse ümber igas põhikontos olev välisvaluutas sisestatud saldo. Ümberarvutamise protsessi käigus loodud realiseerimata kasumi või kahjumi kanded on süsteemi loodud. Luua võib kaks kannet: ühe arvestusvaluuta ja teise aruandlusvaluuta jaoks, kui see on asjakohane. Iga raamatupidamiskirje sisestatakse realiseerimata kasumisse või kahjumisse ja põhikonto arvutatakse ümber.\nVälisvaluuta ümberarvutamise käivitamiseks valmistumine\nEnne kui saate ümberarvutamise protsessi käivitada, on nõutav järgmine seadistus.\nKui põhikonto tuleb ümber arvutada pearaamatus, valige suvand Välisvaluuta ümberarvutamine. Kui põhikontot ei tohiks ümber arvutada (näiteks alammoodulis ümberarvutatud müügireskontro ja ostureskontro puhul), tühistage valik.\nKui põhikonto on ümberarvutamiseks märgitud, sisestage Vahetuskursi tüüp. Vahetuskursi tüüpi kasutatakse põhikonto ümberarvutamiseks. Finantsaruandluse jaoks on saadaval eraldi väli Finantsaruandluse vahetuskursi tüüp. Need kaks välja pole sünkroonis, mis võimaldab kasutada ümberarvutamisel ja aruandlusel erinevaid vahetuskursi tüüpe.\nMäärake Vahetuskursi tüüp. Kui vahetuskursi tüüp on põhikontol määratlemata, kasutatakse seda vahetuskursi tüüpi välisvaluuta ümberarvutamisel.\nMäärake valuuta ümberarvutamiseks realiseeritud kasumi, realiseeritud kahjumi, realiseerimata kasumi ja realiseerimata kahjumi kontod. Realiseeritud kasumi ja realiseeritud kahjumi kontosid kasutatakse müügireskontro ja ostureskontro kannete tasakaalustamisel ning realiseerimata kasumi ja realiseerimata kahjumi kontosid avatud kannete ja pearaamatu põhikontode ümberarvutamiseks.\nLehel Valuuta ümberhindamise kontod\nSaate valida iga valuuta ja ettevõtte jaoks erinevad valuuta ümberarvutamise kontod. Kui ühtegi kontot pole määratletud, kasutatakse suvandi Pearaamat kontosid.\nPärast seadistamise lõpetamist kasutage põhikontode saldode ümberarvutamiseks lehte Välisvaluuta ümberarvutamine. Saate käivitada protsessi reaalajas või ajastada selle käivitamise, kasutades pakki.\nLehel Välisvaluuta ümberarvutamine kuvatakse iga ümberhindamisprotsessi ajalugu, sh protsessi käitamise aeg, määratletud kriteeriumid, link ümberarvutuseks loodud kandele ja kirje, kui eelmine ümberarvutus tühistati. Ümberarvutamise protsessi käivitamiseks valige nupp Välisvaluuta ümberarvutamine.\nVäljade Alguskuupäev ja Lõppkuupäev väärtused määratlevad kuupäevaintervalli ümberarvutatava välisvaluuta saldo arvutamiseks. Kasumi ja kahjumi kontode ümberarvutamisel arvutatakse ümber kõik kuupäevavahemikku jäävate kannete summa. Bilansikontode ümberarvutamisel eiratakse alguskuupäeva. Selle asemel määratakse ümberarvutatav saldo finantsaasta algusest kuni lõppkuupäevani.\nVälja Kursi kuupäev abil saab määratleda kuupäeva, mille puhul vahetuskurss peaks olema vaikeväärtus. Näiteks saate ümber arvutada saldosid kuupäevavahemikus 1. jaanuarist 31. jaanuarini, kuid kasutada 1. veebruari jaoks määratletud vahetuskurssi.\nValige, millised põhikontod tuleb ümber arvutada: Kõik, Bilanss või Kasum ja kahjum. Ümber arvutatakse ainult ümberarvutamiseks märgitud põhikontod (lehel Põhikontod). Kui soovite põhikontode valikut täiendavalt piirata, kasutage vahekaarti Kaasatavad kirjed, et määratleda põhikontode vahemik või üksikud põhikontod.\nÜmberarvutusprotsessi saab käitada ühe või mitme juriidilise isiku puhul. Otsingus kuvatakse ainult need juriidilised isikud, kellele teil on juurdepääs. Valige juriidilised isikud, mille puhul soovite ümberarvutamisprotsessi käitada.\nÜmberarvutamise saab käitada ühe või mitme välisvaluuta puhul. Otsingusse kaasatakse kõik valuutad, mis sisestati põhikonto tüübile (Bilanss või Kasum ja kahjum) vastavas kuupäevavahemikus ümberarvutamiseks valitud juriidiliste isikute puhul. Arvestusvaluuta lisatakse loendisse, kuid arvestusvaluuta valimisel ei arvutata midagi ümber.\nValige suvandi Eelvaade enne sisestamist sätteks Jah, kui soovite kuvada pearaamatu ümberarvutamise tulemuse eelvaate. Eelvaade pearaamatus erineb müügireskontro ja ostureskontro välisvaluuta ümberarvutamise simulatsioonist. Ostureskontros ja müügireskontros on simulatsioon aruanne, kuid pearaamatul on eelvaade, mida saab sisestada, ilma et ümberarvutusprotsessi tuleks uuesti käitada. Eelvaate tulemused saab eksportida Microsoft Excelisse, et säilitada ajalugu summade arvutamise viisist. Pakktöötlust ei saa kasutada, kui soovite ümberarvutamise tulemusi eelvaadata. Eelvaates on kasutajal võimalus sisestada kõigi juriidiliste isikute tulemused nupuga Sisesta. Kui juriidilise isiku puhul on tulemustega probleeme, on kasutajal võimalus ka sisestada juriidiliste isikute alamkogum, kasutades nuppu Valige sisestamiseks juriidilised isikud.\nKui välisvaluuta ümberarvutamise protsess on lõppenud, luuakse kirje iga tsükli ajaloo jälgimiseks. Iga juriidilise isiku ja sisestamiskihi kohta luuakse eraldi kirje.\nRealiseerimata kasumi/kahjumi arvutamine\nRealiseerimata kasumi/kahjumi kanded luuakse pearaamatu ümberarvutamise ning müügireskontro ja ostureskontro ümberarvutamise protsessi puhul erinevalt. Müügireskontros ja ostureskontros tühistatakse eelmine ümberarvutus täielikult (eeldusel, et kanne pole veel tasakaalustatud) ning realiseerimata kasumi/kahjumi jaoks luuakse uue vahetuskursi alusel uus kanne. Selle põhjuseks on müügireskontros ja ostureskontros iga üksiku kande ümberarvutamine. Pearaamatus ei tühistata eelmist ümberarvutust. Selle asemel luuakse kanne põhikonto saldo vahelise delta jaoks (sh kõik varasemad ümberarvutussummad) ning uus väärtus arvutatakse kursi kuupäeva vahetuskursi põhjal.\nNäide Põhikonto 110110 puhul on olemas järgmised saldod.\nKuupäev Pearaamatukonto Kandesumma Raamatupidamissumma\n20. jaanuar 110110 (sularaha) 500 eurot (deebet) 1000 USA dollarit (deebet)\nPõhikonto arvutatakse ümber 31. jaanuaril. Realiseerimata kasum/kahjum arvutatakse järgmiselt.\nPraegune saldo kandevaluutas Praegune saldo arvestusvaluutas Vahetuskurss ümberarvutamisel Uue arvestusvaluuta summa Realiseerimata kasum/kahjum\n500 eurot 1000 USA dollarit 166.6667 833,33 eurot (500 × 1,666667) Kahjum 166,67 (833,33 – 1000)\nLuuakse järgmine raamatupidamiskirje.\nKuupäev Pearaamatukonto Debiteeri Krediit\n31. jaanuar 110110 (sularaha) 166.67\n31. jaanuar 801 400 (realiseerimata kahjum) 166.67\nVeebruari kohta uusi kandeid ei sisestata. Põhikonto arvutatakse ümber 28. veebruaril.\n500 eurot 833,33 USA dollarit (1000 – 166,67) 250.0000 1250 USA dollarit (500 × 2,5) Kasum 416,67 (1250 – 833,33)\n28. veebruar 110110 (sularaha) 416.67\n28. veebruar 801 600 (realiseerimata kasum) 416.67\nVälisvaluuta ümberarvutamise tühistamine\nKui soovite ümberarvutuskande tühistada, valige lehel Välisvaluuta ümberarvutamine nupp Tühista kanne. Luuakse uue välisvaluuta ümberarvutamise ajalooline kirje, et säilitada ajalooline kontrolljälg ümberarvutamise toimumise või tühistamise ajast.\nSaate tühistada ümberarvutuste tulemused aegumisjärjestuses, kuid samuti on teil võimalik tühistada ajakohasemat ümberarvutust, et tagada iga ümberarvutatud põhikonto puhul õiged saldod. Tühistamised võivad toimuda aegumisjärjestuses, kuna pole mingit viisi määrata, millised põhikontod ümber hinnatakse ja kui sageli seda tehakse. Näiteks võib organisatsioon soovida oma sularaha põhikontod ümber hinnata kord kvartalis, kuid kõik muud põhikontod kord kuus.


Noore arhitekti preemia pälvisid Sille Pihlak ja Siim Tuksam - Ehitusuudised\nNoore arhitekti preemia 2017 laureaatideks tunnistati Sille Pihlak ja Siim Tuksam arhitektuuripraksisest PART. Laureaatide puhul tõstis žürii esile nende tihedat koostööd Eesti puidusektoriga ja puidu kui ehitusmaterjali laialdast propageerimist ning aktiivset tegevust arhitektuurihariduse vallas.\n“Need noored arhitektid on kursis sellega, kuidas mujal maailmas elukeskkonda arendatakse. Nad kasutavad julgelt tänapäevaseid tehnoloogilisi- ja tootmisvahendeid, et luua uuenduslikku, omanäolist ja inimsõbralikku ruumi meie ümber. Nad soovivad väärindada ja senisest oskuslikumalt kasutada meie oma kohalikku toorainet – puitu,“ sõnas kultuuriminister Indrek Saar auhinda üle andes. “Rõõmustan selle üle, et pealekasvav arhitektidepõlvkond aitab Eestil saada järjest atraktiivsemaks elupaigaks.”\nEsikohale hea ruum\n“Noore arhitekti preemia on suur tunnustus meie ruumiloomele, mis on vormilt ja sisult eksperimentaalne ning tulevikku suunatud, aga samas kohaliku tööstuse ja puidusektori võimalusi proovile panev. Luues üha enam akadeemilise maailma ja Eesti tööstuse vahelisi koostöövõimalusi, saaksime puidust teha tõeliselt 21. sajandi ehitusmaterjali!” rääkis NAP 2017 laureaat Sille Pihlak.\n“Mul on eriliselt hea meel selle üle, et NAP on seadnud tähtsale kohale ka muu arhitektuurialase tegevuse. Millegi valmisehitamine ei ole alati parim viis ruumikultuuri edendamiseks,” märkis NAP 2017 laureaat Siim Tuksam.\n“Noore arhitekti preemia võiks innustada hakkajaid noori valima arhitektuuri kui väga laiade võimalustega eriala, kus on ka alla neljakümnesena võimalik midagi ära teha. Eriti oluline on noorte panus kaasaegse tehnoloogiaga seonduvates teemades. Kuna liigume üha suurema automatiseerituse suunas, vajame spetsialiste, kes, olles nendes teemades pädevad, seaks hea ruumi esikohale.”\n„Selle aasta nominentide töid vaadates tekkisid selged teemaliinid: innovatsioon vs. juba sissetöötatud praksis, lubadus vs. juba tõestatud kõrge kvaliteet. Lõpuks leidsime, et tõstame esile lubaduse, tulevikunägemuse sellest, mis suunas arhitektuur liigub,“ rääkis hollandlasest žürii liige, ajakirja Volume peatoimetaja Arjen Oosterman. „Nii mõneski piirkonnas maailmas on näha, kuidas arhitektid on turu ja traditsioonide suhtes väga konservatiivsed ja kinnised. Eesti arhitektid seevastu on avatud ja maailmaga hästi ühenduses, seda mitte ainult õppimise ja rahvusvaheliste koolide, vaid ka tööde ja arhitektuuri mõttes. Seda tõestavad ka tänavused laureaadid.“\nKaks aastat tegutsemist puidutööstuse nimel\nSille Pihlak ja Siim Tuksam on enam kui kaks aastat tegutsenud Eesti ja välisarhitektide ning Eesti puidutööstuse kokku viimisega läbi erinevate ettevõtmiste, töötades sihikindlalt puidu kui kaasaegse ehitusmaterjali esile tõstmise nimel. Nad on võtnud sel teemal aktiivselt sõna arhitektuuriväljaannetes ning osalenud konkurssidel, võites muuhulgas oma puidust lahendusega Eleringi korraldatud elektrimastikonkursi.\nPihlak ja Tuksam kureerivad EKA arhitektuuriteaduskonna Avatud Loengute sarja, tuues siia valdkonna põnevamaid tulevikusuundi tutvustavaid tegijaid. Aastal 2015 kureerisid nad positiivset tagasisidet pälvinud Tallinna Arhitektuuribiennaali TAB 2015 peanäituse ning jätkavad seda koostööd, kureerides sündmuse rahvusvahelist installatsiooniprogrammi. Nad on juhendanud stuudioid EKA arhitektuuri- ja sisearhitektuuri osakonnas, mõlemad on ka EKA arhitektuuri ja linnaplaneerimise doktorandid.\nNoore Arhitekti Preemiat antakse välja juba seitsmendat korda. Preemia antakse kuni 40-aastasele Eestis tegutsevale innovaatilisele arhitektile, kelle looming on kaasa aidanud Eesti arhitektuuri tutvustamisele maailmas. Noore Arhitekti Preemia konkurssi korraldab Eesti Arhitektide Liit koostöös Heldur Meeritsa ja Go Traveliga, kes on preemia saajale tunnustuseks välja pannud 5000 eurose reisitšeki vabalt valitud sihtkohta.


Ühendatud Kaksikud Tüdrukud Edukalt Eraldatud - 2019 | Tervis\nÜhendatud Kaksikud Tüdrukud Edukalt Eraldatud\nAvaldatud: Tervis • Vaatamisi: 14352\nPärast 17-tunnilist operatsiooni läbiviidud kaksikutüdrukut, kes jagasid suuremat osa alakehist, edukalt eraldati.\nNende arstid ütlesid, et pärast 17-tunnilist operatsiooni läbiviidud kaksikutüdrukut, kes jagasid oma alakehasid, edukalt eraldati.\nVastavalt Lucile Packardi Lastehaigla Stanfordi avaldusele Californias Palo Alto's, kus 2-aastased tüdrukud, Erika ja Eva Sandoval, sündisid alumisest rinnast allapoole ja jagasid maksa, põis ja jalg. tehti operatsioon. Neil oli oma süda, kopsud ja kõhtu, kuid neil oli seost seedetrakti sees, ütles ta.\nMaratonide operatsioon kaksikute eraldamiseks vajas 50-le arstide, meditsiiniõdede ja -personali meeskonda ja lõpetati 7. detsembri varahommikul. Tüdrukud on stabiilses seisundis ja eeldatavasti jäävad intensiivseks umbes kaks nädalat hooldusüksus ja veel kaks nädalat haiglas enne koju jõudmist, kinnitas avaldus. [Nägemine topelt: 8 põnevat fakti kaksikute kohta]\n"See on hämmastav, kui tugevad on need tüdrukud, ja see, kui nende meeskond tegi, on hämmastav," ütles kahe naise ema Aida Sandoval. "Nähes neid nüüd ICU-s, vaatate neid ja mõtle:" Teil puudub teine pool ", kuid me teame, et see on neile õige tee: olla sõltumatu, neil on võimalus edu saavutada ja oma oma kõik, mida maailm pakub. "\nOperatsioon vajab ulatuslikku ettevalmistust, sealhulgas CT ja MRI skaneerimist, mida kasutati tüdrukute vaagnakude ja veresoonte 3D-mudelite loomiseks. Isegi selle ettevalmistamise ajal sattusid arstid operatsiooni ajal üllatusi, ütles operatsioonijuht Dr. Gary Hartman. Näiteks leidsid nad, et Eva kuuluvast jämesoolest oli Erika verevarustus ja see vajab täiendavat katsetamist, et selgitada, ütles Hartman.\nNüüd, kui tüdrukud on eraldatud, on neil puudu umbes kolmas osa kõhupiirkonnast ja neil on üks neer ja üks jalg. Kolmas jala eemaldamiseks vajasid kirurgid ja selle jalgu nahka ja lihaseid kasutati Erika kõhuseina sulgemiseks. Kolmas jala oli ebanormaalne anatoomia ja nii ei oleks ükski tüdruk oleks suuteline seda kõndima, ütleb avaldus.\nEdaspidi hindab meeskond, kas tüdrukud vajavad täiendavaid rekonstrueerivaid operatsioone. "Me panime need üles nii, et kui kõik paraneb hästi, ei pruugi nad enam vaja operatsiooni teha," ütles Hartman. "Tulemused on nii head, kui oleksime võinud paluda."\nMarylandi ülikooli meditsiinikeskuse andmetel on ühendatud kaksikud haruldased ja esinevad ligikaudu ühes kõigist 200 000 elussündidest. Surnud kaksikud, kes on sündinud elus, umbes pool ei ela enam kui 24 tundi.\nVastavalt Packard'i lastele on Ameerika Ühendriikides umbes viis korda aastas läbi viidud kirurgilised kaksikpatsiendid eraldatud. Oktoobris lõi New Yorgis kirurgid edukalt välja kaks poega, kes olid peaga ühendatud.\nSee on Packard Lastega eraldatud kolmas kogunenud kaksik, teiste operatsioonidega 2007. ja 2011. aastal.\nMiks Pole Hunter-Gathersers Rasvunud?\nMystery Disease Teeb Rahva Naha Indekseerimise\nMelanoom Võib Olla Rasedate Naiste Jaoks Aeglasem\nSoolavee Tegurid San Andreasis Raputades\nParasiitide Worm Squirms Läbi Teenija Silma, Kahjustades Tema Visiooni\nHalbad Mälestused Jäävad Paremaks Kui Hea\nHotdogs, Külmkatted Oluliselt Suurendada Diabeedi Riski\nKas On Ülekaalulised Inimesed Tõesti Suured Kondiga?\nMaitsete Tulevik: Strawberry'S Genetic Code Sequenced\nLoomad Pakuvad Viise Regenereerimiseks\nShannen Doherty Vähk: Mida Tähendab Remissioon?


BlastIT | the good light\n(Bi-lateral Analysis and Stimulation Treatment\nIs the BLAST technique® suitable for everyone?\nYes, the BLAST technique® is effective for children, teenagers and adults alike. If you are pregnant, have epilepsy or are suicidal then this technique can only be used under the advice of your Doctor


1. aprill 2001. a.\nJõgeva Politseiprefektuuri viimased päevad\nJärjekordne ümberkorraldus politseisüsteemis põhjustas mõnelegi senisele korrakaitsjale närvipinget ja stressi. FOTO: ANATOLI MAKAREVITŠ\nSiseministeeriumi erimääruse põhjal likvideeritakse alates 1. aprillist Jõgeva Politseiprefektuur. Seniseid politseifunktsioone korrakaitse, kriminaaljälituse ja kriminaalpreventsiooni valdkonnas hakkab täitma turvafirma ESS. Seoses ümberkorraldustega müüakse osa politseiprefektuuri varasid avaliku enampakkumise teel.\nPolitseiprefekt Olev Schasmin sai eile siseministri Tarmo Looduse erikorralduse nr 007, kus on kirjas, et Eestis korraldatava eksperimendi korras lõpetab tegevuse Jõgeva Politseiprefektuur ja seniseid politseifunktsioone hakkab täitma turvafirma ESS Jõgeva komando. Käskkiri, mille minister oli allkirjastanud veebruaris, jõudis teadmata põhjustel Jõgevale alles 30. märtsil. Seoses sellega oli eile politseimajas palju segadust ja ärevust. Vahialuste põgenemise vältimiseks tugevdati valvet arestimajas. Väsimatul pressiesindajal Ülo Pärnal tuli pidevalt jagada selgitusi erinevatele meediakanalitele.\n"Selge, et ümberkorraldus tuli ootamatult, kuid tegelikult on politsei valmis igasugusteks üllatusteks. Siseministrid vahetuvad pidevalt ja\nigaüks püüab politseid omanäoliseks muuta. Nüüd on siis läbi viidud järjekordne reform, mida taas põhjendatakse vajadusega raha kokku hoida," rääkis prefekt Vooremaale.\n"Enda tuleviku pärast ma ei muretse ega kavatse endale ESSi süsteemis tööd küsida. Olen juba aastakümneid korrakaitset teeninud ja tahangi natuke puhata. Ehk õpin ka mõne uue ameti selgeks. Võibolla hakkan näiteks savist kujusid voolima. Mu naabrimees on ju Siimusti savimuuseumi omanik Hillar Ümar. Kui tööd prefektina alustasin, oli peaministriks Savisaar," lisas ta.\nKes modelliks, kes kõrtsmikuks\nTeadaolevatel andmetel lahkuvad ametist teisedki senised politseinikud. "Kuna mu abikaasa Elita on kunstnik, loodan ehk tööd saada kunstikoolis modellina," arvas pisut murelik Jõgeva linna vanemkonstaabel Jüri Järvela.\n"Mina kavatsen avada uue täiesti alkoholivaba toitlustusettevõtte "Võmmi trahter"," teatas optimistlikult politseimees Kalle Sepp.\nESSi Jõgeva komando ülemaks on kinnitatud senine Jõgeva maavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna juhataja doktor Ülle Krikmann. "Et mulle selline ettepanek tehti, oli arvatavasti tingitud sellest, et politseitöö vajab lisaks mehelikkusele ka naiselikku vaistu. Turvajuht peab olema harjunud ka ekstreemolukordadega, mille jaoks olen saanud piisavalt kogemusi töötades kiirabiarstina," rääkis Krikmann.\n"Oluliseks pean ka ESSi ja päästeteenistuse koostööd. Loodan, et see laabub alati hästi, sest oleme Jõgevamaa Päästeteenistuse juhi Jüri Alandiga teineteist alati mõistnud," lisas ta.\nValdmann ja Pärn endiselt rivis\nMõned senised politseitöötajad alustavad tööd ESSi Jõgeva komando alluvuses. Üldosakonda asub juhtima elupõline korrakaitsja Ain Valdmann, avalike suhete ja propagandaosakonda Ülo Pärn. Samas (verevärskenduse huvides) on korrakaitse struktuuridesse tööle kutsutud ka uusi töötajaid. Majanduspolitsei, spekulatsiooni ja korruptsiooni vastast osakonda hakkab juhtima senine ülemtarbijakaitsja Aino Lillemägi, narkomaania, prostitutsiooni ja seksuaalkuritegude vastast osakonda aga ajakirjanik Margus Kiis, kes ühtlasi jälgib, et avalikes kohtades mängitaks Euroopa Liidu nõuetele vastavat muusikat. Kinnitamata andmetel kutsutakse poliitilise järelvalve osakonna juhatajaks vabakutseline kirjamees Mart Arold või Jõgevamaa Päästeteenistuse inspektor Rein Rahnu. Pangaröövlite tabamisega tegeleva erikomando P. põhiasukohaks saab Põltsamaa. Autoärandajate jälitamisega tegelevat jälitusgruppi hakkab juhtima legendaarne remondimees Alvar Tolk. Ülle Krikmannil on plaanis moodustada ka ESSi naispataljon, mille juhi leidmiseks kuulutatakse konkurss.\nESS kavatseb Jõgeva Majandusühistult osta kunagise Pae restorani, mis renoveerimistööde käigus kohandatakse korrakaitsemajaks. Senine politseimaja müüakse esimesel aprillil kell 12 algaval avalikul enampakkumisel. Kuuldavasti esitab oma hinnapakkumise ka omaaegne siseminister Robert Lepikson. Enampakkumisel müüakse teisigi politseiprefektuuri varasid, mida ESS enam kasutama ei hakka. Nii saab osta mütse, amortiseerunud kumminuiasid, euronõuetele mittevastavaid käeraudu. Muuhulgas läheb müügiks ka taskulamp, mille kunagi on politseile kinkinud Tabivere ärimees Tiit Kuusik.\nHomme on karjalaskepäev\nRahvakalendri järgi on 1. aprill kuulutatud karjalaskepäevaks. Jõune küla talunikud on otsustanud sel puhul korraldada ühise karjalaskerituaali.\nEt kariloomi on taludes jäänud suhteliselt väheseks, pidasid Jõune küla talunikud isekeskis nõu, et korraldavad sedakorda ühise karjalaskepäeva. Küla keskele loomi kokku siiski ei aeta, vaid loomaomanikud käivad üheskoos järjestikku läbi üksteise majapidamised ning toimetavad vastavad rituaalid.\nRahvakalendri järgi on kästud jälgida, et karja ei lastaks välja õnnetul nädalapäeval, milleks on esmaspäev, kolmapäev ja reede. Et homme on pühapäev, siis peaks see kandma endas kõikide märkide järgi head sõnumit.\nMaksumaksjaid kutsutakse loosimisele\nSageli arvatakse, et maksuametis töötavad kalgistunud hingega bürokraadid. Selle eksliku arusaama ümberlükkamiseks püüab Jõgeva Maksuamet oma tööd huvitavaks ja inimsõbralikuks muuta.\nAusate maksumaksjate stimuleerimiseks ja maksumaksmise kultuuri arendamiseks korraldab Jõgeva Maksuamet 1. aprillil kell 12 KeskEesti Ärikeskuses asuvas kohvikus Mareen üldrahvaliku loosimise, kus 31. märtsiks laekunud tuludeklaratsioonide vahel loositakse järgnevaks maksuperioodiks maksuvabastus kolmele maksumaksjale. Fortuunaks on Jõgeva Maksuameti direktor Jüri Ütt.\nBussiliiklus muutub inimsõbralikumaks\nRongiliikluse hõrenemine on rahva seas esile kutsunud õigustatud ärevuse ja pahameele. Bussid ei suuda paraku ronge asendada, eriti selles, mis puudutab inimeste loomulike vajaduste rahuldamist ja suurema pagasi vedamist. Jõgeva bussijuhid on nüüd püüdnud välja pakkuda oma lahenduse.\nÜtlematagi on selge, et pikal bussisõidul võib inimesel tekkida loomulik häda. Kui rongides on olemas selleks otstarbeks WC, siis bussides teatavasti see võimalus puudub. Piinlik on pissipeatust paluda ja ega igal pool häda ära ajada pole ka võimalik. Pealegi reostavad reisijad sel moel teeääri ja lisaks sellele võib veel külma saada.\nJõgeva bussijuht Ervin on nüüd pakkunud asjale lahenduse. Leidnud sobiva haagise, paigaldas Ervin sellele tarvilikud ehitised ehk äraseletatult peldikud eraldi nii naistele kui ka meestele. Nüüd tarvitseb vaid mistahes peatuses sõitjatel bussijuhile kemmergu kasutamise soovist teada anda. Bussijuht teeb selle tarvis lihtsalt pisut pikema peatuse, et sõitjatel oleks võimalik oma inimlikud vajadused selleks kohaldatud ruumis ära rahuldada. Seejärel läheb teekond endisel moel edasi.\nUuendus pakub lahendust ka suurema pagasi vedamiseks, nagu lapsevankrid, suusad, rattad jne, mida seni bussid ei võimaldanud. Asi on lihtne. Nagu juuresolevalt pildilt näha, võib lapsevankri edukalt paigutada haagisel asuvate ehitiste katusele. Kui buss on liialt rahvast täis, on võimalus laps vabalt ka vankrisse jätta. Nii ei pea ta umbses bussis ebamugavusi taluma, vaid võib kogu sõidu aja olla värskes õhus.\nKassid peavad olema passistatud\nJõgeva omavalitsuse volikogu võttis oma 25. märtsi istungil vastu otsuse Loomapidamise eeskirja täiendamise kohta. Oluliseks muudatuseks on lemmikloomade kohustuslik registreerimine ja passistamine.\n"Hulkuvate koerte ja kasside probleem on püsinud päevakorral juba aastaid. Kuigi meil on olemas koerte ja kasside pidamise eeskiri, on see jäänud paljudele märkamatuks. Eriti hulluks muutub asi kevadel, kui algab jooksuaeg ning kassid kisavad ja tõstavad avalikus kohas saba. 8. märtsi Vooremaas hoiatasime, et hakkame hulkuvaid ja registreerimata loomakesi püüdma. Jätsime ka võimaluse, et kinni püütud looma saab püüdjafirmast paari päeva jooksul välja lunastada," selgitas Jõgeva Linnavara aednik Taivo Paeveer. Esimesed püüdmised on näidanud, et firmal on tekkinud suuri segadusi loomade hulkurluse väljaselgitamiseks, samuti on kasside omanikel olnud raskusi tõestamisega, et loom just neile kuulub.\nSeetõttu peetigi vajalikuks passistada ka kassid. Loomade passistamine pole mingi uudisasi: teatavasti olid hobustel passid juba eelmise vabariigi ajal, jahikoertel peavad olema passid, millel on koera pilt ning omaniku nimi ja aadress, veel nüüdki. Registreerimistunnistuseta ja kaelarihmata kassid loetakse hulkuvateks.\nPassistamine on loonud segadust nii lemmiklooma omanikele kui ka fotoateljee töötajatele. "Püüan aru saada, et määruse vastuvõtmisega oli kiire - kassidel on jooksuaeg tulemas ja siis on neid raske kätte saada, kuid meid oleks võidud veidi varem hoiatada. Nüüd on ateljees lausa loomaaed ja kasside pärast tuleme tööle ka pühapäeval. Kiisud ei taha paigal püsida ning nende pildistamine nõuab palju aega," kurtis fotograaf Üllar Mändoja Helios värvifotost . Uute passide jaoks läheb vaja kaks 3x4 cm suurust heleda taustaga pilti, mis on tehtud Agfa poolõhukesele, sametise struktuuriga fotopaberile. Seetõttu ei saagi neid pilte kodustes tingimustes teha. Fotograafi sõnul toob kasside pildistamine neile ainult kahjumit: lisaks sellele, et paljukassilistele peredele kehtib soodushind, jõuab mõni miisu pildistamise ajal panna pintslisse õige mitu kala. Pühapäeval tulebki värske kala saamisega raskusi, sest siis on kalapood kinni.\nJõgeval juurduvad uued peretavandid\nSelle aasta kolme kuuga registreeriti Jõgeva perekonnaseisuosakonnas 16 ning lahutati kuus abielu. Eelmisel aastal oli sama aja jooksul sõlmitud samuti 16 abielu, kuid abielusid lahutati 17 korral.\nStatistika järgi on abiellunute ja lahutajate arv püsinud Jõgevamaal enamvähem tasakaalus. "Kõigi aegade erandlikumaks kuuks kujunes jaanuar, kus me ei registreerinud ühtegi abielulahutust. Veebruaris oli vaid kaks, märtsis siiski neli lahutust. Põhjusi, miks viimastel aastatel on vähenenud abielude pidulik registreerimine, on mitu: kehv majanduslik olukord, paljud eelistavad laulatust jne. Kuid kirik ju lahutusi ei sõlmi ning lahkuminejate arvu vähenemisel võivad olla muud põhjused," arvas pereosakonna spetsialist. Selle probleemiga tegeldi ka maavalitsuse arenguosakonnas. Ühiselt jõuti otsusele, et lahutustseremoonia tuleb muuta pidulikumaks.\nEt külalisterohked abiellumised toimuvad tavaliselt laupäeviti, siis otsustati jätta lahutustoimingute aeg pühapäevaks. "Olen kõnet pidanud ning sõrmuseid ulatanud õige mitmesajale noorpaarile, kuid nüüd teeme kõik teistmoodi. Piduliku tseremoonia stsenaarium on kinnitatud ning päevakohase kõne tekst koostatud, seda eriti palju muuta ei tohi. Kuid muusikat saab valida oma maitse järgi," teavitas juhataja kohustes vanemspetsialist.\nKääpa jõele sobitatakse erinevaid makette\nEt Kääpa jõe kallastel on lumi sulanud, hakatakse juba nüüd tegema ettevalmistusi eelseisvateks kevadisteks ja suvisteks töödeks.\nNeil päevil teatati, et töörühm, kes hakkas pärast konkursitööde ülevaatamist ideekavandile sobivat lahendust otsima, on välja töötanud konkursile saabunud tööde põhjal erinevaid variante Kalevipoja mõõga asukoha tähistamiseks. Et kavandeid looduses sobitada, selleks on valminud kergmaterjalist kolm maketti, mis plaanitsetakse paigaldada jõele. Vaatluspunkt jääb Kääpa sillale, kust makettidele avaneb kõige parem vaade.\n1. aprillil kell 12 võivad kõik huvilised tulla sillale, et oma silmaga veenduda, milline kolmest variandist võiks jõele kõige paremini sobida. Ühtlasi on rahvaluuleteadlastelt tulnud ettepanek töötada välja signatuur, kajastamaks Kalevipoja kannatusi, mis talle eepose järgi just selles paigas osaks said, et turistidele siinne paik veelgi atraktiivsemaks muuta. Leidsid ju Kääpa jõel aset ikkagi Kalevipoja legendide pöördelised seigad, sest just siin said otsa vägilase maised kannatused. On ju eeposes selgelt kirjas: "Aga jõkke jäänud jalgu,/ Küljest katkend kintsusida/ Võind ei jumalate vägi,/ Taara tarkus terveks teha, ...Kalevipoja kiljatus,/ Valupiinas vingumine/ Kostab ikka kustumata..."\nNaljakuul võib kõike juhtuda\nHomme algab jürikuu, naljakuu, talvest kevadesse üleminemise kuu ja kes teab veel, mis kõik. Lõpeb kolmeteistkümnes nädal ja ühtlasi esimene veerand 2001. aastast ja uuest sajandist.\nNii et algamas on igapidi tähendusrikas ja üksjagu ärevakstegev ning segane aeg. Kindel on ka see, et mürinal on peale tungimas jällegi kevadväsimus ja selle vastu tuleb asuda otsustavasse võitlusse kõigi vahenditega. Muidu võib ta võtta su hinge ja ihu ning teha nendega, mis ise tahab. Üks tõhusamaid relvi selles võitluses on kahtlemata kevadest tiine õhk ja soe päikesepaiste, mida võib tarvitada tasuta ja piiramatus koguses.\nNali ja rõõmus meel on vahest veelgi tähtsam võitlusvahend, mida piiramatult ja tasuta saada on, kui just mõnd kallist estraadietendust plaanis vaatama minna ei ole. Ise tehtud, hästi tehtud, tulu ja käibemaksuvaba veel peale kõige. Ilma sära ja vaimukuseta oleks elu justkui supp ilma soolata, mis tarvitada ei kõlba. Iseenda kulul nalja teha on kõige kindlam, ikkagi kõige kättesaadavam ja ohutum isik, kellelt ei saa üle turja ega isegi ühtegi halvustavat pilku, kui sa naljakas, koomiline, tobe või jabur oled.\nMis siin elus praegu siis naljakat on, võidakse ju küsida. Valitsus tahab hädasti remonti, kõik läheb kallimaks, rongid võeti käigust ära, palgad ja pensionid on väikesed ning üleüldse nöögib riik lihtinimest lausa alatul kombel ja igal sammul. Kõik see on tõsi, enamgi veel. Mure närib Eesti inimese hinge ja sööb südant. Nutt ja hala aitavad sellele aga raskel moel kaasa. Aga võta aeg maha, raputa endalt korraks murekoorem, vali endale uus platvorm ja kogu jõudu. Siis jaksad halva vastu seista ja võideldagi, kui vaja.\nMine tea, ehk juhtubki naljakuus aprillis midagi head. Kui mitte muud, siis kevad tuleb lõpuks kohe kindlasti. Aga homme teeme aprilli, veame ninapidi, viskame vimkat, paneme pasunasse, tõmbame haneks ja nii edasi, peaasi, et nalja saab.\n31. märts 2001. a\nVooremaa ajakirjandustalus käib pingeline töö\nPeamiselt maksukaalutlustel muutis Jõgeva maakonnaleht sel aastal ettevõtlusvormi ning ilmub nüüd MTÜ Vooremaa Ajakirjandustalu väljaandena.\nMis seal salata, põllumajandustemaatika on maakonnalehes läbi aegade täie teravusega kajastamist leidnud ning ka Vooremaa ajakirjanike põllumajanduslik kogemustepagas on märkimisväärne mitte ainult maakondlikus mastaabis. Seega oli toimetuse ülekolimine Jõgevalt Aia tänavalt Vooremaa enda nimelisse ajakirjandustallu justkui tagasipöördumine meie algsesse stiihiasse, juurte taasavastamine ning loomuliku keskkonna omaksvõtt. Koheselt taluellu sulandunud toimetuse töökas kollektiiv sukeldus viivitamatult iga majapidamise juures paratamatult tegemist ootavatesse toimetustesse, katkestamata sealjuures hetkekski Vooremaa väljaandmist harjumuspäraselt heal tasemel.\nAlljärgnevalt väike fotoülevaade ajakirjandustalu argipäevastest tegemistest.\nVaimastvere lauluselts sai meeldiva küllakutse olla pühapäeval, 25. märtsil külaliseks pensionäridele Jõgeva kultuurikeskuses.\nKõigepealt näidati meile kultuurikeskuse ülemisel korrusel värskelt remonditud ruume, mis on tõesti väga ilusad. Alumise korruse fuajees ootasid meid kaetud peolauad, kus igale peolisele oli ka pokaal punast veini, sest paastumaarjapäeval pidi vana traditsiooni kohaselt iga naine jooma ära klaasikese punast veini. Istusime mõnusas koduses seltskonnas, meenutasime oma laulukooride algusaastaid 24-25 aastat tagasi, kuidas me käisime teedevalitsuse saalis linnarahvaga pidutsemas.\nOleme suutnud püsima jääda hoolimata riigikorrast või millest tahes, tänu meie tublidele juhendajatele Astale ja Airile. Laulsime, tantsisime ja ei saanud arugi, kuidas tunnid möödusid. Leppisime kindlalt kokku, et järgmine kohtumine tuleb Vaimastveres meie uues ilusas koolimajas, sest meid saab ju kokku nii palju, et me päevakeskusesse lihtsalt ei mahu.\nTäname selle kohtumise eest ja et neid ühiseid üritusi oleks ikka veel ja veel.\nRaamatuaasta lõppes raamatuesitlusega\nPõltsamaal tõmmati mullu aprillis alanud raamatuaastale joon alla üleeilse kiriklas toimunud kirjandusõhtuga.\nÕhtu esimese osa sisustasid pärnulased Katrin Nielsen, Sirje Raudsik ja Elmar Trink äsja 60. sünnipäeva tähistanud Jaan Kaplinski loomingu põhjal koostatud luulekavaga "Tule tagasi helmemänd". Publik oli kauni elamuse eest tänulik. Ka kohalikele muusikuile, kes etendust kenasti täiendasid.\nMaakonna keskraamatukogu töötajad tegid raamatuaasta lõpuüritusel kokkuvõtteid viktoriinist "Parim eesti kirjanduse tundja". Viktoriiniküsimused ilmusid alates septembrist kuni tänavuse märtsini Vooremaas. Neljas voorus esitatud 40 valikvastustega küsimust, mille koostajaks oli keskraamatukogu bibliograaf Erika Pahla, olid ilmselt nii krõbedad, et võhikuid õnne proovima ei stimuleerinud.\nSeitse vaprat, kes algusest lõpuni vastu pidasid, olid see-eest kõik tugevad tegijad. Esimest-teist kohta jäid jagama kaks Jõgeva aleviku meest, Juhan Danneberg ja Ago Kallandi, kes kogusid 39 punkti 40 võimalikust. Kolmandaks tuli varjunime Kull ja Kiri all võistelnu 38 punktiga. Too salapärane tegelane ei ilmunud kahjuks ka autasustamisele, küll aga olid kohal kaks võidumeest, kellele kingiti mõttesportlastele väga vajalikud raamatud: Danneberg sai teatmeteose "Tuhat tuntud inimest läbi aegade" ning Kallandi "Lühikese eesti kunsti ajaloo" omanikuks.\nMehed ei salanud, et tegid koostööd. Kõige raskemaks osutunud neile luuleküsimused, sest kumbki pole suur poeesiahuviline.\nKirjandusõhtu kolmanda ja kõige pidulikuma osa moodustas Herbert Kuurme mälestusteraamatu "Pildikesi Põltsamaa ajaloost" esimese osa esitlus. Auväärse emeriitpraosti mälestused hakkasid kohalikus ajalehes Vali Uudised järjejutuna ilmuma 1998. aastal ning iga nädal on neile eaka kirjamehe sulest lisa toonud.\n"Mälestusi hakkasin kolm aastat tagasi kirja panema eelkõige oma lastele mõeldes," ütles Herbert Kuurme. "Aga siis selgus, et mul on väga palju lapsi: peale lihaste laste ka need, keda ma omal ajal gümnaasiumis õpetanud ning rohkem kui kuuekümne aasta jooksul Põltsamaal elades ristinud ja leeritanud olen. Sestap läks mälestuste temaatika üsna laiaks. Ning laiaks läks ka ajaskaala: kuna kirik, mille taastamisele on pühendatud suur osa mu jutustusest, on näinud väga kaugeid aegu, ulatub loo sissejuhatus 13. sajandisse."\nRootsi ja Kanadasse\nEt Põltsamaal elab paikne ja oma juuri väärtustav rahvas, muutusid teeneka hingekarjase järjelood vägagi hinnatud kirjavaraks: paljudes kodudes on kolm aastat hoolega ajaleheväljalõikeid kogutud ning neid on saadetud ka Rootsis, Kanadas ja mujal elavatele endistele põltsamaalastele.\nPõltsamaa linnavalitsuse eestvedamisel sai leheveergudel peatselt lõpule jõudva mälestustesarja esimene pool raamatukaante vahele. Linna rahale lisaks suutis linnavalitsuse haridus- ja kultuurinõunik Ülle Koppel raamatu ilmumisele toetust kaubelda Eesti Raamatu Aasta Peakomiteelt ja Eesti Kultuurkapitalilt, teksti sisestas arvutisse ja toimetas Ülle Lätte ning raamatu trükkis Vali Pressi trükikoda.\nHulga topelttööd põhjustasid vargad, kes viisid aasta tagasi Vali Uudiste toimetusest ära arvuti, mille mällu järjeloo ilmunud osad salvestatud olid. Raamatu teise osa trükiks ette valmistamine kulgeb loodetavasti valutumalt ja kiiremini.\n"Raamatuaasta oli Põltsamaal põnev ja üritusterohke," ütles maakonna keskraamatukogu direktor Vaike Oro. "Eriti meeldiv oli see, et ürituste korraldamisele lõid kaasa paljud sellised inimesed, kes muidu nii aktiivselt raamatuga ei tegele."\nMeeskoor Mehis on laulnud veerand sajandit\nPraegu Jõgevamaal ainsana tegutsev meestelauluühendus meeskoor Mehis tähistas hiljuti piduliku kontserdiga 25. sünnipäeva.\nJõgeva meeskoor Mehis loodi 1976. aastal. Alates asutamisest kuni tänaseni on koori presidendiks Heino Ilves, kes koostas koori mütsi värvide kombinatsiooni ja andis ARSi kunstnikele nõu lipu kavandi õmblemiseks. Kahekümne viie aasta vältel on Mehis laulnud kõikidel üldlaulupidudel. Veerandsajandi vältel on koori repertuaaris olnud üle 200 laulu. Muuhulgas on lauldud itaalia, ladina, saksa, gruusia ja leedu keeles.\nÜle-eelmisel laupäeval Jõgeva Ühisgümnaasiumi saalis toimunud Mehise sünnipäevakontserdil dirigeerisid koori peadirigent, Jõgeva Muusikakooli direktor Merike Katt ja muusikapedagoog Kaarel Tetsmann. Kontsert algas Gustav Ernesaksa lauluga "Mai tuli". Esimeses pooles kõlasid ka Villem Kapi "Laena mulle kannelt, Vanemuine", koor Verdi ooperist "Nabucco" ja teised laulud. Kontserdi teises pooles lauldi muuhulgas Alo Ritsingu "Santa Maria", rahvalikku laulu "Siidilipp ja hõbepurjed" ning lõpetuseks kõlas Miina Härma "Hakkame mehed minema". Muusikalist külakosti tõid Elva meeskoor ja naisansambel Kuustest. Laulumehi ja dirigente õnnitlesid kultuuri- ja ühiskonnategelased. Jõgeva linnavalitsuse nimel kõneles linnapea Ants Paju.\n"Sünnipäevakontserdi repertuaaris olid laulud alates asutamisaastatest ning samuti laulud, mida on lauldud kümneid aastaid. Kontsertkava teise poolde olid valitud ka mõneti lustlikumad laulud," rääkis koori peadirigent Merike Katt. "Viieteistaastase kogemuse põhjal võin öelda, et meeskoori on meeldiv juhtida, kuid vahel peab ka range olema," lausus ta.\nMeeskooris Mehis laulab tuntud Jõgeva mehi, näiteks Jõgeva linnavolikogu kantselei juhataja Jaan Järv, Jõgeva Teedevalitsuse liiklusohutuse peaspetsialist Arnold Narits, ASi Jõgeva Soojus nõukogu esimees Eino Vähk jne. Alates asutamisest on kooris Kalju Anton, Jaan Ots, Kuuno Paeveer ja Mihkel Reino.\n"Meeskoor Mehis on Jõgevamaal meestelaulu osas prioriteediks, sest Jõgevamaal pole praegu teist meeskoori," ütles koori president Heino Ilves. "Kunagi oli meie kooris 52, nüüd aga 26 meest, mistõttu tahaks loota, et koori uusi lauljaid tuleks," ütles ta.\nIlvesed lähevad "lõvidena" Indianapolisse\nPalamuse Lionsklubi liikmetele Aime ja Toivo Ilvesele langes osaks au saata Eesti Lionspiirkonna kuberneri, Tallinna linnavolikogu aseesimeest Peeter Leppa ja tema abikaasat ehk nn lionsladyt nende sõidul USAsse Indianapolisse, kus 27. juunist 7. juulini toimub lionsite aastakongress.\nEt umbes poolesajast Eesti Lionsklubist langeb kuberneri saatjate lähetamise õigus just Palamuse klubile, selle otsustas loosimine. Ka klubi siseselt otsustati Indianapolisse sõidu õigus loosi panna. Võitja võis oma suva järgi valida kaasa tulija. Möödunudreedesel loosimisel oli kõige õnnelikum käsi KEA Erakooli Jõgeva Õppekeskuse juhatajal Aime Ilvesel, kes otsustas pikale reisile kaasa võtta oma Jõgeva vallavanemast abikaasa Toivo.\n"Kuna aastakongressile sõit pole mingi puhkusereis, vaid sinna minnakse ikkagi piirkonda esindama: osalema kongressi töörühmades, pidulikul rongkäigul jne, siis kehtivad kuberneri saatjatele keeleoskuse jms nõuded. Antud juhul langes liisk inimesele, kelle puhul need tingimused täidetud ja kes ka ise nõus sõitma," ütles Palamuse Lions-klubi president Meelis Paavel. "Kuberneri sõidu maksab kinni Lions-liikumise peamaja, tema saatjate oma aga piirkond. Selleks on piirkonnal\nkasutada raha, mis laekub sada krooni maksvate sponsorkaartide müügist Lions-klubide liikmetele. Kuna kahe inimese kümneks päevaks USAsse lähetamine pole just odav, siis võime öelda, et Palamuse klubi on oma sponsorkaardiraha - nende soetamine on klubiliikmetele kohustuslik - juba mitmeks aastaks ette tasa saanud."\nIndianapolise kongressil valitakse ka "lõvide" uus maailmakuberner.\nPalamuse Lionsklubile valitakse uus president 6. aprillil. Ametiraha üleandmine toimub aga 4. mail klubi esimesel sünnipäevapeol.\nIlusamate ja säravamatena kevadele vastu\nJõgeva Maanaiste Ühendus korraldas üleeile Jõgeval ilusalongis Duaal naistele õppepäeva. Ilumaailmaga tehti tutvust mitme kandi pealt. Täiendati teadmisi värvidest ja nende mõjust, nahahooldusest ja meigist.\nKõigepealt kõneles Liivi Jalasto värvidest kui sissejuhatusest ilumaailma. Köitvalt ja sisendavalt ning ilmekate näidete varal oskas ta igaüht kuulajatest juhatada eelkõige iseendani, sisendades julgust olla ainulaadne.\nLiivi Jalasto juhatusel püüti jõuda selleni, kuidas nii värvide kui ka riietusega aidata rõhutada isikupära ning millist psühholoogilist sõnumit värvid endas kannavad. Koos veenduti ka selles, et värvide\nabiga võib iga naine muutuda nooremaks ja säravamaks. Liivi Jalasto andis ülevaate värvianalüüsi tegemisest, näokuju ja sisestiili määramise nippidest jne. Seejärel saadi konsultatsiooni nahahooldusest, maniküürist, meigist ja muust, mis ilusalongi Duaal võimuses ja mis naisperet eriti vastu kevadet rõõmustada võib.\nLaupäeval on muutliku pilvisusega, sademeteta ilm. Puhub lõuna- ja kagutuul 5-10 m/s. Õhutemperatuur 0°C ... +5°C.\nPühapäeval on pilves, selgimistega ilm, võib sadada lörtsi või vihma. Puhub lõuna- ja edelatuul 5-15 m/s. Õhutemperatuur öösel -4°C ... +2°C, päeval +1°C ... +5°C.


1. päev OTSELEND TALLINN-OSLO, OSLO EKSKURSIOON\nKogunemine kell 10:15 Tallinna lennujaama väljuvate lendude saalis infoletist vasakul asuvas kassas, kus väljastatakse reisijatele vajalikud reisidokumendid. Otselend Tallinn-Oslo kell 12:15-12:50 (kohalikud ajad, lennunumber BT199). Lennugraafik muutunud 12. veebruaril. Palume kontrollida kogunemise ja väljalennu aega vahetult enne reisi!\nTänase päeva veedame Oslos. Kargeilmeline pealinn Oslo peab mägedelt ruumi juurde nõutama ja majakesed ronivad amfiteatrina mäekülgi mööda üles. Tõeline linnaplaneerimise meistriteos. Jalutuskäigul meeleolukal Oslo peatänaval Karl Johansgatanil tutvume kauni linnamaastikuga ja oluliste hoonetega norralaste ajaloos. Raekoda, parlamendihoone, Oslo ülikool, kuningaloss ja toomkirik, kus toimus 2001 a kroonprints Haakon Magnuse ja tema väljavalitu Mette-Mariti muinasjutuline laulatustseremoonia. Omaette vaatamisväärsus on Oslo Rahvusteater, kus mängukavas selliste suurmeeste teosed nagu Hendrik Ibsen, Björnsone Björnson, Ludvig Holmberg. Külastame kuulsa skulptori Gustav Vigelandi parki, kus asub üle 200 erineva skulptuuri, millest igaüks kujutab erinevaid olukordi ja inimsuhteid – ilmsüütust lapsukesest elukogenud raugani. Saame osa kunstniku fantaasiast õnne, nukruse, igatsuse, pimestava armumise kujutamisel… Külastame Bygdoy muuseumisaare kahte kõige olulisemat laevamuuseumi Kon Tikit/Rad ja Frami. Edasi liigume raekoja juurde.\nMajutus Oslos hotellis Astoria*** või sarnases.\nÕhtuks jõuame majutume Ulviku piirkonda. Majutus kahel järgneval ööl hotellis.\nPärastlõunal sõidame mööda maalilist Hardangervidda teed ja teeme puhkepeatuse kose juures. Vana legend jutustab, et selle kose taga käisid armunud oma esimest suudlust vahetamas. Lool võib tõepõhi all olla, kuna tegu on kosega, mille taha sai tõepoolest minna nii, et sillerdav veesein lembehetke võõraste pilkude eest varjus hoidis. Sõit jätkub piki kaunist Hardangerfjordi kallast. Jõuame tagasi Ulviku piirkonda.\n5. päev OSLO, OTSELEND OSLO-TALLINN\nHommikusöök. Suundume Oslo lennujaama. Otselend Oslo-Tallinn kell 13:30-15:55 (lennunumber BT200).\npraamisõit fjordides ca 55 € (lõplik hind täpsustamisel, ettetellimisel ja tasumisel, lapsed 4-15 a 25 €).\nBorgundi püstpalkkirik 90 NOK, pensionärid 70 NOK ja tudengid/lapsed 70 NOK\nMuusemid Oslos 120+120 NOK\nÕhtusöök fjordide hotellis 395 NOK


Pärimusmuusikud toetavad rahvaluulearhiivi kontserdiga ERMis - Tartu Postimees\n4. märts 2020, 12:09\nKontserdil ERMis hakkavad rahvaluulearhiivi toetuseks mängima-laulma ka Sandra Vabarna, Tõnu Tubli (keskel) ja Jalmar Vabarna. FOTO: Mihkel Maripuu\nTäna kell 19 annavad ERMis kontserdi Eesti kirjandusmuuseumis tegutseva rahvaluulearhiivi toetuseks pärimusmuusikud ja muusikalised koosseisud, kelle looming on saanud inspiratsiooni või eeskujusid rahvamuusikast.\nEesti rahvaluule arhiivi teatel on meie rahvuslik muusika ärkamisajast saati olnud tihedalt seotud rahvamuusika ja rahvaluule arhiiviga. Eesti esimese sihipärase rahvaviisikogu korjasid meie esimesed professionaalsed muusikud. Miina Härma, Cyrillus Kreegi, Mart Saare ja teiste käsikirju säilitatakse rahvusliku muusikaloo aardena rahvaluulearhiivis.\nAastakümnete jooksul jätkasid folkloristid muusikutega viljakat koostööd, arhiivi kogud täienesid rahvamuusika noodistuste ja helisalvestustega. Eesti rahvaluule arhiivis säilitatakse ja uuritakse eesti muusikalist emakeelt, sealsetes kogudes on üle 20 000 noodi ja mitu korda rohkem helisalvestatud muusikapalu.\nArhiivi talletatud viisidest on Eesti muusikud ja heliloojad saanud inspiratsiooni tänase päevani. Rahvaviisidest on mõjutatud koorimuusika selle algusaegadest kuni viimase laulupeo repertuaarini, süva- ja levimuusika. Eesti praegust kultuurielu on raske ette kujutada ilma pärimusmuusika- ja folkfestivalideta.\nEesti rahvaluule arhiivi rahastamine on olnud viimastel aastakümnetel projektipõhine ja ebakindel. Teadlased on pidanud võitlema, et lisaks akadeemilisele teadustööle tagada ka arhiivi järjepidev toimimine Eesti ühiskonna huvides. Tänavu jäid toetuseta paljud kodumaisele teadusele olulised uurimissuunad, ka kõik kirjandusmuuseumi ja sealhulgas rahvaluulearhiivi teadusprojektid.\nOlukord kodumaises teaduses on teinud murelikuks paljud loomeinimesed, keda inspireerib Eesti mäluasutustes säilitatav rahvuslik pärand. Loomeliidud ühinesid teadlastega avalikus pöördumises Eesti teaduse ja Eesti-uuringute rahastamise asjus, toetusallkirjad anti riigikogule üle 2. märtsil.\nEesti pärimusmuusika keskusel on aastatepikkune koostöö rahvaluulearhiiviga. Keskus korraldab arhiivi toetuseks kontserdi täna kell 19 ERMis. Igaüks saab toetust näidata tasuta kontserdil osalemisega. Sealsamas on võimalik osta Eesti kirjandusmuuseumi väljaandeid.\nKontserdil esinevad Trad. Attack!, Mari Kalkun, Sander Mölder, Juhan Uppin, Maarja Nuut, Zetod, jutuvestja Piret Päär, Margus Põldsepp ja Lõõtsavägilased, Cätlin Mägi, Curly Strings, Lauri Õunapuu, Johansonid, Svjata Vatra, Meelika Hainsoo ja teisedki, kes on pärimusmuusikast inspiratsiooni ja rahvaluulearhiivist abi saanud.\nAlgul väiksemas saalis kavandatud kontsert toimub suure huvi tõttu avaramas kohas, ERMi sillaalal.


Kaire Lapitööd: mai 2014\nToonela lind viis vanaema...\nSee oli neljapäeva õhtu, mil toonekurg lendas meie värava taha elektriposti otsa. Kell oli umbes kümme. Ta oli üksi, vaikselt, ei plagistanud oma nokaga, ei lehvitanud ega sättinud oma tiibu. Seisis vaikselt ühel jalal, näoga vanaema maja poole. Siis me veel ei teadnud...\nReedel, 23.mai hommikul saime kurva uudise teada. Kuid ka sellel õhtul saabus Toonela lind vaikides, pidas värava taga surnuvalvet... Ja nii iga õhtu kuni sai vanaema ära saadetud viimsele teele- Toonela lind juhatas ta läbi taevaväravate...\nPuhka rahus, mu kallis Vanaema!\nPostitaja: Kaire Lapitööd kell 2:51 PM 2 kommentaari:


University of Oklahoma Pet Gear, Oklahoma Sooners Collars, Chew Toys, Pet Carriers | Lids.com\nOklahoma Sooners Little Earth Pet Stretch Jersey\nOklahoma Sooners Little Earth Collar and Leash Set\nOklahoma Sooners Sparo Double Print Pet Leash\nOklahoma Sooners Small 16" Pet Carrier - Black\nUniversity of Oklahoma Pet Supplies\nYour furry friend is always by your side, especially on game day. Make sure they’re properly decked out from head to paw with University of Oklahoma pet gear from Lids! Dress them up for the next watch party with Oklahoma Sooners pet jerseys, or take them on a spirited walk in between plays with Oklahoma Sooners leashes, harnesses and collars. You and your pup are sure to stand out at the dog park when everyone sees them sporting a cute Oklahoma Sooners pet bandana as well! Of course you can’t forget about playtime. Thrill your four-legged friend with University of Oklahoma pet toys in a variety of styles.


V�rske kurgi salat v�ib kuumal suvep�eval tunduda vastupandamatu, aga kui akna taga s�gistormid m�llavad hakkavad neelud hoopis teiste toitude j�rele k�ima.\nK�ige tavalisem kooslus on soojendavast toiduainest tehtud supp. L��ne kultuuriruumis ei ole toiduainete soojendavat ja jahutavat m�ju eriti t�siselt v�etud. Pigem loetakse vitamiine ja teisi toitaineid ning keskendutakse paremini m��detavatele kategooriatele. Hiina meditsiinis soovitatakse tarvitada k�lmal ajal just keha soojendavaid toite ja kuumal ajal jahutavaid roogi. Proovi: pane korraks silmad kinni ja m�tle, mis tunduks m�nus s��k k�lmal ajal. Arvatavasti tulevad meelde v�rtsised, soojad, rammusad ja tummised toidud. Alateadlikult annab meie keha meile viiteid ja n�uandeid ka siis, kui me Hiina igivanade tarkustega kursis ei ole. V�rske kurgi salat v�ib kuumal suvep�eval tunduda vastupandamatu, aga kui akna taga s�gistormid m�llavad hakkavad neelud hoopis teiste toitude j�rele k�ima. web hosting services top\nK�ige tavalisem kooslus on soojendavast toiduainest tehtud supp.\nL��ne kultuuriruumis ei ole toiduainete soojendavat ja jahutavat m�ju eriti t�siselt v�etud. Pigem loetakse vitamiine ja teisi toitaineid ning keskendutakse paremini m��detavatele kategooriatele. Hiina meditsiinis soovitatakse tarvitada k�lmal ajal just keha soojendavaid toite ja kuumal ajal jahutavaid roogi. Proovi: pane korraks silmad kinni ja m�tle, mis tunduks m�nus s��k k�lmal ajal. Arvatavasti tulevad meelde v�rtsised, soojad, rammusad ja tummised toidud. Alateadlikult annab meie keha meile viiteid ja n�uandeid ka siis, kui me Hiina igivanade tarkustega kursis ei ole. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office">\nOktoober 2012 November 2012\nDetsember 2012 Jaanuar 2013 Veebruar 2013 M�rts 2013 Aprill 2013 Mai 2013 Juuni 2013 Juuli 2013 August 2013 September 2013 Oktoober 2013 November 2013 Detsember 2013 Jaanuar 2014 Veebruar 2014 M�rts-Aprill 2014 Mai 2014 Juuni 2014 Juuli 2014 August 2014 September 2014 Oktoober 2014 November 2014 Detsember 2014 Jaanuar 2015 Veebruar 2015 M�rts 2015 Aprill 2015 Mai 2015 Juuni 2015 Juuli 2015 August 2015 September 2015 Oktoober 2015 November 2015 Detsember 2015 Jaanuar 2016 Veebruar 2016 M�rts 2016 Aprill 2016 Mai 2016 Juuni 2016 Juuli 2016 August 2016 September 2016 Oktoober 2016 November 2016 Detsember 2016 Jaanuar 2017 Veebruar 2017 M�rts 2017 Aprill 2017 Mai 2017 Juuni 2017 Juuli-august 2017 September 2017 Oktoober 2017 November 2017 Detsember 2017 Kevad 2018 Suvi 2018\nAvaleht > Arhiiv > November 2012 > Soojendavad toidud\nS��K JA JOOK


Teie jaoks õige sulam\nToodame kõiki standardseid ja kohandatud alumiiniumiekstrusiooni sulameid ja kõvadusastmeid, kõikvõimaliku kuju ja suurusega, nii otsese kui ka kaudse ekstrusiooni kaudu. Meie asjatundjate meeskond suudab töötada välja lahendusi peaaegu igasuguseks kasutamiseks. Samuti on meil ressursid ja võimed klientidele kohandatud sulamite valmistamiseks.\nÕige sulami valimine\nPuhas alumiinium on suhteliselt pehme. Alumiiniumi tugevamaks muutmiseks võib sellest koos teiste metallidega sulameid moodustada. Oleme välja töötanud alumiiniumisulamid, mis on kohandatud nii, et need sobivad enamikule valdkonna kasutusvaldkondadele. Need on saadaval kogu maailmas.\nAlumiiniumi lõputud kasutusvõimalused\nEkstrusiooniprotsess koos õige sulami ning karastamise valikuga tagab lõputud kasutusvõimalused ja tootetäiustused.Näiteks sulam 6060 on suurepärase viimistlusega korrosioonikindel ekstrusioon. Sulameid saab parandada kuumtöötlemisega pärast ekstrusiooni.\nVõtke meiega ühendust, et kasutada teie tootearenduses õiget sulamit\nSiin kirjeldame mõnda alumiiniumisulamit, mida teie tootmislahenduses kasutame.\nSeda mitte-kuumtöödeldavat sulamit kasutatakse laialdaselt soojusülekande jaoks autotööstuses ja HVACR-i valdkondades ning elektritööstuses. Sulam 1050 on väga korrosioonikindel ja selle soojusjuhtivus on teiste sulamite omast parem.\nNeed mitte-kuumtöödeldavad sulamid on väga korrosioonikindlad, hästi töödeldavad ja keevitatavad. Sulamid 3003/3103 tugevnevad ainult külmtöötlemise kaudu ja neid kasutatakse tavaliselt autotööstuses ning HVACR-i valdkondades. Neil on hea korrosioonikindlus ja mehaanilised omadused, mis ületavad 1xxx-seeria sulamite omi. Kasutusalade hulka kuuluvad autoradiaatorid ja kliimaseadme aurustid.\nSeda sulamit on lihtsam keevitada kui 6xxx-seeria sulameid ja see on keevitusjärgse tugevuse poolest ettearvatavam. Sulam 5083 on suurepärase korrosioonikindlusega soolase vee keskkonnas ja sobib seetõttu veesõidukite kerekonstruktsioonidesse.\nSeda sulamit kasutatakse kõige sagedamini valdkondades, kus on vaja võimalikult kvaliteetset viimistlust ja kus tugevus pole nii tähtis. Valdkonnad, kus kasutatakse sulamit 6060, on muu hulgas pildiraamid ja eksklusiivmööbel.\nSee magneesiumi ja räni sulam on parim valik, kui soovite keevitada või joota. See on tugeva konstruktsiooniga, korrosioonikindel ja heade töötlemisomadustega. Sulamit 6061 kasutatakse laialdaselt ehitusmaterjalina, kõige sagedamini meresõidukite ja autode komponentide valmistamisel.\nSee populaarne sulam kuulub kuumtöödeldavate sulamite kategooriasse. Sulami 6063 struktuur on 6061 omast peenem ja annab pärast anodeerimist parima kosmeetilise välimuse. See on väga korrosioonikindel, hästi töödeldav ja keevitatav. Sagedased kasutusalad on silindrikujulised torud, elektrilised voolulatid ja arhitektuur.\nSee sulam ei sobi dekoratiivseks anodeerimiseks, kuid on kindlasti suurepärane valik tugevust nõudvas ehituses ja konstruktsioonikomponentides. Sulami 6082 kasutusalade hulka kuuluvad veokite haagiseprofiilid ja põrandad.\nSulam 7108 on tugev ja väsimiskindel, kuid piiratud ekstrudeeritavuse ja vormitavusega. Suure koormusega kasutusaladel on see vastuvõtlik koormuskorrosioonile. Keevitada tohib ainult piirkondades, kus koormus on väiksem. Tavapärased kasutusalad on hoonete konstruktsioonid ja transpordivaldkonnad, kus on vajalik suur tugevus. Materjal sobib anodeerimiseks kaitse eesmärgil.


15. oktoober 2010 kell 10:00\nAprillis suurtarbijatele avatud elektriturul on esimese kuue kuuga ostetud elektrikogused kolmekordistunud. Septembris moodustas elektribörsilt ostetud elekter Eesti siseriiklikust tarbimisest juba 38 %.\nEesti elektriturg on vabatarbijatele avatud alates 1. aprillist. Selle ajaga on elektribörsilt ostetud kogused suurenenud 133 gigavatt-tunnilt aprillis 393 GWh-ni septembris. Poole aastaga on Estlinki hinnapiirkonnast ostetud 1,93 TWh elektrienergiat. Peaaegu 40% Eesti hinnapiirkonnas ostetud elektrist liigub edasi Lätti ja Leetu. Müüdud kogused on suurenenud 23 % võrra – 10,3 GWh-ilt aprillis 13,4 GWh-ni septembris.\nSuurimaks probleemiks on Eleringi hinnangul turu vähene likviidsus, mida põhjustab Eesti hinnapiirkonna suhteline isoleeritus – meil on väga piiratud ühendusvõimsused teiste NPSi hinnapiirkondadega. Estlink1 on enim koormatud ühendus regioonis ning vajadus EstLink2 järele suur.\n"See võimaldaks Põhjamaade tootjatel-kauplejatel ligipääsu meie turule. Kindlasti on oluline edasiminek, et alates septembri keskpaigast antakse kogu Estlink 1 võimsus elektriturule jaotamiseks. See tõstab oluliselt elektrituru likviidusust ning avardab võimalusi regioonidevaheliseks elektrikaubanduseks," rääkis Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi.\nEesti hinnapiirkonna esimese kuue kuu statistikat jälgides on näha suund ostukoguste suurenemisele, samas ei ole suurenenud proportsionaalselt müügikogused.\n"See annab märku suurest elektridefitsiidis Lätis ja Leedus, mis on pidev risk elektribörsi hinnale kui pakkumine peaks järsult kukkuma. Nõudluse kasvamisel Eesti elektrisüsteemis seoses ilmade jahenemisega kasvab oht, et nõudlus ja pakkumine ei lähe kokku. Analüüsime erinevaid võimalusi küsimuse lahendamiseks ning riskide maandamiseks. Senisest veelgi aktuaalsemaks on tõusnud küsimus Läti ja Leedu hinnapiirkondade avamisest, mis tagaks, et turul osaleksid regiooni elektrinõudluse katmisel kõik kasutatavad tootmisvõimsused nendes riikides," lisas Veskimägi.\nKuue kuu keskmine elektrihind oli Estlink hinnapiirkonnas 38,21 EUR/MWh. Kõige odavam oli hind mais (34,81 EUR) ja kõige kallim augustis (56,62 EUR). Kuna regiooni negatiivne tootmissaldo suurendab hinnasurvet ka Eestis, on vajalik tõsiselt tegeleda uute tootmisvõimsuste rajamisega piirkonnas.\nKuue kuuga on muutunud elektri liikumise suund Eslink1 kaablis. Kui aprillis liikus energia läbi Estlink merekaabli Soome 175 GWh ja Soomest Eestisse vaid 1 GW, siis septembri lõpuks oli erinevus Eestist Soome ja Soomest Eestisse suunduva energia vahel väga väike (8 GWh).\nEnergiavoogude ühtlustumise põhjuseks on Estlink ja Soome hinnapiirkondade hinnaerinevuse vähenemine, mis on eelkõige tingitud elektriekspordist Eesti hinnapiirkonnast Lätti ja Leetu. Samuti paljudel tundidel odavamatest tootmishindadest Soomes.\n1. oktoobrist nimetati NPS Estlink kauplemispiirkond ümber Eesti hinnapiirkonnaks, käivitus täies mahus läbipaistvusmeetmete pakett ning kiirete turuteadete saatmine muutus kõigile turuosalisele kohustuslikuks. 19. oktoobrist liitub Eesti päevasisese elektrituruga Elbas.\nEestist osaleb elektribörsil üheksa turuosalist, Lätist ning Leedust kaks. Vabatarbijaid on Eestis kokku 258, turul tegutseb neli bilansihaldurit.\nElektrihinna uus rekord\nEsmaspäevane hinnatipp NordPool Estlink hinnapiirkonnas oli 148.01 €/MWh (2.3 kr/kWh). Hinnatipp pärineb Soomest.\nLiive palus uurida 2000eurost elektrihinda\nEesti Energia juhatuse esimees Sandor Liive andis esimese intervjuu pärast teisipäevast „elektrišokki“. Ta tunnistab, et sai pöörasest hinnast kuuldes šoki ning helistas kohe Konkurentsiameti peadirektorile, et tolle ametkond asja uurima hakkaks.\nJuuli kergitas elektri hinda\nElektri börsihind Eesti hinnapiirkonnas tõusis eelmisel nädalal keskmiselt 41,5 €/MWh-ni ehk 12,2 protsendi võrra (nädal varem oli hind börsil 37,0 €/MWh).


Kuldne aastavahetus | Värska Sanatoorium - broneerimine\n•konsultatsiooni käigus määratakse kuni 15 raviprotseduuri alljärgnevast loetelust: loodusliku mineraalveega pärlivann, ravimuda üldvann (E-L), klassikaline käsimassaaz 25 min (E-R), massaazivoodi, massaazitool, savisoojendus, lokaalne turbaravi, parafiinravi, mudaparafiin, soolakamber, elektriravi. NB! Saabumispäeval ja 01.02.2022 protseduure ei tehta.


Abiellunud Nicky Hiltoni tuttav eestlanna: ükski Eesti tüdruk ei abiellu kunagi siniverelisega! | Buduaar\nAbiellunud Nicky Hiltoni tuttav eestlanna: ükski Eesti tüdruk ei abiellu kunagi siniverelisega!\n2015. aasta 22. juuli 00:28\n10. juulil toimus ärimaailma säravaim pulmapidu, sest paari läksid kaks maailmakuulsa ärisuguvõsa võsukest- Hiltonite hotelliketi omaniku noorem tütar Nicky Hilton (31) ja pangandusmogulite suguvõsa võsuke Jamie Rothschild (30). Uue aja rikaste esindaja Hiltoni vara väärtuseks peetakse umbes 600 mln eurot, samal ajal kui juba 19.sajandil planeedi rikkaimaks suguvõsaks peetud Rothschildide vara on hinnatud 650 miljardi euroni, omades investeeringud nii kinnisvaras, panganduses, kunstis kui isegi veiniäris.\n10. juulil toimus ärimaailma säravaim pulmapidu, sest paari läksid kaks maailmakuulsa ärisuguvõsa võsukest – Hiltonite hotelliketi omaniku noorem tütar Nicky Hilton (31) ja pangandusmogulite suguvõsa võsuke James Rothschild (30). Uue aja rikaste esindaja Hiltoni vara väärtuseks peetakse umbes 600 mln eurot, samal ajal kui juba 19. sajandil planeedi rikkaimaks suguvõsaks peetud Rothschildide vara on hinnatud 650 miljardi euroni, omades investeeringud nii kinnisvaras, panganduses, kunstis kui isegi veiniäris.\nMeie rääkisime New Yorgis elava eestlannaga, kes on oma sõnul Nicky hea tuttav. Pulmadest rääkides jäi ta kidakeelseks ja ütles, et tema siiski Londonis peetud pulmakülaliste nimekirjas ei olnud, kuid pulmad olla olnud piisavalt väikesed, et kõiki sõpru ei kutsutud.\nEestlanna ütleb, et nii Rothschildide kui Hiltonite perekonnas on traditsioonid väga tähtsad ning nende nimel ollakse valmis isegi lapsi varandusest ilma jätma. “See tähendab, et kui sa näiteks armud valesse inimesse ja tahad temaga abielluda, siis sa ei saa vanemate nõusolekut, sest sinivereline peab abielluma siniverelisega,” räägib naine, kes puutub lähedalt töötajana kokku igapäevase miljardäride eluga. Naine väidab, et ühtegi eestlast Hiltonite ja Rothschildide lähemas sõpruskonnas ei ole ja tõenäoliselt ei saa ka olema. “Nad on väga toredad inimesed ja näiliselt lihtsad, aga neil kehtivad karmid reeglid ja traditsioonid ja nad hoiavad tõelist sõpruskonda väiksena.” Nicky ja James on tema sõnul hea näide, kuidas kaks ilusat ja toredat väga rikast inimest üksteist leiavad ja tõesti armastavad, aga väga rikaste inimeste maailmas tuleb tihti ette ka seda, mida oleme lugenud vaid raamatus, et keegi peab kellegagi abielluma seetõttu, et pere varandust säilitada või suurendada ning armastusel ei ole sellega midagi pistmist. Naine ütleb, et talle meeldis väga ka see, kuidas James lendas Nicky isa juurde spetsiaalselt selleks, et isalt esimesena tütre kätt paluda. “See näitab mehe klassi,” ütleb ta.\nEestlanna ütleb, et see, et mõni ilus eestlanna võiks abielluda mõne tõelise finantsmaailma siniverelisega, on ebatõenäoline. “Eks nüüd viimastel aastakümnetel on juurde tulnud nn uusrikkaid, kes ka ise vaesest perekonnast ja kellele põlvnemine ja traditsioonid ei ole olulised. Seda välistada ei saa, et mõni eestlanna võrgutab ära mõne maailmakuulsa sportlase või meelelahutaja, küll aga see, et eestlanna abielluks Rothschildide või mõne traditsioonidega dünastia liikmega, on kindlasti välistatud. Eks neid on kindlasti, kes on mõne Rothschildiga koos pidutsenud ja võib olla isegi tiiba ripsutanud. See on kõik siniverelistele lubatud ja aeg-ajalt jõuavad erinevad sellised lood ka meediasse. Aga nagu ma ütlesin, siis mõne siniverelise abiellumine eestlannaga pole tõenäoline, sest meil pole ajalugu, traditsioone ega varandust, mis võimu juurde annaks. Ma arvan, et kui peaks juhtuma, et mõni sinivereline armuks eestlannasse nii väga, et läheks oma isalt luba küsima selle naisega abiellumiseks, siis pannakse ta valiku ette, et kas loobub perekonna pärandusest ja abiellub, või kuulub edasi dünastiasse ja võtab naise enda klassist. Keegi kedagi ei hülga ega tülli ei minda, lihtsalt selle järgi jagatakse ametiposte ja pärandust. Omas klassis abiellumine on väga väga oluline neile.”\nEestlanna ütleb, et kuigi puutub oma töös kokku palju väga rikaste inimestega, siis talle isiklikult sellised mehed huvi ei paku. “Enamus nendest meestest teevad kõik, et oma perekonna vara hoida ja isegi kui ta armub sinusse, siis maksimum, mis sa sellest suhtest saad, on ilusa vaatega korter Central Parki veerel, ilus auto ning mõned kallid ehted. Mind see ei rahulda, tahan perekonda, ühtsust, emotsionaalset sidet ja armastust ja see saab siiski tekkida, kui leiad endale mehe, kellega kuulud ühte sotsiaalsesse klassi. Loomulikult võib mees ka olla sinust kordades edukam, aga ta ei tohi olla kümneid tuhandeid kordi edukam. See ei too kellelegi õnne.”\nEnd ise Ameerikas üles töötanud eestlanna lisab ka seda, et nii Nickyst kui Parisest on jäänud avalikkusele väga vale mulje. “Palju kajastatakse nende šoppamist ja seda, millised kuulsused on nende sõbrad, aga see on vaid tühine jäämäe tipp, mis teistele paistab. Seeläbi jätab meedia mulje, et tegu on mõttetute inimestega, kes tahavad ainult isa teenitud raha kulutada. See pole kaugeltki nii, aga eks see mulje on tingitud peamiselt sellest, et 99% inimestest, ei saa aru, mida tähendab olla miljon korda rikkam, kui nad ise on. See tähendab umbes seda, et kui sina ostad H&Mst lõdva randmega uue topi hinnaga 4,99 eurot, siis Parise või Nicky jaoks on see sama, kui nad ostavad uue Chaneli kleidi hinnaga 4999 eurot. Kui sinu pulmakleit maksab 700 eurot, siis Nicky Valentino kleit (all pildil) oli 70 000 eurot. Eestis ei saa sellest keegi aru, arvatakse et Sõõrumaa või Karu on rikkad, aga tegelikult on nad natuke rikkamad kui tavainimene, maailma mõistes siiski kerjused, kes rabelevad iga päev tööd teha, et lapsi keskpärasesse Euroopa erakooli saata ja ise Mersu uue mudeliga sõita. Ma ei taha kedagi solvata, aga nii on. Siniverelisusest on Eestis asi väga kaugel.”\nPildid: Nicky Rothschild Instagram, Scanpix


Muuga-Maardu piirkonda paigaldatakse e-Ninad - Tallinna Sadam\nMuuga-Maardu piirkonda paigaldatakse e-Ninad\nSel nädalal paigaldatakse Muuga-Maardu piirkonda innovaatilised lõhnasensorid ehk eNinad, mille abil saab õhu keemilist koostist pidevalt jälgida ning lõhnahäiringute esinemisel kohe sekkuda.\nMuuga sadama piirkonna erinevatesse kohtadesse paigaldatakse kokku 20 lõhnasensorit (eNina) ja 4 tuuleandurit, mis hakkavad nii terminalidele kui ka ametkondadele andma reaalajas tagasisidet lõhnahäiringu esinemise ning selle põhjustanud allikate kohta. Sensorite asukohti saab vajadusel muuta sõltuvalt, millises piirkonnas enim probleeme tuvastatakse.\nAnaloogne süsteem toimib Hollandis Rotterdami sadamas juba kaheksa aastat ning selle aja jooksul on inimeste kaebused vähenenud 30-ne kordselt. Muuga sadama piirkonna eripäraks on asjaolu, et ettevõtteid, kelle tegevusega võib kaasneda lõhnahäiringut, on mitu, seetõttu on tihti keeruline tuvastada, mis ja kus haiseb. Uute eNinade kasutamisega tekib vastavalt ettevõtete tegevusaladele võimalike gaasisegude andmebaas, mille abil on edaspidi saasteallika kiire leidmine oluliselt lihtsam.\nProjekt algatati piirkonna õhukvaliteedi parendamiseks tegutseva töögrupi raames. Tegemist on Tallinna Sadama ja Muuga sadamas tegutsevate terminalide (AS Vopak E.O.S., Vesta Terminal Tallinn OÜ ja Oiltanking Tallinn AS), Eesti Keskkonnauuringute Keskuse, Keskkonnaministeeriumi, Keskkonnameti, Keskkonnainspektsiooni ühisprojektiga. Investeeringu kogumaksumus on 120 tuhat eurot ja see on 50% ulatuses kaasrahastatud SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt.


Kellel on Venemaal kallimad käekellad? - Saarte Hääl\nKellel on Venemaal kallimad käekellad?\n– 24/08/2015Rubriik: Välismaa\nHINNALINE: Venemaa hinnalisim käekell olevat Tšetšeenia Kremli-meelsel valitsejal Ramzan Kadõrovil. Tema randmel ilutsev ajanäitaja maksvat suisa 280 000 dollarit ja seda kella olevat maailmas vaid 33 eksemplari. Kadõrovi kuusissetulek on ametlikel andmetel aga vaid 104 000 dollarit.\nPeamiselt majandus- ja äriuudiseid edastav Vene telekanal RBK koostas hiljuti pingerea hinnalistest käekelladest, millega riigi mõjukad isikud on telekaadrites uhkeldanud.\nKõige kallimat käekella kannab RBK andmetel Tšetšeenia kindlakäeline ja võimukas liider Ramzan Kadõrov. Tema rannet ehib Šveitsi Greubel Forsey küllaltki uus mudel, mis maksab telekanali andmetel ligi 280 000 dollarit. See kell on tõeline haruldus, kuna seda on toodetud vaid 33 eksemplari. Tõenäoliselt on just sellega seletatav ka kella kõrge hind.\nPeagi ametit vahetav Venemaa raudteede president Vladimir Jakunin on nimekirjas teisel kohal. Teda on teleekraanil nähtud kandmas Saksa kella A. Lange & Söhne – Lange 1 Tourbillon, mida lasti välja kompanii 165. juubelisünnipäevaks 2010. aastal vaid 165 eksemplari. Kompanii Venemaa esinduses öeldi telekanalile, et selle kella hind on praegu 5,7 miljonit rubla (paari nädala taguse kursi järgi 85 000 dollarit). Teistel andmetel küündivat haruldase kella turuhind aga kaugelt üle 100 000 dollari.\nPraeguste hindade järgi olevat see käekell vähemalt neli korda kallim kellast, mida Jakunin kandis 2009. aastal. Toona uhkeldas ta sama firma kellaga seeriast Grande Lange, millel oli must sihverplaat.\nKommertspanga VTB (end Vneštorgbank) president, vene-juudi päritolu ärimees Andrei Kostin kannab aga praegu palju odavamat käekella, kui 5–6 aastat tagasi. Sel suvel nähti tema randmel kella Breguet Torbillon Automatic Power Reserve, mis maksvat ligi 140 000 dollarit. See on pea kaks korda odavam kui Patek Philippe Sky Moon, millega Kostin eputas 2009. aastal.\nVenemaa teine mõjukas pankur, Sberbanki president German Gref on aga jäänud truuks Breguet’ kellale, mille ta olevat 2009. aastal ostnud vaid 14 000 dollari eest.\nMeie idanaabri suurima naftafirma Rosneft juht Igor Setšin kannab plaatinast Rolexit hinnaga 60 000 dollarit. Rolex on ka Venemaa lastekaitsevolinikul Pavel Astahhovil. Tema Rolex maksvat aga 50 800 dollarit.\nVenemaa riigiduuma ülemkoja föderatsiooninõukogu spiiker, Peterburi endine kuberner Valentina Matvijenko kannab erinevaid käekelli. Eriti pidulikel puhkudel kandvat ta Prantsuse firma Chanel käekella (täpsemalt Chanel J12 Quarz 33 mm H1420), mis maksvat vähemalt 32 500 dollarit. 2009. aastal kandis Matvijenko kella Harry Winston, Avenue Captive, mille hind oli 26 600 dollarit.\nArgipäevade jaoks on Matvijenkol aga palju odavam eredavärviline Itaalias valmistatud Toy Watch, mis maksab vaid 80 dollarit. Oma käekelli vahetavat Matvijenko sageli vastavalt sellele, millist värvi rõivaid ta parasjagu kannab.


Phamellaa livejasmin BeautieMayaPhamellaa livejasmin LittleKimFreeSexPass livejasmin LittleKimPhamellaa livejasmin PresuminghottsSebastianBigBoy livejasmin AnastasjaHotTheRealBabes livejasmin CuteAndSexyOne\nPhamellaa livejasmin RaissaDavisLilyBansky8 livejasmin AmayaBlakeMatureAnais livejasmin LovelyHera4UEvelynRoss livejasmin BonnieSoBeautyIvyBlake livejasmin RaissaDavisCieloClear livejasmin EllaAbbot\nPhillipLong . AlisonLewiss. a0NathanAllen. Barbiebonerxx.\npeuchehot4uRaissaDavisShantiDOLLAmayaBlake .SweetAndresBarbyKenShantiDOLLSugarZ .MirandaBabyXEroticMayraEmmieLeeXLilyBansky8 .ShantiDOLLNaughtynessMatureAnaistesztesteszt .Artemida01NastySheliaNeonDeonMerilyne .sizzlingbuttmikiMadisonDavisLuizaAxAnnaPreetty .MerilyneEmmieLeeXpeuchehot4uLucindaJoy .dollsexlatinaxxBluDreamArtemida01LeonaAshe .AnastasjaHotJocelynRossEliseePinkSweetheartXYX .KarinaLittleJocelynRossAnastasjaHotBluDream .MollyMayBustyTheRealBabesLilAlyneeeGoodFeeling69 .\nWILDcockTRANNYxx VideoBluDream VideoGoodFeeling69 VideoMadisonDavis VideoAmandabarefoot VideoEvelynRoss Video\nPhamellaa VideoKayaJewell VideoBigSecretHorny VideoPresuminghotts VideoBonnieSoBeauty VideoCieloClear Video\nHotbrunettesxxxxNeonDeonShyDarlingAlisonLewiss .LolaBriefsbarbiericoMinoraSexyAnoderr .NastySheliachicmysticEmanuille20Presuminghotts .AmykarterchicmysticGoodFeeling69AnnaPreetty .RockfellerXSindyLoweAlexiaBillBarbiebonerxx .KayaJewellCherryRedBottomsAlexiaBillKayaJewell .NastySheliaSindyLowePresuminghottsLilyBansky8 .LovelyHera4UMerilyneNastySheliaEliseePink .CherryRedBottomsBeautieMayaSweetAndresAnastasjaHot .StuarDanielsMirandaBabyXCieloClearAnastasjaHot .AnastasjaHotIvonneFeersWILDcockTRANNYxxEmanuille20 .


Enamik eestlastest teeb tööd ka puhkusel olles - Kõik\nPea iga kolmas (32%) töötaja tegeleb puhkusel olles tööasjadega aktiivselt ja loeb töökirju vähemalt kord päevas, 42% töötajatest hoiab tööasjadel silma peal aeg-ajalt.\n"Värske küsitlus näitas, kuivõrd läbipõimunud on tänapäeval töö ja vaba aeg – kõigest viiendik juhtidest suudab puhates tööd mitte teha," ütles Eesti suurima tööportaali CVKeskus.ee Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt. "Infoajastul tuleb puhkusel olles näha suurt vaeva, et põgeneda tööga seotud uudiste eest, kuna töö on meist alati vaid mõne kliki kaugusel."\n"Samas on töötajate soov end tööga aeg-ajalt kursis hoida ka mõistetav – teadmatus, mis tööl toimub, tekitaks paljudele arvatavasti puhkusel olles suurt stressi. Siiski ei tohi unustada, et puhkus on energiavarude taastamiseks hädavajalik," lisas Henry Auväärt.


Uuring: videomängud võivad aidata omandada uusi ja kasulikke teadmisi | Diktor\nUuring: videomängud võivad aidata omandada uusi ja kasulikke teadmisi\n12. juuli 2021 kell&nbsp10:57\n"Red Dead Redemption 2" loomad on nii realistlikud, et õpetavad ka päriselus paremini loomi ära tundma.Foto: Rockstar Games\nSuurbritannias korraldatud uuringu käigus selgus, et videomängudel, mis ei ole loodud otseselt hariduslikel eesmärkidel, on potentsiaali õpetada kasulikke teadmisi.\nUuringus võeti aluseks 2018. aastal ilmunud ülipopulaarne vestern “Red Dead Redemption 2”. Selle mängu keskmes on Metsiku Lääne viimased päevad vägivaldne lugu kauboidest, kuid arendajad on suutnud muljetavaldavalt realistlikult virtuaalselt taasluua mitmed looma- ja linnuliigid.\nJõuti järeldusele, et “Red Dead Redemption 2” mänginud inimesed suudavad edukamalt ära tunda erinevaid loomi ja linde kui inimesed, kellel kokkupuude mänguga puudub. Uuringus osalenud 586 inimesel paluti fotode järgi tuvastada “Red Dead Redemption 2” leiduvaid looma- ja linnuliike ning mängu mänginud inimesed said sellega oluliselt paremini hakkama.\nUuringu eesmärk oli välja selgitada, kuidas oleks võimalik mängude vahendusel edukamalt edasi anda uusi teadmisi. Otseselt hariduslikud mängud kipuvad olema ebapopulaarsed, kuna mängijad tajuvad, et neid õpetatakse. “Red Dead Redemption 2” seevastu on meelelahutustoode, millesse on õpetlikud elemendid muude kogemuste kõrvale sisse ehitatud. Leiti, et mängijad on sellisele harimisviisile märgatavalt vastuvõtlikumad.\nKohe siiski “Red Dead Redemption 2” klassiruumis kasutusele võtta ei tasu. Uuringu läbiviijate sõnul on eelkõige tegu siiski vägivaldse mänguga, mis alaealistele sobilik ei ole. Uuringus osalenud inimesed leidsid samuti, et mängus on kujutatud loomi ja linde nende reaalelulistest vastetest oluliselt agressiivsematena.\nPopulaarsete videomängude kasutamises hariduslike tööriistadena ei ole midagi uut. “Red Dead Redemtpion 2” abil on varasemalt räägitud mitmetes ülikoolides USA ajaloost. Mäng nimega “Plague Inc.” aitab mõista viiruste levikut ja muteerumist nii edukalt, et koostööd on tehtud isegi WHO-ga. Ajaloo õpetamiseks on kasutatud ka “Assassin’s Creedi” mänge, mille jaoks on koostöös ajaloolaste ja arheoloogidega loodud vägivallatud “Discovery Tour” mängulaadid.\nMärksõnad: haridus, mäng, red dead redemption 2, videomäng


Romans 16:25-27 NABRE - [ Now to him who can strengthen you, - Bible Gateway\nRomans 16:25-27 New American Bible (Revised Edition) (NABRE)\n[25 Now to him who can strengthen you, according to my gospel and the proclamation of Jesus Christ, according to the revelation of the mystery kept secret for long ages[a] 26 but now manifested through the prophetic writings and, according to the command of the eternal God, made known to all nations to bring about the obedience of faith, 27 to the only wise God, through Jesus Christ be glory forever and ever. Amen.]\n16:27 : 11:36; Gal 1:5; Eph 3:20–21; Phil 4:20; 1 Tm 1:17; 2 Tm 4:18; Hb 13:21; 1 Pt 4:11; 2 Pt 3:18; Jude 25; Rev 1:6.


Lehekülg:Ivanhoe Scott-Tammsaare 1926.djvu/98 – Vikitekstid\nLehekülg:Ivanhoe Scott-Tammsaare 1926.djvu/98\nkaht rüütlit ühe hobuse seljas — mis pidi olema tempelrüütlite vaesuse ja alandlikkuse märgiks, aga need omadused vahetusid peagi kõrkuse ja rikkusega, mis said nende languse põhjuseks. Bois-Guilberti uus kilp kandis täies hoos lendavat kaarnat, kes hoidis küüntes pealuud pealkirjaga: „Gare le Corbeau!“\nSilmapilgul, mil võitlejad võitlusvälja äärmistes otstes teineteise vastu seisid, tõusis põnevus vaatajais kõrgemale tipule. Vähesed julgesid kokkupõrkest pärandusetule rüütlile head tulemust loota, kuid tema julgus ja vaprus oli temale kindlustanud publikumi heatahtluse.\nVaevalt olid pasunad märku annud, kui võitlejad oma paigult välgukiirusel teineteisele vastu tormasid ja kõuemürinal keskpaigas vastastikku põrkasid. Odad killustusid kuni pidemeni ja silmapilguks näis, nagu oleksid mõlemad rüütlid maha langenud, sest kokkupõrge oli mõlemad hobused taganemisele sundinud. Ratsanikkude kärmus seadis nad ratsutimede ja kannuste abil peagi jälle korda ja teineteisele pilku heites, mis läbi silmavarjudegi näis välkuvat, pöördusid nad ümber ning sõitsid võitlusvälja äärmistesse otstesse tagasi, kus nad oma teendritelt võtsid uued odad.\nPealtvaatajate vali kisa ja sallide ning rätikute lehvitamine ühes üldise kiiduavaldusega oli huvi tunnistuseks, mis selle jõukatsumise vastu tunti: see oli kõige ühejõulisem ja kõige paremini teostatud tänase päeva kokkupõrge. Kuid vaevalt olid rüütlid uuesti oma seisupaikadele jõudnud, kui kõik äkki vaikis — sügavasti ja surmlikult, nagu pelgaks rahvahulk hingatagi.\nAnti mõni minut aega, et võitlejad ja nende hobused võiksid hinge tagasi tõmmata, ning alles siis tõstis prints Johann oma kepi pasunapuhujaile märguandmiseks. Endiselt tormasid võitlejad teineteisele vastu ja põrkasid võitlusvälja keskpaigas kokku — sama kiirusega, sama osavusega, sama jõuga, kuid mitte samade tagajärgedega, kui esimesel korral.\n↑ Hoia ronga eest. Tõlk.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Ivanhoe_Scott-Tammsaare_1926.djvu/98&oldid=47204"


Kaardimaksed ei toiminud ligi poolteist tundi | ERR Uudised\nKaardimaksed ei toiminud ligi poolteist tundi\nAastaga lisandus üle 2200 kaardimaksekoha 18.03.2012Ameti kinnitusel on kaardimaksete vahendustasud märgatavalt alanenud 12.03.2012Kaardimaksete arv kasvab jõudsalt (5) 24.11.2011Kihnu elu häirib kaardimakse võimaluse kadumine (8) 02.07.2011\nKaardimaksed katkesid täna pärastlõunal üle Eesti ligi pooleteiseks tunniks, sest pankadeülesel operaatoril tekkisid tehnilised probleemid.\nMaksed katkesid kella 13 paiku ning taastusid 14.20 ajal. Visa kaartidega kestsid probleemid kella 15.12-ni.Terminalides sai kasutada vaid teatud krediitkaarte ning automaatides ei toiminud ristkasutus.Katkestuse põhjustajaks ei olnud pangad, vaid operaator Nets Estonia. Ettevõtte juhataja Raivo Tinn kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et probeemid said alguse elektrikatkestusest.Ööl vastu homseks alates 00:30 on planeeritud hooldustööd, mille käigus võib taas esineda häireid kaardimaksetes.\n21:28 - Päästeamet kasutab uppumiste ennetamiseks uudset lähenemist (1)17:50 - Homme suunatakse liiklus Aruvalla-Kose teelõigul uuele kogujateele17:20 - Pärnumaal avati Mihkel Havi salga liikmete hauda tähistav mälestuskivi (2)17:04 - Sotsiaaldemokraadid kujundavad oma seisukoha ESM-i suhtes homme (11)15:31 - Rask: riigikohtu otsus sündis väga napi häälteenamusega (12)15:22 - Tele2 võrgus võib suvel esineda tõrkeid (1)14:28 - Kaardimaksed ei toiminud ligi poolteist tundi (1)14:28 - Teder: EL asjade komisjoni pädevus võib olla järgmine vaidlusteema (2)14:09 - Ilves tunnustas riigikohut põhjaliku analüüsi eest (8)13:39 - Ansip: riigikohtu otsus toetab Eesti eesmärke (7)13:33 - Kaasreisija vigaseks sõitnud veokijuht sai tingimisi vangistuse13:28 - Vaidlustatud riigieksamitest 71 tulemust tõsteti ja 22 oma langetati13:14 - Simson: ESM-i puhul jäävad sisulised küsimused lahenduseta (1)12:33 - Ligi: ma ei tunne ESM-i otsuse üle suurt rahulolu 12:11 - Lääne prefektuurile teevad muret merehätta sattuvad väikelaevad12:03 - Riigikohus: ESM ei ole põhiseadusega vastuolus (17)11:51 - Mullu sai riik kohtus õiguse 60 protsendil juhtudest (1)11:43 - Kodusel rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil esindab Eestit viis noort11:24 - Seoses merepäevadega suunatakse Tallinnas bussiliiklust ümber09:41 - Kommunismiohvrite memoriaali ideekavanditele oodatakse hinnangut (1)09:40 - Aeg: ebaõnnestunud värbamiskatseid esineb FSB-l palju (2)09:14 - Ligi: Euroopa häda on see, et ei suudeta avalikust arvamusest üle olla (25)08:54 - Allveearheoloog ei ole Läti sõjalaeva leius kindel08:34 - Mereväe laevad seisavad raha- ja kaadripuudusel sadamas (1)08:07 - Tallinn avab peagi uusi ühissõidukiradu (11)07:47 - Sillamäel päästeti korteripõlengust mees07:39 - Põllumajandusministeerium koondas asutuste Järvamaa esindused Paidesse07:25 - Täna selgub Eesti ESM-is osalemise võimalikkus (5)


Uudised: Aino Pervik ��hes v�ikses veidras linnas�\nraamatututvustus (9 detsember 2009)\n“Ühes väikses veidras linnas”\nÜhes väikses veidras linnas, mille nimi on NummiPea, elas paras hulk veidraid tüüpe ja tüübikesi. Parajalt veider oli isegi NummiPea linnapea, kelle nimi oli proua KummiPea. Nummipea linnas elavad näiteks härra LugemisHull, preili RõõmuRikkuja, härrad EtteVaatlik ja TahaVaatlik, Preili JuurdeVõtlik, härra PuuPea ning paljud teised. Kõik nad on omamoodi veidrad – nagu inimesed ikka, kes meid ümbritsevad.\nRaamat on läbivalt illustreeritud Jüri Mildebergi illustratsioonidega. Suurepärane väike lasteraamat.\nNii öeldakse kirjastuse Tänapäeva kodulehel selle väga laheda lasteraamatu kohta. Autoriks Aino Pervik, kelle sulest on tulnud ridamisi ülilahedaid lasteraamatuid, mida on lugenud mitu põlvkonda lapsi – no, kes meist siis ei teaks raamatuid “Arabella, mereröövli tütar”, “Sookoll ja sisalik”, “Kunksmoor”, “Kunksmoor ja kapten Trumm”, “Kallis härra Q” jne.\nAino Perviku uus lasteraamat on üsnagi kummaline raamat, nii nagu pealkirjastki võib välja lugeda. Kirjanik teeb meid tuttavaks veidra linna NummiPeaga. Või õigem oleks öelda, me saame tuttavaks selle veidra linna veelgi veidramate asukatega, kellel on ka vägagi veidrad nimed, mis juba peale vaadates reedavad, et mis kiiksuga või veidrustega need inimesed võivad olla. Härra LugemisHull tahab kogu aeg lugeda, Preili Rõõmuraasuke tahab inimesi rõõmustada, Härra PoleHullu lööb kõigile iseendaga juhtuvatele äpardustele käega, Preili RõõmuRikkuja rikub teiste tuju...\nLahedate kiiksudega lahedad tegelased on selles veidras linnas küll. Pahatihti on need kiiksud ja veidrused häirivaks teistele või inimesele endale, kuid kirjanik laseb tegelastel ka iseenda üle muiata.\nRaamatu väärtust tõstavad kindlasti ka Jüri Mildebergi illustratsioonid ehk siis portreed nendest veidratest tegelastest, kellest raamatus juttu. Eks needki täiendavad seda vaimusilmas olevat pilti, mis lugedes tekib.\nRaske öelda, kas see raamat pere päris pisikestele sobilik lugemine on, kuid koolilastele ja noortele kindlasti. Siin on lahedaid sõnamänge, kummalisi situatsioone ja juhtumeid. Naerda saab kindlasti, kuid vahetevahel tuleb arvestada ka veidi tõsisemate nootidega.


Põhjalikult Norra maksusüsteemist Eesti ettevõtetele | Tark.ee\n(kell 10:00 - 14:45)\nAvaleht Koolitused Põhjalikult Norra maksusüsteemist Eesti ettevõtetele\nPraktilisel koolitusel annab sihtturul tegutsev ekspert ülevaate raamatupidamise korraldamisest Norras. Sealset maksuseadusandlust käsitletakse raamatupidajatele suunatud olulisemate maksuliikide perspektiivist, nagu näiteks tulu- ja käibemaks, erisoodustuste maksustamine, maksuvabad kuluhüvitised, töötajate maksustamine. Peatume ka erinevatel kohustustel ja õigustel, mis seoses äritegevusega Norras tekkida võivad.Lisaks antakse ülevaade põhilistest ettevõtlusvormidest ning nendega kaasnevatest võimalustest ja kohustustest. Samuti juhatuse liikmete vastutusest Norras.\n10:00 – 12:00 Põhjalikult Norra maksusüsteemist Eesti ettevõtetele\n12:45 – 14:45 Koolitus jätkub\nKristel Finstad, akrediteeritud raamatupidaja Norras ning AS Agente ja AS Aita partner.\nKristel Finstad elab Norras alates 2001. aastast ja on seal akrediteeritud raamatupidaja ning partner kahes raamatupidamisbüroos – Agente AS ja Aita AS. Viimases on Kristel ka tegevjuht. Igapäevaselt tegeletakse Norras tegutsevate Eestiga seotud ettevõtetega ning klientideks on ka kohalikud Norra firmad. Põhilised tugevused lisaks eestlastele Norras on ka investeerimisfirmade ja kinnisvaraarendusfirmade, samuti IT-alal tegutsevate firmade spetsiifika.\n--- Vali koolituse aeg ja koht --- 18.08.2021 - E-õpe, Online-koolitus\t(kell 10:00 - 14:45)