Kuidas leida tuge sotsiaaltöö teooriatest? Praktiku vaatenurk | Tervise Arengu Instituut\nKuidas leida tuge sotsiaaltöö teooriatest? Praktiku vaatenurk\nBürokraatlike reeglite lihvimise asemel tasub mõnikord paremini tundma õppida ja arvesse võtta valdkondlikke teooriaid. Artiklis analüüsitakse süsteemi-, sotsiaalse õppimise ja kogukonna arendamise teooria seoseid sotsiaaltöö praktikaga.\nTÜ sotsiaalpoliitika lektor, Valga vallavalitsuse sotsiaaltöö teenistuse juhataja\nKeerulisele küsimusele võib otsida vastust ka üsna lihtsal moel. Otsides Google’i kaudu sõnaühendit „Eesti sotsiaaltöö teooria”, saame loendi ligi 30 tuhandest allikast. Tegu on spetsiifilise küsimusega, seega võib olla tulemusega rahul.\nOtsides Eesti sotsiaaltöö teooriat\nKuvatavaid raamatuid ja artikleid sõeludes on esimesed ettetulevad autorid Eestimaal hästi tuntud. Aga pigem mitte kohalikud: Malcolm Payne (1995, 2020), Jean Pierre Wilken ja Hans van Ewijk (2016), Robert Kreem (1995) jt. Teadus tegevusvaldkonnana võib olla riigipõhine, selle tulemus (teooria) aga üldine. Roger Sibeoni 1989. a artiklile toetudes annab meid huvitavale küsimusele (mis on sotsiaaltöö teooriad) Sotsiaaltöö ajakirja 2020. a. viimases numbris vastuse M. Payne. Tema tõlgitsuse kohaselt on nendeks:\nsotsiaaltöö eneseseletusteooriad (mis on sotsiaaltöö?)\nsotsiaaltöö praktikateooriad (kuidas teha sotsiaaltööd?)\nteooriad sotsiaalse maailma kohta (kliendimaailma ehk kliendiolukorra teooriad) (Payne 2020, 77).\nSelline kompaktne klassifikatsioon on kooskõlas ka uurimismeetodite esmase liigitusega. Esiteks juhtumianalüüs (kitsas, kuid sisutihe uuring, ingl case study), mis on pigem omane praktikas kinni olevatele käsitlustele. Teisena võrdlev analüüs (lai, kuid õhuke uuring, ingl comparative research). See võimaldab ära kasutada olemasolevat, kontrollitud, usaldusväärset, interpreteeritavat infot, mis on probleemi kohta olemas.\nSotsiaaltöö praktikateooriate vaatenurgast järgib Eesti, nii nagu iga teine riik, turu loogikat. Luues teooria, meetodi vms lähenemise ja saades sellele asjaomase kinnituse (tõenduspõhine), on tulemust lihtsam levitada või müüa. Tuntumad meil kasutusel olevatest tõenduspõhistest sotsiaaltöö mudelitest on vanemlusprogramm „Imelised aastad”, mitmedimensioonilise pereteraapia MDFT-programm, asendusperedele mõeldud koolitusprogramm PRIDE, lähisuhtevägivalla juhtumikorralduse mudel MARAC jpm.\nEesti on selles liberaalne: kõik (mujal) hinnangu „tõenduspõhine” saanud lähenemised on aktsepteeritavad. Seetõttu on ka pingutused kodumaiste analoogide loomisel tagasihoidlikud. Mis sest, et üht või teist „laenu” on kritiseeritud (vt Perepõhise asendushoolduse ... 2015). Lihtsa kopeerimise asemel on teooriat või meetodit vaja kas kohandada või käsitleda seda vaid eeskujuna, mida aeg-ajalt ka tehakse (Tamm ja Espenberg 2015).\nEri liiki käsitlused\nKliendimaailma (Payne, viitega Sibeonile, 2020) teooriate õpikuloendid võivad olla lühemad (6), vahepealsed (9) või ka pikemad (12). Lühema nimekirja (sotsiaalse õppimise teooria, süsteemiteooria, psühhosotsiaalse arengu teooria, psühhodünaamiline teooria, sotsiaalse vahetuse teooria ja ratsionaalse valiku teooria) eeliseks pikema eest on suurem konkreetsus. Pikemas on rohkem üldisi sotsiaalteaduslikke käsitlusi – kuuele eelmises nimekirjas mainitule lisatakse veel arenguteooria, elutsükli teooria, põlistatud teooria, humanistlik teooria, transpersonaalne teooria ja sotsiaalkonstruktivistlik teooria (Payne 2014).\nSüsteemi-, arengu- ja elutsükli (ning perekonnatsükli) teooriad vaatavad ühiskondliku elukorralduse alusena sotsiaaltöötajatele vastu eri eluvaldkondade korraldusest. Ülejäänute puhul on seos Eesti sotsiaaltöö praktikaga nii ja naa: mõnel juhul vägagi selge, teisel puhul üsna abstraktne.\nRõhutasin eespool sotsiaaltöö ja sellekohaste teooriate universaalsust, kuid sel on siiski oma spetsiifika. Esiteks on tegu ajaloolise, ühiskonna pikemaajalises arengust sõltuva nähtusega.\n„Hoolekanne on niivõrd universaalne, kui universaalsed on inimeste vajadused ja inimese olemus.”\nJa niivõrd spetsiifiline, kuivõrd kultuur (usk, uskumused, tavad jms) mõjutab nende inimvajaduste rahuldamist ja inimese olemust. Teiseks, hoolekanne kogukonnapõhise tegevusena on oma põhiolemuselt sarnane, kuid erinev tegevustes (meetodites). Kolmas asjaolu, mida oluliseks peetakse, on sotsiaaltöö korralduse laiem kontekst: sotsiaaltöö positsioon teiste inimesega tegelevate valdkondade (haridus, tervishoid jm) hulgas, kliendi taust (ühiskonna äärerühma esindaja või läbilõikekodanik), sotsiaaltöötaja ja kliendi suhted. Seda laiemat ühiskondlikku seost rõhutab eelkõige sotsiaalkonstruktivism kui teooria. Järgnev analüüs otsib mõne näite põhjal teooria ja praktika seoseid Eesti sotsiaaltöös, sh Eestile eriomaste asjaolude arvesse võtmist universaalsete põhimõtete rakendamisel.\nKuid paratamatult on teooria ja praktika seoste otsimine isegi kõige lühema, kuuest teooriast koosneva nimekirja kontekstis tõsine ülesanne. See asjaolu annab valikuvabaduse. Järgnevalt käsitlen süsteemiteooriat, sotsiaalse õppimise teooriat ja kogukonna arendamise teooriat, mille kõigi elluviimisel on vaja kindlasti arvesse võtta kohalikke olusid.\nSotsiaalhoolekanne kui süsteem?\nOotuspärane on, et kui võtame ette valdkonda korraldava peamise dokumendi, Eestis sotsiaalhoolekande seaduse, leiame sealt hoolekande kui süsteemi kirjelduse. Suurema või keerulisema elukorraldusega riigi puhul on asjad korraldatud eraldi seadustega: sotsiaalhoolekande korraldus, teenuste korraldus, toetused.\nInimese mõtlemist ja käitumist kujundavate asjaolude (perekond, kogukond, era- ja avalikud institutsioonid) rolle käsitlemata, tervikliku, indiviidi ja teiste süsteemi elementide vahelisi seoseid kirjeldamata, on tänapäevase sotsiaaltöö olemust raske kirjeldada. Seetõttu on olulised ülesanded sotsiaaltöö tegijale kirjas ka perekonna- ja lastekaitseseaduses.\nSotsiaalhoolekanne kui suurem süsteem sisaldab endas ka väiksemaid enam-vähem terviklikke osi. Kusjuures nende arv võib nii kasvada kui ka kahaneda. Sotsiaalset rehabilitatsiooni püüti aastate jooksul üles ehitada juhtumipõhise süsteemina. Praeguseks on lähenemisviis muutunud, juhtumipõhine käsitlus on osaliselt asendatud programmipõhisega. Kõrvutades omavalitsus- ja riiklikku hoolekannet, saame ülesannete piiritlemise vaatenurgast eristada miinimumsüsteemi (seadusandja ettekirjutus omavalitsushoolekandele on, et vähem ei ole lubatud) ja maksimumsüsteemi (riiklik hoolekanne lähtub põhimõttest „rohkem ei ole otstarbekas”).\nKorralduslikult on nähtav teenuspõhise (eakate hoolekanne) ja vajadus- või juhtumipõhise (lastekaitse ja laste hoolekanne) hoolekande olemasolu. Kaks varem (tinglikult) eristatud süsteemi erinevad mõnevõrra ka oma välistelt seostelt (tervishoiu, hariduse jt valdkondadega). Kuigi sisult mahukas (184 paragrahvi), suudab sotsiaalhoolekandeseadus hoolekandesüsteemi kokkusurutult ära kirjeldada ühes, kolmandas paragrahvis (sotsiaalhoolekande põhimõtted). Loomulikult tuleb seda paragrahvi käsitleda terviklikult, seostatuna kõigi ülejäänutega. Sest § 3, lg 1 p 2 „eelistatakse abimeetmeid, mis on suunatud võimaluste leidmisele ja isiku suutlikkuse suurendamisele korraldada oma elu võimalikult iseseisvalt” sunnib küsima, kas rõhuasetus ei ole liialt suunatud individuaalsele vastutusele ja tegutsemisele. Kuidas kõlaks hariduskorralduse põhimõttena „eelistatult suunatakse ressursid iseseisva õppe toetamisse”, või tervishoiukorralduses „eelistatakse eneseabi ja rahvameditsiini võimaluste kasutamist” vms?\nTeenustepõhises sotsiaalhoolekandes tehakse monitooringut pidevalt. Klientide rahulolu või rahulolematust väljendavad avaldused, küsimused, välispidised rahuloluküsitlused jms. Ekspertintervjuud jm sisutihedad uuringud (Sotsiaalteenuste kvaliteedi analüüs 2013) annavad rohkelt infot süsteemi detailide kohta. Tooksin siin näite informatiivsemaks peetavast õhukesest uuringust (Elanike rahulolu kohalike avalike teenustega 2014). Võrdleme rahulolu lastesõime (-aia), põhikooli, perearstiteenuse, eakatele ja erivajadustega inimestele mõeldud sotsiaalteenustega. Vastajateks leibkonnad, kus on olemas asjaomase teenuse tarbija või sihtrühma kuuluv isik. Võrreldes haridusteenustele, tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande teenustele antud hinnanguid, näeme rahulolu vähenemist.\nJoonis 1. Vastus küsimusele: „Kuidas te olete rahul ......teenuse kättesaadavusega?”\nAllikas: Elanike rahulolu kohalike avalike teenustega (2014)\nMillal saab tõenduspõhine teoks?\nVõrdleme haridus ja hoolekandeteenuste positsiooni ühiskonnas. Kuidas reastuvad sisulised prioriteedid arengu- ja tegevuskavades ning (rahalised) eelistused finantsstrateegiates ja eelarvetes? Üheksal juhul kümnest on eespool haridusarendused. Aga ülesanded igapäevatöös? Sirvime näiteks laste ja perede heaolu komisjoni protokolle? Jämeda hinnangu kohaselt pooleks, üks ühele. Ärme aga unusta, et ressursside jagamisel oli kaalukauss kaldu hariduse kasuks! Miks? Haridusvaldkonnas tegeldakse intensiivselt, lausa iga päev, strateegiatega, meetoditega, käsiraamatutega ja kes teab, millega veel. Tänapäevase (hea) Eesti hoolekande süsteemi kirjeldust tuleb otsida pigem ajaloost. Sageli refereeritav Annuse ja Aaviksoo (2002) indiviidi, perekonna, omavalitsuse ja riigi hoolekande põhiseaduslike õiguste ja kohustuste analüüs on jõus, kuivõrd on jõus põhiseadus. Keskkond, milles ühed loetelu osalised viivad ellu oma õigusi ja teised korraldavad kohustuste täitmist, on mõnel juhul muutunud 180 kraadi.\nToome näite omavahel seotud valdkondadest – pere- ja hoolekandepoliitikast. Perepoliitika analüüsijad soovitasid eri peremudelitele võrreldavaid sotsiaalseid garantiisid, sh peredele suunatud toetuste diferentseerimist kooskõlas nende vajaduste ja majandusliku olukorraga (Kutsar 2003, 153). See ettepanek realiseeriti 2014.–2018. a vajaduspõhiste peretoetuste maksmisena. Perede majanduslikku olukorda sellise võttega parandada ei õnnestunud. Toetuse avalduse esitasid vähem kui pooled prognoositud sihtrühma esindajatest. Puudu jäi klienditeooriate tundmisest (sihtrühma käitumise prognoos).\nOma analüüsis peame tõdema, et teooriate arendamisel on olnud paus. Selle kompenseerimiseks on sotsiaalkindlustusamet viimastel aastatel katsetanud ja juurutanud tõenduspõhiseid praktikaid, luues kompleksseid teenusmudeleid, (näiteks sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamise koordineerimine, üld- ja erihoolekande teenuste kombineerimine, suhtevägivalla ohjamine võrgustikutöö vormis jpm) või lisades olemasolevatele teenustele täiendavaid komponente (üldhooldusteenuse osutaja võimekuse suurendamine dementsusega kliendi hooldamisel). Nendes projektides osalemiseks vajalik pingutus ja saadav kasu võib keskuse ja ääremaa geograafilisel teljel erineda palju.\nEespool käsitletud rahulolu-uuringu analüüsis jäi tervishoiuteenus vaatlusest kõrvale. Kuid kohaliku arengu vaatest on perearsti teenuse olemasolu erakordselt tähtis – nii üldiselt kui ka eriti mõne elanikerühma emotsionaalse turvalisuse, toimetuleku ja heaolu vaatenurgast (väikeste lastega ja eakate leibkonnad). Tervishoiukorraldus võtab arvesse kohalikul tasandil süsteemi terviklikkust toetavaid või takistavaid asjaolusid. Nii saab perearst, kui tema tegevuskoht on haiglast kaugemal kui 40 kilomeetrit, oma nimistu pealt igakuist lisatasu. See, kauguse koefitsient, kompenseerib lisakulusid ja töö täiendavat keerukust.\nAga kuidas on toetatud lastekaitsespetsialisti (või KOVi lastekaitseüksuse) töö samades oludes (lastepsühhiaater, psühholoog, perelepitaja vms on näiteks 50–100 km kaugusel, regioonikeskuses)? Enamasti ei kuidagi.\nMida püütakse selle näitega tõestada? Eri partnerite tegevustingimuste põhimõttelised erinevused tuuakse kaasa ka projektidesse. Halvemas seisus on ühel juhul üks, teisel teine, kolmandal hoopis kolmas osaline. Tublimate tulemusi ei saa käsitleda tõendusena. Praktikuna olen sunnitud tunnistama, et pole võimeline teoreetikute propageeritud ja paljudes riikides templi „tõenduspõhine” saanud kodutusega võitlemise meetodit „kõigepealt eluase” (ingl housing first) ellu viima. Sest massiivset toetust, mida vajab iseseisvalt oma eluruumis hakkamasaamiseks alkoholi vm sõltuvusega, psüühikahäirega, tulevikuunistuseta kogukonnaliige, pole võimalik pakkuda. Ainult miinimum, kontrollides käitumist teatud osa päevast (varjupaiga või sotsiaalmajutusteenus).\nSotsiaalne õppimine kui formaalhariduse konkurent?\nKui otsida lähiajaloost (20. sajandist) tugipunkte praeguse Eesti sotsiaaltöö mõne praktika mõistmiseks, peame suunama pilgu Eesti koolile. Kohustuslik põhiharidus (ühtsuskool) ja sunduseta pürgimus kesk- ja ülikoolihariduse omandamiseks on suure osa eestimaalaste toimetuleku garantii. Hariduse ja hoolekande kokkupuutepunktide markeerimiseks nimetame minevikust vaid märksõnu pikapäevarühm, tasuta koolilõuna, alaealiste (asjade) komisjon, ENSV haridusministeerium kui asendushoolduse korraldaja... . Pärast seda, kui J. Mincer (1958) ja G. Becker (1964) sõnastasid inimkapitali teooria, on formaalharidus (ühtsuskool) universaalne toimetulekut tagav tegur ja sotsiaaltöötajate töövahend. A. Bandura (1977) sõnastatud sotsiaalse õppimise teooria käsitleb õppimist inimest ja tema käitumist mõjutava tegevusena väljaspool klassiruumi, laiemas sotsiaalses keskkonnas. Keskkond ja õppimine mõjutavad teineteist. Inimene omandab tulemuslikud käitumise mudelid igapäevaelu vaadeldes, ja võtab need ka kasutusele oma käitumises.\nIlmselgelt on Eesti hariduses juurutataval kaasava hariduse mudelil tihe side Bandura teooriaga. Tavakoolis, omaealiste keskel, on erivajadusega laps kodu või erikooliga võrreldes hoopis ulatuslikumate sotsiaalsete suhete osaline. Seda nii suhtevõrgustiku osana kui ka käitumismudelite omandajana.\nSotsiaaltöös saavad kaks asja – formaalharidus ja sotsiaalne õppimine – kokku mõnes mõttes mitte parimal moel. Ühe või teise sotsiaalala töö tegijale kehtib teatava formaalhariduse nõue. Ja nende klientidel on sotsiaalse õppimise vormis jäänud külge probleemid.\nKujutame nüüd ette eelnevast (kaasava hariduse mudelist) 180 kraadi erinevat olukorda. Tegu on elust võetud näitega, ühe asutusega, kus osutatakse erihooldus- ja asendushoolduse teenust. Eri teenusel olevate klientide majad on üle tee. Tee ja tänav on muidugi barjäärid ja võivad inimesi teineteisest eraldada. Napi liiklusega sissesõidutee sel juhul pigem ühendab. Selline olukord toetab suhtlust kahe kliendigrupi vahel, sotsiaalsete oskuste ja käitumismudelite vahetust. Ja pole sugugi kindel, et see vahetus on vastastikku kasutoov.\nBürokraatiat leiab iga riigi hoolekandekorralduses. Seda jagub ka Eesti hoolekandesse, trend on tõusujoones. Üks kodumaine kontrollimehhanism on tegevusluba. Eelneva näite puhul on kõik korras: erihooldusteenuse osutamiseks ning asendushoolduse korraldamiseks on load olemas, kahe eri kliendigrupigrupi koosolemist bürokraatia ei piira. Mis sest, et mõlema sihtrühma liikmete hulgas tuleb aeg-ajalt ette kriise ja tagasilangusi.\n„Ilmselt me ei eelda, et sotsiaaltöö teooriad vaataksid seadustest vastu käskude-keeldudena.”\nPigem peaksid need kaude sisalduma hoopis sotsiaaltöö korralduslikes mudelites, mis on eelmise näite puhul vististi ununenud.\nKus on kogukonnapõhise hoolekande koht?\nSõna „kogukond” on juurdunud igapäevasesse keelekasutusse. Kuigi mõistena on keeruline seda üheselt defineerida. Sotsiaaltöö on pioneer, kogukonnatöö kui termin, on käibel juba aastakümneid (Twelvetrees, 1991). Enamasti keskendub kogukonnatöö sotsiaalhoolekande põhisüsteemi kohandamisele vaeste naabruskondade või spetsiifiliste gruppide vajadustele, lokaalse kogukonna suurema sidususe loomisele vabatahtliku tegevuse abiga, kogukonnaliikmete formaalsesse otsustusprotsessi kaasamisele jms. Olen nii kogukonda kui ka kogukonnapõhise hoolekande olemust juba analüüsinud (ajakiri Akadeemia, 2018, 8), seetõttu ei peatu sellel teemal pikemalt. Vaid mõni tähelepanek vahepealsetel aastatel populaarseks muutunud kogukonna arendamise temaatikast, võttes arvesse sotsiaalhoolekande konteksti.\nKuigi institutsioonid on suure autoriteedi ja mõjuga dokumentides (ÜRO inimõiguste konventsioon, laste õiguste konventsioon, puuetega inimeste õiguste konventsioon jt, vaata viidatud allikat) saanud külge sildi „moraalselt vananenud”, ei ole nende roll hoolekandes vähenenud. Praeguse pikaajalise hoolduse pildi kokkupanek Läänemerd ümbritsevate riikide kohta on andmete võrreldamatuse tõttu keerukas ülesanne.\nVõrdlust Eestiga laiendavad joonisele 2 mahutatud Višegradi riikide hoolekannet kirjeldavad arvud. Põhjamaad on suutnud viimasel kümnendil institutsioonides olevate hoolekandeteenuse saajate arvu vähendada (vanuserühm 65 ja vanemad, tulba kõrgus kirjeldab teenusel isikute osatähtsust vanuserühmast). Ida-Euroopa esindajatel (Eesti, Läti, Ungari, Tšehhi, Slovakkia, Sloveenia välja arvatud) pole see õnnestunud. Tõsi, teisel juhul on tegu esimesena nimetatutest ligikaudu 2 korda väiksema teenusel olijate protsendiga. Mis aga kahte riikidegruppi suurimal määral eristab, on institutsioonis ja kodus teenuse saajate osatähtsuse erinevus. Eesti koduhoolduse ja hooldajatoetuse maksmisega toetatud omastehoolduse kokkuvõtlik number on naabrite kõrval nigelavõitu. Kus on alternatiiv, kui üks (institutsionaalne hooldus) on ebasoosingus ja teine (koduabi) taandarengus?\nJoonis 2. 65-aastased ja vanemad pikaajalise hooldusteenuse kasutajad (% vanuserühma elanike arvust)\nAllikas: OECD Stat. Long term care recipients*\nSotsiaalministeeriumi projekt „Vabatahtlike rakendamise koostöömudeli testimine hoolekandesüsteemis ja üle-eestiliselt rakendatava koostöömudeli väljatöötamine” (2020) võib numbrilise tulemuse mõttes tunduda tagasihoidlik. 273 vabatahtlikku, kes olid kahe aasta jooksul partneriteks 12 maakonnas 678 inimesele. Kuid projekti tulemused toovad ühelt poolt välja probleemid, mille lahendamine eeldab inimestelt teatud oskusi ja on nende puudumise tõttu jäänud n-ö ootele (toimetused väljaspool kodu, osalemine koduvälistes sotsiaalsetes tegevustes jms). Teisalt oli vabatahtlike tegevusel emotsionaalse mõju kõrval (parandas isiku enesetunnet) uskumatult suur praktiline tulemus. 42% 346 küsitletud abisaajast tunnistas, et vabatahtliku abi toetas igapäevast toimetulekut kodus või väljaspool kodu. 23% kinnitasid, et see aitas jõuda vajaliku teenuseni või spetsialisti abini (Kiis 2020).\nVabatahtlike kaasamine sotsiaaltöösse pole Eesti omavalitsustes uus võte. Mõnes omavalitsuses olid ja on vabatahtlikud järjepidevalt tegevad palgaliste töötajate kõrval. Teistes on n-ö ring saanud täis. Aastad tagasi aktiivsed olnud vabatahtlikud on kõrvale tõmbunud ning neile pole asendajaid leitud. Selline on pilt näiteks Valga vallas. Kui väiksemates kogukondades (valla sees) pakub seltsitegevus muuhulgas ka sotsiaalset tuge, siis keskuses on olukord pisut keerukam. Erialane vms ühistegevus keskendub kindlatele asjadele ja sotsiaalset tuge pakutakse vajaduse korral kaasseltsilistele, aga mitte seltsingust väljaspoole. Mõned Eestis aasataid hästi toiminud tegevused (näiteks päevakeskused), mis toetasid eakate kogukonnaliikmete aktiivsust ja osalust, on populaarsust pisut kaotanud. Kirjeldatud vabatahtlike kaasamise projekt pakub n-ö kaks ühes kasu: toetab eaka emotsionaalset heaolu; taastab või aitab luua väheseid või vähenenud sotsiaalseid sidemeid ning pakub (aeg-ajalt vajatavat) otsest abi.\nCOVID-19 pandeemia on mõjutanud sotsiaaltööd oluliselt. Töötajatele langeva surve pingereas on see eriala tervishoiu ja hariduse järel ilmselt kolmandal kohal. Aga pakub ka varem küllaltki vähe kasutatud ressurssi: veebipõhiseid koolitusi. Kui koostada pingerida, on vaieldamatult tipus õiguskoolitused, järgnevad n-ö sisu (praktikaid) käsitlevad loengud, kuid väga vähe on teooriat lahkavaid tunde.\nMõnikord aga paistab välja vajadus bürokraatlike reeglite lihvimise asemel õppida paremini tundma ja arvesse võtma valdkondlikke teooriaid.\nKäsitledes sotsiaalhoolekannet süsteemina (ja rakendades tema korraldamisel süsteemiteooriat), jääme me sageli hätta. Ühel juhul tunnistame vaikimisi võimetust süsteemi töös hoida (sotsiaalse rehabilitatsiooni korraldus), teisel seda luua (pikaajalise hoolduse teenusmudel). Püüdes (projektide toel) lähendada riiklikku ja erahoolekannet, unustame, et need on omaette kaks, osalt vastandlikke põhimõtteid järgivat, hoolekande liiki. Ka omavalitsuse tasandil on raskusi teenuspõhiselt korraldatava eakate hoolekande ja juhtumipõhise lastekaitse surumisega ühtsete bürokraatlike reeglite alla.\nHinnates kõrgelt formaalharidust kui inimeste heaolu tagajat, kasutades haridust sotsiaaltöö ressursina, unustatakse vahel selline nähtus nagu sotsiaalne õppimine. Plussmärgiga, kasulike oskuste levitajana, on sotsiaalne õppimine oluline noorsootöös, ennetustegevuses jm. Kuid positiivsete oskuste kõrval võib sotsiaalne õppimine toetada ka riskikäitumist, lõhkuda toimivaid kooslusi vms. Artiklis tuuakse näide bürokraatlikult perfektselt reguleeritud, kuid sotsiaalse õppimise teooriast tulenevaid teadmisi ignoreeriva elukorralduse kohta.\nPerekonna ja selle mudelite muutus ning omavalitsuse kui toimiva struktuuri (asutused, ametikohad) kaugenemine kodanikest suurendab vajadust uute institutsioonide järele. Ka sotsiaaltöö korralduse jaoks. Üks universaalne vahelüli nimetatud kahe vahel tundub olevat kogukond. Võttes arvesse eesmärke, tegevusi ja tegijate heterogeensust, on keeruline hinnata, kuhu on meil jõutud ja üsna keeruline ka defineerida kuhu minnakse. Ilmselgelt ei ole veel nii pea põhjust kandideerida Euroopas jagatavale tunnustusele „Dementsusesõbralik kogukond” vms. Kuid sotsiaalministeeriumi projekt „Vabatahtlike rakendamise koostöömudeli testimine hoolekandesüsteemis” annab tunnistust laiemast (kaasatud 12 maakonda) valmisolekust osaleda hoolekandes vabatahtlikuna.\nAnnus, T., Aaviksoo, B. (2002). Riigi, kohalike omavalitsuste, perekonna ja muude isikute kohustused põhiseaduslike õiguste tagamisel sotsiaalhoolekande valdkonnas.\nBecker, G. (1993). Human capital: a theoretical and empirical analysis, with special reference to education (3. tr). Chicago: The University of Chicago Press.\nBerger, P. L., Luckmann, T. (1966). The Social Construction of Reality: A Treatise in the Sociology of Knowledge.\nElanike rahulolulu kohalike avalike teenustega. (2014). Siseministeerium.\nKreem, R. (koostaja) (1995). Sotsiaaltöö teooria ja praktika: lähtealuseid isikliku, perekondliku ja ühiskondliku elu tugevdamiseks.\nKiis, K. (2020). Vabatahtlike rakendamise koostöömudeli testimine hoolekandesüsteemis ja üle-eestiliselt rakendatava koostöömudeli väljatöötamine. Raporti lisa nr 13.\nKutsar, D. (toim.) (2003). Millist perekonnapoliitikat me vajame. Tallinn.\nKõre, J. (2018). Deinstitutsionaliseerimine Eesti hoolekandes – väline sundus või sisemine kaalutlus. Akadeemia, 8, 1347–1374\nPayne, M. (1995). Tänapäeva sotsiaaltöö teooria: kriitiline sissejuhatus.\nPayne, M. (2014). Modern Social Work Theory. Palgrave Macmillan\nPayne, M. (2020). Praktika ja teooria seosed sotsiaaltöös. Sotsiaaltöö, 4, 75–83.\nPerepõhise asendushoolduse koolitusprogrammi PRIDE korralduse analüüs. Lõpparuanne. (2015). Tartu Ülikool, RAKE\nSibeon, R. (1989). Comments on the structure and forms of social work knowledge.\nSocial Work and Social Sciences Review, 1(1), 29–44.\nTamm, G. Espenberg, S. (2016). Lähisuhtevägivalla juhtumikorralduse MARAC-mudeli (Multi Agency Risk Assessment Conference) rakendamise mõju hindamise metoodika väljatöötamine Eestis. Tartu Ülikool, RAKE.\nTwelvetrees A. (1991) What is Community Work? Palgrave, London.\nVana, T. (koost.) (2013). Sotsiaalteenuste kvaliteedi analüüs ja ettepanekud tervikliku kvaliteedisüsteemi tagamise juurutamiseks.\nViltrop, A., Paas, E., Kiis, K., Tambaum, T. (2020). Vabatahtlike rakendamise koostöömudeli testimine hoolekandesüsteemis ja üle-eestiliselt rakendatava koostöömudeli väljatöötamine. Lõppraport.\nWilken, J., P., Hans van Ewijk, H. (2016). Mõtisklusi sotsiaaltööst. Ajakirja Sotsiaaltöö artiklite kogumik. Tervise Arengu Instituut.\n*OECD Stat. Long term care recipients


https://www.weekendshoes.ee/naiste-josef-seibel-vabaajajalatsid-faye-48699.html?___store=et 48699 Naiste Josef Seibel nahast vabaajajalatsid Faye https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/u/n/untitled-103130518_1.jpg 81.44 EUR OutOfStock /Naised /Naised/Vabaajajalatsid /Naised/Vabaajajalatsid/Vabaajajalatsid Josef Seibel naiste vabaajajalatsid Faye on loodud mugavust hindavale ning julgele naisele. Jalatsid sobivad kandmiseks nii kontoris, linnatänaval kui ka looduses. Jalatsi muudab kvaliteetseks ning vastupidavaks nahast pealispind ning sisemine osa. Välistallas on kasutatud sünteetilisi materjale. Mugavamaks kasutamiseks on ees elastsed kummid. Värv: Punane www.josef-seibel.de 90.49 2015-12-01


Maailmakarika III etapp – SK Kalev\nMaailmakarika III etapp\nLuzernis toimunud Maailmakarika III etapile lähetati kaks paatkonda, neljapaat koosseisuga Kaspar Taimsoo, Tõnu Endrekson, Sten-Erik Anderson ja Allar Raja ning kahepaat koosseisus Oskar Kuzmin ja Kaur Kuslap.\nEelsõitudes nii neljapaat kui ka kahepaat pidid leppima neljanda kohaga. Neljapaadi sõidust sai esimene otse edasi A-Finaali ning kahepaatides sai esimene edasi A/B poolfinaali. Meie paatkonnad pidid leppima lohutussõiduga, et pääseda edasi finaali.\nLohutussõidus jäid samuti mõlemad paatkonnad neljandaks, mis tähendas neljapaadile kohta B-Finaalis ning kahepaadile D-Finaali.\nNeljapaat lõpetas B-Finaalis neljandal kohal ajaga 6:01.47. Sõidu võitsid prantslased ajaga 5:57,06, teisel kohal norrakad 5:57.83, kolmandal kohal sakslased 5:59.54, viiendal kohal USA ajaga 6:03,60 ning kuuendal kohal lõpetasid Indoneesia paatkond 6:17.39.\nKahepaat lõpetas D-Finaalis teisel kohal ajaga 6:36.19. Finaali võitsid britid 6:34,96, kolmandal kohal ungarlased 6:37.21, neljandal kohal hollandlased 6:40.30 ja viiendal kohal Korea paatkond 6:46,09.\nKõik õigused kaitstud © 2021 skkalev.ee


Enamik kiirlaene on tagatiseta, eriti veebipõhised\nKuna populaarsus on väga oluliseks määrajaks, mitu klienti mingi teenusepakkuja saab, proovitakse välja mõelda üha rohkem ja rohkem erinevaid meetodeid ja meelitajaid, kuidas saada inimene ikkagi enda panga või väikelaene väljastava ettevõtte kliendiks. Tegelikkuses kui olete esmakordne klient, ei ole teil võimalik võtta abiraha SMS-i saates. Loodeti, et kui inimene võtab korra laenu, jääb talle kiirlaen väljastav ettevõte meelde ning kui peaks tulevikus tekkima taaskord vajadus laenu võtta, pöördutaks just selle finantsasutuse poole, et võtta endale uus laen. Et aga laen sobiks veelgi rohkematele isikutele, ei nõuta laenu võtmisel mitte mingit tagatist. Neil puudub võimekus või plaan laen tagasi maksta. Kiirlaenudeks võiks Eestis nimetada paljusid erinevaid laene väljastavaid ettevõtteid ja tooteid. Kiirlaenu võtmist võiks lugeda justkui homse arvelt elamiseks. Seda tehakse isegi SMS laenu puhul ja seetõttu võib laenu nimi olla pigem petlik. Kiirlaenudega tegeleva ettevõtte seisukohalt on see väga mõistlik, sest võetakse ju suur risk, kui laenatakse raha ebakindlale isikule. Sedasorti laenu võetakse ju selle eesmärgiga, et saada täna teha pisemaid kulutusi, mille edasi lükkamine polnud võimalik või te lihtsalt pidasite tänast nautlemist olulisemaks homse nautimisest. Tõenäoliselt oli võimalik ka oma isikut tuvastada digitaalselt kuid ka sel puhul on võimalik andmeid võltsida ja võtta rahalisi kohustusi nende õlule, kes tegelikult seda võtta ei soovi. Uusi kliente või potentsiaalseid kliente püütakse leida madalate intressidega või isegi tasuta laenude väljastamisega.\nCa 450 480 g. Sisupuu Sisupuu\n. Seetõttu ei saa ka neid asutusi võtta otseselt finantsorganisatsioonidega, veel vähem pankadena. Pärast mõningast uuringut internetis, võib öelda et hetkeseisuga on soodsaimaks kiirlaen väljastavaks ettevõtteks BIG. Tavaliselt kasutatakse uute klientide meelitamiseks päevaseid intresse või väikese kirjaga teksti, kus on kirjas tegelikud kohustused ja lepingu tingimused, mida enamik meist esmapilgul ei märkaks. Tänu sellele ei lisandunud laenatavale summale mitte ühtegi senti. Mõni aeg tagasi reklaamis üks kiirlaene väljastav ettevõte, kelle nime pigem ei hakka nimetama et uued kliendid saavad neilt tasuta laene. Kogu protsess toimub läbi elektrooniliste kanalite ning pärast positiivset taotlust laekub raha kliendi kontole mõne minuti jooksul. Sageli vaadatakse vaid laenusummat ning laenuperioodi. Enamik kiirlaene on tagatiseta, eriti veebipõhised. Kiirlaenufirmade elu läheb raskemaks Kiirlaen on kiiruse ja mugavuse huvides loodud lühiajalise isikliku krediidi vorm. Ka nende tuttavad võivad vaevelda rahalistes probleemides. Laenu ei tohiks võtta ilma eelneva mõtlemiseta ja kergekäeliselt. Laenu teeb eriliseks just see, et selle taotlemiseks ei ole vaja enda isikut pangale või mõnele muule finantsasutusele tuvastada. Kuigi tavalisele kodanikule võiks tunduda mõistliku lahendusena mõne oma tuttava käest lisaraha paluda, siis paljudel ei pruugi sedasorti tuttavaid olla. Selline tingimus oli lisatud laenulepingule väikeses kirjas või siis inimene, kes väljastas laenu, ei seletanud kõiki tingimusi ja kõike, mis lepingu sõlmimisel kaasneb. Kui te enda peas ei suuda välja mõelda, kas on ikkagi vaja laenu võtta, siis pöörduge vastava ala spetsialisti poole või küsige konsultatsiooni mõne panga laenuhaldurilt. Kiirlaen on lühiajaliste tähtaegadega laenutüüp Kasuta oma telefoni või arvutit ja taotle väikest laenusummat. Kiirlaen oleks võimalik näiteks võtta digitaalset allkirja kasutades ja siis, kui teate inimese pangakontot ja eelkõige tema ID-kaardi koode. Laenuga seotud lepingu allakirjutamisel lähtutakse põhiliselt vaid võlaõigusseadusest ning seal välja toodud punktidest. Kiirlaenu taotlemine on väga lihtne ning kui majanduslik seis on parasjagu piisavalt hea, et laenu saada, võidakse üsna mõtlematult mitu kiirlaenu võtta, mõistmata. Enamik kiirlaene on tagatiseta, eriti veebipõhised. Selleks võis olla nii pass kui ka ID-kaart kuid loomulikult pidid need olema kehtivad. Sealt tuleb välja, kas sellise isikukoodiga inimene üldse eksisteerib ning kas tal on ka pangakonto olemas, kuhu laenatud summa kanda. Loomulikult pakutakse seda ka oma “püsiklientidele”. Kui järjestada ettevõtted populaarsuse põhjal, võiks öelda et liidriks on SMS kiirllaen. Saa kiirlaenu summat oma kontole garantiiga. Teadupärast ei kvalifitseeru suurem osa kiirlaen pakkuvatest ettevõtetest krediidiasutustena.\nKiirlaenud 2020 - Võrdle ning leia kõige soodsam kiirlaen.\n. Alaealistel pole võimalik mitte ühestki ametlikust organisatsioonist laenu saada. Nii väikeste laenude puhul võivad laenude väljastajad lisada aga hoopis mõne kindla summa laenatavale summale, mis tuleb laenuperioodi lõppedes tasuda. Ei kinnisvaralist ega ka vallasvaralist tagatist. Seeõttu jäävad inimesed täbarasse olukorda ning kogu nende edasine elu võib olla pea peale pööratud. Veider ongi see, et lepingut vormistada on imelihnte kuid sellega kaasnevad tagajärjed võivad väga tõsised olla. Tõenäoliselt on SMS laenu populaarsuse taga ka nende agressiivne turundustaktika ning see, et tuldi Eesti turule esimeste seas. Juriidilises mõttes ja ka reaalsuses on inimene ettevõttele võlgu ning tõenäoliselt jääb selleks ka pikemaks ajaks. Iga loogiliselt mõtlev inimene saaks juba aru, et kui eraldi tingimused ja soodsamad intressid on välja mõeldud püsiklientidele, peab midagi mäda olema. Oluline on jälgida intresse Oluline on jälgida intresse, mis kiputakse tavaliselt unustama. Kahjuks aga ei mõisteta endale tekkivaid kohustusi ning seeläbi võetakse sageli laene, mida tegelikult ei jõuta teenindada. Saab valida mitme erineva kiirlaenu vahel Inimene, kes soovib laenu võtta, saab valida mitme erineva kiirlaen vahel. Alguses kui prooviti asja mõnevõrra reguleerida, piisas ka osade laenupakkujate puhul sellest, kui saadate neile foto enda isikut tõendavast dokumendist. Üldjuhul soovitatakse kõiksugustest kiirlaenudest ja väikelaenudest hoiduda ning kohe kindlasti ei tohiks neid väga kergekäeliselt võtta, eriti veel siis, kui te pole kindel, kas suudate laenu ka pikas perspektiivis teenindada. Nende reklaame võis algusaastatel märgata kõikjal, alates televisioonist ning lõpetades raadiote, busside ja paberkandjatega. Kõigele eelnevalt nimetatule lisaks saavad püsikliendid ka suuremaid rahasummasid laenata, mis tavaliselt piirdusid paari tuhande euroga. Loomulikult peab kiirlaenu või ükskõik millise teistsuguse laenu võtmiseks olema täisealine.. Sellistest auhindadest võiks järeldada, et firmadel läheb hästi ning soovivad oma rõõmu ka kõikide oma uute ja vanade klientidega jagada. Proovitakse oma raha maha müüa inimestele, kes tegelikult mitte kuskilt mujalt laenu ei saa ja seda põhjusega. Järgmiseks põhjuseks miks võetakse sageli sandistavaid laene on see, et inimesel on raha nii väga vaja, et kaotatakse kaine mõtlemine ning kirjutatakse alla ükskõik millele. Vähemalt kuni mitte selle ajani ei pööratud seadustes kiiresti võetavatele laenudele tähelepanu kuni paljud Eestlased olid juba petetud saadud ja rahast lagedad. Üldjoontes võib jagada organisatsioonid või väljundid kaheks, milleks esimeseks on SMS laen ja teiseks kiirlaen internetis. Kahjuks pole aga sedasorti laenud saanud erilist tähelepanu meie seadusandluses. Suuremaid laene ollakse nõus seetõttu väljastama, et inimene on tõestanud oma suutlikkust laene tasuda ja tagasi maksta.\nLaenuhaldur – SOODSAD TAGATISETA LAENUD –\n. Inimese vanus tehakse kindlaks registreerumisel nõutava isikukoodi kaudu. Kui teile ei tundu igakuised intressimäärad kõrged, siis arvutage need üle aastatesse, ning olete kohe kindlasti jahmatunud. Aastased intressimäärad jäävad mitme saja protsendi juurde. Oma uudse lähenemisviisi tõttu on kiirlaenud saanud palju tähelepanu nii Eesti kui ka välismeedias. Paljud laenupakkujad on hakanud ka võimaldama oma pikaajalistele klientidele soodsamaid intressimäärasid. Intresse võiks pidada laenu võtmise juures üheks kõige tähtsamaks osaks, just seetõttu et need määravad laenu tegeliku maksumuse. Olenemata sellest, et nende juurde pääsemise järjekorrad on pikad, võidate pikemas perspektiivis. Erinevateks variantideks on peamiselt sõnumi teel taodeldavad laenud ja kiirlaenud internetis. Loomulikult on raske numbritest aru saada enne, kui võrdlete seda millegagi, millega olete lähedalt tuttavad. Mõlemad näitajad proovitakse tihtilugu võimalikult suureks kruttida, et oleks ikka aega nautida kõike seda, mis suure rahasumma saamisega kaasneb. Laenud sularahasumma. Kiirlaenu tooted on loodud kiirete lahenduste pakkumiseks hädaolukordades sularahas. See näitab seda, et laene võtvad inimesed on halvemal elujärjel ning vajavad hädasti raha. Sageli tullakse välja erinevate kampaaniatega, mille käigus on isegi välja loositud autosid, reise ja palju muud põnevat, mille peale lähevad meist pea igaühel silmad särama.\nSellega kaasnevad mitmed kohustused ja enne tuleb olla kindel, et laenukoorem ei käiks teil üle jõu. Arvukate eelnevate negatiivsete kogemuste tõttu on tänaseks päevaks alustanud laenude väljastajad ka isikuandmete kontrolli enne laenu andmist. Samas kui hakata mõtlema, et kiirlaen on tõesti võimalik väga kiiresti ja lihtsalt võtta, on mõned inimesed nõus sellise teenuse eest maksma ning mõistavad, milline vastutus lasub lepingu allkirjastamisel laenuandjale. Kui mujal maailmas võis see juba kauem olnud olla, siis Eesti puhul peab kohe kindlasti selline väide paika. Türgi meedia serveerib seda kõike, ja prokuratuur, kes muuhulgas edastavad laenud tagatiseta siis võtta laenu. Kui mingil põhjusel peaks tagasimaksetega tekkima probleeme, antakse teie juhtum üle inkassole ning siis on asi juba kordades tõsisem ja teist võib jääda Krediidiinfosse ja muudesse registritesse märk maha. Et aga kõik oleks korrektne, kontrollitakse isikukoodi pangast.\n. Just seetõttu on kiirlaenud kaasnevad intressid ja intressimäärad üüratud ning sageli kordades suuremad kui tavaliste pankade poolt pakutavad määrad. Selle tagajärjel ei pruugi mitte keegi enam teile mitte kunagi ühtegi korterit üürile anda julgeda või muid kokkuleppeid sõlmida. Kiirlaenude laenamise perioodid jäävad üldjuhul mõne kuu piiresse. Kuna aga isegi siis oli võimalik kiirlaenude väljastajaid petta, tuli hakata enda isikut tuvastama näiteks postkontorites või laene väljastavates kiirlaenud kontoris. Kuna seaduste koha pealt laiub tühjus, on laenude väljastajatele tegu vägagi riskantse mänguga. Teiseks põhjuseks, mis otsustatakse tuttava asemel pöörduda laene väljastava firma poole on see, et inimesel tekib piinlikkus ja ta ei soovi ega julge oma rasket olukorda teistele avalikult välja näidata. Seeõttu pole tarbijakaitse seisukohalt ega nende huvides Eesti kiirlaenud turg reguleeritud\nEesti panga ökonomist mari tamm väärtusest maksimaalne laenusumma on 75 lõpuleviimisest ning eesti pingutab, et igale kliendile personaalselt ning selle on ikt-\nLaenanute olukord läheb lihtsamaks – ootuste kohaselt langeb kuue kuu euribor 1,1 protsendini\nKiirlaenud olid varem tuntud enda hirmuäratavalt kõrgete intressimääradega


Tommy katalog - 12.06.2020. - 17.06.2020. - str. 14 | Moj Katalog\nUvod > ... > Arhivirani katalozi > Tommy > Arhivirani katalozi Tommy > Tommy katalog 12.06.2020. - 17.06.2020. - str. 14 - VIŠE NE VRIJEDI\nTommy katalog 12.06.2020. - 17.06.2020. - str. 14 - VIŠE NE VRIJEDI *\n-27% -26% Sirup, 1L -33% Nektar, 1 L 2099 kh razne vrste 20, 16, razne vrste Joy Maraska 99 99 5.99 Vindija kn Sirup, 1 L višnja Amarena Maraska JABLKA MARELICA Joy Joy HAKANKA NARANCA -22% Voćni sok, 2L -22% 13,% naranča Vindi 7,00 kn/L. 8,2 99 99 49 9.99 4, kn , kn Aromatizirana Voda gazirana, 1,5L prirodna mineralna Radenska 3,00 kn/L 100% JUICE voda, 1,5L Gazirano piće, 1,5L Cockta 6,66 kn/L. Cockta Oiginal Immuno Jana 6,00 kn/L Jana vitamin inmuno ERRAL imun Pivo, 0,5L razne vrste 16,99 99 Paulaner 19,98 kn/L mu Pivo, 2L Karlovačko 9,50 kn/L kn Pivo, 21 sokusom limuna -20% Ožujsko 8,50 kn/L 18,99 Limun PAULANER AULANER e PAULANE -20% -23% 12.00kn -20% Pivo, 0,33L Pilsner The garden brewery 24,22 kn/L IPIRRAAKET Karlovač Karlovačko NCE S4- LAGER LAGER 14 TO Ponuda vrijedi od 12.06. do 17.06.2020. Karlovačko Karlovačko I Pilsner. Pil


Gerli Padar jälgib vähetuntud, kuid vägagi efektiivset dieeti! | Liigume\nGerli Padar jälgib vähetuntud, kuid vägagi efektiivset dieeti! (58)\nTervis Plussi eriväljaanne Kilo & Kalor, 26. august 2016, 09:37\nKetodieet on Gerlile hea, sest see hoiab tema magusavajaduse kontrolli all ja varasemast tuttavaid isusid isegi ei teki.\nKaanelugu Gerli Padariga ilmus Tervis Plussi eriväljaandes Kilo & Kalor 2016. aasta kevadel.\n20. juuni 2018, 12:15\nVabandage aga see nägu pidevalt esikaantel tüütab juba nii ära!Ma ei viitsi sed artiklid lugeda,panin kohe kommi ära, sest vastav persoon on tüütav juba.\nefektiivne 28. august 2016, 20:36\nEesti keeles öelduna tõhusat.


Saksa pornoimpeerium pürib Stockholmi börsile - Äripäev\nSaksa pornoimpeerium pürib Stockholmi börsile\n20. detsember 2001, 11:42\nSakslanna Beate Uhse 1946. aastal loodud ning tänaseks Euroopa suurimaks seksikaupluste ketiks kasvanud pornoimpeerium tahab kauplusteketid avada ka Norras, Soomes, Taanis ja Rootsis ning noteerida firma Stockholmi börsil, kirjutab tänane Helsingin Sanomat.\nUhse rajas tütarettevõtte Norras juba läinud aastal. Tegevus on seni piirdunud postimüügi ja pehme porno ajalehega. Järgmise sammuna on plaanis üle Põhjala avada 40-50 seksitarvete kauplust.\nEnne oma surma läinud sügisel jõudis Beate Uhse Põhjala haru juhiks nimetada norralase Ole Christian Bachi, kelle suur eelis on Norra Aftenposteni sõnul ?Põhjala pornoturu põhjalik tundmine?.\nFirma Beate Uhse AB tahetakse tuleval aastal noteerida ka Stockholmi börsil. Seda võivad siiski takistada ettevalmistamisel olevad uued eetikareeglid, mille üks eesmärke on tõkestada pornoala tulekut Rootsi börsile.


François Lalanne'i eklektiline jõehobuvann on 2500% tootlus - Off White Blog\nKiire panuse tegemisel võib ehk abi olla kogumisest. Kuna miljonite jaoks on sisse toodud antiikseid esemeid, võib olla aeg investeerida pisut raha ja ruumi ainulaadsetesse leidudesse. Ükskõik kui ekstsentriline või näiliselt mõttetu on, on kõigele ostja.\nChristie’s Rockefelleri keskuse peakontoris Picasso ja Monet galeriide keskel asunud kunagi oli särav 9,5 jalga pikk jõehobukujuline vann. Kuid kui te seda nüüd otsite, ei leia te seda.\nNew Yorgis Christie’s La Ménagerie müügi ajal oksjonil müüdi ülikalli 4,3 miljoni dollariga. Eklektiline tüki meisterdas 1969. aastal François-Xavier Lalanne keevitatud messingist ja vasest. Aafrika metsalise pulchritudinous esitusel on uhke kraanikauss ja edevus, mis on volditud selle keha sisse ja täiskehasse vanni. Varem Sotheby oksjonil 2006. aastal 160 000 dollariga ostetud vann rulliti 2500% -lise kasumiga.\nVäljapanekul oli üle 31 muu eseme, kus oksjonil eksponeeriti itaalia skulptor Rembrandt Bugatti, prantsuse loomakoera ja skulptuuri Francois Pomponi ning Šveitsi disainer Diego Giacometti teoseid.\nKnight Franki luksusinvesteeringute indeks\nKnight Franki 2017. aasta rikkuse aruandes liigitas kinnisvara-, eluaseme- ja kommertskinnisvarabüroo luksusinvesteeringute individuaalsed motivatsioonid viie kategooriasse - omandirõõm, kapitali kallinemine, kapitali ohutu varjupaik, investeerimisportfelli mitmekesistamine ja staatus eakaaslaste seas.\nKunstioksjonite edu lasub maailma ühe protsendi tipus ja nende isu “parima 19. ja 20. sajandi kunsti järele”. Leonardo Da Vinci teoste toomine väidetavalt hämmastava 450 miljoni USA dollari väärtuses 2015. aastal ja Picasso loomingu väärtuses 179 miljonit USA dollarit on kunstikaubandus kõike muud kui kahjumlik.\nTavapäraste maalide ja skulptuuride järgi konserveeritud vein oli 2016. aastal Knight Frank Luxury Investment Index (KFLII) kuldmiin, mille kasv oli 11–24%. Muud nappust suurendavad turud hõlmavad ehteid, marke, autosid, Hiina keraamikat, mööblit, kellasid ja münte.\nEhkki kunst on endiselt kõige ihaldatum kollektsioneeritav maailm, soovitab Knight Frank järgmisel kümnendil suurendada antiigsete autode ja mootorite nõudlust 334%.\nOuka Leele ‘juuksur’ Loewe vanimas poes\nJuhend: Kuidas Art 2 edukalt investeerida


TAGAMETSA KEVADTALGUD 6.- 7.05.2017 Tagametsas\tKoos kevade saabumisega jõuab kätte ka järjekordne Tagametsa talgute aeg. OSALEJAD/SIHTGRUPP: Talgutele ootame skaudijuhte ja noori koos peredega. Talgutel on osalemas ka suurlaagri staap.\nTEGEVUS/EESMÄRK: Tagametsa laagrikeskuse hooaeg kestab maist oktoobri keskpaigani ja seda kasutatakse nii skautide ühingu suuremateks üritustest kui ka väiksemateks koolitusteks või koosviibimisteks. Samuti saavad seal oma laagreid või muid üritusi korraldada kõik skaudiüksused ning ka teised noorteorganisatsioonid ja huvilised väljastpoolt skautlust. 2017. aasta suursündmuseks Tagametsas on kindlasti skautide ja gaidide suurlaager SEIKLUSRATAS. Kevadtalgute raames valmistatakse laagrikeskus ette suviste külaliste vastuvõtmiseks, tehakse korda ujumiskohad ja püstitatakse kergrajatisi suurlaagri jaoks. Samuti seatakse suveks korda nii jahiloss kui teised hooned. Tööde nimekiri:\nMetsaaluse korrastus, kuivanud puude koristus Lipurivi sirgendamine\nREGISTREERIMINE: Talgutele registreerumine toimub läbi Teeme ära keskkonna. Kliki lingil ja pane nimi/nimed kirja siin. NB! Palume registreerida ka osalejate lapsed, kui tullakse perega. Registreerumise tähtaeg on 01.05.2017. OSAVÕTUTASU: Tasuta. LISAINFO: Sirje Pool, tel 5895 8064, See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..\nRAHASTAJAD JA TOETAJAD: Hasartmängumaksu Nõukogu, Teeme ära. Ürituse omadused\tÜrituse kuupäev\n06.05.2017 10:00\tÜrituse lõpukuupäev\n07.05.2017 16:00\tKohtade arv


Aabrami hobulausujad: Artise aastavahetus\nAlates 28. detsembrist linastub kinos Artis Ken Loachi uus mängufilm INGLITE OSA (The Angels’ Share, 2012). See on humoorikas draama noortest seaduserikkujatest, kes on mitmesuguste pisikuritegude eest mõistetud ühiskondlikult kasulikule tööle. Nad lunastavad oma patte isaliku Harry juhendamisel, kelle mõistev suhtumine on neist enamikule midagi uut… Film võitis BAFTA Scotland auhinna parima näitleja (Paul Branningan) ja stsenaristi (Paul Laverty) kategoorias, samuti 2012. a. Cannes’i filmifestivali žürii auhinna. San Sebastiáni rahvusvahelisel filmifestivalil pälvis film publikupreemia. Film linastub inglise keeles, eesti- ja venekeelsete subtiitritega.\nSamuti linastub alates 28. detsembrist uus animatsioon lastele: NIKO JA LENDAVAD PÕHJAPÕDRAD (2D-versioon). Väike põhjapõdrapoiss Niko unistab salamisi, et tema ema ja kangelaslendurist isa maailmakuulsast Jõuluvana lennuväest saaksid jälle kokku ja neist saaks tõeline perekond. Ühel päeval teatab ema Nikole jahmatava uudise: ta on nimelt tutvunud uue mehe, tavalise põhjapõdra Lenniga ning too kolib koos oma väikese poja Jonniga nende juurde elama. Niko maailm variseb kokku. Ta pole enam ainus laps ning ta peab hoolitsema oma väikese ja kasuvenna eest. Programmis on nii eesti kui vene keelde dubleeritud seansid!\nVärskelt on programmis ka kaks jõuluhõngulist filmi lastele ja tervele perele:\nSamuti on ekraanil maailmakuulsa brasiilia režissööri Fernando Meirellese uus romantiline draama 360 (2012). Brasiilia lavastaja Meirellese (“Jumala linn”, “Ustav aednik”) ja inglise stsenaristi Peter Morgani (“Frost/Nixon”) koostöös valminud film on inspireeritud Arthur Schnitzleri näidendist „La Ronde”. Kaasaegselt hoogsad jutustused ja tegelaskujud erinevatest linnadest-riikidest põimivad filmi värvikaks, põnevaks ning sügavalt liigutavaks 21. sajandi armastuslooks. Lummav lugu saab alguse Viinist, kulgeb läbi imelise Pariisi, Londoni ja viib vaataja Bratislavast Riosse, Denverisse ning Phoenixisse. Seda kõike saadab kaunis, väga täpselt filmi meeleolusid kirjeldav muusika. Osades tippnäitlejad Jude Law, Anthony Hopkins, Ben Foster, Rachel Weisz, Jamel Debbouze, Maria Flor jt. Film linastub eesti- ja venekeelsete subtiitritega.\nMuusika ja absurdihuumori sõpradele mõeldes on programmis endiselt Quentin Dupieux’ (muusikamaailmas tuntud ka kui Mr Oizo) uus film EKSITUS (Wrong, 2012). Mäletate Flat Ericut, seda naljakat kollast elukat, kes esines muu hulgas ka üle 3 miljoni plaadi müünud „Flat Beat“ nimelise loo videos? Video autor oli Mr Oizo, tuntud Prantsuse muusik ja dj, samuti omanäoline ja arvestatav filmitegija. Artisti nime „Härra Linnuke“ („Oizo“ tuleneb prantsusekeelsest sõnast „oiseau“ ehk „lind“) taga peidab end mees nimega Quentin Dupieux, kelle varasemad filmid kannavad (üsna kummalisi) pealkirju „Steik“ („Steak“, 2007) ja „Kumm“ („Rubber“, 2009). Käesoleval aastal valminud film „Eksitus“ („Wrong“, 2012) esilinastus prestiižikal Sundance’i filmifestivalil ja Prantsuse ajakirjanduses on seda nimetatud filmiks, mida võiks võrrelda Lynchi thrilleritega – komöödia võtmes. Film on eelkõige neile, kes mõistavad elu absurdsust, sürreaalsust ja huumorit, mis on tegelikult kõikjal meie ümber ja mida me igapäevaste toimetuste taustal tihti lihtsalt ei märka. Neile, kes ei näe end ümbritsevaid inimesi ja asju must-valgelt, kes tajuvad ka ootamatuid värve ja värvivarjundeid. Ja muidugi neile, kes ka ise takerduvad tahes-tahtmata elu pisidetailidesse, olgu selleks pizzakulleri logo kujundus, rutiinne töö või edasilükkamatud kohustused. Ega saa aru, miks nad ühel päeval enam oma koera ei leia… Osades Jack Plotnick, Eric Judor, Alexis Dziena, jt. Film linastub eesti- ja venekeelsete subtiitritega.\nLaupäeval ja pühapäeval, 29. ja 30. detsembril kell 11:30 jätkub armastatud lastehommikute animasari MUDILASTE MULTILAEGAS programmiga „Jõulud tulnud ju“.\nLoe lähemalt: https://www.kino.ee/Events/AnimationArk\nVÄÄRIKAD KINOHOMMIKUD jätkuvad neljapäeval, 3. jaanuaril kell 11:00 Fernando Meirellese mängufilmiga 360 (2012). Filmile eelneb venekeelne sissejuhatus.\nNB! Teisipäeval, 1. jaanuaril väärikate kinohommikute seanssi ei toimu!\nBEEBIKINOS linastub kolmapäeval, 2. jaanuaril kell 11:30 Ken Loachi mängufilm INGLITE OSA (The Angels’ Share, 2012). Beebikinos on saal pisut heledam, heli pisut madalam, liftiga pääseb otse kinno, soovi korral käruga saali, ent vankri võib ka fuajeesse parkida, mähkimislaud ja mähkmed on käepärast ning kohvikus saadaval erimenüü.


APIKS Eesti 2019 | Praxis\nAkadeemilised töötajad teadmusühiskonnas (APIKS)\nAkadeemilised töötajad teadmusühiskonnasAkadeemilised töötajad teadmusühiskonnasAkadeemilised töötajad teadmusühiskonnas„Akadeemilised töötajad teadmusühiskonnas“ on Eesti kõrgkoolide akadeemilise personali uuring, mis keskendub töötajate rahulolule, töökeskkonna tingimustele ning akadeemilise töö eripäradele ning muutustele. Eesti uuring on osa rahvusvahelisest „Academic Profession in Knowledge-based Society“ (APIKS) uuringust, mis võimaldab iseloomustada Eesti teaduskeskkonda rahvusvahelisel taustal võrdluses umbes 30 riigiga (s.h. Saksamaa, Jaapan, Soome, USA, Venemaa, Leedu). Rahvusvaheline APIKS-i on kujundatud pikiuurimusena ja juhtrühma riikide seas on uuring praeguseks tehtud kolmel korral kümne aasta jooksul, Eestis toimub uuring teist korda. APIKS-i eelkäijateks on olnud Carnegie Survey (1992) ja the CAP Survey (2007-08).\nJärgnevalt on esitatud 2018-2019 aasta Eesti uuringu põhisõnumid peatükkide kaupa.\nI Üldine töökorraldus, õppe- ja teadustöö ning panus ühiskonda\nUuringust ilmneb, et enamik akadeemilisi töötajaid eelistab õppe- ja teadustöö ülesannete kooslust ning vaid 15% ainult 14% neist on huvitatud üksnes teadustööst ja 15% üksnes õpetamisest. Siiski kujutab teadustöökesksus töösoorituse hindamisel nii õppejõudude kui ka teadustöötajate puhul endast riski nende kahe tegevuse tasakaalule ning akadeemiliste töötajate paljude rollide (sh õppetöö, asutuseväline tegevus) väärtustamisele.\nAkadeemiliste töötajate keskmine töönädal kestab õppesessiooni ajal 43 tundi, mis on sarnane 2012 aasta tulemusega. Kõige suurema koormusega töötavad õpetajad (keskmiselt 50 tundi nädalas) ja nooremteadurid (49 tundi). Nooremteadurite koormus on seotud märkimisväärse õpetamiskoormusega (14 tundi) ning juhtimis- ja administratiivtöö ülesannetega (8 tundi). See ei ole kooskõlas nooremteaduri ametikohale seatud teadustöö eesmärkide, nooremteadurite tajutud kompetentsidega ega nende enda eelistusega: 79% nooremteaduritest eelistab õpetamisele just teadustööd.\nAkadeemiliste töötajate tööaeg jaguneb nelja rolli vahel: õppetöö, teadustöö, asutuseväline tegevus ja administratiivtöö (juhtimine). Samas tajub ainult kolmandik töötajaid, et asutusevälist töökogemust ja teadustöö rakendatavust arvestatakse personali valikul, edutamisel kui ka regulaarsel hindamisel.\nÕppevormid varieeruvad nii rakenduskõrgkoolides kui ka ülikoolides. Traditsiooniline loeng ja seminar on ülekaalus küll mõlemat tüüpi kõrgkoolides, ent projektipõhine õpe, IKT-põhine õpe ja muud vormid on sagedasemad eelkõige rakenduskõrgkoolides. Sealsed akadeemilised töötajad tegelevad ülikoolide kolleegidega võrreldes märksa tihedamini õppematerjalide koostamise (98% vs. 84%) ja õppekavaarendusega (83% vs. 55%). Samuti pühendavad rakenduskõrgkoolide akadeemilised töötajad ülikoolide kolleegidega võrreldes professionaalsele arengule suurema osa tööaega.\nII Akadeemilise karjääri kujunemine, võimaluste tajumine ja rolliootus\n42% akadeemilistest töötajatest tunnetab, et praegu on noorte jaoks nende valdkonnas raske aeg alustada akadeemilist karjääri, kusjuures selle väitega nõustuvad eelkõige staažikamad töötajad (vanemteadurid ja professorid). Olenemata alustamisraskuste tunnetamisest on suurem osa (67%) akadeemilistest töötajatest siiski oma valikuga töötada akadeemilisel ametikohal rahul ja karjääri uuesti alustades saaks neist endiselt akadeemilised töötajad. Akadeemilise karjääri arengu toetamise teemal lahknevad seisukohad suurel määral, seda eriti akadeemilise karjääri alguses olevatel töötajatel. Tuge arengule tajutakse rakenduskõrgkoolides sagedamini kui ülikoolides.\nIII Akadeemiliste töötajate töömotivatsioon ja -rahulolu\nIga teine akadeemiline töötaja tunnetab oma töö pingelisust ja kurnatust ning seda, et teda ei väärtustata Eesti ühiskonnas. Väärtustamist tajuvad kolleegidest sagedamini õpetajad, ent ka nende seast nõustub selle väitega kõigest iga kolmas. Akadeemiliste töötajate väärtustamine annab märku sellest, kui atraktiivse ja olulisena seda eluala tajutakse, ning sellest, kui hõlbus või keeruline on akadeemilist järelkasvu leida.\nTeadustöötajad tajuvad oma töö püsivust õppejõududega võrreldes ebakindlamalt, samuti hindavad teadustöötajad madalalt oma karjäärivõimalusi. Teadustöötajate tajutud ebakindlus võib osalt tuleneda vähesest tunnetuslikust mõjust juhtimisele: alla viiendiku (18%) nooremteaduritest ja 14% teaduritest tunnetab enda mõningast või suurt mõju akadeemilist keskkonda puudutavate otsuste kujundamise protsessile teaduskonna tasandil. Varasemate Eesti uuringute (nt Vadi et al., 2015) autorid on sellist ebakindlust selgitanud esmajoones projektipõhise teadusrahastuse tagajärjena: teadustöötajad sõltuvad tugevalt teadusgrantide saamise edukusest, mistõttu ongi nende turvatunne töö suhtes palju väiksem. Teadustöötajad, kes pole õppetöösse kaasatud ja kelle töötasu tugineb ainult teadusgrantidele, on seepärast töö püsivuse poolest üsnagi haavatavad.\nIV Akadeemiliste asutuste juhtimine\n47% akadeemilistest töötajatest peab asutuse juhtimist asjatundlikuks, ent iga neljas on vastupidisel seisukohal. Kui asutuse juhtimist peavad märksa sagedamini asjakohaseks õpetajad, siis teistest kriitilisemad on vanemteadurid ja dotsendid. Ülevalt alla juhtimisstiili tunnetab 51% akadeemilistest töötajatest ja tulemus on ühtlane peaaegu kõikides lõigetes. Kollegiaalset juhtimisstiili tajub iga neljas vastaja. Siiski leiavad ligikaudu pooled (44%) vastajad, et kollegiaalne juhtimisstiil nende asutust ei iseloomusta. Rakenduskõrgkoolide töötajad tajuvad kollegiaalset otsustusprotsessi tunduvalt sagedamini kui nende kolleegid ülikoolides (38% vs. 24%).\nKui 63% akadeemilisest töötajatest tajub oma mõju vahetu struktuuriüksuse (nt instituudi, osakonna) tasandil, siis alla poole vastajatest tunnetab seda teaduskonna/valdkonna või kolledži tasandil (42%) ja ainult 30% asutuse tasandil. Mõju tunnetamine vastandub mõneti ametiidentiteedile: ülekaalukas osa (91%) akadeemilistest töötajatest määratleb oma ametiidentiteeti teadusvaldkonna või -eriala kaudu.\nAkadeemilised töötajad teadmusühiskonnas\nUuring annab ülevaate Eesti akadeemilise töö eripäradest ja keskkonnast (nt rahvusvahelistumine, rahastuspõhimõtete muutumine) läbi akadeemilise personali pilgu. Kvaliteetsed, ajakohased ja rahvusvaheliselt võrreldavad andmed teaduskeskkonna hetkeseisust aitavad mõista Eesti kõrghariduskeskkonna tugevusi ja nõrkusi ning kujundada riigi kõrgharidus- ja teaduspoliitikat. Projekti juhtpartneriks on Tartu Ülikool. Uuring annab ülevaate Eesti akadeemilise töö eripäradest ja keskkonnast (nt rahvusvahelistumine, rahastuspõhimõtete muutumine) läbi akadeemilise personali pilgu. Kvaliteetsed, ajakohased ja rahvusvaheliselt võrreldavad andmed teaduskeskkonna hetkeseisust aitavad mõista Eesti kõrghariduskeskkonna tugevusi ja nõrkusi ning kujundada riigi kõrgharidus- ja teaduspoliitikat. Projekti juhtpartneriks on Tartu Ülikool.\nUuringu tellijad on Eesti Teadusagentuur koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga. Uuringut rahastatakse „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse tugevdamise (RITA)“ tegevuse 4 raames Euroopa Regionaalarengu Fondist.\nMiks doktorant professoriks ei saa?\nEbakindlus tuleviku suhtes seab ohtu akadeemiliste töötajate järelkasvu\nTartu Ülikooli avatud ülikooli õppevorm


TELESAATEJUHTIDE UUS REAALSUS | Videointervjuud ja vähendatud meeskonnad. Marko Reikop: teen omale ka telegrimmi ise | Elu\nMerilyn Närep, 29. märts 2020 17:46\n"Ringvaade"Foto: Teet Malsroos\n„Oleme korraldanud nii, et meeskonnas oleks ühed ja samad kaameramehed. Kogu meeskonnale oleme maskid hankinud. Kõik töötavad maskides ja üksteisega kokku ei puutu. Kõik on kardinaalselt teistmoodi. Töötame võimalikult palju kodust ja toimetuses on vaid kaks inimest kohal,“ räägib Marko Reikop, kuidas on koroonakriis mõjutanud tööd televisioonis. Sõna ütlevad sekka ka saadete „Õhtu!“, „Kuuuurija“ ja „Seitsmesed: Duubel“ juhid.\n„Oleme tegelikult harjunud elektrooniliselt töötama - saateplaanid ja ideed on internetis olemas, saame neid näha ja telefoni teel suhtleme veel juurde,“ sõnab Reikop, et nad üritavad võimalikult vähe viibida telemajas. „Ajame ka teisi eemale,“ sõnab Marko, kes stuudiovälisel ajal isegi kodukontoris töötab.\nNii palju, kui võimalik, on intervjuud tehtud Skype'i vahendusel. „Mõni üksik külaline tuleb ka stuudiosse, aga saatekülalistel ei ole videointervjuude vastu midagi. Enamasti on seda isegi mugavam teha - ei pea ise kohale tulema. Saame läbi video ilusti tehtud, Skype'i võimekus vaikselt kasvab ja kvaliteet muutub paremaks tänu sellele,“ tõdeb Reikop, et probleemi pole. Probleem tekib eakamate inimestega, kes pole varem Skype'i kasutanud. „Mõtlesime teha õpetuse, kuidas Skype endale alla laadida. Mitte vaid meie saate intervjuude jaoks, vaid ka üldse, et pered saaksid oma eakamate liikmetega suhelda. Siis saab ka näost näkku üksteist näha, mitte ei pea vaid telefoni teel rääkima,“ sõnab ta.


Majutus Edinburgh. Lühiajalised korterid Edinburghis.\nEdinburgh korterid have a 8.5 out of 10 point rating based on 997 opinions.\nPole vahet, kas te külastate Edinburghi paar päeva või paar nädalat, igatahes võite kindel olla, et lahkudes sinna kindlasti tagasi tulla. Šotimaa pealinnas on uhke arhitektuur, elegantsed avatud ruumid ja arvukalt kultuuri ja ajalugu. See on väike ime, et Edinburghil on eriline koht šotlaste ja palju kaugemalt pärit olevate inimeste südames.\nŠotimaa pealinn asub 26 miili kaugusel riigi idarannikust, Firth of Forth lõunarannikul. Inimesed on selles asukohas elanud alates eelajaloolistest aegadest ja Edinburgh oli Šotimaa suurim linn kogu keskaja jooksul. Seda peetakse elamiseks üheks riigi parimaks kohaks ja see on Ühendkuningriigi populaarsuselt teine turismisihtkoht, tervitades igal aastal üle miljoni külalise. Paljud tulevad Edinburghi sooviga näha linna ajaloolisi ehitisi, paljud soovivad külastada Edinburghi festivali – suurimat iga-aastast kunstifestivali maailmas – ja traditsioonilist Hogmanay tänavapidu aastavahetusel.\nEdinburghis on ühe- või kahepäevaseks külastuseks liiga palju näha ja teha. Siin on toodud mõned parimad vaatamisväärsused, mis aitavad teil oma reisist viimast võtta.\nEdinburghi kindlus - selles ikoonilises vaatamisväärsuses on hooneid, mis ulatuvad 12. sajandi algusesse, kuigi enamik neist on ehitatud alates 16. sajandist. Kindlus oli algselt kuninglik residents, enne kui seda hakati kasutama Šoti sõjaväe majutamiseks. Nüüd täidab kindluus tseremoniaalset ja administratiivrolli ning seda külastab enam kui miljon külastajat aastas.\nEdinburghi loomaaed - see on Šotimaa kõige populaarsem tasuline vaatamisväärsus, mida külastab aastas üle 600 000 külalise. Loomaaed rajati 1913. aastal ja sellel on oluline roll vangistuses peetavate loomade kasvatamise ja säilitamise programmides ning ka teadustöös. Loomaaia peamised vaatamisväärsused on pandad ja koaalad.\nŠotimaa Rahvusmuuseum - see oluline muuseum moodustati 2006. aastal, kui kuninglik muuseum liideti naabruses oleva Šotimaa Muuseumiga. Sissepääs on prii ja külalised saavad tutvuda erinevate eksponaatidega alates kultuurist ja ajaloost kuni teaduse ja tehnoloogiani. Peamise vaatamisväärsused on lammas Dolly ja antiikne giljotiin, mida kasutati hukkamisteks 1–18. sajandil.\nSt Gilesi katedraal - olemasolev ehitis on 14. sajandist, kuigi allikate järgi oli seal juba kaua enne seda kihelkonna kirik. Kuigi seda teatakse katedraalina, mis on pühendatud linna pühakule, siis selle korrektne nimetus on Edinburghi High Kirk. Sissepääs on tasuta, kuigi külastajatel soovitatakse hoone alalhoidmiseks teha annetus.\nŠoti pealinna teenindab Edinburghi lennujaam, mida läbib igal aastal umbes 9 miljonit reisijat. Lisaks sellele saavad Ühendkuningriigist saabuvad külalised Edinburghi tulla Waverley raudteejaama kaudu. Linnatänavatel ja eeslinnades on mugav liigelda laialdase linnabussivõrgustiku abil.\nEdinburgh sobib linnapuhkuseks igal aastaajal, kuigi parimad kuud külastamiseks on august, kui toimub Edinburghi festival, ja detsember uusaasta pidustuste ajal.\nKui plaanite reisi Šotimaale, siis soovitame teil pilk heita meie Edinburghi rendikorteritele. Pakume kvaliteetset majutust linna kesksetes punktides sageli hotellist soodsama hinnaga.\nRendi puhkusemajutus apartmendis Edinburgh's. Peatu Edinburgh'i apartmendis Edinburgh'i hotell.\nAnn and Angela, Ameerika Ühendriigid\nPaola , Itaalia\nALEXANDER , Venemaa


SkinScani omadused - Tavas ādas skaistumam!\n> Tootest lähemalt> SkinScani omadused\nOLLA ILUS ON IGAÜHE AHVATLUS JA SALASOOV.\nMidagi ilusat toob alati ellu rõõmu ja lõbustusi.\nSkinScan on üks neist.\nSkinTouch on see, mis võib viia teid ülistama inimesi enda ümber\nOled Sa eales testinud oma naha seisundit?\nOled sa kunagi avalikustas salakoodi naha all?\nOled Sa eales unistanud oma naha kiiresti kaunimaks muutmisest?\nSkinScan juhib Sind ilusa naha kiirteele.\nNaha tervis on ilu võtmefaktoreid. Kohene ja professionaalne naha seisundi hindamine SkinScnaiga võimaldab Sul dekodeerida oma naha andmed ning näha selle niiskus- ja rasusustaset ükskõik mis hetkel. Mis aga veelgi tähtsam, SkinScan on Sinu lähedane sõber, kes viitab diskreetselt sellele, kui nahk on liiga kuiv või niiske või rasune. Selle teadmise abil saad kergesti valida just Sinu nahale enim sobivad nahahooldusvahendid.\nEt oleksid veelgi kaunim. Et oleksid alati ilus!\nSina oled unikaalne. Sinu nahk on seda samuti. SkinScan ei anna Sulle “tasutud” soovitusi konkreetsete brändide osas. SkinScan on sõltumatu ning hindab Sinu naha niiskustaset nii nagu see on. Nõuanne on isiklik. Nagu parimalt sõbrannalt. Tuginedes pikale uurimustööle ning just Sinu nahalt kogutud andmetele ning nende analüüsile.\nSinu nahk on erinev nii kätel, näol, kui keha ülejäänud piirkondades. SkinScani äpil saad valida, millist piirkonda soovid testida. See aitabki Sul osa saada SkinScani peamisest väärtusest — läbi Sinu nahalt saadud teadmiste leida just endale sobivaimad nahahooldustooted.\nKohene ja AUS info\nIgapäevaste näo, käte ja kehapiirkondade testide tulemused kuvatakse Sulle diagrammina, mis ilmekalt iseloomustavad toimunud muutusi. Ei mingeid vabandusi edasise nahahoolduse ignoreerimiseks!\nKasutajasõbralik äpp võimaldab Sul oma nahka mitte ainult testida, vaid ka tulemusi salvestades jälgida muudatusi ning saada hinnanguid sõltumatult ja nutikalt SkinScanilt. Et oleksid alati ilus!


, Valu terav allosas kõhtu naistel\nValu terav allosas kõhtu naistel. CONFIDO MEDITSIINIKESKUS\nSarnased märgid võivad näidata nakkuse esinemist suguelundites või põletiku esinemist suguelundites. Kui diagnoos kinnitatakse, saadetakse naine kiiresti operatsioonile. Loobuma peaks ka liialt hapudest söökidest, kohvist ja loomulikult alkoholist. Vastunäidustatud ülitundlikkuse, hüpofosfateemia, kroonilise neerupuudulikkuse ja Alzheimeri tõve korral. Ägenemise vallandab sagedasti stress.\nKõik see aitab kaasa patoloogiate kiirele progresseerumisele.\nKuid võib-olla on õigem käsitleda mitte tagajärge, vaid põhjust? Soovitame lugeda Olga Kirovtseva lugu sellest, kuidas ta kõhtu ravis. Kõhuvalu naba piirkonnas on valu terav allosas kõhtu naistel haiguste üsna levinud sümptom, millest mõned on inimese tervisele ja elule ohtlikud.\nValu põhjuse iseseisvat tuvastamist ja probleemile lahenduse leidmist on peaaegu võimatu, kuna selleks on lisaks meditsiinilisele läbivaatusele vaja teha täiendavaid uuringuid. Kuid sümptomi võimalike põhjuste tundmine on üldine idee haiguse tõsidusest.\nValu olemus ja põhjused Naba piirkonnas on mitu organit ja süsteemi, mille probleem võib põhjustada valu. See on tõsi, seda seostatakse nii selle piirkonnaga külgnevate kui ka kiiritavate elementidega, mis on seotud mujal lokaliseeritud allikaga. Mis tahes haigus moodustab erilise sümptomaatilise pildi ja väljendub iseloomulikus valus: Valutab. See on iseloomulik soolesulgus, kõhupuhitus, kasvajate, sõlmede, kroonilise enteriidi areng.\nSee võib olla raseduse ajal, kõhukelme seinte venitamine ja Urogenitaalsfääri haigused. Võib viidata soolehaavandile või sapipõie probleemidele, samuti nabanäärme rikkumisele.\nÄge terav valu nabas, mis kiirgab urineerimise korral nimmepiirkonda, võib näidata neerukivide kulgu. See ilmneb raseduse ajal, Urogenitaalsfääri haigused, kõhukelme seinte venitamine, soolesulgus. Õmblemine lõikamine.\nSee ilmneb koletsüstiidi, ägeda pimesoolepõletiku, pankreatiidi korral ja Urogenitaalsüsteemi patoloogiatega naistel. Valu terav allosas kõhtu naistel ilmneb ka seedetrakti mis tahes rikkumiste korral. Kõige sagedamini esineb nabanäär ja see on kombineeritud väljendunud iivelduse, puhituse ja kõhulahtisusega.\nVisuaalse läbivaatuse ajal on märgatav naba eend, kondenseerunud puudutusele, kui seda vajutada, intensiivistuvad valuaistingud; See võib viidata pimesoolepõletikule, mille korral see valutab naba ja on haige.\nSuurenenud valu vajutades ilmneb paremas alanurgas. Tugev See ilmneb soolestiku ümberpööramise, nabanööri, onkoloogia, pimesoolepõletiku korral.\nSee võib ilmneda päriliku kõhupiirkonna migreeni korral, mis ilmneb lastel. Sel juhul on valu püsiv või paroksüsmaalne ning sellega kaasnevad iiveldus, kõhupuhitus ja kõhukinnisus. Järk-järgult suurenedes nihkuvad aistingud nabast kõrgemale maosse.\nPärast söömist ilmneb see gastriidiga ja sellega kaasneb isu vähenemine, röhitsemine ja raskustunne. Samad sümptomid seedehäirete taustal on iseloomulikud ägeda nakkusliku protsessi, ärritunud soole sündroomi või mesenteriaalsete veresoonte valu terav allosas kõhtu naistel häirete korral. Pärast raskuste tõstmist avaldub see nabanäärme või kõhuõõnesisese rõhu suurenemisega, samuti naistel, kes valu terav allosas kõhtu naistel sünnitanud kõhu seina venitades.\nMao- ja kaksteistsõrmiksoole haavand; Gastropaatia samades organites. Nabast paremal: Naba vasakul küljel: Põrna, kõhunäärme haigused; Gaasiga jämesooles. Nabapiirkonna valu võib olla vistseraalne, mis on põhjustatud siseorganite nihestustest või spasmidest, samuti somaatiline valu koos kõhukelme ärritusega, kui kõhuõõnde läbivad seljaajunärvid puhkevad.\nFunktsioonid meestel, naistel ja lastel Nabavalu avaldub kõige sagedamini naistel, kuna sellesse projitseeritakse kõige sagedamini valulised aistingud, mis on sagedane urineerimispiirkond häiretega suguelundites või kuseteedes järgmiste patoloogiate tõttu: Endometrioos.\nErinevad vaagnapiirkonna põletikud. Kiud- või emakavähk. Lastel ilmneb naba lähedal esinev valu seedetrakti madalama või liiga kiire arenguga. Lapsepõlves esineva valu eripäraks on kahvatud ja jahedad jäsemed.\nNaistel raseduse ajal võib nabapiirkonna valu põhjustada kõhulihaste nõrkus, siseorganite nihkumine, soolemotoorika vähenemine ja toidu kulgemise aeglustumine ning ka rase naise individuaalsed füsioloogilised omadused.\nLaste nabavalude kohta soovitame eraldi vaadata videot Kuidas diagnoosida?\nKas sensatsiooni lokaliseerimine on aja jooksul muutunud. Kas valu olemus muutus pärast selle ilmnemise algust. Arst uurib kõigepealt patsienti ja kogub anamneesi, tuginedes patsiendi asukoha ja valu olemuse üksikasjalikule kirjeldusele.\nLisaks võib sõltuvalt eelanalüüsi seadistusest ette näha järgmised lisauuringud: Vere- ja roojaproov. Seedetrakti ultraheli. Kolonoskoopia Irrigoskoopia fluoroskoopiline uuring spetsiaalse klistiiri abil. Millistele arstidele viidatakse?\nNabavalu on põhjus meditsiinilise abi otsimiseks. Valuvaigisteid ei soovitata võtta kohe, kuna need leevendavad iseloomulikke sümptomeid, muutes diagnoosimise ja järgneva ravi keeruliseks. Äge kõht nõuab viivitamatut hädaabikõnet.\nVastunäidustatud ülitundlikkuse, seedetrakti obstruktsiooni, kollaptoidsete seisundite, vereringesüsteemi haiguste, tahhüarütmia, südamepuudulikkuse dekompensatsiooni, neerude või maksa funktsionaalsete häirete, nurga sulgemise glaukoomi korral. Hind - alates kuni rubla. Spasmolüütiline ravim, mille eesmärk on vähendada silelihaste toonust.\nSeda kasutatakse seedetrakti mis tahes silelihaste spasmide leevendamiseks, samuti sapikivitõve, koletsüstiidi, neerukoolikute ja emaka suurenenud tooni rünnakute ajal raseduse ajal. Vastunäidustatud ülitundlikkuse korral alla 6 kuu vanustele lastele.\nHind - 9 kuni 91 rubla. Antatsiidsed preparaadid, millel on tugev hapet neutraliseeriv, ümbritsev ja adsorbeeriv toime.\nSee valu terav allosas kõhtu naistel ette nähtud gastriidi, enterokoliidi, peptilise haavandi, ägeda duodeniidi, seedetrakti limaskestade erosiooni, divertikuliidi, pankreatiidi, kolopaatia, proktiidi, sigmoidiidi, mürgituse, kõrvetiste ja seedesüsteemi kahjustuste raviks pärast ravimite võtmist ja agressiivsete ühendite raviks. Vastunäidustatud ülitundlikkuse, hüpofosfateemia, kroonilise neerupuudulikkuse ja Alzheimeri tõve korral.\nVastunäidustatud soolesulguse, isomaltaasi-sahharoosi puudulikkuse, glükoositalumatuse või glükoosi-galaktoosi imendumishäirete, samuti ravimite talumatuse korral. Vahendid kõhupuhituse vähendamiseks. Seda kasutatakse kõhupuhituse, düspepsia, Remkheldi sündroomi, samuti teatud tüüpi kõhuorganite diagnoosimise rakendamiseks.\nVastunäidustatud ülitundlikkuse korral ravimi suhtes. Rahvapärased meetodid Koos ravimitega nabavaluga seotud seedetrakti haiguste raviks, traditsiooniline meditsiin. Keha mitte kahjustamiseks peaks nende kasutamine olema väga ettevaatlik ja alles pärast arstiga konsulteerimist. Järgmised retseptid aitavad probleemiga toime tulla: Puuviljatuha viljad. Need aitavad vabaneda kõhuvaludest, neid valmistatakse järgmiselt: 0,5 kg puuvilju kaetakse g granuleeritud suhkruga, nõutakse 5 tundi, keedetakse 30 minutit madalal kuumusel.\nVõtke 3 korda päevas 2 spl. Kogumik rohutilli, kummelit, saialilli, kuivatatud saialilli, roosi kroonlehti kummaski 1 spltakjas- ja koirohupõldu mõlemas 2 splaedikut ja metsroosi kummaski 3 spllehti Naistepuna ja jahubanaan igaüks 4 spl.\nPärast uriini ujumist verega\nÕige kõhu vere uriinis


VE: Österman - soome kindral - www.virumaa.ee\n« VE: Eller, Heino – helilooja\nVE: Esimene Alutaguse praostkonna koolmeistrite konverents. »\nVE: Österman – soome kindral\nSoome kindral Österman viibis Eestis juulis 1938.\nSoome sõjajõudude ülemjuhataja kindral Österman peatus koos oma\nkaaslastega ja kindral Laidoneriga Kiviölis.\nKiviöli keemiatööstuse juures võtsid külalisi vastu õlivabrikute ja allmaakaevanduste kõrgemad juhid. “Õlilinn” oli külaskäigu puhul ehitud eesti ja soome rahvuslippudega. Kõrged sõjaväelased tutvusid õlivabrikutega ja allmaakaevandustega.\nÕlivabrikud huvitasid soome sõjaväelasi seetöttu , et Soome Armee kavandas oma allveelaevastiku üle viia põlevkivist saadavale õliküttele. Lahkelt jagas põlevkivist saadavate kütuste alast teadmist ka Eesti sõjavägede ülemjuhataja kindral Laidoner (kes muuseas oli üks Kiviöli õlitehaste aktsionäre), kuna ka Eesti Sõjavägedes (rongid, soomusautod) kasutati põlevkivist saadud kütust.\nArthur Ruusmaa, aluseks 09.07.1938.a. Eesti ajalehed.


Selle asemel, et gaas põhja vajutada ja hajameelselt elu detailirohkusest läbi kihutada, astume meie kiirteelt maha, kogeme ühendust oma keha ja mõistusega, heidame pilgu ümbritsevale, tajume sidet kõigi inimestega ning maailmaga meie ümber. Lõpuks oleme vaid mina ja minu teadvus, vaatamas teineteist, ilma ühegi väljamõeldiseta meie vahel.\nSa õpid rahustama ringi uitama kippuvaid mõtteid ja laskma lahti hinnanguist ning enesevõrdlustest. Nii saad kohtuda oma tõelise minaga ja koorida eneselt maha ego kihistusi, kiindumust ja lõõmavaid emotsioone, mis on asunud sinu ja sinu olemuslikkuse vahele.\nMe saame lõpuks hakata maailma tõeliselt vaatlema ning süvendama oma arusaama selle olemusest. Just nimelt mõistmine on kõigi meie elus ja ümbruses olevate heade asjade olemuse aluseks.\n„Rumal otsib õnne kaugustest, tark kasvatab seda oma taldade all.“ James Oppenheim\nFormaat: 228 lk, 140x200, kõva köide


Eelmise aasta detsembri keskel suleti uute liikumispiirangute tõttu taas Apranga Läti ja Leedu poed ning seetõttu müük Leedus langes eelmise aastaga võrreldes 30% ja Lätis 20%, mille tulemusena grupi poodide kogumüük langes neljandas kvartalis 45 miljoni euroni. Kuna müük langes, siis kukkus kulumieelne ärikasum EBITDA aastaga 37% 5,7 miljoni euroni. Kui EBITDA langus vastas meie ootustele, siis puhaskasumi langus 91% 0,3 miljoni euroni jäi 0,1 miljoni euroga meie ootustele alla.\nKuigi neljas kvartal oli raske, siis meie hinnangul annab Apranga väljavaade ka põhjuseid optimismiks. Esiteks, majanduse avanedes on meie hinnangul eelmiste perioodide liikumispiirangute tõttu osa nõudlusest riiete järgi lükkunud edasi tulevastele perioodidele. Teiseks, liikluse suunamine internetikanalitesse on Apranga muutnud edasiste poemüükide languste suhtes vastupidavamaks. Ning kolmandaks on Apranga bilansis 26 miljonit eurot vaba raha, mis aitab grupil edasistele raskustele vastu pidada.\nLangetasime oma 2021. aasta müügiootuseid 8% võrra 170 miljoni euroni, mis kordaks eelmise aasta tulemust. Kuna me langetasime tegevuskulude ootuseid, siis tõstsime oodatavat kulumieelset ärikasumit 2021. aastal 2% võrra 25 miljoni euroni ning järgmistel aastatel ligi 4%. Kuna me tõstsime amortisatsioonikulude prognoose, siis 2021. aasta oodatavat puhaskasumit langetasime 30% võrra 4,5 miljoni euroni. Muudatuste tõttu tõstsime Apranga aktsia hinnasihi 1,8 eurolt 1,9 eurole, mille juures Apranga kaupleks 5,6-kordse 2021. aasta ettevõtte väärtuse/kulumieelse ärikasumi suhtega (EV/EBITDA). See oleks sarnane Apranga viimase viie aasta keskmise 5,9-kordse EV/EBITDA-kordajaga, mis on meie hinnangul õiglane. Säilitasime Aprangale Neutraalse investeerimissoovituse.\nKäesolevas artiklis toodud väärtpaberi soovitus või sihthind baseerub analüüsil, mis sai valmis 09.03.2021 kell 14:15 ning mis avaldati 09.03.2021 kell 14:18, ent mis ei pruugi olla viimasena avaldatud analüüs. Viimati avaldatud väärtpaberi soovitus või sihthind on kättesaadav Swedbank AS aktsiaanalüüsi üksuse tasulise analüüsiteenuse tellijale.\nApranga I kvartali tulemused näitavad head taastumist\nEsimeses kvartalis kasvasid Apranga kaupluste müügitulud aastaga 101,6% võrra, 44,2 miljoni euroni.


Pealkiri Üks roosike on tõusnud [Noot] : jõululaulud segakoorile / [toimetaja Tuuliki Jürjo ; noodigraafika: Mattias Aabmets, Tuuliki Jürjo ja autorid ; kaanekujundus: Riina Sildvee]\nIlmunud Tallinn : EELK Kirikumuusika Liit, 2017 ([Põltsamaa] : Vali Press)\nKirjeldus 71,  lk. : ill. kaas ; 30 cm\nKMAR eesti raamat C 27.087 ARHIIVEKSEMPLAR EI LAENUTATA\nKMAR eesti raamat C 27.087 KOHAL KOHALKASUTUS\nEMTA raamatukogu Lj Üks SK KOHAL KOHALKASUTUS\nEMTA raamatukogu Lj Üks SK KOHAL\nRR 8.k muusikasaali hoidla NC-29271 KOHAL\nRR 8.k muusikasaali hoidla NC-29272 KOHAL\nRR 3.k arhiivkogu AR3-17-00622 EI LAENUTATA\nRR 8.k muusikasaali hoidla (K) NC-29273 KOHALKASUTUS\nTLÜAR hoidla (koju) XEF18/19 KOHAL\nSisukord Advendikaanonid: 1. Kuis pean vastu võtma / R. Schweizer ; sõn. KLPR 3 ainetel. 2. Siioni tütar / G. F. Händeli ainetel sdn. T. Rothenberg ; sõn.: Piibli ainetel. 3. Nüüd Jumalale austuseks / R. Schweizer ; sõn. KLPR 7 ainetel. 4. Ristirahvas, rõõmustele / S. Neuber ; sõn. KLPR 33 ainetel. 5. Laulgem rõõmsalt / R. Schweizer. Advendilaulud: 6. Advendiküünal : "Nüüd küünlad me süütame taas..." / muusika ja sõn.: S. Gårdare ; sdn. Å. Jonsson ; tlk. K. Salumäe. 7. Sulle tuleb Kuningas : "Vaata, sulle tuleb Kuningas..." / S. Kaasik ; sõn. Piiblist. 8. Oh jõulud, tulge rõõmsasti / M. Jaanson ; sõn.: M. Saal. 9. Kes on see rändaja? / Y. Hadar ; sõn.: J. Forsberg ; tlk. I.-J. Salumäe. 10. Jõua jälle, jõuluime / E. Arro ; sõn.: H.V.C.Wühner. 11. Immaanuel - Jumal on meiega : "Vaikselt, vaikselt..." = Emmanuel - Deus nobiscum / M. Vardja. 12. Sa südames nüüd pane / M. Metsala ; sdn. P. Rips-Laul ; sõn.: A. Haava. 13. Tänu olgu Jumalal / [viis] Hallest,1704 ; sõn.: H. Held ; tlk. C.P.L. Maurach.\nJõululaulud: 14. Hõiska, maa ja taevas / R. Kalmus ; sõn.: A. Vahtramäe. 15. Hing, jõuluõnnest hõiska / J. Kappel. 16. Kuula, ingli lauluhääl / F. Mendelssohn Bartholdy, W. H. Cummings ; sõn.: C. Wesley, G. Whitefield ; tlk. E. Kiviste. 17. Üks roosike on tõusnud / vana katoliku kiriku laul ; sdn. M. Praetorius ; tlk. C.P.L. Maurach. 18. Maarja hällilaul : "Uinu, väike lapsukene..." / R. Kalmus ; sõn.: A. Vahtramäe, R. Kalmus. 19. Jõuluõhtu palve : "Jõulu päike, paista Sa..." / E. Võrk. 20. Meile on sündinud Kuningas : "Pime on öö..." / S. Kaasik. 21. Halleluuja! : "Halleluuja! Halleluuja! Jeesus on sündinud..." / J. Vaidla. 22. On jõulud : "Kuulsin üht sõna..." / T. Jürjo. 23. Nüüd Petlemma linna / norra rhvv. 24. Oh hõiska, laula / austria jõululaul. 25. Püha öö / F. X. Gruber ; sdn. B. Englbrecht, T. Jürjo ; sõn.: J. Mohr ; tlk. K. A. Hermann. 26. Jõulurahu : "Vaikne jõulurahu..." / J. Tamverk. 27. Su sõime juures seisan ma / J. S. Bach ; sdn. T. Jürjo ; sõn.: P. Gerhardt. 28. Ingli tiivul / F. H. Himmel ; sõn.: tundmatu autor. 29. Petlemma ööl : "On kuldseid tähti täis..." / R. Kalmus ; sõn.: M. Väli. 30. Jõulupalve : "Pühal jõuluõhtul..." / J. Kappel. 31. Kõrgel kumab kuldne sära / J. Hiob. 32. Jeesuse sünd : "Ilm on kõik uinun'd..." / M. Miido. 33. Pühakoja tornis kumab jõulukell / R. Toi ; sõn.: O. Kopvillem, P. Härm. 34. Hell kumin / M. Miido ; sdn. A. Männik ; sõn.: E. Ein [=E. Sanden]. 35. Oh, Jeesus, Sa = O Tannenbaum / saksa viis ; sdn. T. Jürjo ; sõn.: H. Rein. 36. Jõuluaeg : "Jõuluaeg täis õnne..." / M. A. Vance ; sdn. ja tlk. T. Jürjo. Kolmekuningapäevalaul: 37. Kolm tarka / tundmatu autor. Laulud kogu jõuluajaks: 38. Taas talv on tulnud / P. Rips-Laul ; sõn.: L. Tungal. 39. Jõulurahumaa : "Mõtle mägedeni..." / A.-M. Salumäe ; sõn.: E. Eha-Are. 40. Jõuluime : "Kas me rahval jätkub jõudu..." / H. Kõrvits ; sõn.: I. Liik. 41. Lumevaikuse muusika : "Üle talviselt pimeda välja..." / S. Kaasik ; sõn.: H. Reichardt. 42. Jõululugu : "Üht vana lugu..." ; 43. Jõulutäht : "Lumevaikus. Öö nii tume..." / E. Kõrvits. 44. Ta tuli taevast meie juurde / M. Metsala ; sdn. M. Vardja. 45. Jõuluõnnistus : "Lase kallis jõulurahu..." / E. Kõrvits. 46. Küünal : "Ma tahan, et midagi puhast..." / P. Rips-Laul\nCummings, William H., 1831-1915, seadja\nEin, Einar, sõnade autor\nEnglbrecht, Bernd, 1968-, seadja\nForsberg, Juhani, 1939-, sõnade autor\nHadar, Yossef, 1926-2006, helilooja\nVaidla, Jaan, helilooja\nVardja, Maarja, 1961-, seadja\nWhitefield, George, 1714-1770, sõnade autor


Inimesed ja muud loomad | Janke "Välgatused"\nAll posts in category Inimesed ja muud loomad\nÜhel ilusal kolmapäevaõhtul moodustasivad Janke, u-lane ja p-kas ühe tummise võttegrupi ja asutasivad ennast linna peale aelema. Lisaks kohaliku „kultuurieliidiga“ tutvumise põhjendusele oli kolmapäev valitud just seepärast, et ühes kohalikus öölokaalis on kolmapäeviti miisudele tagatud prii sissepääs koos tervitusnapsuga. Flegmaatikutele teadmiseks- see omakorda tähendab muidugi, et silmailu on laialt käes. Nah- mitte otseses mõttes käes, silmis st.\nKohalikku öölokaali, nimega The Basement, jõudsivad nad parajal ajal- lokaal oli juba tublisti rahvast täis. Sissepääsuraha eest (ca 80 eeki) anti võttegrupi igale liikmele ka talong, mille eest puhvetist kaks õlut per nägu lubati anda. Ja õlu on öölokaalis vaatluspostile asujale hädavajalik üleelamisvahend kuna vaatlemine on raske tegevus ja vaadeldavaid isendeid oli seal rohkelt. SEETÕTTU HOIATUS: ilasemad noorsandid peaksid muidugi ka omale rohkelt salvrätikuid kaasa võtma.\nEsimese asjana torkas silma, et aplaid miisusid oli terve lokaal täis. Enamik miisudest kandis miniseelikut. Ja kui siinkohal öeldakse „mini“, siis ei mõelda tavapärast Eestimaist klubiminit vaid ikka überminit seelikut. Nah, et päris selge oleks, siis võiks selgitada seda nii: need minid seal on nii minid, et kurk juba kergelt paistab. 😉\nTeise asjada torkas silma, et needsinatsed aplad überminidega miisud on noorepõlves väga palju saiakontsusid söönud, st et piimanäärmed on neil päris hästi arenenud. Etteruttavalt võib öelda, et see ei ole ainult öölokaalis täheldatav vaid ka tavalises tänavapildis on näha, et tegu on maaga, kus paljud miisud on väga eesrindlikud.\nNajah, Janke puhul (na ei ole tegu maailma kõige pikemat kasvu tüübiga) oli seal öölokaalis probleemiks see, et väga paljud miisud on lisaks eesrindlikkusele ka parajad korvpallurid. Kui ennast seal rahvamassis kellestki mööda trügida, siis tuleb kaitseprillid pähe panna, muidu need etteulatuvad rinnanibud torkavad sul silmad peast. Aga nagu ikka igas asjas, siis on ka siin positiivseid momente leida- keegi ei saa sind süüdistada, et sa miisudele enamjagu ajast viisakalt otsa ei vaata… 😛\nLisaks ablastele miisudele tiirutas öölokaalis ka hulkade kaupa tiiraseid meesisendeid. Sarnaselt miisudele oli ka neil hulk sarnaseid väliseid omadusi. Nt: enamik neist kandis lühikeste käistega triiksärki, mille peal kandsid nad mingisugust imelikku õlakotikest. Nah, selline peene rihmaga asi üle rinna ja vahepeal siis umbes kopsu all selline rahakoti suurune jubin. Kuivõrd vaatluspostil asuv võttegrupp omades riikides säherust asja täheldanud ei olnud, siis nimetasid nad nähtud eseme kohe hoobilt „pedekotikeseks“. No offense, geilugeja, aga Eestimaisele rullnoksist heteromehele selline moetrend veel vist väga kohale jõudnud ei ole. Aga küllap jõuavad.\nNajah, lisaks kotikesele ja triiksärgile olid enamik neis kohalikest magnaatidest enne õue tulekut oma pead geeli või lakiga pesnud, mille tulemusena said ka kiilakate peas olevad kolm karva kenasti viide ritta püsti seatud. Ja paljudel nooremapoolsetel isenditel oli veel selline piimavuntsi-laadne lenks põsel või lõua ümber. Ilmselt kohalik moeröögatus vms.\nMõnda aega vaatluspostil olles hakkas Jankele tunduma, et miisud on küll väga aplad ja värki, aga midagi väga tuttavlikku on paljudes. Ja mõni aeg hiljem sai ta aru, millega on tegu. Kuivõrd riigis on kolm suuremat kogukonda (moslemid, ortodoksid ja katoliiklased), siis oli see ka miisudest üsna heaste aru saada.\nMoslemimiisud olid sellise tumeda peaga, suure kotkaninaga ja kergelt tõmmud. Ortodoksid on sellise kergelt venelase näoga, millest on neid ka kohe kerge ära tunda. Ja katoliiklaste miisude puhul hakkasivad silma nende kitsad näod ja kergelt babajagaalikud kongus lõuad. Mhm, see kõik omakorda tekitas kummalise tunde, nagu asuks vaatluspost mingil kolme erineva suguvõsa kokkutulekul.\nMnjaa… ja see viis Janke mõtte sinna, et „Heakene küll, needsinatsed miisud on siin küll aplad kui kurat, aga… Eestimaised miisud on ikka ka väga hrrrrrrr. Ja lisaks hrrrrrrr-ile on nad vähemasti erinäolised“.\nJärgmine kummalisus, mis vaatlejatele silma torkas, oli asjaolu, et kuigi tegu on ööklubiga, siis mitte keegi seal ei tantsi. Inimesed on lihtsalt kohale tulnud, ennast teineteise kukile pressinud ja sellelt positsioonilt nüüd lihtsalt seisavad, joovad, läkutavad ja suitsetavad nagu korstnad. Kohalikud statistikud väidavad, et 90% selle riigi täiskasvanutest suitsetab. Ja seda oli ka näha- öölokaal oli maast laeni suitsu täis. Jeah, hea- et Eestis säherdune asi keelatud on, brrrr…\nOlles 3h jooksul ära lahendanud lubatud talongiõlled ja ühe veel, jõuti üksmeelsele otsusele, et selleks korraks on see öölokaal ennast ammendanud. Kuivõrd kõht oli tühjaks läinud, siis astuti välja, kus öölokaali ukse kõrvale ennast 24h pitsapuhvet asutanud oli. Nii nagu vanasti ehitati meie maal kiriku kõrvale kõrts, on siin maal iga öölokaali kõrval pitsapuhvet. Mis tundub ütlemata hea mõte olevat, sest 7 minutiga maailmatusuur õhuke ja mahlane pitsa enne koduteele asumist kulub ikka ära…\nPS! Peale nimetatud korda on Janke erinevate võttegruppide kosseisus ka muid kohalike öölokaalide ja vaatamisväärsustega tutvumas käinud, aga neist ehk mõni teine kord… Või ka mitte.\nby Janke on 6. aug. 2010 • Püsiviide\nPosted by Janke on 6. aug. 2010


6.8 Cm*14.1 Cm Hatsune Miku Vocaloid Mood Auto-Styling Auto Vinüül Kleebis Must/Hõbedane S3-5677 All See Kategooria. Soojendatav Tarvikud. Algtennis.org\n€ 19.00 20.10 15 %\n€ 20.00 22.04 15 %\n€ 30.00 32.96 15 %\n€ 21.00 22.88 15 %\n€ 8.05 15 %\n€ 145.00 162.44 15 %\n€ 19.00 20.23 15 %\n€ 127.00 142.59 15 %\n€ 18.00 22.43 15 %\n€ 4.00 7.69 15 %\n€ 1.00 1.22 15 %\nToote kirjeld: Materjal : Metall, Suur: 12.5 *3 CM.Logo on kavandatud kestma aastaid.Kunagi Fade & Water Proof & 3 M Isekleepuv!Lihtne paigaldada, Ei ole töövahendeid vaja...


BoYuTe 20Pcs Ring 16MM Kivi ümber Baasi Plaat, Kõrge Pool Tõusis Kuld, Hõbe Cufflink Toorikud Baasi Seadistus Ehted Eeldusi See Kategooria. Helmed And Ehted Tegemine. Algtennis.org\nKirje NIMETUS : Bo Yu Te 20 Pcs Ring 16 MM kivi ümber Baasi Plaat, Kõrge Pool Tõusis Kuld, Hõbe Cufflink Toorikud Baasi Seadistus Ehted Eeldusi BRAND : BOYUTE Materjal : Puhas Messing Kvaliteet : Plii-ja Nikli Vaba\n7 erinevat katmine värv\n€ 5.00 7.95 14 %\n€ 6.00 9.69 14 %\n€ 8.00 12.56 14 %


55 Eglinton Ave W, Mississauga, ON, L5R 0E4 - Photos, Videos & More!\n55 Eglinton Ave W Mississauga, ON\nGorgeous And Sunfilled Cornet Unit With 2 Bedroom& 2 Washroom In The Heart Of Mississauga Square One, Close To Hwys,Transit, Grocery And All Amenities, Floor To Ceiling Windows, Open Concept Kitchen With S/S Appliances, Quartz,24 Hrs Security And Tons Of Amenities,Bbq Allowed,Party Room,Gym,Swimming Pool,Guest Suites,Visitors Parking Etc,Freshly Painted,Unit Is Available Partly Furnished Or Unfurnished Too.\nAll Elf's, Window Coverings, Fridge, Stove, B/I Dishwasher, Washer & Dryer, One Parking And One Locker Unit Included.Hydro Included Upto $50/Month.Rental Application, Credit Report With All Offers.\nI have a question about MLS# W4991134 at 55 Eglinton Ave W\nI'd like a Video Tour of MLS#W4991134 located at 55 Eglinton Ave W


Suuliselt vastatav küsimus O-000081/2016\nTeema: Saksamaa miinimumpalgaseadus\nAlates 1. jaanuarist 2015. aastal on Saksamaa miinimumpalgaseadust (nn MiLoG), millega kehtestatakse 8,50 euro suurune minimaalne tunnitasu, kohaldatud ka kõikide töötajate suhtes, kes täidavad oma tööülesandeid Saksamaa territooriumil üksnes ajutiselt, ning transiidibusside juhtide suhtes sõltumata sellest, kus on nende tööandjate alaline asukoht. Meie arvates ei võimalda need miinimumpalgaseaduse sätted saada transpordiettevõtjatel kasu ELi siseturu vabadustest.\n2015. aasta mais teatas komisjon, et miinimumpalgaseaduses ette nähtud miinimumpalga kohaldamine ei ole õigustatud transiidisaadetiste ja teatavate rahvusvaheliste vedude puhul, ning algatas Saksamaa suhtes rikkumismenetluse.\nNüüdseks on rikkumismenetlus aga kestnud rohkem kui aasta ning äriühingutele, eelkõige VKEdele, ei ole endiselt antud üksikasjalikke vastuseid selle kohta, milliseid eeskirju tuleb kohaldada. See põhjustab õiguskindlusetust ja selgusetust majandustegevuse jätkamise suhtes ELis.\nVõttes arvesse eespool esitatut ja komisjoni vastuseid mitme parlamendiliikme esitatud kirjalikult vastatavatele küsimustele E-010081/14, E-010749/14 ja P-010809/14, on meil komisjonile järgmised küsimused:\n1. Kas komisjon on juba saanud Saksamaa valitsuselt täpse selgituse ja rahuldava põhjenduse miinimumpalgaseaduse kohta ja selle vastavuse kohta ELi õigusele?\n2. Milline on kõnealuse küsimuse alase rikkumismenetluse praegune seis?\n3. Kas komisjonil on kavas käsitleda seda küsimust oma eelseisva maanteepaketi raames, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et põhjustatud õiguskindlusetus võib tekitada täiendavaid siseturu moonutusi, kui teised liikmesriigid võtavad sarnaseid meetmeid?


Ettevõtte vastutus - Kiilto Estonia\nEttevõtte vastutus Kiiltos\n„Kui vastutus on teie tegemiste lahutamatu osa, ei pea te seda esile tõstma. Saate seda näha ja tunnetada kogu ettevõtte tegevuses ja suhtluses ning jälgida selle üldist arengut. See on arvukus immateriaalsetest probleemidest, mis koosneb väikestest osadest. " Erkki Solja, Kiilto Family Oy tegevjuht\nOleme andnud keskkonnale lubaduse, mis on osa meie ettevõttekultuurist ja mis reguleerib meie mõtteviisi ja töötamist kõigil ettevõtte tasanditel. Meid juhib keskkonnaalane juhtpositsioon.\nTöökohana pakub Kiilto turvalist ja inspireerivat keskkonda ning võimalust isiklikuks pidevaks arenguks. Motiveeritud personal on rahalise edu ja sellest tuleneva kõigi jagatud lisandväärtuse alus.


Prantsusmaa sai 2017. aastal rekordiliselt 100 000 asüülitaotlust, president Emmanuel Macroni valitsus on koostamas uut ägedaid vaidlusi põhjustavat immigratsiooniseadust.\nAmetiisikute sõnul on uute saabujate arv Prantsusmaale "ajalooline", suurima rühma asüülitaotlejate seas moodustavad albaanlased, kuigi Prantsusmaa peab Albaaniagt turvaliseks, vahendas BNS.\nMacron ja peaminister Edouard Philippe on lubanud asüüliutaotluste menetlemist kiirendada ja parandada asüüli saanute tingimusi. Samas plaanib valitsus tunduvalt karmimat hoiakut majandusmigrantide suhtes ning saabujate põhjalikumat kontrollimist.\nEi, alampalka tuleks kiiremini tõsta. (124)\n10:43 Rohelised nõuavad riigikogult Pariisi kliimaleppe täitmist\n10:28 Keskerakond plaanib ravijärjekordi vähendada poole võrra\nKeskerakond plaanib ravijärjekordi vähendada poole võrra


NÄDALA TAROSKOOP | Julge usaldada oma südant, see aitab sul õigeid otsuseid teha - Alkeemia\nNädala ülevaade 17.- 23. Veebruar\nNädalat iseloomustavad keisrinna ja karikate viis. Nüüd on väga olulise tähtsusega see, millele sa otsustad oma fookuse seada. Sinus on sisemist tarkust ja intuitsioon juhatab sind nende hetkedeni, mida oma elus vajad. Tähtis on lihtsalt see, et julgeksid usaldada. Usaldada ennast, universumit ja saatust. Tee oma valikud lähtuvalt südame soovidest ja näed, et sa ei ole eksinud.\nArmastuse ja suhtete osas on küll väga hea aeg, kuid sa pead liikuma edasi tasapisi ning vältima igasugust tormakust. Naudi hetki, õpi rahustama oma südant ja meelt. Ära lase ärevusel, kahtlustel ega intriigidel oma otsuseid mõjutada. Austa iseennast ja oma kaaslast. Ole aus. Just läbi siiruse ja tänulikkuse suudad sa luua südamest südamesse toimivaid suhteid.\nTöö osas pead vaatama, et sa ei panustaks oma aega ja energiat valesse kohta. Vahel võib see, mida väga tahad, osutuda sinu jaoks kättesaamatuks just seetõttu, et see on sinu jaoks vale. Kui teed seda, mille suhtes tõesti kirge ja huvi tunned, siis saad tunda oma töö üle rõõmu ja rahulolu.\nRahaasjade osas on aeg, kus tuleks mitte muretseda, vaid olla praktiline, kaalutlev ning oma võimalused hoolega üle vaadata. Löö oma kulud ja tulud kokku ning pane paika plaanid tulevikuks. Ära kuluta raha tühja-tähja peale, pigem leia võimalus, kuidas investeerida millegisse, mis toob sulle pikemas perspektiivis tulu. Kui oled oodanud mõne rahasumma laekumist, siis võib sellega minna loodetust kauem, kuid lõpuks see siiski saabub.\nTervise osas pead olema tähelepanelik ja astuma reaalseid samme selle suunas, et muuta oma elu harmoonilisemaks, stressivabamaks ja tervislikumaks. Sa ei pea ootama uue nädala või kuu algust, et alustada "uut elu". Hakka juba tänasest tegema midagi, mis mõjub sulle hästi. Kasvõi käi rohkem jala, mine varem magama, võta ette see jutuajamine, millest oled hoidunud, kuid mis ripub kui kirves su pea kohal. Võta elu eest vastutus enda kätte ja hakkad end hoopis paremini tundma.


CV Keskus tööpakkumine Ennetusteenuse juht, Eesti\nTööpakkumise number #669624\nMeiega koos on Sul võimalus kujundada ühiskonda, kus süsteemne ennetustöö on päriselt olulisem kui tagajärgedega võitlemine! Sina ja Sinu tiim arendate ja koordineerite üleriigilist valdkondlikku ennetustööd ning nõustate kohalikke omavalitsusi, erasektorit ja vabaühendusi ennetus- ja teavitustöö planeerimisel ja läbiviimisel ning laste heaolu tagavate arengu- ja tegevuskavade loomisel ja arendusvõrgustike tugevdamisel. Lisaks aitate kaasa ennetustöö positiivse maine kujundamisele ning teadus- ning tõenduspõhiste metoodikate tööpraktikasse toomisele.\nKandideerimise eelduseks on kõrgharidus, soovitavalt magistrikraad või sellega võrdsustatud haridus sotsiaal- või haridusteadustes, vähemalt 2-aastane valdkondlik töökogemus muudatuste läbiviimisel või juhtimisel ja meeskonna juhtimise kogemus, eesti keele oskus tasemel C1, inglise keel tasemel B1 ning soovitavalt vene keele oskus tasemel B2 ning B-kategooria juhiload ja valmisolek üle-eestiliseks mobiilseks tööks.\nOotame Sind kandideerima, kui Sind iseloomustab:\n\tstrateegiline mõtlemine ja uuendusmeelsus\n\totsustusjulgus ja elluviimisvõime\n\tsüsteemsus ja kõrge tulemuslikkus\n\tkaasav ja inspireeriv juhtimisstiil ning koostöötahe\n\toskus teha sütitavaid avalikke esinemisi\n\tuudishimu valdkondliku maailmapraktika vastu.


Kuidas firma andmetest selge graafiline ülevaade luua? | Rahageenius\n26. oktoober 2020 kell&nbsp11:34\nErinevad äritarkvarad on täis funktsioone ja võimalusi, mis aitavad ettevõtte tegevust paremini kaardistada ja efektiivsemaks muuta. Tarkvara õigesti kasutades on võimalik olemasolevate andmete põhjal teha firma finanstandmetest järeldusi ja neist õppida.\nÕnneks on API abil võimalik tekitada selgeid ja arusaadavaid graafikuid, et nii endale, teistele töötajatele ja eelkõige juhtkonnale selgemini toimuvast ülevaade anda.\nJuhatus võib tahta näha, millised müügiartiklid kõige enam müüvad ja millised kõige vähem.\nRaamatupidaja saab tarkvaras toote klasside kaupa käibe välja tuua, API abil andmed graafiliselt kuvada ning ülemustel ongi pilt selge – sellesse tootesse investeerime rohkem, selle võtame müügilt. Kuid käibe kuvamine on vaid kõige lihtsam näide erinevate andmete kombineerimisest ja nende graafiliselt kuvamisest.\nNäiteks võib müügiga tegelev ettevõtja tahta graafiliselt jälgida iga müügitehingu täitmise aega. Hea tarkvara abil saab ta välja võtta müügitellimuste esitamise aja, kõrvutada selle toodete väljasaatmise ajaga ning näha, kas protsessi oleks võimalik kiirendada.\nTegelikult on Standard Booksi võimalused oskusliku kasutaja käes piiratud vaid tema enda kujutlusvõimega. Äkki huvitab ettevõtjat, mitmel kliendil on 8-kohaline telefoninumber või millisel nädalapäeval tellitakse tavapärasest rohkem kaupa?\nNäiteks OÜ Silikaat Grupi – 33 ettevõttest koosnev katusfirma, kujutage vaid neid andmeid ette – leidis endale partneri SoftAccountsi näol, kes koostab Standard Booksis kokku pandud andmete põhjal täpselt selliseid graafikuid ja visuaale, nagu juhatusel vaja on.\nVaata lähemalt, kuidas Silikaat Grupp on enda jaoks API tööle pannud siit.\nMärksõnad: äritarkvara, excellent, graafik, graafiline ülevaade, raamatupidamine, standard books


Laud Cornilleau Competition 850 WOOD ITTF - Pinksikeskus\n> Lauad>Laud Cornilleau Competition 850 WOOD ITTF\nLaud Cornilleau Competition 850 WOOD ITTF\nSee uus erilise disainiga profilaud on maailmas ainulaadne, sest jalad on valmistatud puidust. 25mm paksune halli värvitooni plaat on spetsiaalselt valmistatud mänguks plastikpallidele, millele lauatennis kogu maailmas on üle läinud (ükski võistlus ei toimu enam tselluloidpallidega)\n4 kummikattega ratast on varustatud piduritega laua paremaks fikseerimiseks.Eriliselt lai 70mm ainulaadne puidust raam on valmistatud nurga alla, et suurendada mängija liikumisvõimalust.Laiad puidust jalad võimaldavad fikseerida lauda väga kindlalt.\nAinus täispuidust jalgadega profilaud turul!\nKomplekti kuulub profivõrk\nITTF-i (rahvusvaheline alaliit) heakskiit, mis vastab kõikidele rahvusvaheliste tippturniiride nõuetele!\nSee uus erilise disainiga lauatennise profilaud on maailmas ainulaadne, sest jalad on valmistatud puidust. 25mm paksune halli värvitooni plaat on spetsiaalselt valmistatud mänguks plastikpallidega, millele lauatennis kogu maailmas on üle läinud (ükski võistlus ei toimu enam tselluloidpallidega)\n4 kummikattega ratast on varustatud piduritega laua paremaks fikseerimiseks.Eriliselt lai 70mm ainulaadne puidust raam on valmistatud nurga alla, et suurendada mängija liikumisvõimalust. Laiad puidust jalad võimaldavad fikseerida lauda väga kindlalt.\nITTF-i (rahvusvaheline alaliit) heakskiit nii lauale, kui ka võrgule, mis vastavad kõikidele rahvusvaheliste tippturniiride nõuetele!


EV98: KAITSEVÄE BLOGI: Kuidas edenevad ettevalmistused aastapäeva paraadiks? - Delfi\nEV98: KAITSEVÄE BLOGI: Kuidas edenevad ettevalmistused aastapäeva paraadiks?\nTänavune Eesti Vabariigi kaitsejõudude paraad ei ole enam mägede taga. Kolmeaastase pausi järel peetakse see aasta tähtsündmus taas Tallinnas Vabaduse väljakul.\nParaadi ettevalmistuste ja korraldamisega tegeleb vahipataljoni tseremoniaalteenistus. Veebel Andres Lillemäe sõnul alustati tänavuse paraadi korraldamisega juba novembri alguses. Kokkulepete ja kooskõlastamistega said korraldajad hakata tegelema pärast detsembri alguses toimunud esimest suurt koosolekut.\n„Paraadiks valmistumisel kulub palju energiat erinevate instantsidega, näiteks politsei ja välisministeeriumiga, kokkuleppele jõudmisele. Ühesõnaga, bürokraatiat on palju,“ rääkis veebel Lille- mägi korralduse köögipoolest. Võrreldes eelmisel aastal Narvas peetud paraadiga võtab tänavusest paraadist osa väiksem isikkoosseis ja vähem tehnikat. Kui Narvas oli ligi 1400 kaitseväelast ning üle 100 ühiku tehnikat, siis sel aastal on esialgsete andmete kohaselt vastavad arvud 1075 ja 90.\n„Kui paraad toimuks Narvas või Pärnus, siis saaksime panna rohkem üksusi rivisse kui Tallinnas. Kuna Vabaduse väljak seab meile selged piirid, siis peamegi platsi asukohta ja suurust arvestama, et kõik sinna ikka ära mahuksid,“ kommenteeris väiksemaid arve veebel Lillemägi. Tema sõnul võib Narva plats küll kaardilt ja pildilt tunduda võrdväärsena Vabaduse väljakuga, kuid tegelikult on Vabaduse väljakul paraadi läbiviimiseks vähem ruumi.\nEesti 98. aastapäeva paraadil Tallinnas on ligi 1100 osalejat (8) 08.02.2016\nEesti riigi sünnipäevakontserti juhatab Tõnu Kaljuste (25) 01.02.2016\nVäeosadest on kõige arvukamalt vabariigi aastapäeval esindatud vahipataljon ning Kuperjanovi jala- väepataljon. Mõlemad pataljonid on kohal nii jalgsi- kui ka tehnikaüksusena. Presidendi kaardiväena tuntud vahipataljoni suur osalejate arv ei tulene pelgalt paraadi vajadustest, vaid sellestki, et seo- ses vabariigi aastapäevaga toimub ka palju tseremooniaid. Auüksuste koolitamisega tegelev veebel Lille- mägi rääkis, et vahipataljoni jaoks algab aastapäeva tähistamine juba 22. veebruaril, kui algavadki vaba- riigi sünnipäevaga seotud tseremooniad. Samuti mehitavad 23.-24. veebruaril kaardiväelased kõik vaja- minevad auüksused. Kuigi isikkoosseisult on see- kordne paraad mõnevõrra väiksem kui eelmisel aastal, tasub sel aas- tal pilgud rohkem taevasse suunata.\nSeda põhjusel, et ülelende tegevaid õhusõidukeid on oodata rekordiline arv. „Õhusõidukite arv on muljetavaldav. Nii suure osalejate arvuga ülelendu ei ole taasiseseisvunud Eesti ajaloos olnud,“ rääkis veebel Lillemägi. Muidugi oleneb kõik ilmast. Kui 24. veebruaril ilm lendamiseks ei sobi, võivad Eurofighterid ja ameeriklaste Apache’id publikul nägemata jääda. Milline oleks korraldajate jaoks üks õnnestunud paraad?\n„Meie soov on, et kõik inimesed jääksid paraadiga rahule. Rahvas peab nägema, et kaitseväelased on selleks valmistunud, laitmatult riides ja korraliku tehnikaga. Kui need tingimused on täidetud, siis võib lugeda paraadi õnnestunuks,“ ütles veebel Lillemägi.\nVabariigi aastapäeva kontserdi kunstiline juht ja dirigent on Tõnu Kaljuste, külalisi...\nDELFI FOTOD: Võidupüha paraadil Kärdlas marsivad üheksa riigi esindajad\nHomsel Võidupüha paraadil Kärdlas osalevad üheksa riigi esindajad, taevas lendavad...\nEV98: Kaitseväe blogi