Infoleht nr 1, 2004\n1 (30) VII aastakäik\n(6. I 1946 - 27. IV 2004)\n27. aprillil lahkus meie seast ootamatult muusikateadlane, rahvamuusika uurija Vaike Sarv. Kaotus on korvamatu: Vaike Sarve teadlase ja pedagoogitöö setu laulukultuurist oli erakordselt oluline nii Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakonnas kui ka Eesti Muusikaakadeemias ja Viljandi Kultuuriakadeemias. Vaike Sarv oli ka Heliloojate Liidu esindaja MTÜ Fenno-Ugri Asutuse üldkogus ja innukas soome-ugri rahvaste toetaja.\nVaike Sarv tundis huvi ersa ja moksha muusika ja kultuuri vastu. Ta uuris ersa folklooriansambli Toorama muusikat ning oli suureks abiks nende CD-plaadi välja andmisel. Vaike oli just alustanud koostöös Saran Osi (Saransk) etnomusikoloogi Nikolai Bojarkiniga ersa omapärase mitmehääsete rahvalaulude tõsisemat uurimist ning kavatses tänavu suve hakul sõita sealsetesse küladesse. Setu ja ersa-moksa rahvalauludes leidub mitmeid sarnaseid jooni ja seetõttu oleks just Vaike Sarv võinud leida põnevaid seoseid nende kultuuride vahel.\nVaike Sarve teejuhiks setu laulukultuuri oli Laanettu Oll'o - Suure-Rõsna koori eeslaulja, kelle lauludest valmis ülikooli lõputöö. Järgnevatel aastakümnetel valmisid artiklid ja väljaanded setu laulude kohta, mahukamad neist "Setu surnuitkud", "Setu lauludega muinasjutud", "Setu hällitused".\nDoktorikraadi kaitses Vaike Sarv 2000. aastal Tampere Ülikoolis uurimusega "Setu itkukultuur". Uurimus rõhutab muusikatekstide seotust nende ülesande ja toimimisega pärimuskeskkonnas. Vaike Sarv suunas oma üliõpilasi vaatlema kaasaegset muusikakeskkonda etnomusikoloogi pilgu läbi.\nVaike Sarv tegi palju eheda setu laulu heaks - korraldas setu kooride esinemisi kodu- ja välismaal, setu pärismust tutvustavad tema dokumentaalfilmid ja heliväljaanded.\nVaike Sarve näol oli tegemist setu muusika- ja eriti itkukultuuri kõige pädevama tundjaga tänapäeval.\n(18. XI 1906 - 24. XII 2003)\nJuuresolev pilt on pärit Eesti vanima hõimuliikuja, tõlkija ja literaadi Linda Viidingu fotokogust. Pilt ise pole sugugi juhuslik, nagu pole juhuslik seegi, et koos Lindaga on sellel liivlased Korli Stalt ja tema õde. Ülesvõte pärineb aastast 1981, Linda Viidingu 75. sünnipäevalt, mida saabus tähistama ka väike seltskond liivlasi. See pilt on praeguseks täielik uunikum. Kadunud on nii pildil olev liivlaste seltskond kui ka Linda Viiding, kes oma eluaegse hõimuliikumistegevuse võttis kokku kahe tabava väljendiga: “liivlaste vahemees” ning “soome-ugri kongresside manuline”.\nLiivlased ja soomlased asusid Linda elus ikka kõrvuti. Tagantjärele võiks öelda, et kogu oma elu seisis Linda Viiding liivlaste ja soomlaste kõrval. Soomlaste puhul lisandus “kõrval” seismisele kirjanduse tõlkimine, liivlaste puhul nende “eest” seismine.\nTutvus liivlastega algas Soome kaudu. 1929. aastal saadeti Linda Viiding (tollal Laarman) Ülemaalise Eestimaa Noorsoo Ühenduse stipendiaadina Soome Satakunna Rahvaülikooli. Ehkki õpitavate ainete hulgas oli põhirõhk põllu- ja kodumajandusel, õnnestus Linda Viidingul saada eriluba soome keele süvendatud õpinguteks. Soomest naasnud Linda asus 1930. aastal toimetama ajakirja “Eesti Noorus”, võttes samal ajal aktiivselt osa ÜENÜ tegevusest. 1931. aasta juunis viibis ta koos ÜENÜ laulukooriga Soome Ülemaalise Noorsoo Ühenduse 50. aastapäeva pidustustel Mikkelis. Kutsutud oli ka kolm noort liivlast, kes pidid osa võtma nädal hiljem alanud Soome-Ugri kultuurikongressist. Nende hulgas oli ka tollal 22-astane liivi kultuuritegelane Pētõr Damberg. I maailmasõja ajal Eestis sõjapaos viibinud ja eesti koolis käinud Pētõr Damberg oskas üsna hästi eesti keelt. Soome keelt ei osanud Mikkelisse saabunud liivlastest keegi. Küll aga oli soomlastele üllatuseks Linda Viidingu hea soome keele oskus. Ajakirja “Eesti Noorus” esindajana võttis ta osa Soome ÜNÜ pressikonverentsist ning aitas tõlkida liivlasi. Soomlased tegid Linda Viidingule ettepaneku olla nende delegatsiooni vahendajaks Soome-Ugri Kultuurikongressil. Koos sõideti tagasi Tallinna. Linda näitas liivlastele linna ja tutvustas neid oma sõpradele. Nii tekkis Linda Viidingu ja Pētõr Dambergi kirjavahetus, mis kestis kuni Pētõri surmani.\nLinda Viiding võttis osa ka 1936. aasta Soome-ugri kultuurikongressist – seekord algkooliõpetajate sektsioonis külaliste ametliku vastuvõtjana. Sama aasta sügisel oli ta kutsutud Soome Riihimäele, kus ta esines hõimupäevade raames ettekandega Eesti noorsoo probleemidest ja hõimutegevusest.\nAllakirjutanul oli au koostada 1996. aasta hõimupäevade ajal Linda Viidingu 90. sünnipäeva puhul Tartu ülikooli raamatukogus näitus “Linda Viiding ja liivlased”. Väljapanek sisaldas terve rea unikaalseid dokumente, kirju ning fotosid liivi kultuuritegelastelt ja liivi päritolu läti tõlkijatelt. Peale selle veel hulga raamatuid, mida talle oli kinkinud sõber Pētõr Damberg ning mida Linda Viiding hoidis nagu tõelisi haruldusi. Erilisel kohal olid enne sõda ilmuma hakanud ajakirja “Līvli” numbrid. Linda Viidingu ja Pētõr Dambergi esmakohtumisel Soomes oli Pētõr Damberg kõnelnud oma lootusest kujundada sellest ajakirjast algupärane liivi kirjandusajakiri. Linda jagas Pētõri vaimustust ning oli tema esimene nõuandja ja arvustaja. Entusiasm, mis saatis ajakirja tegemist, kestis niikaua, kuni lõppes “Līvli” väljaandmine.\nSõda katkestas Linda Viidingu kirjavahetuse Pētõr Dambergiga. Side kahe hõimuliikumise entusiasti vahel taastus alles 1950-ndatel aastatel. Selleks ajaks oli järele jäänud vaid 500-600 liivlast, kes olid oma koju tagasi pöördunud. Rannast sai kinnine tsoon, kuhu pääses üksnes eriloaga. 1940-ndate aastate lõpul alustas Paul Ariste koos üliõpilastega ekspeditsioone Liivi Randa. Noori liivlasi enam polnud; lätikeelsesse keskkonda sattunud liivi lastele nende emakeelt ei õpetatud. Eduard Vääri sõnul võis liivi keelt kuulda vaid “külatanumas, kaupluses ning eksootilises pisikeses rongis, mis tossutas Ventspilsist Iresse ning pööras sealt sisemaale”.\nLinda Viiding pääses Liivi Randa esimest korda elus alles 1970. aastal. Et pärast sõda jäi ainsaks liivlasi ühendavaks sidemeks laulukooritegevus, tuli eestlastel aidata liivi sõpradel kontserte läbi viia. Esimene kontsert, mille organiseerimisel lõi kaasa ka Linda Viiding, oli 1960-ndate aastate keskel Eesti Energia saalis.\nLiivlased sõitsid Eesti 1969. aasta juubelilaulupeole, kaasas oma lipp, kuid laulupeorongkäiku neid ei lubatud. Peo korraldajad väitsid, et pole olemas niisugust lippu, nagu polevat olemas ka niisugust maad...\nLinda Viiding otsustas koos teiste entusiastidega leida liivlastele iga hinna eest esinemispaik: kui liivlased ei saanud koos teiste külaliskollektiividega laulupeole, pidid nad saama koha, kus anda kontsert. Tänu kirjanik Aadu Hindi kaasabile koht lõpuks leiti. Pētõr Damberg jäädvustas toimunu luuletusse ning kohaldas sellele sobiva viisi. Teksti koos noodiga kinkis ta Linda Viidingule.\nSellest laulupeol-käigust sai alguse Linda Viidingu sõprus “liivi ööbikuks” kutsutud Hilda Cerbach-Grīvaga (1910-1984). Sīkrõgi külast pärit Hilda ema oli eestlane, kes oli abiellunud liivi noormehega. Oma tütardele õpetas ta selgeks eesti keele ja hulga liivi rahvalaule. 1927. aastal oli Hilda Grīva esimesi liivi noori, kes vastavalt toonasele hõimurahvaste abistamisprogrammile saadeti õppima Soome Tuusula Rahvaülikooli. Õpingud jätkusid Heinola Õpetajate Seminaris. Hilda Grīva oli õppinud ka Ventspilsi muusikakoolis. Et loodetud liivi keele õpetaja kohta talle ei võimaldatud, töötas Hilda 20 aastat muusikaõpetajana Talsis, kogudes vabal ajal liivi rahvalaule ja seades neid kooridele. Tema rajatud on ka Ventspilsis tegutsev lauluansambel “Kāndla”. Hilda Grīva erakordne muusikaline talent pälvis ka Eestis tähelepanu: 1985. aasta üldlaulupeol kanti ette kolm Veljo Tormise seatud Hilda Grīva laulu. Linda Viidingu sõprus Hilda Grīvaga kestis kuni Hilda surmani 1984. aastal.\nHilda Grīva koos paljude teiste Linda heade sõprade-tuttavatega nagu Pētõr Damberg ja Kōrli Stalt kuulusid kahtlemata “sädemega” inimeste hulka, nii nagu Linda Viiding isegi. “Leek võib alati uuesti süttida, niikaua kui on keegi, kes teisi sütitab,” oli veendunud Linda Viiding, “sädemekandja” nii mõnegi teise “sädemekandja” kõrval.\nInfoleht nr 1 (30) 2004 sisukord:\nVadja keele kõnelejaskond on 13 aastaga sajakordistunud - Heno Sarv\nIV maailmakongressi ettevalmistav Konsultatiivkomitee Võrus - Kongressi sekretariaat\nMari ja Eesti - Jaak Prozes\nSoome vähemusrahvuse kultuuri-omavalitsuse Kultuurinõukogu valimised tulekul\nMilleks Syvä Etelä?\nIn memoriam: Vaike Sarv, Linda Viiding\nLutsi maarahvas - 110 aastat hiljem\nInfolehe algusesse | sisuregistrisse


Johannes Kerg – Vikipeedia\nJohannes Kerg sündis Tähtvere vallas Rõhu külas Kerge talu rentniku pojana. Saksakeelses ja -meelses koolis muudeti puht eesti nimi Jaan Kerge Johannes Kergiks. Õppis 1859–1860 Nõo kihelkonnakoolis, 1861–1863 1. Elementaarkoolis, 1863–1866 Kreiskoolis, 1867–1871 Gümnaasiumis. Õppis 1872–1877 Tartu Ülikoolis usuteadust. Prooviaastal oli ta Kursi koguduses Carl August Reinhold Toepfferi juures. Ordineeriti 17. aprillil 1878 pastoriks Tartus.\nEesti rahvuslikest püüetest hakkas Johannes Kerg osa võtma juba keskkooli õpilasena, võttes osa Vanemuises Lydia Koidula juhatusel 1871 ja 1872 näitemängude ettekandmisest. Ülikoolis liitus ta väikesearvulise Eesti üliõpilaste koondisega ning oli 1874. aastal esimese, illegaalselt tegutseva Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. Ka astus Johannes Kerg üliõpilasena Eesti Kirjameeste Seltsi, oli 1875–1881 eestseisuse liige, kuid lahkus suurema lõhe tekkimise tõttu (1881) ühes teistega seltsist.\nIntrodutseeriti Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetajaks 2. juulil 1878. Oli Kärla koguduse õpetaja 1878–1906. Oli 1879–1882 ja 1885. aastal ka Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Ning samadel aegadel ka Kaarma õpetajate seminari juhataja. Oli 17. augustist 1893 kuni 17. maini 1894 pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).\nKirikuõpetajana oli Johannes Kerg 1882–1906 Saaremaa koolivalitsuse liige ja revideeris mitmel korral kõiki Saaremaa koole, mõjustas paremate koolimajade ehitamist Kärlal, edendas laulukooride ja rahvaraamatukogude asutamist. Vabal ajal tegi ta koos Holzmaieri, professor Loeschke ja Hausmanniga arheoloogilisi kaevamisi. 1883. aastal asutati Johannes Kergi eestvõttel Saaremaal esimene eestikeelne ajaleht Saarlane, mille tegevtoimetajaks oli Kärla köster Peeter Südda. 1896. aastal valis Liivimaa kirikuõpetajate sinod ta Eesti Piibli keele parandamise komitee liikmeks.\nJohannes Kergi tegevus 1905. aasta revolutsiooni ajal (eriti suurema rahvakoosoleku juhatamine Kuressaares, kus tehti mõned käredad otsused), äratas Saaremaa mõisnike ringkonnas pahameelt ning Saaremaa konsistoorium tagandas sellekohase kaebuse põhjal, milles teda süüdistati rahva ässitamises riigivalitsuse ja mõisnike vastu, Johannes Kergi ajutiselt kirikuõpetaja kohalt. Varsti rahuldati ta tema soov omal soovil Kärla koguduse õpetaja kohustustest vabastamise kohta.\nSeejärel töötas ta Valgas keskkoolide usuõpetajana, aastal 1907 teenis Luke kiriku eesti koguduse õpetajana Lätis. 03.02.1919-18.10.1919 oli Valga linnapea. Eesti iseseisvuse ajal korraldas ta Lätis asuvate eestlaste vaimulikku elu, olles Luke (Lugaži) koguduse eesti õpetaja.\nOli abielus Matilde Dorothea Oetteliga, kelle õde Eugenie oli abielus Jakob Hurdaga. Matilde Dorothea teine õde (Julie Marie) oli abielus Christian David Dsirnega (oli pastor Saraatovi lähedal Jagodnaja Poljanas, Jelgavas ja Raunas (Cēsise lähedal)).\n↑ Valga linn 1584-. Valga linnapead kuni 1941. aastani:, valgalinn.ee (vaadatud 17.09.2020)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Johannes_Kerg&oldid=5716881"\nLehekülje viimane muutmine: 17. september 2020, 20:27\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:27, 17. september 2020.


Manic Miljonid |\nIntrigeeriv pesa mängu Manic Miljonid tasuta keerutab mingit deposiiti uk viib teid otse Teaduslaboris kõik teadlase seadmete ümber teile täiuslik tunne on teadlase. Kõik sümbolid on graafiliselt täiustatud multikas tunnen teile ülim rõõmsameelne tunne. Mis funky helitausta, see NetEnt tasuta keerutab mingit deposiiti uk pesa on väga kergesti õnnestus meelitada pesa armastavad selle nimel pesa.\nNextGen Gaming on arvesse kasiino mäng silmapiiril, sest 1999. Sellest ajast, Selle arendaja on sõna otseses mõttes hoarded hasartmänguturul pilud mängud kõik žanrid, regulaarselt või esmakordselt mängijad peale. Põhirõhk selle firma toob erinevaid arvesse mängude tööstus. See on põhjus, miks nad on alati püüdnud edasi tasuta keerutab mingit deposiiti uk teemad erinevatel teemadel. Ettevõttel on filiaalid paljudes riikides üle maailma tuua palju maitse erineva kultuurilise taustaga oma meeskonna liikmed on pärit.\nloodud 5 rullid, 25 paylines Manic Miljonid on tuntud hulk bonus funktsioone gameplay . Sümbolid on kõik loodud multifilmide teema. Sa näed imelik taimed, Jook pudeleid, ja limane roomajad kõik mööda rullid.\nHull habemega teadlane on "wild" sümbol. 5 looduses sümbolid rullid võivad põhjustada 40x oma osaluse. The scatter is the Manic Millions symbol. Hajutab aitab teil 50x oma osaluse. You can bet from 25p a spin to £625 per spin. See annab juhuslik kõrbekogemusi teile ajal oma mängimist.\nIgor Wild Bonus funktsioon\nLäbi loodusliku bonus funktsioon Igor, 3 looduses on juhuslikult lisatakse rullid ja levitada kuni 10 tasuta keerutab. Need on ka uuesti triggerable kuni 20 keerutab.\nErutav Mängud funktsioon\nSee funktsioon on aktiveeritud vähemalt 3 Manic Miljonid Bonus sümbolid rullid.\nIgor Scatter Bonus funktsioon\nIgor lisab hajumine on 3 Lähis-rullid teenida boonust läbi hajumine boonus sümbol.\nTänu Pentsik üllatus tegur, see on eriti armastatud pesa mängijad, kuna see on tavaliselt ei ole enamikus pesa mängud. Vaatamata sellele, NetEnt on suutnud teha lihtsate gameplay, mille tõttu üha rohkem mängijad üritavad seda tasuta keerutab mingit deposiiti uk slot mäng.


Kas tõesti kosmoserelv? USA esindaja kurtis Genfis muret veidralt käituva Vene satelliidi üle - FORTE\n16.august 2018 16:05\n95 protsenti universumist võib olla väljamõeldis (164) 31.01.2018\nPolegi enam ulme: USA merevägi hakkab testima uskumatult võimast ründelaserit (62) 29.06.2016\nAlkoholiaure püüdvad laserid: ka kõige õnnelikum roolis napsutaja jääb vahele! (68) 11.06.2014\nUus uuring: tundub, et inimesed on universumis siiski üksi... (171) 11.07.2018


DIABEEDI RAVIVõIMALUSED - TERVIS - Juhtmete ravi diabeedi\nRasedusdiabeet areneb platsenta toodetud hormoonide mõjul siserakkude insuliinitundlikkuse rikkumise tagajärjel. Pärilikkuses täheldatakse sageli ka rasvumist ja podagra. Tserebrospinaal - aju ja seljaaju hajus kahjustus ning tundlike ja väikeaju süsteemide valdav kahjustus. Glükogeeni sisaldus kudedes sõltub keha seisundist. Kuidas koesse ladestuv vere glükoos muutub glükogeeniks, pole veel päris selge.. Samal ajal avaldab kõige kahjulikumat mõju suhkrut sisaldavate ainete pikaajaline ja liigne kasutamine..\nSamas ei tähenda diabeet sportimisest hoidumise vajadust, vaid vastupidi - sobiva toitumisega ja tervislike eluviisidega on võimalik haiguse komplikatsioone ära hoida või nende tekkimist vähemalt edasi lükata.\nÕige toitumine ja eluviis aitavad korrigeerida pea kõiki ainevahetuse muutusi. Diabeedi ehk suhkurtõve olemus Tegemist on ainevahetushäirega, mille korral kõhunääre toodab liiga vähe insuliini.\nSteroidne diabeet; Kaasasündinud diabeet.\nKui aga kõhunääre ehk toodabki seda piisavalt, siis diabeedi korral ei toimi insuliin kudedes nii, nagu peaks. Seedimise käigus lõhustatakse toit kõige väiksemateks molekulideks, liitsüsivesikud aga muutuvad glükoosiks, mis on rakkude peamiseks Juhtmete ravi diabeedi. Insuliin ongi vajalik just glükoosi pääsemiseks rakkudesse.\nKui seda liiga vähe on, koguneb glükoos verre, kuna ei pääse rakkudesse. Koos sellega suureneb triglütseriidide ja vahel ka kusihappe kogus veres ning tõuseb kolesteroolitase ja vererõhk. Kõik see põhjustab vähehaaval suhkruhaiguse komplikatsioone: veresoonte, silmade, neerude, jalgade ja naha kahjustusi ning neuropaatiat.\nSuhkruhaiguse levinumateks sümptomiteks on suurenenud janu, sage urineerimine, kehakaalu muutused, silmanägemise halvenemine ning pidev väsimus.\nMitmetes apteekides ja paljudel spordiüritustel on võimalik end ka ühekordselt testida.\nDiabeeti jaotada kahte põhilisse gruppi Enim levinud on 1. Esimese tüübi diabeet tekib sageli noorte alla 35 aastastel inimestel.\nTäiskasvanueas diagnoositud suhkruhaigetest põeb 1. Seda kroonilist haigust ilmestab insuliini puudumine või selle vähesus. Insuliin on meile elutähtis hormoon, mida toodetakse pankrease β rakkudes ja mis on vajalik toitainete omastamiseks.\nDiabeedi ravi - Tüsistused\nSelle hormooni puuduses tõuseb veresuhkur väga kõrgele ja inimene võib surra. Elutähtsaks ja ainukeseks raviks on insuliini manustamine süstimise teel.\nTeise tüübi diabeeti haigestuvad rohkem vanemad ja ülekaalulised inimesed. See tähendab, et äsja haigestunutel 2.\nHaiguse progresseerudes insuliini hulk väheneb ning siis tuleb normoglükeemia saavutamiseks hakata süstima insuliini. Tavaliselt alustatakse ravi insuliini tundlikkust tõstvate tablettidega, millele lisatakse aja möödudes insuliini sekretsiooni parandavaid tablette. Mõnikord, kui haigus avastatakse hiljem, alustatakse ravi insuliiniga.\nMilleks on kasulik füüsiline aktiivsus? On kindlaks tehtud, et tervisele mõjub hästi minutit liikumist nädalas.\nKas keegi on diabeedist täiesti terveks ka saanud?\nSeega võib liikuda või sporti teha viiel päeval 30 minutit korraga või kolmel päeval 50 minutit korraga. Missugune füüsiline koormus sobib diabeetikule kõige paremini?\nSoovitavalt hõlmab füüsiline aktiivsus nelja erinevat liiki liikumist: igapäevane kõndimine, trepist käimine, majapidamistööd; aeroobsed harjutused: kiire kõndimine, jooksmine, tants, ujumine, jalgrattasõit; jõuharjutused: lihaseid tugevdavad harjutused, nt hantlite tõstmine; neid harjutusi tuleks teha korda nädalas; venitusharjutused: neid harjutusi soovitatakse teha minutit enne või pärast muud füüsilist koormust.\n(!) Kuidas õigesti manustada insuliini süste.\nDiabeetikul nii nagu enamustel inimesel on sportimisega raske algust teha, kui niisugust harjumust veel ei ole. Ärge unustage, et sportlikku eluviisi harrastama hakates tajute kiiresti enesetunde paranemist ja soovite liikumist jätkata!\nIseseisev: 1. Vererõhu, pulsi, NPV kontroll; Voodipuhkus; Pakkuda füüsilist ja vaimset rahu; Andke mugav asend, pakkuge värske õhu juurdevoolu.\nMõelge sellele, missugune liikumis- või spordiala Teile meeldiks, ning alustage sellest. Kui lihased valutavad ning tunnete väsimust või koguni kurnatust, tähendab see, et koormus on Teile liiga suur.\nOluline on füüsilise aktiivsuse ja puhkuse tasakaal. Kui diabeedi komplikatsioonina on tekkinud proliferatiivne retinopaatia, konsulteerige arstiga, missugune liikumine Teile sobida võiks.\nTähelepanu kui sport ja võistlused viivad pikemalt kodust eemale Diabeetikul on sellistel juhtudel oluline teha selgeks, missugused teed või marsuut ees ootab, Haiguse haiguse harja kaed kliima, millised ja kus on toitumisvõimalused.\nTeadmine, missugune on soovitav glükoositase veres, on nagu sihtkoht, kuhu jõuda tahame.\nOluline on glükoositaset kontrollida glükomeetri abil ning aidata glükoositaset kontrollida toitumise, füüsilise aktiivsuse ning ka ravimite abil, kui neid vajatakse.\nVahel tuleb reisil ette ootamatuid takistusi, näiteks ära eksimine. Ka diabeedi kontrollimisel võib ette tulla takistusi, mis meid eesmärgist - vere normaalsest glükoositasemest - kaugemale juhivad.\nNendeks eelnevalt Juhtmete ravi diabeedi olles ärge unustage, et ka väikesed sammud lähendavad meid eesmärgile.


triin112 Laup 11 Apr 2015, 17:11\ntriin112 Laup 11 Apr 2015, 17:15\nKikkike Laup 11 Apr 2015, 19:23\nKaisukas Laup 11 Apr 2015, 20:24\nkatriina7 Püh 12 Apr 2015, 09:00\nanka Püh 12 Apr 2015, 09:27\nkatriina7 Püh 12 Apr 2015, 12:17\n@anka kirjutas: Katriina7 - ma ootan su kleidist ikka ilusat paraadpilti\n@katriina7 kirjutas: Aga siin see siis nüüd on. Õige värv on täiesti tumesinine nagu pildiraamil.\nanka Püh 12 Apr 2015, 13:17\nLillyS Esm 13 Apr 2015, 13:22\necho20 Esm 13 Apr 2015, 13:37\nHelen Esm 13 Apr 2015, 21:55\n@LillyS kirjutas: Näidake siia ka pilte, Facebookis on juba nii ilusaid pilte liikumas!\necho20 Esm 20 Apr 2015, 15:49\njuula2 Esm 20 Apr 2015, 17:03\nkatriina7 Esm 20 Apr 2015, 17:03\necho20 Esm 20 Apr 2015, 17:05\nIngas Esm 20 Apr 2015, 17:17\nLillyS Esm 20 Apr 2015, 21:44\n@echo20 kirjutas: Piilukas,piilukas!\nMarchia Reede 24 Apr 2015, 10:46\necho20 Reede 24 Apr 2015, 10:58\nhärm Kolm 22 Juun 2016, 22:06\nMumm Reede 24 Juun 2016, 12:09\nLillyS Reede 24 Juun 2016, 16:29\nkootud pitssokid lõngapood laste mustrid kampsun lanesplitter intarsia lõng Kaelussall twined heegeldatud salakudumine sokid kuidas kirjatud jõulusalakas haapsalu drops vest lõngavõlur beebitekk sall salakas kudumine kaelus


Eesti ei ole Ungari: otseläbirääkimisi Venemaaga koroonavaktsiini Sputnik hankimiseks ei tule - Forte\nEesti ravimiamet ei asu erinevalt näiteks Ungarist ja Serbiast ise hindama eri tootjate koroonavaktsiinide kvaliteeti ning nii ei jõua meieni otsläbirääkimiste tulemusel ka näiteks Venemaa või Hiina vaktsiinid.\nUngari teatas möödunud nädalal, et on esimese Euroopa Liidu riigina andnud Sputnik V või ka Gamaleya nime kandva koroonavaktsiini kasutamiseks erandliku ja ajutise - 6 kuud kehtiva - loa. Tootja teatel on tegemist 92-protsendise tõhususega vaktsiiniga, mida võib kuivas vormis säilitada toatemperatuuril ja mida tuleb igale inimesele süstida kahel korral. Lisaks peab Ungari läbirääkimisi Hiinaga sealse vaktsiini Sinopharm vaktsiini hankimiseks, mida oma elanikele süstib juba Serbia.\nKuidas on lood aga Eestiga, kes me oleme andnud põhimõttelise heakskiidu Eesti ühinemisele kõigi seitsme Euroopa Liidu ühishankes oleva vaktsiinitootja eelostulepingutega ning kus me oleme tänaseks saanud kordades vähem vaktsiine, kui olime esialgse graafiku alusel arvestanud?\nSelgub, et Eesti omapäi midagi tegema ei hakka ning usaldab vaid Brüsselit.\n„Eesti ja ülejäänud liikmesriigid on teinud kaalutletud otsuse saada esmalt uuele vaktsiinile parim teaduslik hinnang, mida Euroopas võimalik saada, ning Euroopa Komisjoni müügiluba enne laialdasse kasutusse lubamist," ütles Fortele ravimiameti esindaja Kristi Sarap.\nTäiendusena: oluline on teha kaalutletud valik vaktsiinide ostu osas ja seda on valitsus teinud. On mõistetav, et viiruse levikut tuleb piirata, aga arvestades uue vaktsiini laialdast kasutust, tuleb ka veenduda, et vaktsiinist saadav kasu ületab riskid ja selles veendumiseks on vaja teaduslikke tõendeid vaktsiini kohta.\nTema sõnul saavad vaktsiinide kvaliteeti hinnata vaid Euroopa parimad eksperdid ja kui andmed võimaldavad teha vaktsiinile positiivse otsuse, saab vaktsiin Euroopas müügiloa.\n„Ei saa välistada, et kunagi saab Euroopa ravimiamet hakata ka Sputnik V müügiloa taotlust hindama ja siis tehakse seda nagu teistegi koroonavaktsiinide puhul - läbi eelhindamise, mis võimaldab kiiremini müügiloani jõuda," ütles Sarrap.\nTa märkis, et Sputnik V koroonavaktsiini tootja on Euroopa Ravimiametiga teaduslikel teemadel juba ka aru pidanud.\nTänahommikuse seisuga oli Eestis Pfizer/BioNTech vaktsiiniga vaktsineeritud 26 126 inimest, neist 23 722 on vaktsineeritud esimese doosiga ja 2404 inimest on vaktsineeritud kahe doosiga.


Kitarrivirtuoos, keda me tegelikult vajame - Eesti Ekspress\nSTEVE GUNN: Üks tänapäeva Ameerika hinnatumaid kitarriste. Nathan Salsburg\nSteve Gunn „The Unseen In Between”\nPärit Philadelphiast, oli küllap vältimatu, et tema teed ristusid teise unistava alternatiivrokkari Kurt Vile’iga – Gunn mängis Kurti taustabändis The Violators. Pärast bändist lahkumist oli 2016. aasta „Eyes On The Lines“ juba vägagi küps album, millele järgnes personaalne tragöödia – Gunn kaotas isa. Ehk tulenevalt sellest ongi „The Unseen In Betweenil“ tuntav emotsionaalsem ja täiskasvanulikum sõna- ja helipilt. Lisaks on produktsioon viidud eelmiste albumitega võrreldes järgmisele tasemele, hulgaliselt keel- ja puhkpille ning klahvpillid teevad ühe paksu, kergelt psühhedeelse vine üle Gunni folk-bluusi, meenutades hõngult Rain Parade’i ja Dream Syndiacte’i saundi ja aeglasematel hetkedel, nagu „Luciano“ ja avalugu, Becki „Morning Phase’i“ hommiku-udust ilu.\nGunni loomingus on alati olnud ilmselged Bert Janschi ja Dylani mõjutused, aga nüüd liigub ta aina enam brittide Richard Thompsoni ja Sandy Denny hingestatuma ja keerukama folgi poole. Tõestuseks loosse „Vagabond“ põimitud akustiliste käikude ja kajadesse kastetud kantri slide-kitarri kohtumine. Gunni aina areneva ja sügavama muusika puhul võib vokaalmeloodia ka tagaistmele jääda ja meeli võib lasta juhtida paitavatel kitarriharmooniatel. Kuula vaid „Chance’i“ ja „Lightning Fieldi“ juhtkäike, mis peaks iga kitarrimuusika austaja tähelepanu võitma. Gunn laseb valla ka elektrikitarri soolosid, aga need on alati tagaplaanil, vaid üks osa mitmest kihist, mis loob ühe avara terviku.\nEnd kitarrivirtuoosina juba tõestanud Steve Gunn on uue albumiga „The Unseen In Between“ oma visiooni laiendanud ja täiustanud, kaevudes müstilisema americana sügavustesse briti folgi mõjutuste kaudu. See on kitarrivirtuoos, keda me tegelikult vajame.


Muumi tabletid juustele - Hoone 2020\nArvamus, et juuksevärvi toonik on ette nähtud ainult naissoost vaatajaskonnale, ei ole enam täna aktuaalne. Iga inimene, kellel on selline probleem nagu hallid juuksed, võib ära kasutada kõiki selle kõrvaldamiseks mõeldud vahendeid.\nTugevad, terved ja läikivad juuksed meelitavad alati tähelepanu ja loovad inimese hea mulje. Pöördumatu vanusega seotud muutused organismis, halva kvaliteediga vesi, ravimid, halb keskkonnatingimused, stress, halvad harjumused, ebatervislikud toitumisharjumused - kõik see mõjutab mitte ainult sisemise tervise juuksed, vaid ka nende välimus.


0.5 dl Mahl (hapu)\nannyi 29.mai 2017 21:51\nKuidas selle retsepti järgi pildil olevad moorapead saavad välja tulla?? No kuidas??? Ka minul oli tulemuseks pannkoogitainas. Tegin rida-realt retepti järgi. Kahtlesin, kas on arukas munakollasevahule otse jahu lisada aga tegin seda siiski. Kõik see õhk läks sealt välja, tulemuseks jäi lihtsalt plönn. Ka munavalgevahu lisamine ei muutnud enam asja paremaks. Jagasin selle taina siiski plaadile, mõnuga valgus see laiali. Kenasti küpsesid ära ja tulemuseks sain 12 toredat ahjupannkooki. Olen ka varem biskviiti teinud, sellega korralikult hakkama saanud, kuid alati olen jahu viimasena hulka sõelunud. Lugedes eelnevaid kommentaare, ei olnud ma ainuke ega ka esimene kellel asi untsu läks.\nkarima 18.okt 2012 12:24\ntulevad vàlja kyll ja tàiesti 6iged. mina vahustan koos biskviidiks mune ja toasooje. vahustan vahemalt 10 min kuni munavaht on hasti paks ja kohev. see v6rdsetes kogustes sama arvu munadega on k6ige 6igem biskviit yldse. 6iges biskviidis ei kai kartulijahu,kergitus aine kuna kui sa vahustad mune piisavalt ja ei klopi jahu segades ohku valja siis kerkib biskviit nii mis myhiseb. kui ahjust v6ttes kokku kukub on viga vahustamises ja kypsetus vahest ja temperatuuridest! retsept toimib ideaalselt!\n88888 29.sept 2012 14:56\nNuuskur 26.aug 2012 21:12\nTegin neid täna esimest korda - nüüd tagantjärele tarkusena paneksin jahu sisse natuke küpsetuspulbrit järgmisel korral, sest mul vajus see biskviit jahtudes pisut lössi. Maitsel ei olnud samas üldse viga, hea retsept kokkuvõttes. :)\nmairi64 02.aug 2012 17:03\nMuideks,mina olen alati pannud biskviiditaignale soodat, ja munavalgeid vahustan alati noaotsatäie soolaga.Rullbiskvii-\ndile ma ei soovita soodat panna,hiljem keeruline rulli keerata :)\nKaila 05.juuli 2012 15:04\nMul tulid enam vähem, mitte küll nii ilusa kujuga nagu pildil aga midagi sinna poole,\nlilleke 25.juuni 2012 16:02\nmul ka ei kerkinud :S\nÜlle 04.juuni 2012 15:49\nTahtsin pisemaid ja rohkem... tegin täpselt selle koguse järgi. 6 pisikese jagu tegin nagu öeldud... ei kerkinud ka, olid nagu paksud pannkoogid. solvunult võtsin pisikesed muffinivormid ning tegin nendega. ei tulnud üldse paha! :D\nJohanna 02.juuni 2012 18:57\nEi kerkinud üldse. Kurb. Mida ma valesti tegin?\näkki loeks korralikult 31.mai 2012 15:54\n6. Kasta moorapead glasuuri sisse ja aseta jahtuma. Vahepeal kuumuta glasuuri pliidil, sest jahtudes taheneb see kiirelt. Kogus 6 tükki.\nKarin 31.mai 2012 11:49\nKui palju neid küpsiseid sellest kogusest umbes tuleb? =)\nmeeli 30.mai 2012 17:25\nmunavalged peavad olema hästi vahustatud ja jahu pane 1spl lisaks antud kogusele!\nLiisu 30.mai 2012 16:25\nMina just tahtsin teha, aga mul ei tulnud need pooled välja:S Vajusid lössi:S Ei teagi, kas oli liiga vedel tainas või mis?\nolli 29.mai 2012 17:18\nKas keegi on proovinud teha? :)


Esikümnesse kõige vähenõudlikumate toataimede top 10 - Põõsad 2021\nToataimed täiendavad mitte ainult täiuslikult interjööri, vaid saavad kasu ka kahjulike ainete imamisest ja fütontsiidide tootmisest, mis pärsivad bakterite kasvu ja arengut. Kuid enamik neist nõuab hoolikat hooldust ja selle pakkumine hõivatud inimestele on üsna keeruline. Need, kes on sunnitud sageli reisima ja kellel pole piisavalt vaba aega, peaksid pöörama tähelepanu tagasihoidlikele taimedele, mis ei vaja erilist hoolt..\nInimesed, kes soovivad oma korterit kaunistada, peaksid pöörama tähelepanu kümnele kõige vähenõudlikumale dekoratiivtaimele, mis võivad ilma veeta eksisteerida kuni 2 nädalat. Samuti ei vaja nad regulaarset pihustamist..\nDekoratiivtaimed tunnevad end mugavalt igal temperatuuril ja niiskusel. Lisaks ei pea neid regulaarselt söötma väetistega ja siirdama teistesse pottidesse..\nSansevieria ehk ämma keel on igihaljas taim, millel on kirevärvilised vöötaolised lehed. Lille ainus puudus on see, et see ülemäärase jootmise korral sureb. Lille soovitatakse joota mitte rohkem kui üks kord nädalas. Talvel tuleks jootmise sagedust suurendada 3 korda nädalas..\nVastasel juhul on sansevieria tagasihoidlik ja võib kasvada nii osalises varjus kui ka otsese päikesevalguse mõjul.\nAloe on mahlakad võimsate varrelehtedega, mida kasutatakse traditsiooniliste ravimite valmistamiseks. See taim on populaarne mitte ainult selle raviomaduste, vaid ka tagasihoidliku hoolduse tõttu. See ei vaja sagedast jootmist ja kasvab hästi kuivas ruumis..\nAaloe tunneb end hästi temperatuuril +10 kuni +27 ºC, kuid ei talu päikesevalgust.\nChlorophytum on ravimtaim, mis võib õhku puhastada. See lill nõuab minimaalset hooldust, kuid koosneb järgmistest manipulatsioonidest:\njootmine (kui pinnas kuivab);\nviljastamine (üks kord kuus);\nsiirdada (juurte kasvades).\nMitmekesised sordid kasvavad paremini hästi valgustatud kohas ning valguse puudumisel saavad nad lehti sirutada ja lehti varjutada..\nKalanchoe on meditsiiniliste omadustega õistaim. Sellel on pikk ilus õitsemine ja palju sorte. Taim tunneb end hästi päikese käes, talub kergesti kuumust ja madalat õhuniiskust.\nKalanchoe õitsemise lopsakaks muutmiseks on soovitatav kaktuseid väetada 2 korda kuus.\nCrassula (rahapuu, värdjas) on kompaktne igihaljas taim, millel on lihavad läikivad lehed. Õitsemise perioodil ilmuvad väikesed lumivalged lilled..\nRasvane naine talub hästi kuiva õhku ja päikesevalgust. See ei vaja pihustamist ja sagedast kastmist, kuna niiskus koguneb lehtedesse.\nKaktus on mahlakas, okastega kaetud lihakate vartega. Seda taime eristatakse mitmesuguste liikide ja ilusa õitsemisega, kuid kodus õitseb ta üsna harva ja tema õied kuivavad päeva jooksul..\nKaktus võib pikka aega eksisteerida ilma kastmiseta ja talvisel perioodil ei vaja see üldse pesitsemist. Mahlakad taimed on vastupidavad kuiva kliima ja otsese päikesevalguse eest.\nHoya (vaha luuderohi, nutt liana) on õistav roomav taim. Erineva varjundiga lilledega liike on mitu. Õitsemise ajal eraldab hoya nektarit ja tugevat aroomi, mis mõnikord muudab inimesed talumatuks..\nSelle siseruumides oleva lille lehtedesse koguneb niiskus, nii et see talub mitu kuud ilma kastmiseta..\nDracaena ehk draakonipuu on dekoratiivne lehttaoline troopiline taim. Ta, nagu hoya, on üsna terava lõhnaga, mis mõnel inimesel põhjustab peavalu..\nKõige hõlpsamini hooldatav on 2 drakaena sorti - ääristatud ja draakon. Need liigid on varju taluvad. Need ei vaja pihustamist ja taluvad kuni 10 päeva ilma kastmiseta..\nGeranium (kraana) on kompaktne õistaim. Erineva varjundiga lilledega on umbes 400 liiki.\nKraanad vajavad suvel iga-aastast pügamist ja rikkalikku kastmist, et selle lilled oleksid heledad ja suured. Muidu on geraanium tagasihoidlik ja suurepärane hõivatud inimestele..\nSpathiphyllum on igihaljas, läikivate ovaalsete lehtede ja valgete õitega. See õitseb aastaringselt ja niisutab õhku suurepäraselt..\nSee on hea nii lõuna- kui ka põhjaaknal, talub kergesti niiskuse puudust. Spathiphyllumi rikkalik kastmine pole seda väärt, kuna selle juured mädanevad. Samuti on soovitatav kaitsta seda tuuletõmbuse ja madala temperatuuri eest..\nDekoratiivtaimi on palju ja nende hulgas on nii erineva suurusega rohttaimi kui ka õisi isendeid. Iga kasvataja saab selle põhiliste omaduste põhjal valida endale sobiva siseruumi lille..\nMittemõistlikke lilli on lihtne hooldada, kuid vajavad siiski põhitingimusi. Hoolduse põhireeglite eiramine toob kaasa asjaolu, et taime lehed muutuvad kahvatuks või hakkavad maha kukkuma ning õitsemine on kehv või puudub üldse.\nKodu jaoks 21 tüüpi vähenõudlikku toataime\nNõrk siseruumides olevad lilled on iga lillemüüja unistus. Mida vähem nõuab taim enda jaoks tähelepanu, seda lihtsam on teda kasvatada ja seda kergem on luua tingimusi, mille korral lill ei kaota oma dekoratiivset mõju ja rõõmustaks silma, kaunistaks ruumi.\nNõrk toataimed on asjakohased, kui lillepood ei saa neile vajalikku valgustust anda, pakkuda teatud temperatuuri või niiskust. Näiteks sobivad mõned liigid kasvatamiseks külmades ruumides, kasvades põhja poole suunatud aknalaudadel.\nMilliseid taimi nimetatakse tagasihoidlikuks\nToalilled on tagasihoidlikud, kui:\ntaluvad temperatuurikõikumisi, võivad jahedates või liiga kuumades ruumides tekkida kahjustusteta;\ntundmatu päikesevalguse puudumise suhtes, varjutaluv;\nhoolduse ebatäpsused ei mõjuta õitsemist;\ntaim on vähenõudlik kastmiseks, talub nii mulla kastmist kui ka lühiajalist põuda.\nSellesse kategooriasse võivad kuuluda mitte ainult dekoratiivsed heitlehised liigid, vaid ka kaunilt õitsevad.\nKodus kasvatamiseks kõige vähem pretensioonikate dekoratiivkultuuride loend sisaldab enamasti parasvöötmes või kuivemates piirkondades looduses kasvavaid liike..\nDekoratiivne-heitlehine mitmeaastane, kasvab looduslikes tingimustes erinevates kliimavööndites. Sellel on elastsed varred, mis näevad välja nagu õhukesed lehtnõelad. Mõned sordid on söödavad ja kasvatatud õues.\nSpargel sobib ideaalselt koju - see reageerib normaalselt nii hajutatud kui ka eredale valgusele, kasvab toas või kaitstud pinnases, talub külma\nIsegi kui võrsed surevad külmal talvel ära, ilmuvad kevadel uuesti tugevast juurest. Spargel areneb ka varjus. See ei reageeri suremisega lühiajalisele põuale, lisaks kannab see üle maapinna liigset vett. Kultuuri ei kasvatata mitte ainult kodus lillena potis, vaid ka osana lilleseadetest lillepeenardes, alpi slaididena raamimiseks.\nMitmeaastane taim pikkade, kõvade, tumeroheliste lehtedega. Sellel on tihe juurestik, areneb aeglaselt, õitseb harva - sagedamini suvel, samal ajal kui õitsemine kestab ühe päeva. Sisetingimustes kasvab kompaktne põõsas 60–80 cm kõrguseks.\nSee talub madalat niiskust ja vähest valgust ning on vastupidav haigustele ja kahjuritele. See kasvab isegi väga saastatud atmosfääriga kohtades. Paljud inimesed istutavad seda kontorites, tööstusruumides, korteri köögis. Aspidistra ei reageeri valguse puudumisele ja madalale temperatuurile.\nVarju talutav ja hämaras taim taim miniatuurse palmipuu kujul. Ideaalne kontoritesse, korteritesse ja muudesse ruumidesse. Dracaena on palju sorte, mõnel on kindel roheline lehevärv, teistel on helekollane äär või täpid. Kasvab paremini valgustatud aknalaual, kuid jääb ellu varjus.\nDracaena talub harvaesinevat kastmist - mahlakad sitked lehed kogunevad mingil määral niiskust, mis on põuaperioodi reserv..\nSelle taime teine nimi on kuldsed vuntsid. Eksootiline troopiline kultuur, mitmeaastane, areneb aeglaselt ja seda kasutatakse laialdaselt rahvameditsiinis. Seda nimetatakse rahvapäraselt omatehtud ženšenniks. Lehed ja võrsed sisaldavad palju vitamiine, mikroelemente, antioksüdante, flavonoide. Lehestik on tihe, terava otsaga ovaalne, lihav. See õitseb väikeste valgete või roosade õitega, mis lõhnavad hästi.\nEi vaja erilist hoolt, talub temperatuuri langust või tõusu, kuiva mulda, kuid õitseb ainult soodsates tingimustes.\nRohelise servaga vaarika-lilla lehed annavad sellele lillele erilise dekoratiivse efekti. Lehetera servades on dentiklid. Peamine eelis on see, et taim on täiesti tagasihoidlik, seda on väga lihtne hooldada.\nRahvas nimetab seda lill nõges nende kahe kultuuri lehtede sarnasuse pärast. Coleus on igihaljas mitmeaastane taim, mis ühendab vähemalt 150 liiki, kasvab rohu ja kääbuspõõsaste kujul. Kodustatud liike kasvatatakse kodus, põõsa kõrgus ei ületa 35 cm. See õitseb silmapaistmatult, väikeste õitega oraliste kujul.\nTaim, kus on üle 200 sordi. See kasvab nii õues kui ka kodus. Teine nimi on eufooria. Lille ilu annavad aga mitte niivõrd pungad, kuivõrd kollaseks erinevat tooni värvitud ülaosalehed tumerohelise peamise lehestiku taustal. Sisaldab piimjat sööbimahla, seetõttu ei kannata praktiliselt kahjureid, on haiguste suhtes vastupidav.\nSisekasvatus ei vaja palju valgust ja kastmist, võib kasvada osalises varjus või hajutatud valguse käes.\nSuured nikerdatud lehed annavad sellele ilmele ilu. Igihaljas, noorelt on lehed terved, aja jooksul ilmuvad neile suured augud, järk-järgult lõigatakse lehe tera täielikult ära.\nSee võib kasvada nii madalatel kui ka kõrgetel temperatuuridel. Viimasel juhul hakkab see tugevalt hargnema. Varju armastav kultuur ei talu otsest päikesevalgust, eelistab sagedast ja murdosa kastmist.\nAlgne toataim, millel on karmid, ümarad, tumerohelised lehed. Viitab rohttaimedele igihaljastele mitmeaastastele taimedele. See mahlakas on põuakindel, seetõttu peaks kastmine olema harv ja murdosa, eriti talvel. Võib kasvada osalises varjus, reageerimata ajutisele valguse puudusele.\nKodune taim on tiheda bonsai-laadse põõsa kujuga. Käigud - kirjeldamatud, väikesed, ilmudes tuleb need ära lõigata, et need põõsast välja ei kurnaks.\nEmakeel või haugi saba on lillekasvatajate seas laialt levinud, hoolduses väga tagasihoidlik. Peamine eelis on ilusad lehed, kogutud kobaras tihedas põõsas. Ainult mõned liigid õitsevad, kuid pungad on kirjeldamatud, väikesed ja ei lisa taimele dekoratiivsust.\nSee võib kasvada nii hea kui ka ebapiisava valgustuse korral, talub temperatuurimuutusi ja talub pikka aega kastmist, eriti talvel.\nSee sobib ideaalselt kontoriruumide ja algajate aednike jaoks, kes alles õpivad siseruumides lillede eest hoolitsemise tarkust. Sukulentidel on niiskuse kogunemiseks kohanemismehhanism, seetõttu soovitatakse talvel paljudel liikidel üldse mitte joota ja suvel - niisutada minimaalselt. Lisaks sellele, kuna kuumades riikides elavad sukulendid, taluvad nad kõrgeid temperatuure, otsest päikesevalgust.\nSukulentide hulgast võib leida isendeid, mis õitsevad aastaringselt, miniatuurselt ja hiiglaslikult, okkadega ja ilma..\nTaim sobib ampeloosseks kasvatamiseks, tal on elastsed rippuvad võrsed pikkusega kuni 1 m.Lehed on rohelised, heledama servaga. Veel NSV Liidu päevil kasvatati Tradescantiat koolide, lasteaedade ja tööstusasutuste aknalaudadel. Kultuur talub kastmis- või päikesevalguse puudumist, kuna mahlakates vartes ja lehtedes on vähe niiskust..\nKodulill ebaharilike lehtedega. Need on suured, läikivad, tumerohelised. Sõltuvalt sordist kasvatatakse fikussi põõsa, ühe varre taime või bonsai puu kujul. Populaarne korterivaate jaoks - kummist ficus.\nIgihaljad mitmeaastased taimed ei vaja palju tähelepanu endale. Ainult mõned liigid on heitlehised, puhkefaasi algusega nende lehed murenevad. Ülejäänud näevad aastaringselt ühesugused, saavad hakkama ilma mõnda aega kastmata, kasvavad hästi osalises varjus.\nÜks köögi kõige populaarsemaid taimi. Arvatakse, et see puhastab aktiivselt lisandite õhku, absorbeerides suurema osa süsihappegaasist ja vabastades hapniku. Dekoratiiv-heitlehine rohttaim võib kasvada hästi niiskes pinnases, kuid talub ka põuda. Seal on 6 sorti, mis erinevad ainult lehtede varju ja kuju poolest..\nDekoratiivsed viinamarjad kodus kasvatamiseks. Sellel on ilus tumeroheline lehestik ja kasvab väga kiiresti. See on nii tagasihoidlik, et seda saab kasvatada lodžale, rõdule, õues, siseruumides või kontorites..\nÕitseb harva, õisikud on vihmavarju kujuga, väikesed, kahvatud ja suure lopsaka lehestiku taga peaaegu nähtamatud. Seda kasvatatakse ampelousel kujul rippuvates pottides ja pottides. Kui vajalikud tingimused on loodud, kasvab see nii kiiresti, et ühe hooaja jooksul võivad võrsed kasvada üle 1 meetri. On teada vähemalt 300 liiki, kes kasvavad peamiselt subtroopilistel aladel.\nÕistaimed loovad igas toas erilise atmosfääri. Eriti sellised, mis õitsevad aastaringselt. Nende hulgas on ka vähenõudlikke isendeid, mida on algajatele lihtne kasvatada..\nLilledel võib olla erinevaid toone - oranž, kollane, lilla, punane. Abutilon kasvab igihalja põõsa või puu kujul, lehed meenutavad vahtralehti. Hooldusreeglite kohaselt võib see ulatuda 2 m kõrguseks ja tugevalt hargneda. Õitsemise etapp on pikk ja algab varakevadel ja lõpeb novembris. Seal on vähemalt 100 sorti ja veelgi rohkem hübriide..\nKasvamise peamine nõue on piisav mulla niiskus. Abutiloon võib kasvada nii osalises varjus kui ka eredas valguses.\nRahvas nimetab seda lille heledaks või Vanka märjaks. Sellel on väikesed, lopsakad pungad, mis meenutavad roose. Neil võib olla erinevaid toone - lilla, roosa, valge, punane, oranž. Kasvab lopsaka põõsa kujul, õitseb pikka aega ja rikkalikult.\nSee dekoratiivne ja lilleline kultuur on tõeline leid algajatele lillepoodidele. Balsam armastab head valgustust, kuid seda saab teha minimaalse päikesevalgusega. Sel juhul väheneb õitsemise aktiivsus või pole üldse pungi. Võib kasvada suvel õues, näiteks terrassil või rõdul.\nSelle taime rohkem kui 400 sorti on teada põõsaste ja heintaimede kujul. Kodus kasvab see väikese põõsa kujul, lehed on tihedad, kohevad, tumerohelised. Lilled võivad olla täiesti erinevat tooni - roosa, punane, valge, lilla, lilla. Lisaks on mitmevärvilisi sorte.\nÕitseb ainult siis, kui saab piisavalt valgust ja arenguks vajalikku viljastamist. Talub lühiajalist temperatuuri langust kuni 10 ℃.\nSelle taime ühte sorti kasutatakse hibiski tee tootmiseks. Pungade värvus võib olla roosa, punane, valge, lilla, keskel on tihe kollane kõrv, kroonlehtede sees võib olla tumedam värv. Kasvatatud kodus ja õues.\nRahvameditsiinis kasutavad nad hibiskist saadavat eeterlikku õli, mahla, valmistavad siirupit ja kasutavad seda toiduvalmistamisel maitseainena\nLooduslikes tingimustes võib taim ulatuda üle 2 m kõrguse, seetõttu aretatakse kodus peamiselt kodustatud liike. Neid esindavad väikesed kompaktsed põõsad, kuni 50-70 cm pikad.\nKalanchoe liike on rohkem kui 200, nende hulgast võib leida kääbuspõõsaid, rohttaimi mitmeaastaseid taimi ja sukulente. Vastavalt erinevad lehestik ja pungade varjund - need võivad olla kollased, punased, roosad, oranžid, valged.\nÕitsemine kestab umbes kuu, kuid selle saavutamiseks peate suurendama päevavalgustundide pikkust. Kalanchoe kohandub tavalise toatemperatuuriga, vähenõudlik kastmiseks. Reageerib söötmisele - hakkavad ilmuma uued noored lehed, põõsa pikkus suureneb. Pistikud juurduvad kiiresti ja harjuvad uute pottidega. Lisaks on Kalanchoel raviomadusi, mida kasutatakse rahvameditsiinis..\nKaunilt õitsev dekoratiivne toataim, mis õitseb suvel, kevadel ja talvel. Seal on üks kimp, mida ümbritseb hunnik lehti, ülaosas on kogutud pungad vihmavarjude kujul. Lille värv - valge, punane, kollane, roosa, oranž.\nLihavad lehed koguvad niiskust, nii et taim saab mõnda aega niiskuseta hakkama. Clivia reageerib päikesevalgusele, kuid teda tuleb kaitsta otseste kiirte eest, kuna need jätavad lehtedele põletuse.\nSeda taime nimetatakse ka vaha luuderohuks. Viinamarjakujulisel igihaljal troopilisel saagil on suured rohelised lehed, mille pind on kaetud õhukese valkja vaha kihiga. Erinevad lillede poolest hämmastava struktuuri ja kujuga. Stellate õisikud võivad olla valged või punased, läikivad või õhetavad. Sees on veel üks valge või kollane lill. Need pungad kogutakse umbellate õisikutes.\nKoduses aretuses kasutatakse tavaliselt kahte tüüpi hoya - lihavad ja peened. Nad taluvad hästi päikesevalgust, sealhulgas otsest kõrget temperatuuri. Troopiline eksootika ei meeldi liiga sagedasele jootmisele, tavaliselt ületab ta lühiajalist põuda.\nIsegi toataimed, mille hooldamine on tagasihoidlik, vajavad tähelepanu. Võite unustada neid kasta, pritsida, korraldada talvel lisavalgustust. Võib-olla nad ei sure, kuid nende dekoratiivne mõju väheneb, õitsemist ei toimu, lehed murenevad. Seetõttu vajavad isegi sellised lilled teatavat õhutemperatuuri, mulla niiskuse astet ja valgustust..\nPärast järjekordset pingelist päeva soovib kaasaegne inimene lõõgastuda, leevendada stressi, sukelduda rahu atmosfääri. Kui kodus on roheline nurk, on see palju lihtsam. Kuid kõigil pole aega ja oskusi taimede hooldamiseks. Nii et kodulilled ei muutuks koormaks, võite korjata tagasihoidlikud liigid. Nende minimaalne hooldus ei põhjusta palju vaeva, kuid positiivsed emotsioonid on tagatud. Lisaks lilledele on dekoratiivsed kasulikud omadused: nad eraldavad hapnikku ja imendavad kahjulikke aineid, õhk muutub puhtamaks.\nÄrge heituge, kui alguses läheb midagi valesti. Väike kannatlikkus ja edu tuleb kindlasti. See artikkel aitab teil leida oma lemmikrohelist lemmiklooma..\nPaljude toataimede kasvatamiseks ei vaja te eriteadmisi, piisab, kui soovite neid kodus näha. Koduse rohelise nurga loomisel tagasihoidlikest taimedest tuleb valida liigid nii, et neil oleks ühiseid viljelusomadusi:\nvõime taluda haruldast jootmist omanike sunnitud äraoleku ajal (näiteks töölähetus, puhkus, äkiline haigus);\nebaregulaarne söötmine ei tohiks kasvu, arengut ja dekoratiivsust oluliselt mõjutada;\nkeskkonnatingimustele mittevastav (õhuniiskus, temperatuuritingimused, valgustus, tuuletõmbus);\nPaljud otsustavad, et looduses pole selliseid valivaid taimi, kuid see pole nii. Seal on palju suuri ja väikeseid, varju taluvaid ja valgust armastavaid, puitaolisi ja ronitaimi, mis taluvad töötavate arvutite ja arvukate töötajatega linnakorterite ja tänapäevaste kontorite ebamugavaid tingimusi.\nNõudlike kodulillede kategooriasse kuuluvad nii dekoratiivsed leht- kui ka õistaimed, mille seast on alati võimalik valida erinevatele maitsele ja eelistustele.\nNeed on mitmeaastased toataimed, mille kaunistuseks on mitmesuguse kuju ja originaalse värviga kaunitest lehtedest valmistatud kroon. Tavaliselt ei õitse nad üldse või on nende lilled väikesed, kirjeldamatud ja dekoratiivse väärtusega. Mõne liigi korral eemaldatakse lilled täielikult, nii et taime energiat ei kulutata kasutu õitsemise jaoks..\nMaja peopesad korteris on seotud suvepuhkuse hetkedega mererannal kerge tuule ja vaikse lainete sosina all. Avarates tubades sobib nende luksuslike hiiglaste eksootiline ilme kergesti igasse interjööri.\nIgat tüüpi peopesade iseloomulik tunnus on taime ülaosas asuv ühtne kasvupunkt. Nende hooldamine on vähenõudlik, kuid neile ei meeldi tuuletõmbused ja külma õhuvoolud, kui ruumi talvel tuulutatakse. Pallipuu on soovitavam osta kevadel või suvel, nii et see kohaneks paremini uue koduga.\nLisaks palmipuudele sisaldavad siseruumides kasvavad suured puid kõrgeid liike dracaena, monstera, Benjamini ficus, Fatshedera, mõned sõnajalgade liigid ja teised. Suuremõõtmeliste eeltingimus on kõrge laega ruumikas ruum, vastasel juhul kroon deformeerub.\nLokkis varju talutav\nSiseruumides ronimisviinereid saab kasutada seinte kaunistamiseks, ebaõnnestunud sisustuselemendi peitmiseks, tühja nurga kaunistamiseks või kõrge aluse kaunistamiseks. Dekoratiivsed liaanid kohanevad kergesti linnakorterite mikrokliimaga. Lehtedel on mitmekesine kuju, värvus on puhas roheline või rohelise värvi kombinatsioonis valge, kreemika, kollase varjundiga.\nNäited hõlmavad siseruumide luuderohi, philodendron, cissus ja kannatuslill.\nKõigil neil taimedel on lõõgastav toime, kuna need on võimelised tootma ja õhku eraldama erilisi aineid..\nSaksa keelest Ampel tõlgitud - rippuv lillevaas, sellest ka nimi. Selle liigi toataimi kasvatatakse rippuvates konteinerites. Need võivad olla potid, potid, lillepotid, mis riputatakse kõrgele põranda kohale..\nAmpeloossete taimede võrsed kukuvad alla, levivad horisontaalselt mööda seina või keerduvad ülespoole, kui ruumi ruum seda võimaldab. Ampeltaimed kaunistavad ukse- ja aknaavasid, kaared, lehtlad, verandad, rõdud, lodža.\nErinevatest varju armastavatest toataimedest valmistatakse stiilseid kompositsioone, mis võivad elustada ja kaunistada ükskõik millist tuba. Selle rühma taimed on lillekasvatajate seas alati suure nõudlusega, kuna suletud ruumis, isegi lõunapoolsete akende kergetel aknalaudadel, on valgusvoo tugevus mitu korda madalam kui vabas õhus ja isegi aknast ühe meetri kaugusel on valgustus veelgi väiksem.\nNad suudavad kasvada hästi akendest eemal, varjus ja suudavad kaunistada isegi pimedat esikut. Nende hulgas on nii dekoratiivseid lehtpuid kui ka õitsvaid toataimi..\nKaunist täielikku õitsemist pakkuvaid toataimi on palju vähem kui dekoratiivseid lehtpuid. Selleks, et lill moodustaks pungad ja õitseks, vajab see palju rohkem ressursse kui rohelise krooni moodustamiseks ilma õitsemiseta.\nPeame meeles pidama, et iga õistaim vajab taastumisperioodi ja ei saa alati õitseda pidevalt. Kuid mitmest liigist saate moodustada vaatemängulise komplekti, mis õitseb aknalaudadel aastaringselt. Selleks peate korjama taimi, mille puhkeajad ei lange ajaliselt kokku..\nKasvab osalises varjus\nMõisted "vari" ja "osaline vari" on taimede puhul väga suhtelised. Kui liigute aknast 1 meetri kaugusel ja liigute edasi sügavale tuppa, siis 3 meetri kaugusel ei tunne inimsilm olulist erinevust valgustuses. Kuid taimede jaoks on see oluline erinevus..\nTeadlikud lillekasvatajad kasutavad lihtsat tõestatud meetodit: kui keskpäeval on ruumis mõnes kohas ajalehe teksti hõlpsasti loetav (hea nägemisega), siis võite selles kohas ohutult asetada potid varju taluvate lilledega; kui teksti on raske lugeda, ei sobi see koht isegi resistentsete taimeliikide jaoks.\nVarjundiks muutuvad need siseruumides olevad lilled, mis elasid looduslikes tingimustes kohtades, kus päikesekiired harva läbi tungivad ja kus on pidev osaline vari. Kasvatajad on seda funktsiooni edukalt kasutanud.\nTõuaretustöös arendasid nad intensiivselt uute sortide ja hübriidide võimet end valgustuse puudumisel hästi tunda ja hea välja näha..\nTaime valik sõltub sellest, millised liigid teile kõige paremini sobivad ja sobivad kõige paremini teie tingimustega. Arvesse tuleb võtta mitmeid tegureid:\nkuhu on plaanis paigutada pott või lillepott - aknalauale, põrandale, riiulile, seinale;\nkummale maailma poolele aknad jäävad;\nmis ruum see on - elutuba, magamistuba, esik, koridor, kontor.\nKui te ei saa oma mini-aia hooldamiseks palju aega ja vaeva pühendada, kui teil pole eksootiliste lillede kasvatamiseks päris sobivaid ruume, siis loodi see valik kõige nõudlikumatest toataimedest just teie jaoks..\nAnthurium (meeste õnn). See kasvab aeglaselt. Lehed on tumerohelised, nahkjad, erineva kujuga (olenevalt liigist). Seal on kirevaid sorte. Kõrvakujuline õisik on väga ilus, ümbritsetud heleda looriga. Seda peetakse meessoost energia, õnne ja jõukuse sümboliks. Lisaks sümboolsetele omadustele pakub see ka reaalset kasu: leevendab väsimust ja puhastab õhku, omastades ja muundades kahjutuks mõneks mürgiseks aineks, mis võivad tänapäevastest viimistlusmaterjalidest õhus ilmneda.\nSpathiphyllum (naise õnn). Väga tagasihoidlik. See taastub kiiresti jootmisega isegi tähelepanuta jäetud juhtumist. Läikiv lehestik ja peenelt vormitud lilled, mis sarnanevad valgete kalla-liiliatega, on iga ruumi vääriline teenetemärk. Käbililled moodustatakse lehtede rosettidest ja säilivad üsna pikka aega. Varju talutav, ei meeldi liigne kastmine. Sümboliseerib edukat abielu.\nCalla Etioopia. Tal on habras varred ja õrnad valged õied. Õitseb novembris, õitsemine jätkub maini. Suvekuudel puhkavad kalla-liiliad, sel ajal on parem potti mitte puudutada. Temperatuuri, niiskuse ja valguse kõikumised mõjutavad õie seisundit vähe. Võib kasvada osalises varjus.\nPachistachis. Küünlaid meenutavate kollaste õitega originaalse välimusega lühike põõsas. Spikeleti õisik, lehed on tumerohelised. Õitseb aastaringselt.\nBegoonia. Sellel on palju sorte, millel on rikkalik õitsemine. Lilled on valged, kollased, punased, karmiinpunased, roosad, kuid kõige valivam sort on lilla-punaste õitega begoonia. Begoonia lehtedel on originaalne kirev värv. See talub kuumust ja jahedust, kuid kui on väga külm, siis ta ei õitse. Eelistab osalist varju ja kõrget õhuniiskust. Talle ei meeldi lehtede otsene kokkupuude veega, seetõttu pole vaja pritsida. Vajad juurtes regulaarset jootmist.\nSaintpaulia (uzambara violetne). Populaarne taim, kompaktne, kergesti hooldatav. Erinevate värvidega sametised lehed ja õrnad õisikud on lihtsalt liigutavad. Õitseb põhjapoolsel aknalaual, akna lähedal riiulil, teistes sarnastes kohtades.\nPelargoonium (geranium). Vormide rohkus ja lillede mitmekesisus hämmastab kujutlusvõimet. Pea kõigil lillepoodidel on see kodukollektsioonides. Sellel on spetsiifiline lõhn, nii et te ei peaks seda lille magamistoas ega lasteaias hoidma..\nDekoratiiv-heitlehiste rühma taimede valimisel tuleb arvestada olulise tingimusega: monokromaatsed rohelised sordid kasvavad edukamalt kui kirevad liigid kõrge varjus. Lehtedele selge mustri (kaootilised mustrid, täpid, värvilised laigud, mähised) moodustamiseks on vaja rohkem valgust, vastasel juhul muutub muster halvasti väljendunud või kaob täielikult.\nAspidistra. Hämmastavalt ilus roheline taim, laiade pikkade lehtedega, mis levivad külgedele. Kasvab osalises varjus, ei talu otsest päikesevalgust. Ideaalne neile, kelle elustiili seostatakse sagedase reisimisega. Harv kastmine ei hävita taime. Lillekasvatajate erilise vastupidavuse tõttu kutsuti teda "raudseks daamiks". Vastupidav külma, tuuletõmbuse, kuiva õhu ja isegi õhusaaste suhtes.\nSobib nii kööki kui kontoritesse ja tööstusruumidesse.\nJaapani fatsia. Sellel on suured nikerdatud lehed, väga ilusad, meenutavad kastanilehti. Seda lille saab kodus ohutult istutada, kui arvate, et tubades pole piisavalt valgust. See kasvab hästi osalises varjus ja ei reageeri radiaatorite lähedusele, on kasulik tervislikuks uneks, niisutab õhku. Magamistoas saab asetada pliidi, millel on fatsia.\nSansevieria. Kasvab osalises varjus. Ideaalne algajatele floristidele. Dekoratiivne väärtus - pikad püstised lehed, moodustades tiheda põõsa. Kollokvivaalses kõnes nimetatakse lille "ämma keel" ja "haugi saba". Mõned liigid õitsevad, kuid see õitsemine ei lisa üldse dekoratiivset efekti. See kasvab võrdselt hästi heledates kohtades ja osalises varjus, talub rahulikult äärmuslikke temperatuure ja aeg-ajalt kastmist.\nDracaena. See näeb välja nagu palmipuu. Dracaena on kirevaid ja ühevärvilisi rohelisi sorte. Kui valite kireva sordi, peate lehtedele täpilise moodustamiseks rohkem valgust. Rohelised sordid kasvavad edukalt heledas varjus. Dracaena on tugeva lõhnaga taim, valides peate kindlasti sellele hetkele tähelepanu pöörama.\nChlorophytum (setted). Seda taime saab ohutult nimetada kõige tagasihoidlikumaks. Kitsad kumerad lehed koondatakse ilusaks rosetiks. Valguse suhtes vähenõudlik (vähendab dekoratiivsust ainult tihedas varjus), ei vaja sagedast kastmist, talub kuiva õhku ja kõrgeid toatemperatuure, on haigustele vastupidav.\nHedera (siseruumide luuderohi). Roniv ampeloosne taim. Kiiresti kasvavad võrsed kukuvad rippuvalt höövlilt ebaharilikult ilusasse “rohelisse juga”. Kaunista siseruumides olev tühi ruum (seinaosa, tühi nurk). Ei karda varju, temperatuurikõikumisi ega juhuslikku kastmist.\nTradescantia. On sorte, millel on kirevad ja tahked lehed. Tundub suurepäraselt kui ampeloosne taim elegantses rippuvas istikus. Täiesti tagasihoidlik, vajate ainult õigeaegset kastmist.\nFüüsid. Tagasihoidmatutest võib nimetada kummi- ja hariliku füüsi. Sobib hõlpsasti peaaegu igasuguse stiili interjööri. Neutraliseerib õhus olevad kahjulikud lisandid. Perioodiliselt on vaja pühkida fikusioonide laiad lehed tolmust ja korrapäraselt kasta taimi, vältides liigset kuivust ja vettinemist. Võib kasvada osalises varjus toa või kontori nurgas, kuid radiaatoritest eemal.\nMahlakad taimed ühendavad liike, kes on võimelised kogunema veevarusid taimekudedesse. Nende hulgas on palju tagasihoidlikke siseruumides elavaid liike..\nAloe (agaav). Laialdaselt tuntud oma raviomaduste poolest on see tüüpiline mahlakas. Vanasti pidasid meie emad ja vanaemad seda lille peaaegu igas peres. Parim koht aaloe poti jaoks on kerge aknalaud või veranda. Temast on lihtne hoolitseda. Taim on tuntud haavade ja põletuste raviomaduste poolest, aaloemahlaga ravitakse seda külmetushaiguste eest.\nKalanchoe on pinnapealne. See taim on istutatud mitte ainult dekoratiivsetel eesmärkidel, vaid ka ravimtaimena. See kasvab aeglaselt. Võib öelda, et see ei vaja hooldust. Varju talutav, ei vaja sagedast kastmist, talub hästi temperatuurimuutusi. Selle paksu, lihavaid varre ja lehti kasutatakse rahvameditsiinis omatehtud tinktuuride valmistamiseks..\nPaks naine (rahapuu). Suuremahuline taim sukulentide perekonnast. Dekoratiivne väärtus on kaunid mahlakad lehed. See täiendab sobivalt nii kodu kui ka kontori interjööri. See sümboliseerib õitsengut ja õitsengut, kuigi mitte kõik tänapäeva inimesed ei pea seda väidet asjakohaseks. See ei vaja spetsiaalseid hooldustehnoloogiaid, kuid te ei tohiks "rasvata naist" pimedasse nurka suruda ja mulda üle niisutada.\nKaktused. Neid saab kasutada aknalaual huvitava kollektsiooni loomiseks. Kõige tagasihoidlikumad on väikesed ja sfäärilised liigid. Kaktused elavad pikka aega, korraliku, kuid lihtsa hooldusega õitsevad nad igal aastal. Erinevate palettide ebatavalised lilled on väga ilusad ja võivad teie külalisi palju üllatada. On tõestatud, et kaktused puhastavad atmosfääri ja neelavad õhust isegi radioaktiivseid elemente, kahjustamata nende arengut..\nVõite lõputult loetleda igasuguseid tagasihoidlikke toataimi ja need kõik väärivad valikut. Minimaalse aja- ja vaevainvesteeringuga saab roheline nurk interjööri originaalseks esiletõstmiseks, loob täiendavaid mugavuse elemente ja toob praktilist kasu korteri mikrokliimale.\nPean ütlema, et te ei tohiks taimede vastupidavust kuritarvitada. Absoluutselt kõigi loetletud taimede puhul on vaja kõige lihtsamat hoolt. Vähemalt aeg-ajalt ei ole lehtede tolmust pühkimine nii keeruline, kui need on laiad, piserdage õigel ajal veega, kastke mõnikord toalillede kompleksväetistega, kontrollige taime lihtsalt kahjurite ja haiguste eest, eemaldage sellest kuivatatud lehed ja pleekinud pungad, nii et rikkuda välimus.\nPüüdke mitte lubada ekstreemseid olukordi, võib-olla jõuga, ja rohelised lemmikloomad rõõmustavad teid tervisliku välimuse ja kõrge dekoratiivsusega..\nKõige tagasihoidlikumate taimede kohta vaata allpool..\n10 vähese hooldusega toalille\nKeskkonnasõbralik maja: Selliseid tagasihoidlikke toataimi on hooldamisel üsna palju, neid on lihtne valida ampeloosseid või kaunilt õitsevaid, suuri või miniatuurseid.\nIlusad, hoolitsetud rohelised taimed kaunistavad maja, küllastavad õhku fütontsiididega, imendavad kahjulikke aineid ja loovad mugavuse atmosfääri. Kuid selleks, et poest ostetud potililled teie korteris kasvaksid ja areneksid, peate nende eest hoolitsema..\nMõnda kapriisse rohelist olendit tuleb 3-4 korda päevas piserdada veetolmuga, teised vajavad keskpäeval ereda päikese eest varjutamist ja õhtul taustvalgustust. Inimesed, kes töötavad väljaspool kodu, lahkuvad sageli puhkusest või töölähetusest, ei suuda selliseid taimi normaalse hooldusega varustada.\nNiisiis, kas teete üldse ilma roheluseta? Ei, peate lihtsalt oma kodu haljastuseks valima kõige nõudlikumad toataimed. Need, mis taluvad 1-2 nädalat ilma kastmiseta, kasvavad hästi soojendatud korteri kuivas õhus, tunnevad end hästi nii kuumuses kui ka külmas tuule käes, ei vaja sagedast väetamist ja siirdamist.\n1. Tõenäoliselt on keerukamat toataime kui sansevieria leida (emakeele keel, haugi saba). See kasvab hästi nii lõunaaknal kui ka poolpimedas nurgas, kuid päikselisel aknal on lehed heledamad.\nSeda saab siirdada iga paari aasta tagant, kui pott ei sobi. Toita pole vaja.\nSansevieria ei kannata talvel korteri kuiva õhku, seda pole vaja pritsida. Kastmist on vaja harva - tihedates nahkjates lehtedes säilib niiskusevaru, talvel ei saa seda enam kasta - kasv peatub, kuni kevade alguseks puhkab.\nSansevieria külm tuuletõmbus pole hirmutav, see kaunistab sageli külma fuajeed ja saali.\n2. Veel üks eriti vastupidav ampeloosne taim on hoya carnosa ehk "vaha luuderohi". See kasvab ilusti lõunaaknal; ka see ei kao ka põhjatuppa. Niiskus koguneb selle paksudesse vahajas lehtedesse, see võib ilma kastmiseta mitu kuud hõlpsalt ellu jääda.\nKui teil õnnestus hoya täielikult kuivatada ja see on kaotanud kõik lehed ja juured, lõigake vars varre küljest lahti ja pange vette - paari nädala jooksul annab taim jälle juured.\nVaha luuderohi siirdatakse väga harva, kui potis pole absoluutselt ruumi. Võite teha ka ilma pealisriietamiseta. Ja heades tingimustes rõõmustab tagasihoidlik hoya teid rikkaliku ja lopsaka õitsemisega.\n3. Toataim Crassula ovaalne, paremini tuntud kui värdjas või "rahapuu", on väga populaarne. Te peate seda kastma harva - lihavad lehed säilitavad palju niiskust. Korteri kuiv õhk ei kahjusta rasvast naist. Ta praktiliselt ei vaja söötmist ega ümberistutamist.\nRahapuu võib kasvada lõunaaknal ja põhjas. Võib hoida talvel jahedas temperatuuril kuni 10 kraadi.\nRahapuu eest hoolitsemiseks peate lihtsalt järgima kahte lihtsat reeglit: pott on väike, nii et pinnasel oleks aega kastmiste vahel kuivada, ja lisage maapinna segule rohkem liiva, perliiti või vermikuliiti..\nSee paljuneb lihtsalt - kleepige leht lihtsalt maasse või vette.\n4. Kloorofütumi graatsilised rohelised või valge-rohelised kitsad lehed tunduvad õrnad ja haprad. Kuid see taim on üks vähenõudlikemaid ja seda on kerge hooldada. Selle maa-aluses osas on paksendeid, mis akumuleerivad vett ja toitaineid.\nChlorophytum ei karda põuda ja liigset niiskust, kuumust ja külma tuuletõmbust, see võib kasvada päikese käes ja varjus. Võib elada mitu aastat ühes potis (parem on muidugi õigel ajal siirdada, kuid ilma siirdamise ja söötmiseta see ei kao).\nChlorophytum peetakse üheks parimaks õhust kahjulike ainete absorbeerijaks. Võib-olla see on põhjus, miks taim suudab ilma korraliku hoolitsuseta ellu jääda, sest ta saab õhust vajalikke aineid vastu võtta ja töödelda..\n5. Aspidistra ei vaja ka erilist hoolt. Seda Inglismaal asuvat taime nimetatakse "malmitaimeks" selle võime tõttu taluda kuumust ja külma, valguse ja niiskuse puudumist. Selle teine nimi on "sõbralik perekond", kuna väikesest potist kasvab pikkadel lehtedel palju lehti, mis kasvavad.\nSee taim sobib ideaalselt:\npõhjapoolsete tubade jaoks,\npäevavalguseta ruumide kaunistamiseks,\nkunstliku valgustusega kontorite haljastuseks.\nAspidistra kasvab tavaliselt kuivas ja niiskes õhus, ei karda tuuletõmbust ega kuumust ega kannata liigniiskuse ega niiskusepuuduse käes. Seda tuleb harva siirdada, kui risoom hakkab hõivama peaaegu kogu potti.\n6. Eksootilised zamioculcas'ed ei vaja ka erilist hoolt. See talub halba valgustust ja mulla kaevu kastmist. Zamiaculcas ei kannata eredat päikest, ei vaja sagedast siirdamist ja toitmist, kasvab hästi väikeses potis.\nKui te ei joota pikka aega, kukub see kõik lehtede terad, kaotab dekoratiivse efekti, kuid pärast kastmist kasvavad mugulast (mullapinna all paksenenud vars) kiiresti uued keerulised lehed.\nAinus nõue on, et muld ei tohiks olla liiga toitev ja tihe. Lillade või kaktuste ettevalmistatud pinnas on parem segada liivaga.\n7. Ideaalne taim inimestele, kes lahkuvad sageli kodust 1-2 nädalaks - nolina (bokarnea). See pudelikujuline kõrbeasukas näeb välja originaalne igas interjööris ja nõuab väga vähe hoolt ja tähelepanu. Ja caudexi moodustamiseks (pagasiruumi paksenemine) tuleb seda joota harva, kuid rikkalikult, nii et see oleks "põua" ajal veega küllastunud..\nAinus nõue on poti korralikult istutamine: muld peaks olema lahti, halvasti toitev, pott väike. Pärast head kastmist peaks kogu liigne niiskus potist välja voolama. See taim mädaneb mullas.\n8. Scindapsus kuldne - tagasihoidlik ampeloosne taim, mille südamekujulised või ümarad lehed on erkrohelised, kollakasvalgete laikudega. Taim võib ulatuda poolteist meetrit pikkuni, seda kasutatakse vertikaalseks aiatööks.\nScindapsus on üsna varjutaluv, see võib kasvada ruumi sügavustes, kus päikest saab vaid aeg-ajalt, või isegi kunstliku valgustusega hakkama saada. Tõsi, varjus olevad lehed kaotavad heledad laigud, muutuvad täiesti roheliseks.\nTaimede hooldus on minimaalne. Scindapsus puhastab õhku tõhusalt kahjulikest ainetest. Tunneb end väga hästi köögis, kus pidevalt muutuvad temperatuur ja niiskus. Selle tihedad lehed ja varred säilitavad hästi niiskust. See kasvab kiiresti, seetõttu on soovitatav perioodiliselt väetada.\n9. Mõned Kalanchoe liigid on juba ammu tuntud meditsiinilise toataimena, mis ei vaja hooldust. Hiljuti on ilmunud palju kaunilt õitsvaid Kalanchoe hübriide.\nVõite taime harva joota, selle tihedad mahlased lehed ja varred sisaldavad palju niiskust. Kasvab hästi igasuguse suunaga akendel.\nKalanchoe on varjutaluv lill, mis talub probleemideta järske temperatuurimuutusi, õitseb pikka aega. See kasvab üsna aeglaselt, ei vaja sagedasi siirdeid.\n10. Spathiphyllum on vähenõudlik, õitsev taim aastaringselt. Suvel kasvab see hästi lääne-, ida- ja põhjaaknal, talvel on parem seda lõunasse ümber paigutada.\nNiiskuse puudumine talub hästi. Tugeva ülekülmutamisega lehed kukuvad, kuid pärast kastmist taastuvad nad uuesti. Ei vaja sagedasi siirdeid. Väetised on kasulikud, kuid ilma nendeta ei kaotata.\nSpathiphyllumi jaoks on oluline valida õige koht - see ei meeldi külma. Asetage see tuuletõmbamiseks talvel avanevatesse mustanditest ja akendest eemale, taimega ei teki probleeme.\nSelliseid tagasihoidlikke toataimi on hooldada üsna vähe, neid on lihtne valida ampeloossete või kaunilt õitsevate, suurte või miniatuursetena. Minimaalne hooldus ei tähenda, et lille võib kuueks kuuks nurka jätta kastmata. Iga toataim nõuab tähelepanu, reageerib hooldusele uute võrsetega, pungade väljanägemisega.\nMitte kapriissed, kergesti hooldatavad kodulilled sobivad suurepäraselt algajatele lillepoodidele. avaldatud econet.ru poolt\nEelmine Artikkel Pilliroog: fotod ja liigid, taime kasvatamine ja hooldamine, raviomadused\nJärgmine Artikkel Aia yucca: kuidas seda õigesti istutada, kuidas õit hooldada, millised on taimede paljundamise viisid?\nTOP 7 parimat polükarbonaadist kasvuhoonet: kuidas valida, plusse ja miinuseid, ülevaateid\nVäetised ja improviseeritud vahenditest väetamine\nRavim "Previkur Energy"\nKõige ilusamad õitsevad toalilled\nSchizandra seemne tinktuur (Tinctura schizandrae chinensis)\nCalla kodu: hoolduse omadused\nKuidas hoolitseda maasikate eest kevadel ja kogu hooaja jooksul - samm-sammult juhised ekspertidelt\nKoduvioletid - hooldamise ja kasvatamise omadused\nSpathiphyllum ehk naiste õnn on dekoratiivtaim, mida sageli kasutatakse tubade kaunistamiseks. Samal ajal võivad kogenematud kasvatajad selle põllukultuuri kasvatamisel kokku puutuda mitmesuguste rikkumistega.\nKuidas oma kätega paberist tulpe valmistada - parimad ideed, skeemid ja mallid lihtsateks tulpideks\nToataimede kuivade lehtede näpunäited


KopliFest: pühapäeval tähistatakse Põhja-Tallinnas rahvuste päeva - P-Tln\n19. aug. 2021 kell&nbsp13:06\n22. augustil toimuva KopliFesti peateemaks on erinevad rahvused ja nende kultuur. Põhja-Tallinnas elab kokku üle kuuekümne rahvuse, kes kogunevad pühapäeval kaseparki oma eluolu ja kultuuri tutvustama.\nPõhja-Tallinna kultuurifestival KopliFest toimub neljal alal: Kopli kasepargis, Kopli trammidepoos, Põhja-Tallinna noortekeskuse hoovis ning Kopli rahvamaja õues. KopliFesti ja ühtlasi Kopli kasepargi avab kell 12.00 köielkõndija Jaan Roose. Kell 17 astub lavale folkansambel Svjata Vatra.\nFestivali külastajad saavad imetleda eri rahvuste traditsioonilisi rõivaid, tantsu ja laulu ning maitsta rahvustoite. Laval astuvad üles lesgid, korealased, usbekid, valgevenelased, tatarlased, tšuvašid, mustlased, slaavlased, moldovlased ja teised rahvused.\nNoortealal, mis asub Põhja-Tallinna noortekeskuse hoovis (Kopli 98), on kohal Päästeamet, politsei- ja piirivalveamet, kes koostöös Bolti ja Tuulega korraldavad turvalise tõukerattasõidu töötoa. Oma võimeid saab proovida parkuuri ja slackline’i ehk tasakaalulindi töötubades.\nEkskursioonideks on avatud ka Kopli trammidepoo, kus saab trammiga sõita läbi pesula. Trammidepoo on avatud ekskursioonideks kell 12.00-14.00. Pesulasõidud toimuvad iga 15 minuti tagant.\nÜrituse kava ja ohutusreeglitega saab tutvuda siin.\nMärksõnad: Kase park, Kopli rahvamaja, KopliFest, Põhja-Tallinn