Kommentaarid: MILLINE NAISTEPÄEV! Tanel Talve tagurdas lapseootel naise autole sisse, sõimas läbi, kuid eitab tegu\nMILLINE NAISTEPÄEV! Tanel Talve tagurdas lapseootel naise autole sisse, sõimas läbi, kuid eitab tegu\nMaarit Stepanov, 8. märts 2017 14:38\nihana totta/ 11. märts 2017 04:55\nma lugesin ja aru ei saanud, mida see tindisolkija kirjutas , seepärast ei oska kaasaelada - kellel õigus . Komme lugedes saan aga selge pildi, et olle tõesti ei külvata - need sünnivad . Eks komme peab kirjutama , nüüd puuduvate tähtedega, olled on väljamõelnud oma redimasina\ntõemeeli/ 11. märts 2017 04:53\nma lugesin ja aru ei saanud, mida see tindisolkija kirjutas , seepärast ei oska kaasaelada - kellel õigus . Komme lugedes saan aga selge pildi, et lolle tõesti ei külvata - need sünnivad\nReporter/ 10. märts 2017 16:02\nTõusikmats, mis muud. Hea, et näitas oma tõelist palet selliste koht ongi riigikogus.\nTanel Talve on aus,kena ja igast otsast/ 10. märts 2017 14:26\ntõeline härrasmees , Eeskuju .\nEga ta ole keskerakondlane,et järate nii suurepärast meest\n9. märts 2017 16:06\nTalve on ebameeldiv rasvunud tüüp, kes teistest lihtsalt üle sõidab.\nKatrin/ 9. märts 2017 13:56\nMa eeldan, et härra Talve oli enne normaalne inimene ja vat, mida riigikogu ja omale külge mõeldud võim inimesega teeb.... Puhta riigikogulaseks pööranud - ei ole enam inimene. Kurb\neelu/ 9. märts 2017 04:44\nKas ta siis ei olnudki Vabaerakonnas, kus erakonnas ta siis tegutses?\nSee/ 9. märts 2017 04:42\nTalve on seal riigikogus täitsa ära keeranud. Laristab iga kord kuluhüvitised viimase sendini ja hiljem ülbab. Kanal 2 roti palgaga oli mees veel kunagi mõistlik ja rahvale lähedasem. Praegu aga irvab näkku\nLeni/ 9. märts 2017 04:18\nTõsine "naised saunas rääkisid" artikkel. Oleks tegemist olnud suvalise Vasjaga, poleks poleemikat ega midagi.... ja mis see rasedus siia puutub? Rasedus ei ole haigus.. oleks olnud tegu ratastoolis inimesega oleks lood veidi teised. Kokkuvõtvalt; parkis valesse kohta, pressis vahele, tekitas kitsikuse ja teine on süüdi... olen ise ka naine aga mõned naised on ikka kohe ERITI rumalad, just eriti see naistepäeva väide, jumal hoia päev nagu iga teine. Nüüd siis on kõik naistepäeval naistega toimunud avariid tahtlikud naistevastased kuriteod? Rumalusel pole piire!\nMittenäägutav/ 9. märts 2017 04:00\nHakkasin naerma, kui artiklis oli, et oiii naistepäev ju ja miks siis nii ja miks ei vabanda. Naised vabandavad meestele suunatud mõttetu näägutamise eest?\nKui mõistus on kadunud./ 9. märts 2017 02:24\nEesti Riiki on juhtimas endised EKP.vargad ja nemsd on võrdsematest-võrdtsemad.\nOh/ 9. märts 2017 01:58\nSellel poliitikul ei ole üldse sõnavara, kas neil kõikidel kupli all ikka korras :o\n8. märts 2017 23:36\nkambajõmm parteist/ 8. märts 2017 23:14\nmis avarii, mis rase, keda huvitab ! Kas kringel ikka jõudis ilusasti kohale?\nJaanus/ 8. märts 2017 22:55\nNeed parkimisvahed on nii kitsad, et korralik auto ei mahugi sinna āra.\nvähk/ 8. märts 2017 22:49\npoisikesel on see veoauto nagu tillipikendus ja oma ego tõstmise vahend ja armsad valijad,kõik tänu teie kergeusklisusele.laps,eriti poisslaps jääb palju pikemaks ajaks jobuks kui tütarlaps\n.../ 8. märts 2017 22:05\nMeie riigikogulased on " viisakad " See kalluriga mees on ehk Venemaalt siia ära eksinud.\nzAh, minge kanni oma loraga/ 8. märts 2017 23:01\nHr. Talva on tegelikult vahva mees, ta on samas ka rahva mees ja ka muidu täitsa mees.\nmõtlik/ 8. märts 2017 23:02\nImelik, küll. Kiitsin hr Talvet ja komm kustutati.\nSots/ 8. märts 2017 21:52\nsotsiaaldemokraatliku erakonna põhitegevus ongi saiakeste küpsetamine ja nende laiali vedu , kuid mitte poliitika . Selle seltskonna eestvedamisel ostame alkoholi Lätist ja varsti lähme sinna ka arsti juurde !\njann/ 8. märts 2017 21:49\non ikka si...kott,rahva raha eest ülbeks söönud ennast,vaevalt ta järgmine kord sinna kogusse valitakse\nno ega teda seekordki nieliselt sinna valitud/ 8. märts 2017 22:47\nta oli erakonnale häältepüüdja kuna arvati et on ilus tele tegija,ning tänutäheks sai ise ka riigikogusse. Aga temaga läks lõik seal nihu - muutus imelikuks.\nlugeja/ 8. märts 2017 22:57\nMÕISTUST on sellele antud näpuotsaga....\nelmar/ 9. märts 2017 02:08\nMa imestasin ka, kui Jüri Jaanson riigikogusse valiti. Leidus ikka ullikesi.\nviilo/ 8. märts 2017 21:27\nSee sm. Talve on täielik loll kuubis. Kui linnas sõita ei oska sõitku oma kalluriga seal maakohtades mille ta pidi oma valijate pärast ostma.\nMarko/ 8. märts 2017 20:50\nParas kloun on. Mees pani kunagi oma visiitkaardilegi:suur juht ja õpetaja. Väga labane mees.Mul nii piinlik\nlopetage ommeti/ 8. märts 2017 21:42\nTanelontegijaq igas asendis.Tänu tema jõupingutustele elamegi paremini kui ku agi varem.\nValigem teda ikka ja jälle.\nrandom/ 8. märts 2017 22:43\nJah Kanal 2 ei teinud lugu sellest.Aga siiski Ruik Ruik ´.\nGalileo/ 8. märts 2017 20:44\nSa oled ... !\nHS./ 8. märts 2017 20:34\nPaistab nii, et on parteilaste käest õppinud kuidas käituda. Omal ajal olid kommunistid kõige suuremad valetajad ja laveerijad isegi miilits ei tohtinud neile midagi teha.\nelutark/ 8. märts 2017 20:30\njah/ 8. märts 2017 20:27\nolen talve sõidan suure masinaga kes jääb ette sõidan üle,kes kobiseb saadan kuradile minule seadused ei kehti seadused on jobudele ja vaestele\nPagan küll,/ 8. märts 2017 20:19\nVoose rahvale teeb ikka korralikult häbi, kiiruseületamised ja nüüd see ka veel. Saadikutel on puutumatus, nii kui puutud hakkab haisema.\nlugeja/ 8. märts 2017 19:43\nAh et pealtnägija Anne-Mari arvamus asjast on see kõikse õigem. Äkki siiski on too lapseootel naine ise süüdi? manööverdas seal auto taga oskamatult ja sai lataka. Nüüd käiaks kohe trump välja, et naistepäev ja rase ka veel, mõtelda. Laseks ikka spetsialistidel otsustada kes või mis süüdi oli.\nOi/ 8. märts 2017 22:40\nSina Tannu vee? :D\nkle lugeja,/ 8. märts 2017 22:53\nkes lömitas seal risti on maksumaksja raha eest ülalpeetava ameerika kolakaga kahel parkimiskohal ( ´manööverdas seal auto taga´ ) !!!\nEhh/ 9. märts 2017 05:00\nPidigi laveerima, sest Talve tillipikendus oli pool tema parkimiskohast ka endale hõivanud.\nkodanik/ 8. märts 2017 19:37\nMiks inimesel sellist ebanormaalselt suurt autot Eestis vaja läheb? Umbes nagu, et käige p.... , ma sõidan teist kõigist üle, olen lihtsalt nii kõva tegija.\nrott/ 8. märts 2017 22:01\nKodanik nagu väga vaene ei paista ka olevat. Võiks jaksata endale lubada ka sellist autot, millega mahub linnas sõitma.\nJaa/ 8. märts 2017 19:35\nVaatasin kanal 3.uudistes seda Talve eneseõigustust ning ta oli ikka tõsiselt närvis,mistõttu mulle tundus ta lausa laksu alla oleva,kuid kui lugesin kommidest,et ta on üle elanud insuldi/kui see muidugi töele vastab/,siis mõtlesin,et see võib tõde olla ja paistab välja üsna suurelt.Talve ütles nimelt:"Mis mina tagurdasin otsa,mina pole midagi teinud,vale jutt puha."Ja mulle sai selgeks,Talve oli küll süüdi,juba selles,et oma parsaga torpeteeris lausa kaks parkimiskohta.Siin eelnevalt üks poolahv oma kommentaaris süüdistas pealtnägijat,et too olevat valetanud,kuid see ei päästa Talvet tagajärgede eest-rahvas põlastab temataolisi !\nolen/ 8. märts 2017 19:32\nIga õige Eesti mees peaks vastutama oma tegude eest.Ei peaks sõimama nõrgemaid.\nRase või rumal/ 9. märts 2017 04:25\nRohkem võimu rasedatele naistele naistepäeval, et nad saaks veelgi rohkem karjuda kuidas neile liiga tehakse? Kõlab reaalselt... See naine / need naised on häbiplekk naissoole.. kasutades rasedust ja naistepäeva vabandusena omaenda lolluse parandamiseks "issand ma olen ju rase sa ei näe või?"\nmaamiis/ 8. märts 2017 19:21\nkumba uskuda ?\nteadja./ 8. märts 2017 18:52\nTanel Talve on ülbe.\njah/ 8. märts 2017 19:47\nKanal2 Reporteris töötades tundus ta täitsa normaalne ja sümpaatne inimene olevat, aga nagu riigikogusse sai, nii toimus muutus.\nArvasin enne, et tore, et sellised inimesed riigikogus, et teevad rahva heaks ka midagi, nagu valimislubadustes oli.\nAga hakkas ainult endale kahmama hüvesid, kasvõi sellesama (?) suure auto liisimisega kuluhüvitiste eest.\n,,,/ 8. märts 2017 20:39\nReporteris töötamine pole mingi näitaja. Seal mängitakse kindlaid rolle, sama on ka teiste TV, raadio, jne. töötajatega.\nSama kehtib ka Riigikogu, Valitsuse kohta.\nKui ollakse omast töökeskkonnast-rollist väljas, siis selgub tihtipeale inimese tegelik olemus.\nKuuuurija/ 9. märts 2017 04:19\nTa tundus ülbe jöbu juba seal Reporteris. Ennast täis kui põis.\nahhoi/ 9. märts 2017 09:03\nno ta polegi mees kunagi olnud aga praegu on ta vähemalt auto. Kuid ilmselt saab varsti järelkäruks, mida välja renditakse.\nEi/ 10. märts 2017 15:42\n*Reporteris töötades tundus ta täitsa normaalne ja sümpaatne inimene olevat* Ja selle põhjal valivad mõned inimesed riigikogusse esindajat? Oh, lõpmatud on universum ja inimeste rumalus !\nSee/ 8. märts 2017 18:25\nmees on ikka täiesti ülbeks kätte läinud. Kunagi pidasin tast lugu aga nii kui riigikokku sai said ka tema aktsiad otsa. Pole hullu, tuleb ka sinu oinapäev ja see ei ole siis kindlasti meeldiv aga kas sa ise sellest ka siis aru saad, on juba omaette küsimus. Häbi sul olgu.\nAndo/ 8. märts 2017 18:19\nRiistapikendus,aga mitte sõiduauto.\nKrõõt./ 8. märts 2017 18:18\nIse te oletev ta sinna valinud.\npurjus nestor lauluhääl/ 8. märts 2017 18:13\nkuna sm. talvel on nii väike kastiga auto, tuleb talle eraldada riigikogu reserv fondist sammuv ekskavaator.\narvaja/ 8. märts 2017 18:11\nniisiis/ 8. märts 2017 18:03\nSee on suurelt jaolt eesti naiste valitud mees riigikogus. Ma mäletan küll kuidas naised karjusid kui valimised olid ja andsid oma hääle Talen Talvele. Talve on üks suuremaid petiseid üldse, enne valimisi lubas köit hakata ülevalt sikutama kui riigikokku pääseb. Nüüd ostis maasturi millega sõidab naisi laiaks.\njuhhei/ 8. märts 2017 18:37\nNo ikka tahab inimene omale leiba ja vorsti ka leiva peale. Kas saab seda vaesele-armetule pahaks panna??\nreku/ 8. märts 2017 17:58\nLoomulikult pole talve midagi teinud. Riigikogulased on ju kõik süübimatud.\njuhhei/ 8. märts 2017 18:35\nMis mõiste on emakeeles SÜÜBIMATU?\nsüüdimatu/ 8. märts 2017 20:37\nmacho-talve/ 8. märts 2017 17:56\nselle mehe olekust, miimikast, kõnestiilist oli mul ammu juba aru saada, et tegemist on tühisusega.\nSai seda tema imetlejatele ka öeldud.\nTeletupsude valimine Riigikokku, no anna abi neile, kes poolt hääletasid.\ntoomas/ 8. märts 2017 17:54\nSõitke 294 euri eest usasse: http://onecheaptrip.com/2017/03/hit-flights-from-the-baltic-states-to-usa-from-e294/\nOle/ 8. märts 2017 19:39\nnii kena ja reisi ise siit minema, sest rämpsu me ei armasta.\n8. märts 2017 20:46\nSõida p..sse ja kohe täiesti tasuta.\n../ 8. märts 2017 17:47\nKuule"teadja" mine maga end kaineks.Mis puutub Ilusa ja Lusti lapsesaamine siia.\nmuud midagi/ 8. märts 2017 17:46\nHäbi talle/ 8. märts 2017 17:42\nHäbi Tanelile, peaks eeskujulik olema ise kuulus inimene! Nagu jänki või Aseri mees või soome jorss laiutab oma laevaga. Sai riigikogus nutsu kokku kraabitud ja nüüd oma SM või Ople Mokkaga laiutama!\njuhhei/ 8. märts 2017 17:40\nVaadake näkku, kuulake juttu ... ehk saategi aru,millise ülbiku on inimesed valinud. Totaalne loodusõnnetus!\nnojah/ 8. märts 2017 17:39\nsotsid on eluhammasrataste vahele jäänud, neid tuleb veel juurde.\nteadja./ 8. märts 2017 17:32\nTanel Talve on 40.ne aastane. Ta on vaba ja lapsi tal pole. Samamoodi pole lapsi sünnitanud Maarja- Liis Ilus ja Katrin Lust. Kui Lustist saab veel aru, et töö segab ja last veel ei taha, siis Ilusale oleks küll keegi lapsesaamise needuse peale pannud.\n8. märts 2017 19:33\nsul endal on needus peal, kui nii l o l l i juttu ajad.\nNaabrimees tuleb appi kutsuda/ 9. märts 2017 01:19\nKui oma mees ei saa hakkama.\nJan/ 8. märts 2017 17:30\nNo mis see lumpen nüüd Tannul niimoodi ees koperdab, tal isegi ju raske meie kitsastel teedel liigelda.\nKõik tema valijad on kindlasti väga uhked - ikkagi oma valitud poiss ja nii uhke autuga.\n8. märts 2017 17:21\nKohe näha/ 8. märts 2017 17:36\nmaurus/ 8. märts 2017 17:17\nneed sotsid on roosa katk rahva kallal, tuleks ometi aeg kus see pätibande hävitatakse. JA NÜÜD TULD TSENSORIÄBARIK\njoodikupulst/ 8. märts 2017 17:17\nVastu tatti vaja galileole.\nkai/ 8. märts 2017 17:16\nHäbi- häbi! Kuidas siis niimoodi tagurdad rasedale naisele sisse. Teine alles teist tundi rase.\narvan/ 8. märts 2017 17:14\n.et ta on paks,ahne ja ülbe vennike\n8. märts 2017 17:04\nMiks nad seal riigikogus kõik nii paksuks lähevad?\npurjus nestor lauluhääl/ 8. märts 2017 18:16\neks ta ootab lasteaia nurga taga last.\nmis neil seal viga,söö,/ 8. märts 2017 18:27\nistu ja pe.reta.\nhmh/ 8. märts 2017 17:03\nEt siis "lapseootel e. rasedale" - juba see pealkiri näitab soovi teemat suureks puhuda, samas ülejäänud kirjatükis sellist ebaolulist fakti enam ei mainitagi. Võimaliku tagurdamise ajal oli ta ju täie teadmise juures teises autos istuva naise rasedusest. Kuidas küll sellist teooriat tõestada?\nMõned vihjed ajakirjanikule: "vanavanemad kaotanud", "emata", "lapseta", "juba noorukis orvuks jäänud" jne. lisad peakirjas annavad klikke juurde igast asendist ning tõstaks lugejate viha artikli abiga negatiivseks kangelaseks saanud isiku suhtes aga seda te juba teate...\n8. märts 2017 16:55\nta on kogu aeg selline ülbik ja töll olnud.Telekas loomulikult loeb viisaka näoga teksti\nJep/ 8. märts 2017 16:50\nKuna auto on ostetud maksumaksja raha eest, tuleb võtta kollektiivne vastutus. Häbenege, eestlased!\nhm / 8. märts 2017 16:50\nmilleks on vaja Tallinnas sõita ringi sellise saaniga, mis kuhugi ära ei mahu. Suurlinnas ei sõida keegi sellise autoga, mille parkmine on keeruline. Ja kõnepruuk on ka vastav....\nno/ 8. märts 2017 19:38\non ikka vaja!Kui muidu meest pole on lootus autos.\nuroloog/ 8. märts 2017 21:17\nMida väiksem till, seda võimsam auto\nettevaatust valimistel,/ 8. märts 2017 16:49\nsügisel on KOV ja kui seal lendulastud "pardile"hääle annad,on jälle sellised sm.-d platsis.\nNähtavasti tuleb hääl anda tundmatule nimele,siis "pardi"järgi vangerdada ei anna.\n8. märts 2017 16:40\nSee Talve on eriline mätakas. Tõmbab raha igalt poolt. Telekas mängib saatejuhti. Sellised madala haridusega inimesed muutuvadki Riigikogus olles istuvateks ülbikuteks. Ei saa aru, kes küll selliseid valivad?!\nkodanik/ 8. märts 2017 17:05\nHäbi sellise tõusiku pärast.Ise on veel rahva esindaja Toompeal.Tõusiklikkus võtab võimust.\nKes valivad?/ 10. märts 2017 15:47\nKes teda valivad? Lollpead valivadki ja neid on tohutu mass. Tanel kasutab lihtsalt seda lollpeade armeed ära ja au talle selle eest! Järgmistel valimistel valivad nad jälle sotse jälle, selles suhtes ma omale illusioone ei tee.\nPulliitik/ 8. märts 2017 16:39\nKõike võib, tolereerime!\nlühidalt/ 8. märts 2017 16:38\nväikese nokuga mees!\n../ 8. märts 2017 17:06\nSelline maastur on siis pikendus.\nJulie/ 8. märts 2017 23:00\nMitte noku ,vaid n66p.\nmaamiis/ 8. märts 2017 16:36\njobu,naiste kallal kõva miis,ma oleks tampinud ta tümaks\nArvo/ 8. märts 2017 16:33\nVäga kahtlane lugu. Selliseid lugusid on õhtulehel varemgi olnud nagu näiteks kassitapja lugu. Homme õhtuleht kirjutab ei olnud mingisugust avariid.\nküsimus/ 8. märts 2017 16:32\ntahaks näha ,kuidas kanal2 seda uudist kajastab. Kas ka kahjurõõmsalt nagu teiste uudistega,mida kõvasti päevast päeva pasundab. Kanal 2-s ongi üks matside kamp koos.Mina ei vaata seda kanalit. Tundub,et meie vähemõtlev rahvas valiski selle ennasttäis pojukese kanal 2 vaatamise mõjul.\nmis need teised erakanalid paremad on/ 8. märts 2017 17:55\nvarsti,enne valimisi,hakkavad pappi kühveldama.Keegi peaks uue erakonna moodustama,kas või näiteks "Herilased",et saaks kaabakatest lahti.Kaua võib?\nOn.../ 8. märts 2017 16:19\n...ikka mölakad seal Riigikogus.Ahned ,ülbed ,uhked matsid.\nRaivo/ 8. märts 2017 16:17\nKuidas saavad riigikogus olla sellised matsid.\n*O_O*/ 8. märts 2017 16:29\nEnne oli inimene, aga riigikogus muutus "matsiks":\nei noh/ 8. märts 2017 16:30\nsinna teistsugused ei saagi\n"Herilased"/ 8. märts 2017 17:58\nsoovitasin uue erakonna luua,et saaks ka/abakatest lahti ega mode...\nmari / 8. märts 2017 16:12\nNii tore, et inimene ikka läheb kohe oma õiget nägu ja tegu kui piruka ligi saab .\nKODANIK/ 8. märts 2017 16:10\nKUIDAS SELLINE ÜLDSE RIIGIKOKKU SAI. RAHVAS MÕELGE ENNE KUI VALIMA LÄHETE.\nmaun/ 8. märts 2017 16:21\nmismõttes selline, kõik nad sellised seal, sobib nagu rusikas silmaauku.\nta ei tea ju naistest ega / 8. märts 2017 16:08\nlastest midagi. Raha on mehikese ülbeks teinud, kuhu jäid temapoolsed lubadused. Lubas mu maad ja ilmad kokku kui riigikokku pääseb-aitab ühte ja toaetab teist, kuid lõpuks hakkas rahast kahju. Tüüpiline möll , kes sai riigikokku tänu oma suurele suule, peale selle tal midagi muud polegi.\nHalvasti läks / 8. märts 2017 16:00\nTanel Talve on kloori joonud nagu sotsid ikka.\n../ 8. märts 2017 17:11\nOssinovski jõi viimati ohtralt veini Eesti Vabariigi aastapäeva pidustustel.\nSosinowsky/ 8. märts 2017 18:01\nvaatasin eile Inglismaa parlamenti,kõik soliidses eas härrasmehed,meil nagu lasteaed,häbi lausa.Mida sellistelt tahta.\na-nak-su-na-mun/ 8. märts 2017 16:00\nOlen oma kõrvaga kuulnud, kuidas Tanel lubab ühte ...ning reaalis teeb absoluutselt midagi muud. Kahju , et selline mees sattus riigi asjadesse vahele segama.\nmees metsast/ 8. märts 2017 15:52\nTüüpiline sots! Veame ainult kringleid, et ikka hääl antaks ja kui mingi probleem, siis kohe nagu väike laps: "Mina pole teinud." Nõukaajal oli sellisid kommusid palju.\nmaalt / 8. märts 2017 15:50\nmilleks kommenteerida inimest ,keda sa ei tunne .\npeltnägija/ 8. märts 2017 15:50\nOn ikka mölakas, Midagi ei juhtunud! Nägin seda kõike pealt, juhtus küll. Konkreetselt tagurdas otsa ja ütlesin, ka lugupeetud härrale, et siin pole midagi vaielda teie tagurdasite otsa. Siis hakkas mingit jama ajama et ei tea kust ilmus ja lähedal jne. vahet pole kui tagurdad siis pead veenduma selle ohutuses.\ntahan ka riigikokku/ 8. märts 2017 15:47\nLuban, et ostan kuluhüvitiste eest vinge auto siis. Rekka näiteks.\nhärrassotsi piinad/ 8. märts 2017 15:46\nei mahu oma veokaga pööbli parkimiskohtadele ära aga ta ju nii hoolib pööblist, viib magusat saia ja... jahimehed viivad ka korra jõulude aegu loomadele toitu\nbns/ 8. märts 2017 15:44\nMiks sellel autol on ees oina märk?\nOpossum/ 8. märts 2017 19:19\nl i b l e / 8. märts 2017 20:47\noli aeg kui roolijoodikutele anti "oinanumber" ,ehk siis number algas o tähega,ehk see oina märk on ka sellest ajast.\n1234/ 8. märts 2017 15:44\nKunagi meeldis, aga peale seda kui riigikokku läks, ei arva temast enam midagi. Järkjärgult oli näha kuidas inimene järjest rohkem tähtsust täis läks. Tihtipeale need laevade omajad ei oskagi normaalselt parkida. Või on häbi paar manööverdust lisaks teha, et masin normaalselt paika saada? Või loodetakse tähelepanu, et kõik vaatavad ja kiidavad, et oi mis lahe masin? Vahet pole, milline masin sul on, reeglid kehtivad kõigile, kuid need üli masinate omajad kipuvad millegipärast arvama et nendele on eriseadused. Laeva ei tasu osta kui kabariiti ei tunneta :D Pigem micra taolisi sitikaid.\ntal ikkagi laev/ 8. märts 2017 16:14\nmina ega sina ei suuda endale sellist osta. Vot.\ntrebla/ 8. märts 2017 22:37\nEga tema ka suuda, meie ju maksame selle kinni.\nmurelik kodanik/ 8. märts 2017 15:43\näkki peaks mingeid analüüse või proove võtma või uuringuid tegema - mis viirus võimukoridorides liigub, et aina kuuleb - ei mäleta, pole olnud, ei meenu....see võib päris ohtlik haigus olla ju\nhärrassotsi piinad/ 8. märts 2017 15:40\nBrunn/ 8. märts 2017 15:39\nMida väiksem RIIST seda suurem AUTO.\nkrunn/ 8. märts 2017 18:20\nSelle loogika järgi sõidavad eriti suureriistalised ringi titevankrites\nnägin/ 8. märts 2017 15:38\ntalvet 6 aastat tagasi mõõblipoes,sülitas põrandale ,juba siis mõtlesin ,et see mees on küll jälgivõitu.\n8. märts 2017 15:44\nsiseruumides põrandale sülitajad on ikka täisidioodid\npole/ 8. märts 2017 15:33\nmingi sotside fänn, kuid selge see, et lo..kas ajakirjanik on sääsest elevandi maalind. Tähtis on, et oleks või millesti kirjutada! irw.\nTähtis junn/ 8. märts 2017 15:29\närge laimake ! Ta sättis ennast hästi riigilehmakeseks. Aitäh valija !\neh/ 8. märts 2017 15:29\nTalve on läinud riigikogus jube ülbeks. Teinekord ei tasu teda valida.\nkuulge, ammu selge/ 8. märts 2017 16:20\net sellieid näitlejaid, muusikuid, teletegijaid pole mõtet valida. Neist ei sõltu ju midagi. Maha visatud hääled.\nOotoot./ 8. märts 2017 16:42\nMis sellest näitlejast sai, kes ööistungil laksu all oli.Kas ta näitleb edasi?Riigikgus.\nei nendega juhtu midagi,/ 8. märts 2017 18:04\nka edaspidi,seal ju ringkaitse.\nmidagi/ 8. märts 2017 19:44\nniki/ 8. märts 2017 15:27\nlumpen saab nüüd auru välja lasta ja tatti pritsida--bingo.\nxxx/ 8. märts 2017 15:35\nLumpen oli ikka see kes naisterahva auto ära kriimustas.Mehel vist liikluskindlustus tegemata.\nSotsialist ei sõitnud / 8. märts 2017 15:26\ntema autovolask sõitis.Sotsialist oli ainult roolis,tema ei tea midagi.\nMõttetu mees/ 8. märts 2017 15:23\nHäda kui auto suurus ja ajumaht ei ole vastavuses.\nxxxx/ 8. märts 2017 15:26\nSotsialistimo...us.Kes sellisele hääle annab?\nInimene/ 8. märts 2017 15:22\nNormaalne mees + normaalne auto.\nMingi algharidusega transamees oma krusaga?\nkasbek/ 8. märts 2017 15:16\nah et tore mees? see mida telekas näidatakse pole veel tegelikkus. kas mitte sellel teletupsul polnud mingi jama peaga? insult tegi oma töö ära ja nüüd on tulemused näha. aga ega palju lobiseda või nad ju jooksevad kohe kohtusse et näe mis nende kohta öeldakse, mõeldakse ja isegi kirjutatakse.\nHea Tegu/ 8. märts 2017 15:13\nKarta on , et Ossinovski parem k@si. Isegi viina ei karda...\nehk seepärast hakkaski vastu punnima,/ 8. märts 2017 18:07\net oli väheke vindine,naistepäev ikkagi.Peale selle lilla sots veel pealekauba.\nmalle/ 8. märts 2017 15:12\nEga midagi paremat tahta olegi ju, sest paljud riigikogulased on ülbed,omakasupüüdjad ja alati ilmeksimatud.Pole Talvegi teisest puust.\nAppi/ 8. märts 2017 15:12\nOota karistust ei saagi v.\nKui oled riigikogu liige siis ei kehti neil vist need seadused.\nAppi mis maailma ikka on.\nei saagi mingit karistust,/ 8. märts 2017 15:36\nneil on saadikupuutumatus ja süütuse presumtatsioon,miski selline raskesti tõlgendatav( ja kirjutadagi ei oska!)Neile on lubatud kõik see,mis härjale e i ole l u b a t u d.\nank/ 8. märts 2017 16:26\nära unusta avaliku huvi puudumist\nmkr/ 8. märts 2017 16:29\nRiigikogulased on süüdimatud .neile lihtinimese reeglid ei kehti.\nFataalne Kinu/ 8. märts 2017 15:11\nSee mollusk oleks tulnud Soomemaale saata, oleks end seal surnuks joond. Nyyd siis lakub linnas...\njuhtub kõigil,/ 8. märts 2017 15:11\nmul samuti, aga valetamine on andestamatu!\nOpossum/ 8. märts 2017 15:11\nSee nn. autokoda on üks rahapesuauk..\nkarma/ 8. märts 2017 15:07\nTanel Talve oled juba kõrgemalt poolt hoiatuse saanud -INSULDI- kuid ikka pole see sinuni jõudnud ja jätkad oma ülbet käitumist...\n....INSULT/ 10. märts 2017 18:58\nKuidas on voimalik ,et insuldi saanud inimene tohib veel autot juhtida!? Või lubatakse erankorras\nTöll on töll/ 8. märts 2017 15:06\nA mida sa siin arvadki\nrase/ 8. märts 2017 15:06\najakirjanik kirjutab mida rase naisterahvas naistepäeval purjus peaga valetab.\nmhmh/ 8. märts 2017 15:05\nHaigrd roolis, ravile?\n8. märts 2017 15:05\ninimesed,kes te selle karviku riigikokku valisite,kas teile on praeguseks kohale jöudnud,mida te tegite?\nmkr/ 8. märts 2017 17:26\nRiigikokku saab valida aga riigikogust välja eisaa!\narvaja/ 8. märts 2017 15:05\nReporteri saadet tehes oli Tanel jumala norm. inimene, aga nüüd. Kas tõesti on nii, et näita rahanatukest ja saatan valmis. Peaks üldse selle raha ära kaotama, siis vast kõik normaalsed. :)\nxxxx/ 8. märts 2017 15:30\nRaha ja võim rikuvad momentaalselt si-ta inimese ära.\nega/ 8. märts 2017 19:47\nikka olnud küll. Üks eputis, muud midagi.\n????/ 8. märts 2017 15:02\nKui mees vajab sellist p..nisepikendust, siis pole millegi üle imestada\nJaan/ 8. märts 2017 15:02\n"Mina ja maailm" ei mahtunud kitsale tänavale ära.\njust/ 8. märts 2017 15:04\nsee naisterahvas õppigu sõitma. Ja teine ärgu valetagu.\nvanaema irooniaga/ 8. märts 2017 15:01\nIssand, kui õudne! Rase naine ja koperdab RIIGIKOGULASE ees või taga?! Ajab teda närvi! Kohutav. Ja veel naistepäeval! Absoluutselt mingid austust ei ole!\nVip/ 8. märts 2017 14:59\nLase mùidu nòrmaalne inimene riigikokku ja mõne aja pärast o n muutunud 180'\n8. märts 2017 15:12\nSeal on pättide pesa.\nMul on kõige pikem!/ 8. märts 2017 14:57\nOn jäänud mulje, et riigikogusse pürgis see mees vaid selleks, et saaks endale maksumaksja raha eest lõpuks ometi kõige suuremat autot lubada. Ja ega muus osas polegi temast seal kuulda olnud. Auto kuluhüvitised, kiiruseületamised, trahvid jne. Silmakirjaliku ja kasuahne poliitiku musternäidis.\nmarks/ 8. märts 2017 20:00\nMida siin vaielda , asi ju selge. Kui on reformierakonnast - tähendab süütu. Kui aga keskerakonnast - siis tähendab süüdi. Lihtne.\nkusti/ 9. märts 2017 00:22\nTa ju sots, mis sots.\nKarutapja/ 8. märts 2017 14:57\nMa ei saa aru, miks teletupsusid ja lustikummuteid riigikogusse valitakse - mis nad seal kasulikku teevad? Kas tõesti on Eesti valija nii ullike, et valib seda, kelle nägu telekast tihedamini näeb?\naga ongi ju nii,/ 8. märts 2017 15:48\nmida see aunaste seal teeb?\njust tahtsin küsida,et mida./ 8. märts 2017 18:13\nSeni kuni te laulu-,pilli- ja pullimehi Riigikokku valite,ei juhtu meie "riigis" mitte kui midagi.Mõelge ikka keda valite.\nTo - aga ongi ju nii / 8. märts 2017 20:12\nMida teeb - mida teeb. Inimene käis suisa ameerikas lapsehoidmist õppimas . paberitega ja puha. Lapsi hoiab , näed nüüd ise - üks tegi jälle pahandust.\nViktor Kingissepp/ 8. märts 2017 14:57\nTanel Talve on tõeline sotsiaaldemokraat. Selliseidää sotsiaaldemokraatõäää meil vaja ongi, nahhh...\n8. märts 2017 14:57\njätke vaene riigikogulane rahule, teeb rasket tööd, on selle tõttu isegi haige ja nüüd siis tulevad mingid suvad vaest meest ahistama, no jätke see nüüd küll järgi, see ei ole aus ega viisakas riigikogulase suunas, irw\nTom/ 8. märts 2017 14:56\nTalve on üks vana vastik mõlakas.\nrealist/ 8. märts 2017 14:56\nSellise veokaga võid mõnest väikesest autost tõesti ise aru saamata üle sõita ;)\nAGA mitte mölkida.\nede/ 8. märts 2017 14:55\nmulle ka tundus ,et reporterina töötades oli täiesti normaalne ,aga kui riigikokku sai soetas maksumaksja raha eest suure masina omale tagumiku alla ja muutus ülbeks.ega seal riigikogus muud polegi kui ülbikud,kes maksumaksja raha tuulde loobivad.aga vanasõna ütleb,et IGAL OINAL ON OMA OINAPÄEV. tuleb tallegi,pange tähele.,\njube/ 8. märts 2017 14:54\ntõusik, valetab, astugu välja riigikogust, jube mõelda mililsed lambad valisid selle mehe.\nnii suur auto/ 8. märts 2017 14:53\nNii suur auto ei sobi linnaautoks.Ostku omale teine auto veel.\npunasots/ 8. märts 2017 14:57\nMaksumaksja rahast tuleb võtta ikka maksimum.\nT.Talve/ 8. märts 2017 15:20\nÜheski väiksemas autos ei põle rahva poolt kinnimakstud kütus paremini.\nauto autoks/ 8. märts 2017 19:50\nmatsid/ 8. märts 2017 14:52\njäävad matsideks! Palju õnne Talve, selliseks t**piks olemast! Raha ju aitab, aga ülbus leiab ikka millal ninuli kukkuda kunagi!\nTeada wärk/ 8. märts 2017 14:52\nMatsid jäävad matsideks ka Riigikogus ja kaks sekundit hiljem ju poliitik ei mäleta, mida ütles ja lubas.\nRuts/ 8. märts 2017 15:19\nhttps://www.youtube.com/watch?v=KxShZ4urYqU&index=2&list=PLK34M3NFIYYs4y9lW2XYte8RpEB0Oy9Ip sobib juurde ;)\nPeeter/ 8. märts 2017 14:52\nEga liikmelisus matsi riku.\njoppenpohh/ 8. märts 2017 14:51\nMis see lapseootus siia puutub? Kas mitte rasedana oleks avarii kuidagi teistsugune?\n8. märts 2017 22:05\nEi; see on raskendav asjaolu\n8. märts 2017 14:50\nPeep Unkt/ 8. märts 2017 14:50\nOot oot...talve on see poliitik? No siis valetamine selge nagu seebivesi!\npunktile ja Peele/ 8. märts 2017 14:55\n2x14:50,kas normaalsemalt ei saaks kommentaariumis alustada?\nTalved, Purgad, Jaansonid jms../ 8. märts 2017 14:49\nsaavad Riigikogusse, kuna kahjuks leidub küllaldaselt ullikestest valijaid, kes valivad stiilis "ma teda telekast näinud", või siis jäävad uskuma igasugust jama, mida enne valimisi suust välja aetakse..\n179/ 8. märts 2017 22:28\nputini trolli panid plussi IRW\nreporterina/ 8. märts 2017 14:48\ntundus tore mees,kuid tundub,et oma tegelikku mina varjas ja reporter oligi täpselt kalkuleeritud hüppelauaks. tõusik,mis muud\nl i b l e / 8. märts 2017 18:24\nma üldse ei saa aru,mida meil sellised "ajud" Riigikogus teevad.Võsa,Aunaste,Raud(endine),Talve j.t.Nad on teles ausalt erakonda reklaaminud ja seepärast saadetakse Riigikogu turismitallu puhkama.Mõni pole varem nagu erakonna liigegi olnud ,hääledki valimistel peaaegu,et olematud aga näe...


Kuidas naist paremini tunda - Suhted\nArmastusPikamaaPurustabAbieluSuhtedKuupäeva IdeedLahutusSuhete NõustamineÜksikeluSõprus\nHome/Suhted/Kuidas naist paremini tunda\nKuidas naist paremini tunda\nKui ta on häiritud, saate teda rõõmustada\nKuidas tüdrukul end paremini tunda\nKas peate teda paremaks tegema?\nNaised on tundlikud ja võtavad asju teisiti kui mehed. Nii palju te ilmselt teate.\nKuid kas teadsite, et kui te ei lohuta oma naist mingis vormis või vormis, jätate unarusse mõned tema vajadused? See on tõsi - ta vajab tuge ja mõistmist, et tunda end armastatuna. Kõige hullem on see, et kui ta ei tunne end armastatuna, ei kavatse te tõenäoliselt oma suhtes palju seksida, sest naised vajavad armuühendust enne, kui nad saavad seksiühendusse jõuda.\nTõenäoliselt ei küsi ta sinult lohutust, sest sooviks, et sa lihtsalt annaksid selle talle. Mitte sellepärast, et ta oleks egoistlik või edev, vaid sellepärast, et ta vajab sind, et ta tunneks end paremini, ilma et ta peaks sinult kõigepealt seda küsima.\nNaised kipuvad olema hooldajad ja pakuvad kõiki oma kallistusi, tuge, armastust ja kaastunnet teiste inimeste vastu. Nad teevad seda, sest tunnevad, et see on armastuse näitamisel oluline. Seega pole kahtlust, et ka nemad peavad oluliseks, et teised teeksid seda armastuse näitamiseks.\nTeil on võim panna naine oma elus naeratama, naerma ja rõõmu tundma, miks te siis ei tahaks seda jõudu kasutada?\nMida saaksite teha, et naine tunneks end paremini, kui ta on maas või vihane või nutt või lihtsalt ükskõikne elu suhtes? Olen selle artikli jaotanud nendesse kategooriatesse, nii et jätkake lugemist.\nKui ta on sinuga vihane\nKui su naine on vihane ja sa tahad teda paremaks muuta, pead vaid teda kuulama ja tema mured kinnitama. Ärge lihtsalt istuge seal ega öelge midagi, ja PALUN ärge lihtsalt jalutage. Parema enesetunde saamiseks peab ta teabe pähe võtma. Lihtsalt kuulake ja vastake talle ausate vastuste ja isegi lahendustega (kui ta on nõus kuulama), mida ta otsib. Järgige alati kõiki teie pakutavaid lahendusi, mis muudavad tema enesetunde paremaks.\nNäiteks (ja see on omamoodi alaealine), kui ta on vihane, et te ei aita kunagi nõudega välja, siis öelge talle ausalt, miks te ei pese nõusid, ja pakkuge siis sagedamini abi - ja järgige seda lubadust .\nKui hakkate valesid lubadusi tegema, siis järgmine kord, kui ta on vihane, on ta mitte ainult pahane seda aeg, aga viimane ja viimane enne seda ja nii edasi ja nii edasi .... raskem on korvata viiskümmend asja, mille pärast ta on pahane, et siis lihtsalt ükshaaval õnneliku resolutsiooniga probleeme lahendada.\nKui ta on kellegi teise peale vihane\nKuulake teda ja seda, mille pärast ta on vihane, ja esitage talle põhjused, miks ta sellises mõtlemises valideeritud on.\nOlen veendunud, et kui te tunnete end selles suhtes üsna tugevalt, peate alati vaidlustesse astuma, välja arvatud juhul, kui see on midagi, mis teeb talle haiget ja on tema elus ebaproduktiivne. Samuti arvan, et kõige parem on mitte nõustuda, kui ta ei tee kellelegi teisele räigelt haiget. See aitab tal oma peas teavet sorteerida ilma lisastressita, et te teda ei toeta. Kui ta on rumal, saab ta sellest ise aru.\nNii et kui ta on oma parima sõbra peale vihane, sest ta valetas talle, siis võta ta kõrvale ja anna talle teada, miks tal on õigus ärrituda.\nTeise võimalusena, kui ta on vihane, et ettekandjal kulus üks minut kauem, kui ta ütles, et oleks, siis ärge julgustage sellist naeruväärset käitumist, kuid ärge öelge talle, et ta on selle ütlemise tõttu rumal. Selle asemel lihtsalt muutke teemat.\nÜkskõik, mida sa ka ei teeks, on üks asi, mida sa kunagi teha ei taha, öelda talle, et ta tegutseb üle või võid tegelikult põhjustada ülereageerimise!\nNagu ma ütlesin, võivad naistel olla võimsad tunded - ja see, mis teile võib tunduda ülereageerimine, on tõenäoliselt lihtsalt stress, mis tuleb välja millegi suhtes, mille vastu ta end kirglikult tunneb. See on tema viis, kuidas see kõik välja saada.\nNaised on suuremad tüdrukud\nKui ta nutab - kõigest\nKui ta on ärritunud ja lööb silmad välja, peate teda lohutama. Sa ei saa lihtsalt minema jalutada ega midagi öelda! Ma tean paljusid mehi, kes teevad seda siis, kui nad tunnevad end ebamugavalt või lihtsalt ei tea, mida veel teha, kuid ma ütlen teile, et ta soovib pigem teie käest mingit tuge, siis kas te ütlete midagi või jalutate minema.\nKui ta end vannitoas ei lukusta, siis hoia teda kinni või embab teda, kuulab teda, suudleb teda otsaesist ja ütleb talle, et see saab korda.\nAndke talle parem tunne ja ta hindab seda ning tunneb end teile lähemal. Kõik naised tahavad sellist meest.\nKui ta ei suuda oma meelt teha\nSõltuvalt tema meeleolust saate teha ühte kahest asjast, kuid küsimus on selles, et peate juhtima ja otsustama, sest ta ei tea ilmselgelt, mida ta praegu teha tahab. Vastutuse võtmine on seksikas ja see vabastab tema otsuse langetamise survest.\nVõite teha nii, et võtate ta välja oma valitud kuhugi, mis teie arvates laseb tal lõbutseda või võite jääda filme vaatama. Mõte on teha otsus.\nKui teate, kuidas voodis tema maailma kiigutada, siis vaadake, kas ta on selleks valmis. Kui te seda ei tee, siis õppige, kuidas oma naisele voodis meeldida, sest enamik naisi on selle eest valmis, kui teete seda õigesti!\nMa garanteerin, et kui teete otsuse, tunneb ta end aja jooksul hästi, isegi kui ta pole kindel, kas ta seda teha soovib.\nKas teate, kuidas teda paremaks muuta või teab teie mees?\nVasta sellele, mis on sinuga tihedalt seotud ...\nMa ei mõista teda ja mul on raske teda paremaks muuta!\nMa tean täpselt, mida öelda ja teha!\nTa ei pane mind kunagi paremaks!\nMinu mees teab alati, mida öelda või teha!\nkui nartsissist sind maha viskab


Vasta kommentaarile 10. mai 2020 19:17\nRiikide vaheline sportlik võistlus.\nUdiseit ei ole!\nVasta kommentaarile 07. mai 2020 12:43\nTesurit ja segamist on!


Kuidas turgutada e-tiigrit? - Eesti Päevaleht\nEesti e-arengu eest ei vastuta otseselt ükski amet ega ministeerium, igaüks pusib oma süsteemi kallal. Majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts näeb ametkondlikku kolklust, kuid ei nõustu tsentraliseerima. Sotsiaaldemokraatide ja reformarite hinnangul tuleks muuta just e-arengu juhtimist senisest ühtsemaks.\nJah, meil on m-parkimine ja e-maksuamet. Meil on ID-kaart ja valimistel saame hääle anda arvuti taga istudes. Jah, me saame oma vastsündinud lapse nime ametlikuks registreerida ka internetis. Stopp! Lapse nime internetis registreerimine toimib ainult teoreetiliselt. Kui noored vanemad elavad vabaabielus, siis nad sellist e-teenust paraku kasutada ei saa ja peavad, laps kaasas, perekonnaseisuametisse jalutama. Edasi läheb pilt veel nukramaks. Kõikvõimalikud e-projektid kipuvad ikka takerduma tuhande ja ühe häda taha. Võtkem näideteks e-tervis ja digiretsept, ID-kaardi tarkvara, sotsiaaltoetuste infosüsteem, mistõttu tuhanded inimesed toetust õigel ajal kätte ei saanud, või politsei superandmebaas Kairi, mille töökindlus jätab pehmelt öeldes soovida ja mis uurijatelt iga päev sarvilisi sõnu välja meelitab.\nVõimsas e-Eestis, kus valitsus töötab paberivabalt, trükib nii mõnigi ministeerium ametniku saadetud e-kirja välja, referent kirjutab sellele viitenumbri, skaneerib taas arvutisse ja lisab seejärel elektroonilisse dokumendiregistrisse. Tasub kas või minutiks uurida, kui läbipaistvalt ja läbimõeldult on üles ehitatud Rootsi riigiametite võrgulehed või millist elu elab internetis Briti peaministri büroo Downing Street 10 (number10. gov.uk), et mõista, kui palju on e-Eestil arenguruumi. Mis on juhtunud Eesti e-tiigriga ning kes ja kuidas nähtavasti koomasse langenud metsakiisu elustaks? „Viimased kümme aastat on ainult loorberitel puhatud. Puudunud on koordineerimine ja huvi valdkonna arendamise vastu,” ütleb Rene Tammist, sotsiaaldemokraatide kandidaat Haaberstis, Kristiines ja Põhja-Tallinnas ning ühtlasi üks sotside majandus- ja kommunikatsiooniministri kandidaate.\nTa toob esile, et e-valdkonna arendamine on viimaste aastatega uppunud bürokraatia rägastikku. „Siseministeeriumi alluvuses on siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi all infosüsteemide arenduskeskus ja infokommunikatsiooni sihtasutus, mille koosseisud on viimastel aastatel ainult suurenenud, ent ühtset lähenemist ei paista kuskilt. E-riigist rääkides on tehnoloogia ju väike osa, olulisimad on administratiivset laadi ümberkorraldused, ent selle vastu huvi ei tunta,” nendib ta. Lahenduseks pakub Tammist, et e-Eesti koordineerimine peaks käima horisontaalselt, peaministri büroo alluvuses.\n„Kui peaminister ega majandusminister e-riigi arendamise vastu huvi ei tunne, ega siis toimu ka arengut,” ütleb ta. Väite kinnituseks toob Tammist näiteid pilveraalindusest ja nn asjade internetist, mille rakendamine peaks lähiaastatel plahvatuslikult kasvama. „Eestis nendel teemadel ei räägita. Vaja pole midagi muud kui tahet, nägemust ja koordineerimist ning Eesti oleks taas kord maailmas esirnnas.” Valdo Randpere, Reformierakonna esinumber Võru-, Valga- ja Põlvamaal, mõtleb Tammistiga sarnaseid mõtteid. „Viga, mis Eestis juba ammu tehti ja mis nüüd on jätnud jälje meie IT-võimekusele, on see, et riik on IT-arenduse raha ministeeriumide ja ametkondade vahel laiali jaganud ja nii on ressurssi kasutatud ebaefektiivselt,” sedastab ta. Randpere sõnul oleks riik pidanud juba ammu koondama avalikku teenistust ja selle tugifunktsioone puudutava otsustamise ning riigi IT-hanked ühe või äärmisel juhul kahe ministeeriumi alla. „Ministeeriumid on arendanud hulga paralleellahendusi, mis lisaks suurele ressursineelamisele ei suuda alati omavahel veatult suhelda. Riigihanked on enamasti eelistanud kõige odavamaid lahendusi ja see ei ole IT-valdkonnas alati parim kriteerium toimiva lahenduse saamiseks.”\nKõige dramaatilisemalt näeb praegust olukorda aga Urmas Hallika, roheliste esinumber Ida-Virumaal. „Ilma oluliste muutusteta riigi kui projektide tellija tegevuspõhimõtetes e-tiiger enam surivoodilt ei tõuse,” teatab ta resoluutselt. Üheks peamiseks muudatust vajavaks kohaks nimetab Hallika e-teenuste lõpptarbija vajaduste ja kasutusmugavuse esikohale seadmist. Teiseks käib ta välja mõtte, et e-teenuste osutamise võiks usaldada senisest rohkem erasektorile, sest praegu kummitab nii tellijaid kui ka arendajaid motivatsioonipuudus. Hallika meenutab riigiaparaadi katset pakkuda omavalitsustele ühist IT-platvormi, mis põrus tema sõnul läbi just sellepärast, et ei arvestatud omavalitsuste ega elanike tegelikke vajadusi. „E-tiigri juhtimise uued toimimispõhimõtted peavad aluse saama akadeemilise kogukonna, riigiametnike ja IT-tööstuse liidrite ühistest aruteludest ning uute eesmärkide seadmisest. Seda on vaja enne, kui põdurat tiigrit elektrišokiga torkima hakata.”\nPraegune majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts, IRL-i esinumber Tallinna kesklinnas, Lasnamäel ja Pirital, ei näe aga suurt probleemi hoopiski. Näiteid ebaõnnestumistest ja sellest, mis on viltu, nimetab ta pigem üksikjuhtudeks. „Ärge te pealkirja küll pange, et e-tiiger on koomas. See ei ole adekvaatne lähenemine,” palub ta ja toob väite kinnituseks fakti, et praegu on arenduses üle 200 IT-projekti. Partsi hinnangul on avaliku sektori areng jõudnud faasi, kus vau-efekti tekibki harva. „Praegu sünnivad arendused, mida tavakodanik ei pruugigi märgata, aga mis parandavad avaliku sektori tööd kindlasti,” arvab minister. Mitme e-arenduse tõrkeid ja arendusprobleeme nimetab Parts kanapimeduseks. „See on paraku detsentraliseeritud arendamise loogika. Kindlasti esineb kohati ametkondlikku kolklust ning mitmed asjad võiksid olla tehtud lihtsamini,” ütleb ta, kuid ei nõustu väitega, et IT-projektide juhtimine võiks olla kindlalt ühe ministeeriumi või ameti vastutada.\nEi jätku inimesi\nAvaliku sektori e-arengu paigutab Parts oma prioriteetide nimistus alles viiendale kohale. „Kõige ees peab olema IT-haridus, seejärel eksport, internetimajanduse elavdamine, infotehnoloogiavõimaluste viimine tööstusesse ning alles siis avalik sektor.” Jüri Ratas, Keskerakonna esinumber Mustamäel ja Nõmmel, meenutab eelmisel aastal valminud riigikontrolli auditit, mille järgi ei ole avalike teenuste pakkumise kvaliteet infoühiskonnas võrreldes 2007. aastaga oluliselt paranenud. Ka Ratas rõhutab asutuste omavahelist nigelat koostööd ehk koordinatsiooni puudumist. „Veel üheks arengu aeglustumise põhjuseks on inimfaktor, kuna Eestis on IKT-sektoris suur tööjõupuudus. Meil ei jätku inimesi nõudluse rahuldamiseks, rääkimata arengust,” ütleb Ratas. Lahenduseks peab praegune riigikogu aseesimees Ratas andekate eestlaste välismaalt tagasi toomist ja välisspetsialistide Eestisse meelitamist.\n„Samuti peame saatma meie andekad noored välismaa mainekatesse õppeasutustesse, kohustusega teatud aja pärast kodumaale tagasi tulla,” pakub ta. Viljar Jaamu, Rahvaliidu esinumber Harju- ja Raplamaal, näeb e-Eestit hoopis suurejoonelises valguses. „Tiigrid võiksime olla juhul, kui me suurema osa tarkvarast ja tehnikast toodaksime vähemalt oma tarbijatele siin ise. Selleks ei ole vaja lühiajalist hüpet, vaid pikaajalist arengukava, mis koosneks IT-arenguks soodsast keskkonnast, tasemel koolitusest, ideoloogidest ja kindlasti ka tahtest seda plaani ellu viia.” Jaamu tuletab meelde, et äri koguneb just sinna, kus on soodus ja tasuv keskkond. „Praegu on Eestis kulud juba sedavõrd suured, et iga laadi ettevõtlus on kaheldav. Esimene samm on otsida lahendusi ettevõtete kulude vähendamiseks, olgu kas või maksude kaudu, et meelitada Eestisse kõrgelt haritud IT-spetsialiste,” ütleb ta.


Vestibulaarne võimlemine koos healoomulise paroksüsmaalse pearinglusega - Diagnostika\nHealoomuline positsiooniline paroksüsmaalne peapööritus (DPPG) on sisekõrva kahjustus, mis väljendub paroksüsmaalses täheldatud pearingluse esinemises pea teatud asendites. DPPG peamiseks ravimeetodiks on niinimetatud rehabilitatsioonimehhanism - vestibulaarse võimlemise eriline kompleks.\nTuleb märkida, et füüsilisest isikust õppimine on võimalik ainult pärast usaldusväärset diagnoosi CPPG arstilt, kuna kasvaja või isheemilise ajukahjustuse korral, samuti selgroo arterite kokkusurumise suure tõenäosusega, võib isepuhastamine raskendada õigeaegse meditsiinilise abi andmist ja patsiendi seisundi halvenemist.\nPatsiendi eneseteostuseks kõige sobivam on Brandt-Daroffi ja Epley-Simon'i võimlemine.\n1. Hommikul, pärast magamist, istuge voodile, sirutades selja (asend 1)\n2. Siis peate vasakule (paremale) küljele 45 ° võrra ülespoole pöörama (õige nurga säilitamiseks on mugav ette kujutada, et inimene seisab teie kõrval 1,5 meetri kaugusel ja hoia oma silmad silma peal) - positsioon 2\n3. Püsi selles asendis 30 sekundit või kuni pearinglus kaob\n4. Tagasi algasendisse voodisse istudes\n5. Siis peate asetsema teisel poolel, kui pea on pööratud ülespoole 45 ° - asendis 2\n6. Jääge sellesse asendisse 30 sekundit\n7. Tagasi algasendisse voodisse istudes (positsioon 1)\n8. Korda 5 korda.\nKui treeningu ajal ei esine pearinglust, on soovitatav seda teha alles järgmisel hommikul. Kui pearinglus ilmneb vähemalt üks kord igas asendis, tuleb harjutusi teha vähemalt kaks korda: pärastlõunal ja õhtul.\n1. Istuge voodil, sirgeks oma seljaosa (asend 1)\n2. Pöörake oma pea kahjustatud labürindi suunas sellesse asendisse 30 sekundit (positsioon 2)\n3. Pange voodi alla, kui pea on 45 ° tagasi lükatud, jäta sellesse asendisse 30 sekundit (positsioon 3)\n4. Pöörake pea vastupidises suunas, jäta sellesse asendisse 30 sekundit (positsioon 4)\n5. Pöörake külg, mille pea on terve kõrva all, pöörake sellesse asendisse 30 sekundit (asend 5)\n6. Tagasi istumisasendisse, jalad alla.\nKompleksi nõuetekohane rakendamine on näidatud järgmises video:\nTuleb märkida, et Epley-Simoni kompleksi sõltumatu rakendamine on algul raske, kuna patsiendil puudub teadmine labürindi patsiendi poolest ja vastaspool võib olla seotud patoloogilise protsessiga. Sellega seoses on väga soovitav ainult jätkata arsti poolt alustatud klassid ja mitte ise ravida.\nHealoomuline paroksüsmaalne positsiooniline peapööritus on vestibulaarse aparaadi haigus, mida iseloomustab pearingluse äkilised löögid. Pealkirja neli sõna kannavad selle probleemi peamist olemust: “healoomuline” ei tähenda mingeid tagajärgi ja enesetervendamise võimalus, “paroksüsmaalne” näitab paroksüsmaalset haigust, “positsiooniline” näitab sõltuvust keha asendist kosmoses ja “peapööritus” on peamine sümptom. Kuid ilmselge lihtsus peidab palju nüansse. Kõigest, mis on seotud healoomulise paroksüsmaalse positsiooniga pearinglusega, selle haiguse põhiteavet ja keerukust saab õppida lugedes seda artiklit.\nÜldiselt on pearinglus väga mittespetsiifiline sümptom. Väljas võib nimetada rohkem kui 100 haigust, mis võivad ilmneda pearinglusena. Kuid healoomulisel paroksüsmaalsel positsioonil esinev pearinglus omab mõningaid kliinilisi tunnuseid, mis võimaldavad määrata õige diagnoosi arsti esmasel uurimisel.\nHealoomulise paroksüsmaalse positsiooniga vertigo (DPPG) on suhteliselt levinud haigus. Lääne-Euroopa riigid esitavad järgmise statistika: kuni 8% nende elanikkonnast kannatab selle haiguse all. SRÜ riikidel ei ole kahjuks selle probleemi kohta usaldusväärset statistikat, kuid tõenäoliselt ei erine need oluliselt Euroopa omadest. BPPH-ga võib seostada kuni 35% kõikidest vestibulaarse vertigo juhtudest. Numbrid on muljetavaldavad, kas pole?\nEsimest korda kirjeldas DPPG Austria otolarüngoloog Robert Barani 1921. aastal noores naises. Ja sellest ajast saadik on DPPG sümptomid eraldatud eraldi haigusena.\nEt mõista, miks ja kuidas see haigus areneb, tuleb vestibulaarse aparatuuri struktuuris veidi süveneda.\nPeamiseks vestibulaarseadme osaks on kolm poolringikujulist kanalit ja kaks kotti. Poolringikujulised kanalid asuvad üksteise suhtes peaaegu täisnurga all, mis võimaldab isiku liikumist kõikides lennukites registreerida. Kanalid on täidetud vedelikuga ja neil on pikendus - ampull. Ampullis on želatiinilaadne aine, mis on tihedalt seotud retseptoritega. Kupula liikumine koos vedeliku vooluga poolringikujulistes kanalites tekitab inimestele ruumi positsiooni tunnet. Kupli pealmine kiht võib sisaldada kaltsiumvesinikkarbonaadi kristalle - otoliite. Normaalne kogu elu otoliidid moodustuvad ja hävitavad organismi loomulik vananemine. Hävitamise saadusi kasutavad spetsiaalsed rakud. Selline olukord on normaalne.\nMõningatel tingimustel ei hävitata kulutatud ja vananenud otoliite ning nad ei loksuta poolringikujuliste kanalite vedelikes kristallidena. Täiendavate objektide ilmumine poolringikujulistes kanalites ei ole muidugi märkamata. Kristallid ärritavad retseptori seadmeid (lisaks normaalsetele stiimulitele), mille tagajärjel tekib pearinglus. Kui kristallid ladestatakse ükskõik millisesse raskusjõudu mõjutavasse tsooni (tavaliselt see on koti tsoon), kaob pearinglus. Kirjeldatud muudatused on DPPG esinemise peamine mehhanism.\nMillistel tingimustel ei kao otoliidid kokku, vaid lähevad "tasuta ujumise" juurde? Pooltel juhtudel jääb põhjus selgitamata, teine pool siis, kui:\ngentamütsiini ototoksiliste antibiootikumide võtmine, alkoholimürgitus;\nlabürindi arteri spasm, mis kannab vestibulaarsesse aparaati verevarustust (näiteks migreeni ajal).\näkilised rasked pearinglused, mis tekivad ainult siis, kui keha asend muutub, st pearinglus ei ilmu kunagi üksi. Kõige sagedamini ründab rünnak horisontaalsest asendist vertikaalsesse asendisse pärast magamist, lülitab voodisse unes. Juhtiv roll on siin pea, mitte keha asendis;\npeapööritust võib tunda kui oma keha liikumist ruumis ükskõik missuguses tasapinnas, nagu objektide ümberpööramine, kukkumise või tõstmise tunne, mis lainetel libiseb;\nmõnikord võib pearinglusega kaasneda iiveldus, oksendamine, aeglane südame löögisagedus, hajutatud higistamine;\npeapöörituse algusega kaasnevad nystagmused - silmamunade võnkumised tahtmatud liigutused. Nüstagm võib olla horisontaalne või horisontaalne. Niipea, kui pearinglus peatub, kaob nüstagm kohe;\nkrambid on rohkem väljendunud hommikul ja hommikul. Tõenäoliselt on see tingitud kristallide hajutamisest poolringikujuliste kanalite vedelikus, millel on pidevad pealiigutused. Kristallid lagunevad esimesel poolaastal väiksemateks osakesteks (füüsiline aktiivsus on ärkveloleku ajal palju kõrgem kui une ajal), mistõttu teisel poolel ei esine sümptomeid praktiliselt. Une ajal "kristallid" uuesti kokku, mis põhjustab hommikul suurenenud sümptomeid;\nuurimine ja hoolikas uurimine ei paljasta muid neuroloogilisi probleeme. Kõrvades ei ole müra, kuulmiskaotus, peavalu puudub - täiendavaid kaebusi ei ole;\nvõimaliku spontaanse paranemise ja pearingluse kadumise. See on tõenäoliselt tingitud eraldunud kaltsiumvesinikkarbonaadi kristallide iseseisvast lahustumisest.\nDPPG - see on tihti palju inimesi, kes on vanemad kui 50 aastat. Võib-olla aeglustuvad kaltsiumvesinikkarbonaadi resorptsiooni looduslikud protsessid, mis on põhjuseks haiguse sagedasemale esinemisele selles vanuses. Statistika kohaselt kannatab naiste sugu DPPG-ga kaks korda sagedamini kui meessoost.\nDPPG kliinilised tunnusjooned võimaldavad õige diagnoosi lähedast lähenemist juba patsiendi küsitlemise staadiumis. Pearingluse, provotseerivate tegurite, rünnakute kestuse, täiendavate kaebuste puudumise aja selgitus - see kõik viitab DPPG mõttele. Siiski on vaja saada usaldusväärsem kinnitus. Selleks viiakse läbi spetsiaalsed testid, millest kõige levinum ja lihtsaim on Dix-Hallpike test. Proov viiakse läbi järgmiselt.\nPatsient istub diivanil. Seejärel pöörake (ärge kallutage!) Pea ühes suunas (arvatavasti kahjustatud kõrva suunas) 45 ° võrra. Arst kinnitab pea sellesse asendisse ja asetab patsiendi kiiresti seljale, hoides pea pööramisnurka. Sellisel juhul tuleb patsiendi keha paigutada nii, et pea on veidi riputatud diivanil (st pea peab olema veidi kallutatud). Arst jälgib patsiendi silmi (nüstagmi ootuses) ja küsib samal ajal pearingluse tunnet. Tegelikult on see proov DPPG tüüpilise rünnaku provokatiivne test, kuna see põhjustab kristallide nihkumist poolringikujulistes kanalites. DPPG juuresolekul umbes 1–5 sekundi jooksul tekivad patsiendi maha panemisel nüstagm ja tüüpiline peapööritus. Siis tagastatakse patsient istumisasendisse. Sageli pöördub patsient istumisasendisse naasmisel tagasi pearingluse ja nüstagmi tunne, mis on väiksema intensiivsusega ja vastupidine. Seda testi peetakse positiivseks ja kinnitatakse DPPG diagnoosi. Kui proov on negatiivne, viige läbi uuring, pöörates pea teisele poole.\nTestimise ajal nüstagmuse täheldamiseks on soovitatav kasutada spetsiaalseid Frenzel (või õnnistus) klaase. Need on suure suurendusega klaasid, mis võimaldavad välistada silmade vabatahtliku fikseerimise mõju patsientidele. Sama eesmärgiga saab kasutada ka videonystagmografi või silma liikumise infrapuna salvestamist.\nTuleb meeles pidada, et kui te kordate Dix-Hallpayoki testi, on pearingluse ja nüstagmuse raskusaste väiksem, st sümptomid näivad olevat ammendunud.\nPraegused lähenemisviisid DPPG ravile on peamiselt ravimid. Vaid 20 aastat tagasi oli see erinev: peamine ravimeetod oli ravimid, mis vähendavad pearinglust. Kui haiguse arengumehhanism teadlastele teada sai, muutus lähenemine ravile. Ravimiga vabalt ujuvaid kristalle ei saa lahustada ega immobiliseerida. Seetõttu kuulub tänapäeva juhtroll mitte-uimastite meetoditele. Mis need on?\nNeed on nn positsioonimõjud, see tähendab järjestikuseid muutusi pea ja torso asendis, mille abil nad püüavad kristalle juhtida vestibulaarse aparatuuri tsooni, kust nad ei saa enam liikuda (koti tsoon), mis tähendab, et nad ei tekita pearinglust. Selliste manöövrite käigus on võimalik DPPG rünnakuid. Osa manöövritest saab teostada iseseisvalt, teised saab teostada ainult arsti järelevalve all.\nPraegu peetakse kõige levinumaks ja efektiivsemaks järgmisi positsioonimehhanisme:\nBrandt-Daroffi manööver. Seda saab teha ilma meditsiinipersonali järelvalveta. Hommikul, kohe pärast magamaminekut, peab inimene istuma voodil, jalad riputades. Siis tuleb kiiresti ühel pool kiiresti horisontaalsesse asendisse, kergelt painutatud jalgadele. Pea tuleb pöörata 45 ° ülespoole ja asuda selles asendis 30 sekundit. Pärast - istuge uuesti maha. Kui on olemas DPPG tüüpiline rünnak, siis on selles asendis vaja oodata pearingluse lõppemist ja seejärel istuda. Samasugused toimingud tehakse seejärel teisel poolel. Siis tuleb kõike korrata 5 korda, see tähendab 5 korda ühel küljel ja 5 korda teisel. Kui manöövri ajal ei esinenud pearinglust, siis järgmine kord manööverdatakse järgmisel hommikul. Kui juhtub ikka veel peapööritus, tuleb manöövrit korrata pärastlõunal ja õhtul;\nSemont manööver. See nõuab meditsiinitöötajate järelevalvet, sest võib esineda väljendunud vegetatiivseid reaktsioone iivelduse, oksendamise ja mööduvate südamerütmihäirete vormis. Manöövrit teostatakse järgmiselt: patsient istub diivanil, jalad riputades. Pea pöörab tervele küljele 45 °. Pea on fikseeritud arsti poolt sellel positsioonil käega ja patsient asetatakse tema küljel olevale diivanile valusale küljele (nii selgub, et pea pööratakse veidi ülespoole). Selles asendis peaks ta jääma 1-2 minutiks. Seejärel, hoides sama peapinda, naaseb patsient kiiresti oma algsesse istumisasendisse ja sobib kohe teisele küljele. Kuna pea ei muutnud oma asendit, siis teisele küljele asetamisel nägu langeb. Selles asendis peate jääma veel 1-2 minutit. Ja siis naaseb patsient algasendisse. Sellised järsud liikumised põhjustavad patsiendil tavaliselt tugevat pearinglust ja autonoomseid reaktsioone, nii et arstidel on selle meetodi suhtes kahekordne suhtumine: mõned leiavad, et see on liiga agressiivne ja eelistab seda vahetada leebemate manöövritega, teised, nõustudes patsiendi koormusega, on kõige tõhusamad (eriti raske DPPT juhtumid);\nEpley manööver. See manööver on soovitav ka arsti järelevalve all. Patsient istub diivanil ja pöörab pea 45 ° nurga all valuliku poole. Arst fikseerib pea oma käedega sellesse asendisse ja asetab patsiendi seljale koos peaga samaaegse kaobumisega (nagu Dix-Halli proovis). Nad ootavad 30-60 sekundit, seejärel pööravad oma pead tervele kõrvale vastupidisele küljele ja seejärel keerake torso küljele. Pea on kõrva alla. Ja oodake uuesti 30-60 sekundit. Pärast seda saab patsient istungi ajal alustada;\nLemperi manööver. See on tehnika tasemel sarnane Epley manöövriga. Samal ajal, pärast patsiendi torso külge pööramist ja pea tervet kõrva, pöörab torso jätkuvalt. See tähendab, et siis võtab patsient oma nina alla oma nina alla ja seejärel patsiendi küljele valus kõrva. Ja manöövri lõpus istub patsient uuesti algasendisse. Kõigi nende liikumiste tulemusena näib, et inimene pöörleb telje ümber. Pärast Lempert'i manöövrit on vajalik piirata keha keha elutegevuse protsessis ja magada esimesel päeval, kui peakatet tõstetakse 45 ° -60 °.\nLisaks põhilistele manöövritele on mitmeid muudatusi. Üldiselt on positsioonivõimlemisega kaasneva mõjuga mõju alles paari seansi järel, st ainult mõned päevad sellisest ravist on vajalikud ja RPTP väheneb.\nantiemeetilised ravimid (Metoclopramide, Reglan).\nKõiki neid ravimeid on soovitatav kasutada ägeda DPPG rünnakute perioodil (millega kaasneb tõsine pearinglus koos oksendamisega). Siis on soovitatav kasutada positsioonilisi manöövreid. Mõned arstid räägivad vastupidiselt ravimite põhjendamatust kasutamisest CPPG-le, väites, et rõhutades oma mehhanisme vestibulaarsete häirete kompenseerimiseks, ning vähendades asendite manöövrite mõju ravimi taustale. Tõenditel põhinev meditsiin ei anna veel usaldusväärseid andmeid ravimite kasutamise kohta DPPG-le.\nFikseeriva teraapiana kasutatakse nii vestibulaarharjutuste kompleksi. Nende olemus seisneb mitmete liikumiste teostamises silmade, pea ja kehaga nendes positsioonides, kus esineb pearinglust. See viib vestibulaarse aparatuuri stabiliseerumiseni, selle vastupidavuse suurenemiseni ja tasakaalu paranemiseni. Pikemas perspektiivis põhjustab see haiguse taastumise ajal DPPG sümptomite intensiivsuse vähenemist.\n0,5-2% BPTP juhtudest ei ole positsioonivõimlemine mingit mõju. Sellistel juhtudel on võimalik teha kirurgilist remonti. Kirurgiline ravi võib toimuda mitmel viisil:\nPaljud arstid ravivad kirurgilisi ravimeetodeid kahel viisil. Lõppude lõpuks on need pöördumatud tagajärjed. Pärast hävitamist ja pealegi eemaldamist on lihtsalt võimatu taastada närvikiudusid või kogu vestibulaarset aparaati.\nNagu näete, on DPPG sisekõrva ettearvamatu haigus, mille krambid võtavad tavaliselt inimese üllatusega. Ägeda ja tugeva pearingluse tõttu, millega kaasneb mõnikord iiveldus ja oksendamine, kardab haige isik oma seisundi võimalikke põhjuseid. Seega, kui need sümptomid ilmnevad, tuleb võimalikult kiiresti konsulteerida arstiga, et mitte enam ohtlikke haigusi ära jätta. Arst hajutab kõik kahtlused sümptomite kohta ja selgitab, kuidas haigust ületada. DPPG on ohutu haigus, kui te võite seda öelda, sest see ei ole täis mingeid komplikatsioone ja kindlasti mitte eluohtlikke. Taastumise prognoos on peaaegu alati soodne ja enamikel juhtudel on vaja ainult ebamugavate sümptomite kõrvaldamiseks positsioonimehhanisme.\nK.M.N. A. L. Guseva loeb aruannet “Healoomuline paroksüsmaalne positsiooniline pearinglus: diagnoosi ja ravi omadused”:\nVestibulaarne võimlemine pearingluse vältimiseks\nEnamike neuroloogiliste ja otolarünoloogiliste haiguste peamine sümptom on peapööritus. Sarnane häire esineb inimestel, kellel on vähearenenud vestibulaarne aparaat. Kõige vastuvõetavam lahendus probleemidele selliste rikkumiste juures on vestibulaarne võimlemine.\nSeda ravimeetodit kirjutab tavaliselt otoneuroloog ja see ei tähenda ravimite kasutamist. See võimaldab teil saavutada jätkusuutliku positiivse tulemuse, kartmata kõrvaltoimete esinemist. Regulaarsete ja nõuetekohaste harjutustega, mille eesmärk on tugevdada vestibulaarset aparaati (VA), pöörab patsiendi pea vähem ja vähem. Pikaajaline ravi võimaldab teil haiguse täielikult kõrvaldada.\nVA koolitus toimub kooskõlas mitmete eeskirjadega:\nklassid toimuvad hästi valgustatud kohas, kus ei ole teravaid esemeid, vaipade voldeid, samuti asju, mis võivad provotseerida patsiendi langemist;\nteostada harjutusi pehmete pindadega (matid, jooga matid, paksud vaibad);\nklassi riided valitakse selle mugavuse alusel (võimaldades teil vabalt liikuda, kuid mitte liiga lai);\nkingade seas eelistatakse mudeleid, millel ei ole kand;\nTasu sooritamisel peavad koolitaja, sõber või sugulane olema kohal, kes abistab vajaduse korral;\nvõimlemine ei ole ilmnenud haiguse või haiguse olukorras (selline ravi võib patsiendile ainult kahjustada);\nIga 15–20 päeva järel tuleks kasutatavate harjutuste loendit kohandada selle põhjal, milline on saavutatud edu (on vaja loobuda nendest kompleksidest, mis ei ole enam kasulikud, ning suurendada veel vajalike lähenemisviiside arvu).\nVestibulaarse aparaadi iseseisev tugevdamine kodus on võimalik ainult kõige ohutumate harjutuste kaudu:\nSeisukohtas, et liigutada raskuskese ühelt pahkluudelt teisele, hoides oma pea sirge ja mitte kallutades keha.\nSeiseasendis seisake järsult ja seejärel istuge uuesti (korrake 5-10 korda).\nTeise võimalusena toimige järgmiselt: püsti sirge, painutage, korja midagi põrandast ja istuge voodile, toolile või diivanile (tehke seda mitu korda).\nJuhuslikult paigutatud objektide vahel liikumiseks, trajektoori muutmiseks.\nTants, tehes maksimaalset võimalikku kalde ja pööret.\nSelline kodus võimlemine aitab kaasa kooskõlastamise märgatavale paranemisele. See võimaldab teil muuta oma kehahoiakut ühtlasemaks ja kindlamaks. Siiski ei ole soovitatav ülalkirjeldatud harjutusi pearingluseks teha; jätkata koolitust pärast rünnakut.\nLisaks vestibulaarsete seadmete parandamiseks mõeldud üldharjutustele on olemas ka spetsiaalsed positsioneerimisülesanded (pea ja keha asukoha muutused), mida kasutatakse individuaalsete häirete vastu võitlemiseks. Allpool käsitletakse teraapiaid, mis on efektiivsed healoomulise paroxysmal vertigo (DPPG) jaoks. Seda haigust iseloomustab kristallide olemasolu sisekõrva õõnsuses, mis ärritavad selle retseptoreid.\nLubatud sõltumatu treening. Toimingute järjestus:\nlähtepositsioon: istub diivanil (selja on tasane, jalad koos, peopesad põlvedel);\nlamada vasakul küljel (jalad on poolenisti painutatud, pea pööratud paremale 45˚ võrra) ja hoidke teket 30 sekundi jooksul;\nasetsege paremal küljel (vastavalt pea pöörab vasakule).\nKompleksi korratakse mõlemal küljel 5 korda. BPH-rünnaku korral peaksite võimlema lõpetama ja ootama, kuni sümptomid kaovad, ning seejärel jätkake treeningut.\nSeda tehakse ainult vastava spetsialisti juuresolekul, kuna seda tüüpi terapeutilise võimlemise kasutamine võib põhjustada iiveldust ja muid häire sümptomeid. Toimingute järjestus:\npatsient võtab lähtepositsiooni: istub tasasel horisontaalsel pinnal;\narst kinnitab õigesti koguduse pea (45 ° nurga all);\npatsient peab olema tema küljel (tema jalad jäävad alla) ja säilitavad oma positsiooni kaks minutit;\nsiis naaseb patsient algasendisse ja jääb kohe alla, kuid teisele poole;\nkaks minutit hiljem istub patsient uuesti.\nManöövri läbiviimise protsessis jääb pea asend keha suhtes muutumatuks, olenemata sellest, millisel viisil kallutatakse. See kompleks on tõhus, kuid arstide ülevaated selle kohta on vastuolulised. Mõned eksperdid usuvad, et see on liiga agressiivne kokkupuuteviis, samas kui teised ütlevad vastupidi, et ainult see meetod võimaldab saavutada käegakatsutavaid tulemusi.\nSelle kompleksi täitmiseks on vaja ka spetsialisti osalemist:\narst, kes hoiab patsiendi pead, terava liigutusega, paneb ta seljas nii, et pea ulatub voodi servast kaugemale;\npatsient hoiab oma kehahoiakut ühe minuti jooksul muutumatuna ja pöörab seejärel peaga kehaga vastupidises suunas;\npärast veel 30-60 sekundi möödumist naaseb patsient algasendisse.\nKorduste arvu määrab külastav spetsialist.\nÜlaltoodud manöövrid sobivad hästi DPPG vastu, samas kui mõned teised selle diagnoosiga tegevused on vastupidi vastunäidustatud. Eelkõige kehtib see võimlemisele Bubnovski kohta, mis on kasulikum kaela osteokondroosi põdevatele inimestele.\nVähem edukalt kõrvaldatakse vestibulaarne düsfunktsioon kahest erinevast süsteemist pärineva hingamise kaudu.\nJoogatunnid tähendavad erilise hingamismeetodi järgimist:\n◦ istudes sirgjoonega, tehke sügav väljahingamine koos pingutusega (peaaegu täielikult "väljutatakse" õhk iseendast);\n◦ langetage diafragma lihas ja tehke kõht pumbatuks, võimaldades õhul täita kopsude alumise osa;\n◦ laiendage rindkere, täites keskmised lobid hapnikuga;\n◦ viimane on kopsude ülemine osa;\n◦ Samamoodi toimub järgnev sujuv väljahingamine: õhk voolab kõhu, rindkere ja lõpuks kaela.\nJooga hingamisel siseneb õhk kehasse nina kaudu ja suhu kaudu tagasi.\nAlgselt oli see ravimeetod mõeldud laulva hääle taastamiseks. Võimlemise põhiolemus on teha sunnitud tugev ninakaudne sissehingamine ja sujuv väljahingamine suu kaudu. Kompleksi täisversioon hõlmab 14 erineva keerukusega harjutuse rakendamist. Sel juhul peaks korduste arv alati olema neljakordne.\nHingamismustrid võimaldavad mitte ainult kõrvaldada AA töös häireid, vaid parandavad ka keha kui terviku seisundit.\nVastsündinute puhul ei tohiks võimlemisvõimaluste läbiviimine lapsele ootamatult alustada. Kõige parem on neid täiendada fraasidega, mis selgitavad, millised meetmed hetkel toimuvad („let's roll”, „fly” jne). Isegi kui laps ei mõista sõna, mida öeldi, rahustab ta vanemahääle.\nHarjutused, mida kasutatakse alla 1-aastase lapse koolitamiseks, erinevad täiskasvanute kasutatavatest:\nVanem paneb lapse põlvili maha kõhule alla ja raputab õrnalt küljelt küljele.\nNad võtavad lapse pahkluu ja randme põhja ja seejärel hoolikalt lõõgastuma. Esialgsetel etappidel ei saa teha rohkem kui kaks ringi järjest. Lisaks sobib see valik ainult neile vanematele, kes ei ole ise vestibulopaatia suhtes vastuvõtlikud.\nIstuge beebi põlvele ja alusta “hõivatud” jalgale pitserit, hoides samal ajal lapse käsivarrega.\nSoovitav ei ole seda üle pingutada. Esimeste väsimusnähtude korral imikul tuleb lõpetada treening enne ärrituse tekkimist.\nPeamised patoloogiad, milles vestibulaarse võimlemise kasutamine võib olla asjakohane, hõlmavad järgmist:\nDPPG (healoomuline paroksüsmaalne pearinglus) jne.\nSarnaseid võimlemiskomplekte kasutatakse insuldijärgse rehabilitatsiooni käigus. Nad aitavad intensiivistada vestibulaarse kohanemise protsessi ja võimaldavad ajusel harjuda kolmanda osapoole stiimulitega ja lõpetada neile liiga palju reageerimist (või alustada nende täielikku eiramist).\nKui pearingluse põhjuseks on emakakaela osteokondroos (see patoloogia on tuvastatud peaaegu kõigil eakatel), vertebraalse basiilse puudulikkuse või ortostaatilise hüpotensiooniga, siis on selliste harjutuste läbiviimisel vähe kasu.\nSpetsiaalsete võimlemiskomplekside sooritamisega saate saavutada vestibulaarsete funktsioonide osalise või täieliku taastumise. DPPG positiivse dünaamika täheldatakse peaaegu kohe ja raviprogrammi kestus tervikuna ei ole pikem kui kaks nädalat. Kui VA haigus on perifeerne või kui patsiendil on kesknärvisüsteemi häired, kulub selle ravimiseks vestibulaarse võimlemisega mitu kuud või isegi aastaid.\nHüpertensiivne kriisi määratlus Diagnostika\nVestibulaarsete seadmete rikkumine Kasvaja\nKuidas võtta ibuprofeeni täiskasvanutele\nLapse iiveldust võivad põhjustada mitmed tegurid. 95% juhtudest on see seedetrakti talitlushäire. Vähem esinevad iiveldus, kui see mõjutab kesknärvisüsteemi.


Vooremaa Aastaga on korterite hinnad Jõgeval kahekordistunud\nAastaga on korterite hinnad Jõgeval kahekordistunud\nNii on möödanikku kadunud ajad, mil Jõgeval ületas korteripakkumine tunduvalt nõudluse. Siis räägiti koguni ligi paarisajast liigsest korterist. Üsna hiljuti müüdi aga 2-toaline korter Jõgeval 80 000 krooni eest.\nKorterite hinnad hakkasid tõusma enne Eesti astumist Euroopa Liitu. OÜ Varameedia maakler-konsultandi Viive Viira sõnul kartsid inimesed, et kinnisvaratehingutele lisatakse käibemaks.\nUued töökohad suurendavad nõudlust\n“Mais läkski kinnisvaraturul rebimiseks, sest ostjaid oli rohkem kui müüjaid. Praeguseks on korterite hinnad Jõgeval stabiliseerinud ja edasine oleneb paljugi sellest, kas luuakse juurde uusi töökohti või mitte. Kui luuakse juurde kasvõi 30-40 uut töökohta, siis see juba mõjutab korterite hindu. Näiteks on käinud Jõgeval olukorda kompamas isegi suured puidufirmad, mis looksid meile juurde ligi sada uut töökohta. Sellisel juhul oleks Jõgeva korterite hinnad võinud tõusta veel kolmandiku,” rääkis Viira.\nAlati ei pruugi aga uute töökohtade loomine korteritenõudlust suurendada, kinnitas Elvi Korjus FIE Elvi Korjus Kinnisvarast. Metallitöötlemisfirma OÜ Konesko loob Põltsamaale 100 uut töökohta, kuid kinnisvaraturul pole Korjus erilist nõudluse kasvu täheldanud.\nKui varasematel aegadel võis seoses uue kooliaasta algusega märgata Põltsamaal korterite ostuhuvi suurenemist, siis tänavu mitte. Samas on aga nõudlus üürikorterite järele suur.\nKa Tartu noored pered ostavad Jõgevale kortereid, kuid Viive Viira ei usu, et Jõgevast saab kunagi Tartu satelliitlinn.\nNoorte tartlaste seas on peresid, kus pereisa sõidab näiteks piiri taha tööle ja toob naise lastega turvalisemasse väikelinna.\nSiimusti alevikus maksavad 2-toalised korterid 30 000-35 000 krooni, 3-toalised aga 50 000 krooni. Jõgeva aleviku korterid on Siimusti korteritega samas hinnaklassis. Vaimastveres maksab ühetoaline korter 15 000 krooni.\nPalamuse on kallim paik, kuid sealt pakutakse müügiks väga vähe kortereid, kuigi huvilisi on. Kaarepere kortereid aga eriti osta ei taheta.\nKalleimad korterid Tabiveres\nJõgevamaa kallimad elupaigad on aga Tabivere ja Põltsamaa. Tabivere hinnatase on Tartu omast kaks korda madalam. Kui näiteks Tartus maksab korter 300 000 krooni, siis Tabiveres 150 000. Korter vaatega Saadjärvele on aga paarikümne tuhande krooni võrra kallim.\nTalumajad, mille ümber on kuni kaks hektarit maad, on hinnalt võrdsed näiteks Põltsamaa linna 3-toaliste korteritega.\nElvi Korjusel on müügis üks korralik talu, millel on kokku 84 hektarit maad. Selle eest tahab omanik saada 1,8 miljonit krooni.\nPõltsamaa lähedal on aga eriti trööstitu kant Sakala asula. Linnukasvatus läks pankrotti, selle ostjad elatusid vara mahaparseldamisest. Nii et seal on isegi suuri tondilosse, kus keegi ei ela ja millede aknad on sisse löödud. Ühe krooni eest on ära ostetud 18-korteriline tondiloss, kuid keegi ei tea, kas ja mida sellega kavatsetakse ette võtta.\nPõltsamaal maksab maja kuni 700 000 krooni\nKahe – kolmetoalised korterid maksavad Jõgeval 45 000 – 50 000 krooni. Remonditud korterid on aga kallimad ja nende hinnad on 75 000 – 80 000 krooni. Rohkem ostetakse kahetoalisi kortereid, pered küsivad aga kolmetoalisi. Neljatoalisi kortereid ostetakse Jõgeval aga küllalt vähe ja need maksavad keskeltläbi 65 000 krooni.\nNoored inimesed tahavad osta keskküttega, vanemad inimesed aga ahiküttega kortereid. Viimased maksavad keskmiselt 65 000-70 000 krooni.\nKohtutäitur Ivi Kalmet teatas, et ka tema poolt müüdavate korterite hinnad on aastatega oluliselt tõusnud. “Kui 2001. aastal müüsime 2-3-toalisi kortereid hinnaga alla 10 000 krooni, siis nüüd kuni 36 000 krooni eest. Sundmüüki pandud korterid on aga kindlasti kehvemas olukorras kui vabatahtlikult müüdavad korterid. Tavaliselt on sundmüüki minevad korterid asustatud, seal elavad endised omanikud või üürnikud. Uus omanik peab nendega arvestama,” rääkis Kalmet.\nElvi Korjus rääkis, et ka Põltsamaal hakkasid korterite hinnad tõusma eelmise aasta septembrist. Kui möödunud aastal maksid 3-4-toalised korterid 70 000 krooni, siis käesoleval aastal küsitakse nende eest 150 000- 185 000 krooni. Nõukogude ajal ehitatud suurte 2-korruseliste majade eest pinnaga kuni 200 ruutmeetrit küsitakse 600 000-700 000 krooni. Ainult et ostjaid napib. Elvi Korjuse andmetel on nõudmine eriti suur just väiksemate ja ökonoomsemate majade järele.


TEADLASED HIIGELSUURTEST SUPERPUUKIDEST: peab väga vedama, et neid kohata\nTEADLASED HIIGELSUURTEST SUPERPUUKIDEST: peab väga vedama, et neid kohata (2)\nToimetas Sirje Maasikamäe, 24. aprill 2019 12:19\nSuperpuugiks kutsutud hyalomma-puugil on värvilised jalad ja ta liigub nobedalt.Foto: Vida Press\nMärtsis puhkes põhjanaabrite juures puugipaanika, kui teatati, et superpuuk ehk hyalomma on jõudnud ka Soome. Hiigelpuugid võivad verd imedes paisuda koguni kolme sentimeetri suuruseks ja levitada rasket haigust.\nTeadaolevalt on meie põhjanaabrite juurest leitud kokku üheksa sellist puuki, ka Rootsis on teda kohatud, kirjutab Yle uudisteportaal. Hyalomma-puugid levivad tavapäraselt soojemates paikades – Aasias, Aafrikas ja Lõuna-Euroopas.\nSALALIK BORRELIOOS: puugihaigus võttis naiselt elujõu ja rikkus närvid (25)\nKUI RÄSTIK HAMMUSTAS: siis on need tegevused täiesti keelatud! (35)\nSuperpuukide saabumine Soome ei üllatanud asjatundjaid, neid kohati ka eelmisel aastal. Maailmas on kümneid tuhandeid puugiliike ja linnud toovad uusi liike ka Soome. Soome teadlased ei pea õigeks, et ajakirjandus hirmutas inimesi superpuukidega, sest võimalus neid kohata on väga väike. Asjatundjate arvates on puukidest kirjutatud viimasel ajal liiga negatiivselt.\nSoomes kohatud hiigelpuugid on ka teadlastele üsna võõrad. Need on suuremad kui kodumaised puugid, neil on värvilised jalad ja nad liiguvad kiiremini kui meie tavalised puugid, kes varitsevad rohukõrrel.\nAga veri meeldib ka hyalomma-puukidele ehk selles mõttes on nad samasugused kui kodumaised puugid.\nUurijad rahustavad inimesi – põhjamaa pakaselisi talvi ei ela superpuugid üle. Superpuuk on ikkagi juhuslik suvekülaline ja peab väga vedama, et teda kohata.\nKliima soojenedes võib olukord muidugi muutuda. Ja teoreetiliselt on võimalik, et superpuuk elab talve üle mõnes hoones.\nÄRA LASE PUUKIDEL SUVE ÄRA RIKKUDA! 5 olulist asja, mida peaksid kindlasti teadma


Mäng Chika. Play online tasuta\nMäng Chika Online\nMängu kirjeldus: Sinu klassis on tüdruk nimega Chica.See ei ole väga moes ja ilus, et sa vabatahtlikult aidata teda valida enda stiili kleit.Help see tüdruk vaata ta riideid, valida kõige lahe soeng ja korja autasud.Seejärel vali tüdruk tarvikud koolis.\nSinu klassis on tüdruk nimega Chica.See ei ole väga moes ja ilus, et sa vabatahtlikult aidata teda valida enda stiili kleit.Help see tüdruk vaata ta riideid, valida kõige lahe soeng ja korja autasud.\n© playgame24.com - free online mängu Chika ().\nPlay online flash mäng Chika tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Chika ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Keegi ei näinud selles midagi halba, et sauna–Mari väikeste laste pärast pere tagakambris magas. Pealegi seisis Krõõda surmast saadik uks kahe kambri vahel öösiti alati lahti või praokil, nii et sulane ja tüdruk, kes magasid eeskambris, alati võisid näha ja kuulda, mis tagakambris sündis.\nSuvel oli lugu muidugi teisiti. Siis magasid sulane ja tüdruk ühes karjapoisiga väljas, ainult Mari lastega ja peremees ise jäid läbi aasta tuppa. Nüüd poleks ka sellel tähtsust olnud, kas Mari ees– või tagakambris magab: kes rääkida tahtis, võis mõlemal korral ükskõik mida rääkida.\nPeremeest koju oodates oli Maril ikka linnu–uni. Vähemastki krõbinast oli küll, et teda jalule ajada. Samuti oli see ka täna. Mari ärkas, kui õuevärav kääksus, ja läks Andresele õue vastu.\n«Otsi hobusele heinu vankrisse ette,» ütles Andres, «ma panen ta seiasamasse sööma, ei lähe teda praegu metsa viimagi.»\nSeni kui Mari heinu läks tooma, võttis Andres ise hobuse rakkest lahti ja sidus ta vankri külge. Temal polnud kunagi viisiks selle toimetuse pärast sulast äratada, ehk olgu siis, et mõni ise peremehele appi tuli. «Kas peremees tahab süüa ka?» küsis Mari kambris. «Las olla pealegi, eks ma hommikul söö,» vastas Andres. «Säh, rüüpa parem siit pudelist, katsu, kas on ka magus.»\n«Las jääda ka see hommikuks, peremees, hilja on,» ajas Mari vastu.\n«Mis hilja,» ütles Andres. «Midagi ei ole hilja.»\n«Peremees, lase lahti, ära jända!» palus Mari.\n«Ma ei jända ju, Mari, ma mõtlen tõsiselt. Ma olen ikka sinuga tõsiselt mõelnd, juba Jussi päevil. Ma olen ju küll oodand. Täna on mul nii hea meel, et tahan ka sinule head meelt teha: hakka mul perenaiseks, päriselt kohe, laste emaks ja kõik. See niisuke üksinda virelemine põle ka midagi väärt.»\n«Lase lahti, peremees!» palus Mari.\n«Ei või lasta, Mari, tee mis tahes, änam ei või,» vastas Andres.\n«Lapsed pärast ärkavad üles, näevad,» rääkis Mari.\n«Nähku,» arvas Andres, «ükskord peavad nad seda ikka nägema: neile on ju uut ema tarrvis.»\n«Mõni teine kord,» palus Mari.\n«Mis see teinegi kord parem on,» vaidles Andres vastu.\n«Sa tuled täna väljast, viinapudel taskus,» põhjendas Mari.\n«Arvad, et ma olen purjus?» küsis Andres. «Ma olin pisut purjus, kui kõrtsist välja tulin, aga teel lahkus ära, pea läks üsna selgeks. Praegu olen päris kaine, ainult meel on nii rõõmus, et ma ükskord selle Pearule sain ometi näidata.»\nEt peremeest teistele mõtetele viia, hakkas Mari kohtuasjast pärima ja laskis tal kõrtsitempudestki jutustada. Kui jutt saladuseni ja kolmekümne rublani jõudis, küsis Mari:\n«Kas sul siis oli midagi saladust?»\n«Muidugi oli,» vastas Andres, «ja salaja kõrva sisse ütlesin talle sula tõtt, et ta teaks, muidu arvab viimati, et tema üksi on mees, kes krutskid mõistab teha.»\nAndres peatus ja ootas, kas ehk Mari uudishimus veel midagi küsib, aga kui see vaikis ja nagu ootas, ei saanud Andres muidu, kui pidi kõik südame pealt ära rääkima, nagu ta seda oli teinud Krõõdagi päevil. Nii mõnigi kord olid neil siis vaidlused ja pahandused tekkinud, aga ikkagi pidi Andres Krõõdale aeg–ajalt oma südant puistama.\n«Mina ise viisin Pearu oma rukkisse ja hakkjalgadesse sel korral,» ütles Andres kavalalt naeratades. «Sest vaata, lugu oli siis nõnda, et kui mina öösel koju tulin, ise tukkusin peal, jäi hobune äkki seisma, ja kui silmad lahti tegin, et vaadata, mis on, oli Pearu oma vankri ja hobusega mul risti tee peal ees. Hüüan ei kedagi, hüüan kõvemini – keegi ei kõssa, karjun kõigest jõust – vait kui haud. Ei kedagi, ronisin siis maha ja läksin vaatama: mis muud, kui Pearu täis ja magab vankris, nii et norin taga. Hobuselahjad ratta all, ei saa edasi ega tagasi. Võtsin siis ohjad ratta alt välja ja pidin nad vankrile kinni siduma, et hobust koju saata, oma väravast mööda, aga äkki tuli mul hea mõte. «Ahaa, vennas, nüüd oled mul ometi ükskord peos!» ütlesin iseendale. Saatsin siis oma hobuse kodu poole minema, panin ohjad istekoti alla, pöörasin Pearu linalaka ümber, ronisin ise ka vankrisse, et jälgi ei jääks, ja lasin läbi odra rukkisse, sealt hakkjalgadesse ning siis uuesti rukkisse, kus jällegi ohjad ratta alla ajasin, nii et põlnd võimalik edasi ega tagasi. Siis pistsin peenrale ja mööda peenart koju, õueväravasse, kus mära mind juba ootas ja vastu öhötas. Nõnda oli see, seda pead sa teadma, aga ää sellest kellelegi hinga, ainult sinule räägin, kuis asi oli. Pearule endale ütlesin ka kõrva sisse, et mina viisin, aga tal pole tunnistust, las ta teab, niisuke võrukael kui ta on.»\n«Ah nii! Sina ise!» imestas Mari. «Sellepärast ma sel korral kuulsin, et oleks nagu vankri mürin tulnd, aga õueväravat ei tehtud lahti, et oleks kääksund. Mõtlesin, et mõni sõitis mööda.»\n«Mära tuli ju vankriga üksinda, mina jõudsin alles natukese aja pärast väravat lahti tegema,» seletas Andres magusal suul.\n«Aga kas see on õige nõnda teha?» küsis Mari. «Ja miks sa Pearule endale seda ütlesid, ta hakkab ju viha kandma?»\n«Tema kannab niikuinii viha, las siis olla õieti, teadku, kellega tal tegemist, ja hoidku end. Ja õige on see ka, lähen kas või vanajumala enda ette sellega. Sest mis tegi Pearu, kui me kahekesi kahasse kraavi kaevasime? Ta hakkas minu oma rahaga kaevatud kraavist minu karjamaale vett paisutama. Oli see õige? Kui temal on õigus niisukest tempu teha, siis on ka minul õigus teda oma rukkisse viia.»\n«Vaata, Mari, see oli minu üks saladus. Aga mul on veel teine, ja see on palju suurem, see puutub sinusse ka, õigem Jussisse.»\n«Andres!» hüüdis Mari kohkunult. «Siis sa sel korral ei kukkunudki? See oli Juss?»\n«See oli Jussi–raibe sel korral, sest kuhu ma siis lumega nõnda pidin kukkuma,» vastas Andres. «Aga kust sina seda tead? Kas Juss ise rääkis või?»\n«Ei, Jussilt ei kuulnud ma midagi. Tema ei tulnd peale seda änam minu juurde,» vastas Mari.\n«Kes sulle siis rääkis?» päris Andres. «Peale tema ja minu ei teand sellest ju ükski hing.»\n«Mulle põle keegi rääkind,» vastas Mari. «Aga sa mäletad ju, et kevadel leidis sulane sealt tee äärest pussi ja kõik arutasid, et kelle oma see võiks olla, kes ta sinna on kaotanud. Ka mina vaatasin seda pussi ja ütlesin siis, et see on ju kadund Jussi puss. Arutasin siis, et kust võis küll see puss sinna saada, ja äkki vilksatas mul läbi pea, et ega ometi Juss sinul siis tee peal vastas käind. Tahtsin sinu käest mitmel korral küsida, aga ei julgend. Aga kui sa täna sellest teisest saladusest nimetasid, siis teadsin kohe, et see oli tol korral ometi Juss.»\n«Tema mis tema!» kinnitas Andres. «Ja kui ta jalad kuuseokstesse põleks kinni hakand; nii et komistama ajas, kes teab, kudas sel korral oleks läind. Siis ta oleks saand mulle ehk esimese sopsu selja tagant ära anda, sest ma olin ju pisut purjus. Aga komistamise ajal pöörasin ma ümber ja andsin talle jalaga või panin ainult jala ette, ma isegi ei tea õieti, nõnda läkski hoop põlve ligi.»\n«Niikuinii oleks ta ehk minu sel korral seal vagaseks teind,» rääkis Andres edasi, «sest minul põlnd ju kusagilt miskit löömariista võtta ja temal oli pikk puss käes. Mul oli küll peaaegu täis viinapudel taskus, aga see ei tulnd mul sugugi meelde. Alles pärast mõtlesin, et näeh, seal ta nüüd on see joobnud pea, lase ennast kas või ära tappa, aga ei märka pudeliga pähe valada. Nojah, tema oleks võind mu tingimata siis vagaseks teha, seda mõtlesin pärast, aga tal põlnd mehe südant. Kui selja takka ei saand ja esimene kord ei õnnestand, hüppas ta üle kraavi, metsa. Et ta pussi lunde viskas, seda mina muidugi ei näind, ei teand tähele panna.»\n«Eks oli ometi hea, et kõik nõnda läks, nagu läks,» arvas Mari nüüd, kui ta kuulis, mis Andres Jussist ja tema teost seletas. «Juss oli ehk ometi ainult Juss, muud ei midagi.»\n«Nüüd sa tead kõik, Mari,» rääkis Andres nagu kergendatud südamel. «Sellepärast joo, joo iseenda ja minu terviseks. »\n«Ma oleks ehk täna kauemaks jäänd, aga sina tulid mul meelde ja siis ei saand änam jääda, pidin tulema,» rääkis peremees.\nMari ei joonud pudelist. Ta istus muidu Andrese põlvel, istus, nagu oleks tal nutt varaks.\n«Miks sa nii tõrges oled?» ütles Andres. «Kas sa siis mulle tulla ei taha või?»\n«Ma ei tea, peremees, mis see on,» vastas Mari.\n«Ikka see Juss sul oma surmaga meeles?»\n«Võib–olla. Juss ja kõik. Nii imelik on. Nagu õudne, ajab hirmu peale,» seletas Mari.\n«Ära karda,» julgustas Andres. «Juss ei või änam midagi ei sinule ega minule ega meie temale. Mis on, see on. Minul suri Krõõt, sinul Juss, kahekesi oleme järel.»\n«Aga lapsed?» küsis Mari.\n«Lapsed,» kordas Andres nagu mõeldes. «Mis siis lastega ikka on? Meil mõlemal on ju lapsed. Las nad olla siis meie lapsed, kasvatame nad üheskoos ülesse, leiba Vargamäel jätkub ju. Kõik olgu ühesugused, minu ja sinu lapsed, kõigil ühed õigused.»\nMaril tõusid jällegi silmad vett täis: tema lapsed saavad perelasteks!\n«Ää nuta, Mari,» lohutas peremees ja surus teda endale vastu rinda. Pisarad hakkasid täna Andrese südamesse kinni, ehk ta küll kadunud Krõõda pisaratega nõnda oli harjunud, et ta neid mikski ei pannud, nagu oleksid nad üsna harilik nähtus naiste elus.\nAndres võttis Mari käest viinapudeli ja pani selle tagasikätt pingi alla. Siis võttis ta naise sülle, tõusis püsti ja tahtis üle läve kambrisse astuda.\n«Mitte, peremees!» palus Mari härdalt. «Mitte täna! Mitte!»\nAga Andres ei kuulanud. Ta vastas ainult:\n«Sa saad ju Vargamäe perenaiseks, sinu lapsed saavad perelasteks.»\nKeegi polnud neid sosinal öeldud sõnu kuulamas ega keegi polnud nägemas, kui Vargamäe Andres sauna–Mariga üle läve tagakambrisse astus. Ei olnud ka järgmisel hommikul sellest sündmusest muud märki järel kui viinapudel eeskambris pingi all, aga sellegi korjas Mari ja pani tagakambrisse kappi, enne kui läks palgalisi äratama.\n«Minu asjad on juba sedasi.»\n«Ega siis muud, peab aga õpetaja juurde minema,» vastas Andres.\n«Ega vist muud jah,» oli ka Mari nõus.\n«Ei läbend teised aastatki oodata. Juss põle jõund heasti äragi jahtuda, suri ju alles veebruari lõpul, aga juba tuli taga, ei tea, kas teiste asjad õige sedasi või.»\n«Nende oma asi,» porises vanamees, «noored tublid rahvad teised mõlemad.»\n«Nonäh, pererahva asi, mis meie, saunikud, nüüd,» arvas eit.


Riigikogu eelinfo kolmapäevaks, 12. veebruariks - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo kolmapäevaks, 12. veebruariks\n12.02.2014 / Eelinfo\nInfotunnis osalevad peaminister Andrus Ansip, haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo, keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus. Küsimuste esitamiseks on registreerunud viis Riigikogu liiget. Küsimus peaministrile puudutab Ida-Virumaa tegevuskava 2010-2014, küsimused haridus- ja teadusministrile puudutavad kohalike omavalitsuste hariduskulude toetust, C2-taseme keelenõuet, hariduse rahastamist ja hariduslike erivajadustega laste toetamisest.\nPäevakorras on kokku 11 eelnõu menetlemine, neist neli on esimesel lugemisel viis teisel ja kaks kolmandal lugemisel.\n1. Jätkub teisipäeval istungiaja lõppemise tõttu katkenud valitsuse algatatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu rahutagamismissioonil Kesk-Aafrika Vabariigis” eelnõu (583 OE) esimene lugemine. Eelnõu võimaldab Eestil osaleda Euroopa Liidu rahutagamismissioonil EUFOR RCA (European Union military operation in Central African Republic) Kesk-Aafrika Vabariigis kuni 55 tegevväelasega alates otsuse jõustumise hetkest kuni 31. augustini 2014 ning kuni 5 tegevväelasega aasta lõpuni.\n2. Esimesel lugemisel on Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud riiklike peretoetuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (542 SE), mis näeb ette tõsta alates 1. jaanuarist 2015 ka pere teise lapse kohta makstav lapsetoetus tänaselt 19,18 eurolt 57,54 eurole. 1. jaanuaril 2016 tõuseks eelnõuga pere esimese lapse kohta makstav lapsetoetus tänaselt 19,18 eurolt 38,36 eurole. Alates 1. jaanuarist 2017 tõuseks aga pere esimese lapse kohta makstav toetus kuuekordse lapsetoetuse määrani, mis on 57,54 eurot.\n3. Kolmandal lugemisel on valitsuse algatatud karistusseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (468 SE). Eelnõuga muudetakse karistusseadustiku laiendatud konfiskeerimise kohaldamist puudutavaid sätteid, laiendatakse võimalust kohaldada vangistuse asemel sõltuvusravi ja täpsustatakse karistusjärgse käitumiskontrolli kohaldamise regulatsiooni. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmisega võimaldatakse konfiskeerimise, konfiskeerimise asendamise, tsiviilhagi ja varalise karistuse tagamiseks kasutada hagi tagamise abinõusid.\n4. Kolmandal lugemisel on valitsuse algatatud väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ja Euroopa Liidu kodaniku seaduse muutmise seaduse eelnõu (444 SE), millega muudetakse ja täiendatakse Eestis ebaseaduslikult viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmise, väljasaatmise, kinnipidamise ning sissesõidukeelu kohaldamisega seotud õigusnorme.\n5. Teisel lugemisel on valitsuse algatatud Riigikogu otsuse “”Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020″ heakskiitmine” eelnõu (553 OE). Kultuuripoliitika põhialustes aastani 2020 sätestatakse riigi kultuuripoliitika eesmärk. Selleks on kujundada loovust väärtustav ühiskond, hoida ja edendada eesti rahvuslikku identiteeti, uurida, talletada ja kanda edasi kultuurimälu ja luua soodsad tingimused elujõulise, avatud ning mitmekesise kultuuriruumi arenguks ja kultuuris osalemiseks. Riiklik kultuuripoliitika lähtub põhiseaduslikust sihist tagada eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade.\n6. Teisel lugemisel on valitsuse algatatud korteriomandi- ja korteriühistuseaduse eelnõu (462 SE). Eelnõu järgi toimub korteriomandiõiguse kodifitseerimine, mille raames asendatakse kaks praegu kehtivat seadust – korteriomandiseadus ja korteriühistuseadus – ühe seadusega, milles on reguleeritud kõik korteriomandiga seotud õigussuhted. Eelnõu kohaselt hakkab kõigi korteriomandite majandamine toimuma iseseisva juriidilise isiku – korteriühistu – vormis, mis seaduse jõustumisel tekib koos korteriomandite loomisega. Olemasolevatele korteriomanditele, mille majandamine toimub uue seaduse jõustumiseni korteriomanike ühisuse vormis, loob riik ise korteriühistu.\nTeise lugemise eel esitasid tähtajaks eelnõule muudatusettepanekuid Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon ja Keskerakonna fraktsioon, samuti ka Eesti pangaliit, Eesti korteriühistute liit ja MTÜ KETA. Pöördumisi oli ka kodanikelt. Hulga erinevatelt isikutelt laekunud probleeme ja eelnõu regulatsioone puudutavaid küsimusi edastas õiguskomisjonile ka Riigikogu liige Liisa-Ly Pakosta, kes pidas õigeks, et algatamist väärivad ettepanekud oleksid vormistatud juhtivkomisjoni ettepanekutena.\nÕiguskomisjon valmistas eelnõu teist lugemist ette kokku kuuel istungil, kaasas lisaks eelnõu koostajatele ka kõiki aruteludes osaleda soovinud isikuid. Komisjon otsustas arvestada täielikult ühte Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni muudatusettepanekut ja laekunud pöördumiste pinnalt algatada kuus muudatusettepanekut.\n7. Jätkub valitsuse algatatud korrakaitseseaduse muutmise ja rakendamise seaduse eelnõu (424 SE) teine lugemine, mille Riigikogu katkestas mullu 18. detsembril. Eelnõu eesmärk on teha vajalikud muudatused, mis võimaldaksid kehtivat seadust kohaldada ka inspektsioonilisele riiklikule järelevalvele. Eelnõuga ühtlustatakse ja muudetakse kehtivaid riiklikku järelevalvet reguleerivaid korrakaitselisi eriseadusi. Seaduse kohaldamisalast on välja jäetud tegevus-, ehitus-, keskkonna- või muu loa väljastamise menetlus ning rahalise või mitterahalise toetuse andmise menetlus. Eelnõuga soovitakse tagada ühtsetel alustel toimiv, efektiivsem, õigusselgem ning isiku põhiõigusi rohkem arvestav riiklik järelevalve menetlus. Seaduse jõustumise järel hakkavad riiklikku järelevalvet teostama ühtsetel alustel kõik korrakaitseorganid.\nEelnõu teise lugemise jätkamiseks vaatas õiguskomisjon läbi justiitsministeeriumist ja siseministeeriumist saabunud ettepanekud ning pidas arutelude ja sellele järgnenud Riigikogu alatiste komisjonide ametnikega tehnilise kooskõlastamise tulemusena vajalikuks parandada eelnõus ilmnenud vead ning algatada 14 muudatusettepanekut.\nMuudatused puudutavad näiteks inimese kainenema toimetamist, alkoholi pruukimiseks keelatud kohtade nimetamist kohaliku omavalitsuse tasandil, hädaohus lapse kohtlemist ja krediidiinfot laenureklaamides.\n8. Jätkub valitsuse algatatud riigieelarve seaduse eelnõu (513 SE) teine lugemine, mille Riigikogu rahanduskomisjoni ettepanekul katkestas 15. jaanuaril. Eelnõu näeb ette õiguslike aluste loomise ja põhinõuete kehtestamise Eesti majandusliku ja rahandusliku pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks.\nEelnõule esitati teise lugemise katkestamise järel Riigikogust 29 muudatusettepanekut ja komisjon koostöös Rahandusministeeriumiga koostas 37 muudatust, kokku 66 muudatusettepanekut.\nNii sätestatakse muudatusettepanekutes strateegilise arengudokumendi\nliigina poliitika põhialused, korrastatakse strateegilise planeerimise süsteemi. Samuti sätestatakse, et põhiseaduslikud institutsioonid ei ole kohustatud koostama strateegilisi arengudokumente ja Eesti Panga juurde luuakse eraldi nõuandekoguna eelarvenõukogu.\nMitmed muudatused tehakse riigieelarve seadusega seonduvates seadustes, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses ning samuti Eesti Rahvusringhäälingu seaduses.\n9. Teisel lugemisel on valitsuse algatatud raudteeseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (482 SE). Eelnõuga viiakse raudteeseaduse sõnastus vastavusse Euroopa Liidu (EL) vastavate direktiividega. Täpsustub raudteeseaduse terminoloogia. Ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse ja tegutsemise ohutustunnistuse asemel antakse raudteeinfrastruktuuri ettevõtjatele ohutusluba, raudteeveo ettevõtjatele aga ohutustunnistus ja mitteavaliku raudtee puhul tegutsemise ohutustunnistused. Raudteeliiklusõnnetuste, raudteeintsidentide ja otsasõitude asemel võetakse kasutusele direktiivide terminoloogia: õnnetusjuhtumid, tõsised õnnetusjuhtumid ja vahejuhtumid. Samuti täpsustatakse tehnilise järelevalve ameti ja ohutusjuurdluse keskuse ülesandeid ning õigusi järelevalvemenetluse raames. Eelnõu käsitleb ka EL-i ja SRÜ riikide raudteeveeremi numbri kasutamisega seotud aspekte. Eelnõuga muudetakse veel seaduse sätteid seoses Rail Balticu projekti arendamisega. Kehtestatakse väiksem raudteekaitsevööndi laius.\nKoostöös eelnõu algataja esindajatega valmistas majanduskomisjon ette kokku 33 ettepanekut eelnõu teksti muutmiseks, neist valdav enamik on tehnilise ja korrastava sisuga.\n10. Esimesel lugemisel on valitsuse algatatud elektrituruseaduse muutmise seaduse eelnõu (557 SE). Eelnõu harmoneerib täpsemalt EL-i elektri siseturu direktiivi. Põhivõrguettevõtjale antakse võimalus moodustada ühisettevõtja teises liikmesriigis sertifitseeritud põhivõrguettevõtjaga, mis laiendab põhivõrguettevõtja tegevusvabadust ning võimaldab ühisettevõtja luua ka sertifitseeritud sõltumatu süsteemihalduri või sertifitseeritud sõltumatu põhivõrguettevõtjaga, kes kuuluvad ühte kontserni tootmise või müügiga tegeleva ettevõtjaga. Sätestatakse, et tootmise ja müügiga tegelev ettevõtja ei tohi omada valitsevat mõju teises liikmesriigis tegutseva põhivõrguettevõtja üle, kui selles teises riigis kohaldatakse põhivõrguettevõtja suhtes omandilise eraldamise nõuet tootmise ja müügiga tegelevast ettevõtjast. Sellega tagatakse tootmise ja müügiga tegeleva ettevõtja kindel eraldatus põhivõrguettevõtjast ning välditakse huvide konflikti ülekandetegevuse ning tootmise ja müügi vahel. Luuakse ka energia hulgimüügituru andmekogu, mille vastutavaks töötlejaks on EL-i vastava määruse kohaselt riiklik reguleeriv asutus, milleks Eestis on konkurentsiamet.\n11. Esimesel lugemisel on valitsuse algatatud maagaasiseaduse muutmise seaduse eelnõu (556 SE). Eelnõuga võetakse täies mahus üle EL-i vastav direktiiv. Eelnõu sätestab alused veeldatud gaasi terminali halduri ja hoidla halduri tegutsemiseks ning gaasi hulgimüügituru reguleerimiseks. Aluste hulka kuulub tingimuste väljatöötamine ja hindade koostamise põhimõtete kooskõlastamine konkurentsiametiga. Samuti täiendatakse seadust jaotusvõrguettevõtja ja hoidlatevõrgu halduri juhtimise põhimõtetega ning Konkurentsiameti ülesannetega turu järelevalve ja tarbijakaitse osas. Sätestatakse, et tootmise ja müügiga tegelev gaasiettevõtja ei tohi omada valitsevat mõju teises liikmesriigis tegutseva ülekandevõrgu ettevõtja üle, kui selles teises riigis kohaldatakse ülekandevõrgu ettevõtja suhtes omandilise eraldamise nõuet tootmise ja müügiga tegelevast gaasiettevõtjast. Sellega tagatakse tootmise ja müügiga tegeleva gaasiettevõtja kindel eraldatus ülekandevõrgu ettevõtjast ning välditakse huvide konflikti ülekandetegevuse ning tootmise ja müügi vahel. Luuakse ka energia hulgimüügituru andmekogu, mille vastutavaks töötlejaks on EL-i vastava määruse kohaselt riiklik reguleeriv asutus, milleks Eestis on konkurentsiamet.\nVEB fondi koondatud nõuete menetlemise ja rahuldamise asjaolude väljaselgitamise uurimiskomisjonis – kell 9.30: Istungi orienteeruv lõpp on kell 11.30. Komisjoni istung on kinnine. Komisjoni esimees Rainer Vakra annab intervjuusid peale istungi toimumist (ruum L 241).\nKell 9 – Riigikogu Rail Baltic toetusrühma koosolek Rail Balticu tasuvusest, kutsutud konsultatsiooniettevõtte AECOM Balti regiooni juht Arnis Kakulis, Läti transpordiministeeriumi raudtee osakonnajuhataja Janis Eiduks, Leedu transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi arendus- ja rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja Arenijus Jackus, Rail Balticu projektijuht Indrek Sirp (koverentsisaal).\nKell 18 – Riigikogu aseesimees Laine Randjärv on töövisiidil Ida-Virumaal.