Robert Burns (viski): kirjeldus, liigilise koosseisu ja ülevaateid\nRobert Burns - viski, sündis hiljuti. Esimene partii jook on nüüd saadaval klientidele 2001. aastal. Nimega auks viski Scottish luuletaja Robert Burns. Portree ja isiklikku autogrammi käesoleva kõrgkultuur kaunistab pudel. Mida huvitatud sellest juua? Mis on selle gastronoomiline omadused? Toodab viski "Robert Burns" firma Isle of Arran Distillery. Need, kes vähemalt kooliprogrammi raames teab inglise, aru, et ettevõtte nimi loetletud Isle of Arran ja seega piiritustehas ta. Kui tootmisvõimsus ettevõtte ja kui oluline terroir jaoks gastronoomiline kvaliteedi juua? Selle ja paljud teised teemad selles artiklis.\nRobert Burns ja Isle of Arran\nŠoti luuletaja kuulus tema luuletusi. Aga leiba ta, nagu sageli ikka, teenitud proosaline. Ta oli inspektor alkoholitootjad. Riigi üritanud luua ühtne standard kvaliteedi ja muidugi eemaldada maksud kasumit. Seetõttu on paljud kodutööndusi 1837. aastast "on läinud varje." Kontrollige neid ja jõudis saarel Arran, Robert Burns. Ammu enne seda sündinud viski Robert Burns, mees, kes andis talle nime, ma hindasin kvaliteeti kohaliku joogi. On tõendeid, et luuletaja on väga pehme olemasolu saarel Arran komplekti ebaseadusliku alkoholitootjad. Viskit ta pühendatud luuletus, kus joogi nimega "vaimus hull pranks." Ja kuigi töölähetusega käskisid tal sulgeda ebaseadusliku ettevõte, ta hindavad seda kogemust kohalike meistrite destilleerimist. Sel sada aastat hiljem, luuletaja nimi ja jäädvustas nime ja disaini viski.\nVäike saar vaid pikkus ja laius kakskümmend miili kümne nimetatakse ka "Kääbus Šotimaa." Seal on võluv maastik oma range ilu, iidse lossid ja muid vaatamisväärsusi. Kuid peamine eelis seoses Arran viski tootmist oli selle veega. Asjaolu, et saare pinnas - see hoiused liiva, kruusa, turba, savi ja graniidist. Seega liigub vesi looduslikest mnogostupenchatuyu puhastamiseta. Nr keemia hõbedane filtrid ei pea! viski kvaliteet sõltub pehmust allikavesi. Ja kuna Arran oli rahvarohke alkoholitootjad. Saar on koduks isegi rohkem viskit. Aga tagasi toote Robert Burns. Viski kaubamärgi all toodetud saare põhjaosas, küla lähedal Lokranza. Vee võetud kevadel Izon borah. See läbib looduslik filtrid ja on nõrga lehk suitsuse turvas, mis annab joogile ainulaadse pehmust ja lõhna.\nMida me teame tootja\nAlustades 1837 (ja mitte vaevata inspektor Robert Burns) saarel Arran ei tööta (juriidiliselt) ei ole piiritustehas. Aga hiilgus pehme vesi, mis läbib looduslik filtrid ja küllastunud maitsva lõhna turvas suitsutatud, ei kustu. Aastal 1994, pere Curry väljakujunenud põhjatipus saarel küla lähedal Lokranza jalamil lossi neljateistkümnenda sajandi. Farm asub mugav ja maalilised orus. Külmade tuulte oma mägede vahele. Kuid peamine vara maa on muutunud allikas Izon borah. Curry pere on omandanud õigused viski valmistamisel ja oli toota alkohole. Uus brändi otsustas nimetada auks luuletaja, kes elas saarel - Robert Burns. Viski kohta "Isle of Arran Distileri" ilmus 1998. aasta juunis, kuid kuna bürokraatia on nüüd saadaval klientidele ainult alates 2001.\nKogu joogi tootmisprotsess toimub perekonnas piiritustehas Curry. Grain alkoholi tootmise ostetakse ainult kohalike talupidajate. Pean ütlema, et Lokranza Valley on imeliselt pehme kliima. Soe hingus Gulf Stream toob mereõhku siin ja põhjast kaitsta orus mägede. Mountain kristall õhk, väga pehme ja maitsev vesi ei kustu, sest Šoti kleeplindi võimaldab teha esimese klassi joogi. Linnaste teravilja alkoholid ja esimese inkubeeriti tünnides šerrit. Nüüd mahutit kasutatakse tootmiseks viski Robert Burns, mis varem toimus šerri või Bourbon. Külm filtreerimine ei ole läbi viidud. Tulemuseks on suurepärane jook pehme maitse ja kerge aroomiga turvas suitsu.\nKõigi erinevate mahtude ja liiki pakendite, "Isle of Arran Distileri" toodab kahte tüüpi toodete Robert Burns. Seguviski segamisel toodetud erinevate linnaste ja teravilja alkohole. Joogi on kollakaspruunid. Lõhnav kimp tunda märkmeid kondiitritooted mandlid ja vaarika kohta tausta iiris ja tamme lõhn suitsu. On suulae kuulnud magus õun ja Lagrits. Smoky turvas selle taustal, mis libiseb peen vihje. In karastusjook struktuuri. Scotch "Robert Burns Blended" lööb vaimu Isle of Arran, meenutades mägedes, pehme mereõhku ja smaragd sammal, mille üle jookseb puhta oja. Alkohol - 40 kraadi. See viski on väga Pitka. Meeldivalt soe. Hea iseenesest ja kaasas sigar. Samuti on täiesti avaldub kokteile. Baarmenid soovitada süüa seda, "hapu Apple", "House" ja "Black Sabbath". See viski rõhutavad väärikuse Iiri kohvi ja kuuma Šoti augustaja.\nTeist tüüpi Whisky - Single Malt Single Malt. Tema tugevus on veidi kõrgem - 43 protsenti alkoholi. Pudel Robert Burns (viski) 0,7 liitrit kingitus toru muutub trahvi show. Kimp kui kangeid alkohoolseid jooke kreemjas, magus märgib värske puu-, mesi ja röstitud pekanipähklid. Me joome sile maitse soojendamisel toonid vanilje, šokolaadi ja vürtse. Lõpeta värskes kleeplindiga. In järelmaitse on tunda sarapuupähklite ja piimašokolaad. Värv jook päikseline, kergem kui segatud šoti. Kõik viski "Isle of Arran Distileri" toodetud ilma värvainete. See jook on ka hea soolo või kaasas sigar. Kokteile avaldub tüüpilisem. Aga juua, vaatamata kõrge lihtsalt.\nRobert Burns (viski): Hind\nKui sa ei tea, kas sa maitsta Scotch "Robert Burns" nautida ja tahan saada tuttavaks omadused joogi, see on soovitatav, et te esimest osta segatud ilme. On olemas hulk pool liitrit, ilma kinke. Pudel on väga tagasihoidlik. Cap - kruvi, metall. Ja kuna hind jook see pakett on üsna demokraatlik - 354 rubla pudel. On üsna erinevad kulud segatud Robert Burns (viski, 0,7). Hind pudeli kohta ilma kinkepakk on 1800 rubla. Tuuba seda jooki võib leida 1585 rubla. Enamik hindame ühekordse Linnaseviski. Hind ruumala kohta 0,7 liitrit kuni 3363 rubla. Suur osa sellest kõrge hind on saavutada esteetilist pudelid, valades plasttüüblite ja nii edasi. D.\nViski Robert Burns: arvustust\nTarbijad kindel, et Teip brändi - see on puhas rõõm. Mõlemat tüüpi viskit juua kergesti, põhjustamata kõrvaltoimeid keha. Complex maitse ühendab suurepäraselt teiste koostisosade kokteile. Juua rohkem täielikult avalikustatud, kui vähe sooja klaasi käes. Maitse mõlemat liiki viski ei ole upsakas, kuid väga pehme ja sile. Lõpeb Scotch soe, lõhnas vanilje. See on jook neile, kellele meeldib tunda nõrga lõhna viski soode ja uduvine. Aga maitse need joogid pigem tundis märgib tammevaatides, mis hoidis piiritust. Brändi ei ole liiga "lahti kerida", kuid kuna hind selle viski palun kättesaadavust.\nValgevene õlu: traditsioon ja modernsus\n"Bad" - õlu American traditsioone, ajalugu ja funktsioonid\nCognac "Bajazet": aromaatne bukett kodumaise toodangu\n"Kir Royal" - kokteili ajalugu. Retsept, koostis ja valmistamine peensusi\nVeini valmistamine muidugi: kuidas teha veini kirsid\nKõik Napoleon brandy\nSecrets of nooruslik nahk. Cream "tsüklit": naised kommentaarid\nArabian Peninsula. Ilu kõrbes ja merele\nSilmatilgad "Polinadim": algõpet, valmistamise kirjeldus, koostis, analooge, ülevaateid\nHaubits "Hyacinth". Cannon "Hyacinth-B" tehnilised spetsifikatsioonid ja fotod\nTärpentin salvi. Kasutamine tärpentini raviks ja noorendamine\nTattoo tuharad - see on ilus ja vulgaarne\nStomatiit lapsed võivad tuleneda vale suuhügieeni.\nSaksa lambakoer: plusse ja miinuseid tõug\nMiks ei armasta türklasi armeenlasi? 1915. aasta Armeenia genotsiid\nKreeka salat krevettide. Retsept koos foto


MIDA ME TEEME VARJUDE 2. HOOAJA ESITUSES: KULISSIDE TAGA - / FILM - KOMÖÖDIA\nMida me teeme varjude 2. hooaja esituses: kulisside taga - / Film\nWhat We Do Shadows Season 2 Featurette\nSellest ajast alates on tunne nagu eoonides Mida me varjudes teeme debüteeris FX-is eelmisel aastal, kuid Taika Waititi ja Jemaine Clementi 2014. aasta komöödial põhinev vampiirimockumentalsari on surnuist tagasi. Sari naaseb täna juba teiseks hooajaks ja tähistades on FX välja andnud uue telgitaguste esiletõstmise, mis sukeldub kõikidesse mahlastesse süžeearendustesse ja tähtedega pakatavatesse kammidesse. Vaadake Mida me varjudes teeme 2. hooaja featurette allpool.\nwaht, mida teeme varjus\nMida me teeme varjude 2. hooaja esituses\nLihtne on end nii surmatute pahanduste ja kuiva huumoriga haarata Mida me varjudes teeme et unustate, et sellel etendusel on süžee. Ja see tõstab krundi ante teist hooaega. Aasta teisel hooajal Mida me varjudes teeme , Harvey Guillen s vampiirist tuttav Guillermo saab teada, et ta pärineb Van Helsingist, ja hakkab andma oma instinkti tappa vampiire. Võib arvata, et see oleks asi, mis viskaks mutrivõtme tema suhetesse oma vampiirimeistritega, kuid tegelikult on see Haley Joel Osment s zombie Topher, kellest saab 2. hooaja esimeses osas uue tuttava ning Nadja ja Lazlo kiindumuste objekt.\nOsment on vaid üks paljudest 2. hooaja külaliskameedodest, mida iseloomustavad featurette, sealhulgas koomik Craig Robinson , keda nägime eelmises haagis , nagu Derek, “põrandaaluste amatöörvampiiriküttide meeskonna juht” ja Benedict Wong.\nKayvan Novak, Matt Berry, Natasia Demetriou ja Mark Proksch naasevad teise düsfunktsionaalse vampiiride rühmana teisel hooajal Mida me varjudes teeme .\nSiin on kokkuvõte Mida me varjudes teeme 2. hooaeg:\nSee, mida me varjudes teeme, järgib nelja vampiiri, kes on sadu aastaid koos elanud. 2. hooajal proovivad vampiirid leida teed inimeste Super Bowli pidude, Interneti-trollide, energiavampiiri, kes saab ametikõrgendust ja joob end võimust, loomulikult kõik vaimud, nõiad, nekrutid, zombid ja teised. varjulised varjatud palgamõrvarid, kes kolavad vabalt Tri-State'i piirkonnas.\nMida me varjudes teeme esietendub oma teine hooaeg 15. aprill 2020.\nuniversaalsed stuudiod Hollywoodi õudusõhtud 2018\nmillal lõpmatuse sõja 2. osa välja tuleb\nkas saab olema elule järg\nvalge mees parima mehe puhkuselt\ntähtrännak süvaruumis üheksa sinekiirel


Oma Külmik 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nOn olemas kolmas võimalus, milleks on ise seda parandada.\nMa lähen teile mõnede sagedasemate probleemide juurde koos mõnede lihtsate lahendustega, mis võivad teile raha teenida. Et paremini mõista külmikute keerukust ja kuidas see toimib, vaadake seda artiklit enne, kui alustad.\nKülmik on üsna keerukas seade ja iga probleemi kohta on suhteliselt palju võimalikke põhjuseid. Uurime lihtsamaid lahendusi. Mõningaid suuremaid remonditöid peaks tegema professionaal, näiteks kondensaatori või kompressori väljavahetamine, kuid kui te peate sellel liinil minema, võite lihtsalt osta uue külmikuga. Loodame, et suudame teid hädas kokku hoida ja esmalt probleemi lahendada.\nOsade kontrollimiseks on vaja VOM-i. Alati lülitage toide välja või lihtsalt külmik lahti. Minu arvates on hea mõte hoida sülearvuti jaoks mugav, et registreerida, mida olete kontrollinud ja kuidas asjad kokku minema, nii et te ei hõõruda oma pead hiljem.\nSelle külmkäigu parandamiseks eemaldage külmik ja ühendage vooluvõrgust välja vooluvõrku. Kontrollige pistikut ja voolu kõikide katkiste või lõikude jaoks.\nKõik külmub külmkapi sektsioonis\nSelle külmkapi parandamiseks kontrollige termostaadi valikuketast, mis asetseb tavaliselt külmkambris esiküljel või tagaosa taga. Võimalik, et pead keerama dial sisse.\nKa siin võib olla ka vigane termostaat. Enne selle testi alustamist ühendage külmik lahti. Avage juhtpaneel; termostaat asub otse selle taga. Keerake ketas kõige külmemate seadistustega. Määrake oma VOM-i RX1-le ja proovige kahte klemmit (koos juhtmetega välja) ja otsige nulli lugemist. Eemalda termostaat, seada see kõige soojemas seadmes ja asetada see 30 minutiks töömüüriga külmikusse. Uuesti kontrollige terminali ja lugemine peaks olema lõpmatus.\nKülmkäivitus töötab; Ärge võtke külma\nSelle külmikuga remontimisel kontrollige termostaadi valikuketast ja veenduge, et see pole kõige soojemas seadmes. Kondensaatori rullid võivad olla ummistunud. Eemaldage alumine esi- või tagapaneel ja vaakum külmkapis. Proovige rullide puhastamiseks nii palju kui võimalik pikendusvardaga. Kui kumbki neist probleemidest ei lahenda, on siin mõned teised kontrollida.\nBlokeeritud kondensaatori ventilaator: Eemaldage tagapaneel ja eemaldage kõik, mis ventilaatorit blokeerib. Puhastage mõni muu praht, kui see on avatud.\nUks ei sulgeda: Kontrollige, kas külmik on tasane. Kui see pole nii, on jalgade all, mille all on niidid, mida saab soovitud efektiga kruvida / lahti keerata.Samuti kontrollige uksehinge, et veenduda, et kõik on paremal.\nHalb ukse tihend: tihendi vahetamiseks tõsta tihendi ja keerake kinnituskruvid lahti. Kui eemaldate vana tihendi, sööte uut kohale ja keerake kruvid kinni.\nHalb ukse lüliti: Kui lüliti on halb, jääb valgus sisse ja hoiab asju soojaks. Lüliti saab kinnitada lameda kruvikeerajaga. Eemaldage juhtmed ja seadke VOM-i RX1-le. Kinnitage sondid terminalidele ja lülitage lahti nullist välja. Sulgege lüliti vajutades kolbi; lugemine peaks olema lõpmatus. Kui ei, siis asendage.\nHalb heitgaasi ventilaator: Eemaldage sügavkülmiku siseküljel olev tagapaneel. Keerake ventilaatori korpus lahti ja eemaldage ventilaatori juhtmed. Proovi, et teie VOMi kaks terminali on seadistatud RX1-le. Kui sa saad lugeda alla 50 oomi või lõpmatu lugemisega, vahetage ventilaator välja.\nBad Condenser Fan: Kondensaatori ventilaator asub külmiku all. Juurdepääs on kõige lihtsam tagumise alumise paneeli abil. Ühendage juhtmed lahti ja järgige aurusti ventilaatoriga samu juhiseid.\nMadal külmutusagensil: Selle probleemi katsetamiseks tuleks kutsuda tehnikut.\nPaljudes külmutuskappides on lüliti, mis kontrollib külmkappi niiskes ilma ilmaga higistamist. See asub külmiku sees asuva juhtpaneeli lähedal. Veenduge, et see on sisse lülitatud (selle väljalülitamine jahedas, kuivati aitab energia säästa). Lüliti testimiseks avage juhtpaneel ja eemaldage juhtmekomplektid terminalidest. Kinnitage oma VOM-i sondid, seadke RX1-le ja võtke lugemine. Kui see on sisse lülitatud, peaks see olema null, kui see on välja lülitatud. Kui ei, siis asendage. Kui lüliti on heas korras, siis võib keris ise, mida nimetatakse mullionkütteseadmeks, võib olla halb; see eeldaks, et professionaal parandab külmkappi.\nKülmik tsüklid sisse ja välja lülitada pidevalt\nSelle külmikuga remondiks puhastage kondensaatori rullid, nagu ülalpool selgitatud. Kontrollige blokeeritud või vigase kondensaatori ventilaatorit, nagu eespool kirjeldatud. Kompressor võib olla halb ja nõuab professionaalset asendamist.\nHoidke oma külmkapi ümbrus puhas, võite päästa ennast mitmest neist potentsiaalsetest probleemidest. Kondensaatori rullide tühjendamine rutiinsetel alustel on suurepärane võimalus, et need ei satuks ummistuma. Kodu lemmikloomadega võite soovida selle regulaarset puhastamist juuste suurenemise tõttu. Kui lasete neil väiksematel puhastustel minna, siis see suurendab teie elektriarve suurenemist ja lõpuks muudaks see kergesti parandatavaks probleemiks ja kallimaks. Ärge unustage - enne varuosade poodisse jõudmist pidama külmkapi marki ja mudelinumbrit. Sa ei taha neid vajada ja neid ei pea. See põhjustab teie lahe kaotuse.\nKas soovite osta külmkappi? Vaadake meie külmikud ostja juhendit\nVideod Seotud Artiklid: Eksklusiivne energiatõhus maja oma spa-ga - saarma 3, haabersti, tallinn, harjumaa.\nPõhiline » Elektrik » Oma Külmik\nPesumasin kuivatiga on suurepärane võimalus hoida teie seadmed puhtad ja varjatud ja kriimustusteta. Kui soovite ise katte teha, on siin mõned lihtsad sammud. 1. samm - otsustage materjali Võite teha pesumasina ja kuivati kangakatteid või vinüülkatteid. Kui otsustate kangast, peaksite olema mõnda väga põhilist õmblusvõimet (õmbluseta õmblusniidid).


soolestik 28.12.21 / Peavalu\nTere,ma olen paar kuud spasmoili ja espumisani võtnud,aga kõhugaasid ei taha väheneda,hommikuti enne söömist on juba gaasid sees,siis vahepeal on selline tunne et vasaku rinna alt on haige,kui gaasid ära tulevad siis läheb enesetunne paremaks,ma ei tahaks uskuda et see on koroona hirmust,mul on 3 süsti käes\nPikka aega kestev meteorism e. puhitus, võib viidata ühe võimalusena ärritatud soole sündroomile (colon irriabile). Probleemid sageli ägenevad stressi perioodil. Lahenduse leidmine algab põhjuse täpsustamisest ja selle mõistmisest. Raviks soovitatakse erinevaid preparaate, mis paljus on sümptomite leevendamise eesmärgiga. Soovitan nõu küsida oma perearstilt.


Suvikõrvitsataimede haigused Suvikõrvitsataimede tavalised haigused (Söödavad aiad) | Kasulik teave ja aianduse näpunäited. Professionaalne aedniku ajaveeb!\nKoduleht » Söödavad aiad » Suvikõrvitsataimede haigused Suvikõrvitsataimede tavalised haigused\nSuvikõrvitsa taimed on üks lihtsamaid köögivilju, mida kasvatada. Kui täis päike, hästi kuivendatud pinnas, kuhu on töödeldud palju orgaanilisi aineid ja vett, annavad kabatšokid vilja truult kogu suve vältel. Tegelikult võite selle kinkida sõpradele ja naabritele, kuna taim toodab rohkem kui saate süüa.\nAinukesed asjad, mis seda ohjeldamatut kasvu võivad vähendada, on suvikõrviprobleemid nagu putukad ja haigused. Suvikõrvits taimehaigused tulenevad tavaliselt putukate vektorist või seenhaigustest. Putukakahjurite tõrje ja kultuuriline hoolitsus on sageli suvikõrvitsapuruhaiguste nipistamise võti eos.\nSquash lehed on jahukaste suhtes kurikuulsalt tundlikud. See on suvikõrvitsatega kõige tavalisem probleem ja see ilmneb siis, kui lehed saavad sooja ilmaga neile niiskuse, mis ei kuivaks õigeaegselt. See niiske, soe keskkond võimaldab jahukaste õitseda.\nMuud suvikõrvitsat mõjutavad seenhaigused on järgmised:\nPorine hallitus on seenhaiguste lehehaigus, mis tekitab lehtedele kollaseid laike.\nLehesport Septoria, mis võib talvituda õueprügis.\nKummivarre lehemädanik ja must mädanik on nende sümptomite osas iseenesestmõistetavad.\nChoanephora puuviljamädanik kasvab õitel ja viljadel, hävitades nende söödavuse.\nFusarium on seenhaigus, mis võib rünnata mitut tüüpi taimi. Suvikõrvitsa taimed närbuvad ja surevad, kui haigus ründab juurestikku.\nAntraknoos ründab ka mitut tüüpi taimi ja levib kõrge õhuniiskuse korral kiiresti.\nPaljud teised seened elavad mullas ja püsivad aastaid, õites ja nakatades taimi optimaalsetes tingimustes.\nViiruslikud suvikõrvitsapõõsaste haigused levivad taimele sageli putukalt, kui ta toidab. Tavalised süüdlased on lestad, lehetäid, katlakivi ja trips.\nKollane lehed võivad olla märk haigusest, mida levivad lehetäid Cucurbit lehetäide kaudu levivad kollased luteoviirused.\nCucurbit kollane kännuhäire pärineb liikidest liblikast ja tekitab puuviljades kollaseid laike ja vähendatud maitset.\nSquash mosaiikviirus pärineb kurgimardikatest ja põhjustab moonutatud, rabedaid lehti ja väändunud viljakesi. Suvikõrvitsa mosaiikviirus tuuakse sisse lehetäidete söötmise teel.\nBakteriaalset närbumist tuuakse sisse ka kurgimardikatest. Lehed muutuvad kollaseks ja viirus ummistab taime veresoonkonna.\nNagu seenhaiguste korral, on ka viirushaigused mullas ja neid levivad kahjurid elavad mullas mahalangenud lehtedes ja taimejäätmetes.\nSuvikõrvitsa haiguste ravimine\nPaljude suvikõrvitsaprobleemide vältimiseks harjutage külvikorda ja puhastage eelmise aasta praht, mis võib hõlmata haigusi ja haigusi edastavaid kahjureid.\nVältige putukate sissetoomist putukamürkide seepide või kiirete veega.\nLeviku tõkestamiseks eemaldage jahukaste ja muude seenhaigustega nakatunud lehed. Ärge neid komposteerige, kuna mõned seenhaigused püsivad.\nValige suvikõrvitsa haiguskindlad sordid.\nMitmete seenhaiguste kontrolli all hoidmiseks kasutage vasetolmu või pihustage seda iga 10 päeva tagant.\nVältige suvikõrvitsa lehtede kastmist ülalt. See hoiab lehti märjana ja laseb seente spooridel õitseda. Tilganiisutus on kasulikum sihtmärgiks kastmiseks ja lehtede heas seisukorras hoidmiseks.


Renoveerimine: Rõdude remont ,trepikodade remont\nOtsid ehitajat "Renoveerimine" valdkonnast?\nKorraldaja põhjendus: Plaanitud töö teostamiseks sai võetud erinevaid pakkumisi ka väljaspool antud portaali (ühistul tavaks,et vähemalt kolm erinevat pakkumist). Kaalumisel olid ka antud hankest pakkumised,kuid juhatus otsustas seekord teiste tegijate kasuks. Täname kõiki pakkumisi tegemast!\nRõdude remont ,trepikodade remont\nID 44108 | Kategooria: Ehitus » Renoveerimine\n362 vaatamist | Prindi leht | Saada sõbrale\n1 Pakkumiste tegemine kuni 10.07.18\n2 Võitja valik kuni 20.07.18\nHanke lõpp: Lõppenud (T, juuli 10, 2018)\nTöö algus: E, juuli 16, 2018 (Soovituslik)\nTöö lõpp: E, august 20, 2018 (Soovituslik)\nPakkumise võib teha kas ühele töödest või mõlemale korraga.\nEsimene planeeritav töö: 60-ndatel ehitatud Mustamäe 80 -korterilisel, viie korruselisel paneelmajal plaanis rõdude remont. Rõdusid 80.Soov vahetada vanad lauad. Uued lauad soov jätta endiste värvidega (sinised ja mustad väljast,valged seest).Pikema laua pikkus u 3,3 m,lühema laua pikkus u 0,9 m.Ülevalt alla 8 lauda.Lisaks uuesti värvida metallkonstruktsioonid (must),millele lauad kinnituvad (eelnevalt puhastada).Lisaks vajalik osadel rõdudel (just viiendad korrused) rõdupõrandate remont- mõned aastad tagasi valatud betoonist ja kaetud mingi kihiga.Sellele algul tekkinud alla õhumullid ja siis kattekiht läinud katki.Täpne remonti vajavate rõdude arv tedmata,kuid arvestaks u 20-30 rõduga pakkumise tegemisel.\nTeine planeeritav töö: Trepikodade sanitaarremont.5 korrust.Töödena seinte värvimine eelnevate defektide parandamisega,käsipuude ja metallkontruktsioonide värvimine.Trepiastmete katmine defektide parandamiseks.\nKeskmine: 23 490 €\n1. Saada SMS numbrile 13013 sisuga: hange 44108 ava\nID 43740 20 000 € +/- 10% sisaldab 50% 04.07.18 Vestlus 5\nTere Minu pakutud hind sisaldab trepikodade seinte-lagede värvimist 2 korda, piirete värvimist 2 korda, treppide-akende katmist, seinte ja lagede krohviparandustööd, materjal, tööriistad, tellingud ja tööraha. Kõik selle hinna sees.\nMinu pakutud hind sisaldab trepikodade seinte-lagede värvimist 2 korda, piirete värvimist 2 korda, treppide-akende katmist, seinte ja lagede krohviparandustööd, materjal, tööriistad, tellingud ja tööraha. Kõik selle hinna sees. Näita vähem\nID 46294 35 560 € +/- 15% ei sisalda 30% 05.07.18 Vestlus 0\nkirjutan pakkumise lahti, et Teil oma otsust meeldivam teha oleks.\nKortermaja trepikoja siseviimistlus (Odavam lahendus) ...Loe edasi\nKortermaja trepikoja siseviimistlus (Odavam lahendus)\nUste, aknede ja muude mitte eemaldatavate detailide ja konstruktsioonide katmine 300€\nSeinte, lagede ja trepialuste defektide parandused kipskrohviga 800€\nSeinte, lagede ja trepialuste värvimine (1toon) ja pesurandi värvimine 1000€\nKäsipuude lihvimine, vajadusel pahteldamine ja ülevärvimine 300€\nMetallpiirete ja radiaatorite lihvimine ja värvimine 700€\nViimistlus ja kattematerjalid 1000€\nKortermaja trepikoja siseviimistlus (Kallim kuid ilusam lahendus)\nSeinte, lagede ja trepialuste tasandus + viimistlus pahtliga 1300€\nSeinte, lagede ja trepialuste värvimine (laed valged, seinad 1toon) ja pesurandi värvimine 1300€\nViimistlus ja kattematerjalid 1400€\nMõlemad versioonid sisaldavad kõiki tööks vajalikke materjale, transporti, ehitusjärgset koristust ning tekkivate ehitusjäätmete nõuetekohast utiliseerimist.\nTöö teostamise ajaks vajame lukustatud ruumi tööriistade ning materjalide hoiustamiseks ja ligipääsu veesõlmele ning elektrikilbile/pistikule.\nVanade piirdelaudade demontaaz ja utiliseerimine 30€\nMetallkonstruktsiooni lihvimine ja värvimine 40€\nPiirdelaudade paigaldus 50€\nKorvtõstuki rent + transport objektile ja tagasi rendipunkti 3000€\nPakkumine sisaldab kõiki tööks vajalikke materjale, transporti, ehitusjärgset koristust ning tekkivate ehitusjäätmete nõuetekohast utiliseerimist.\nTöö teostamise ajaks vajame lukustatud ruumi tööriistade ning materjalide hoiustamiseks ning ligipääsu elektrikilbile/pesale.\nTöö teostamise ajal peab Tellija kindlustama elanike ohutuse st. teavitama elanike ehitustöödest ning keelama rõdude kasutamise piirdelaudade puudumisel ning võimaldama ligipääsu korvtõstukile rõdupüstakute alla.\nPeale objektiga esialgset tutvumist vormistame korrektse pakkumise. Arveldamine arvete alusel.\nNB! Garantii töödele 36 kuud.\nVastan meeleldi Teie tekkivatele küsimustele hanke vestuluses.\nMeeldiva koostööd oodates,\nAndrus Näita vähem\nID 45604 4 400 € +/- 0% sisaldab 35% 09.07.18 Vestlus 3\nTere, hind trepikoja renoveerimisele ühe trepikoja kohta. Meie poolt kõik vajaminevad materjalid ja töövahendid. Töid teostavad aastatepikkuse töökogemusega maalrid, kasutame kvaliteetseid materjale, tagame korraliku ja kvaliteetse töö, anname garantii töödele 5 aastat.\nTere, hind trepikoja renoveerimisele ühe trepikoja kohta. Meie poolt kõik vajaminevad materjalid ja töövahendid. Töid teostavad aastatepikkuse töökogemusega maalrid, kasutame kvaliteetseid materjale, tagame korraliku ja kvaliteetse töö, anname garantii töödele 5 aastat. Näita vähem\nID 47051 34 000 € +/- 9% ei sisalda 35% 10.07.18 Vestlus 3\nTere, hind sisaldab teie poolt loetletuid töid. Omame tööde tegemiseks MTR tegevusluba. Eraldi käibemaksu ei lisandu. Töödele leping, aktid, garantii . Omame siin hanke portaalis vaid positiivseid hinnanguid klientide poolt. Lgp\nTere, hind sisaldab teie poolt loetletuid töid. Omame tööde tegemiseks MTR tegevusluba. Eraldi käibemaksu ei lisandu. Töödele leping, aktid, garantii . Omame siin hanke portaalis vaid positiivseid hinnanguid klientide poolt. Lgp Näita vähem\nVeel hankeid "Renoveerimine" valdkonnast:\nGaraazi ja kuuri ...\nHanke lõpuni: 22p, 20h\nHanke lõpuni: 6p, 19h\nKeskmine: 20.50 €\nKeskmine: 2 826.67 €\nKeskmine: 1 677.50 €\nVaata kõiki hankeid (755)\nSuvilale 2 korrus...\nKeskmine: 7 520 €\nHanke lõpuni: 12p, 6h\nKeskmine: 331 000 €\nHanke lõpuni: 63p, 23h\nKeskmine: 23 630.67 €\nHanke lõpuni: 17h 58 min\nKeskmine: 225 €\nHanke lõpuni: 7h 10 min\nSuvemaja põranda ...\nKeskmine: 375 €\nKataloogist leitud 716 alamteema "Renoveerimine" firmat:\nRenoveerimine, Betoonitööd, Ehitusalane nõustamine\nRenoveerimine, Betoonitööd, Ehituse peatöövõtt\nRenoveerimine, Ehitusalane nõustamine, Üldehitus\nRenoveerimine, Betoonitööd, Üldehitus\nRenoveerimine, Üldehitus, Fassaaditööd\nNäita kõiki "Renoveerimine" ettevõtteid


Sõiduki teisaldamine - sobilik abinõu võlgniku vastu\nAvalikkuses pälvis hiljuti tähelepanu riigikohtu tsiviilkolleegiumi tänavu 23. märtsil tehtud otsus (kohtuasjas nr 3-2-1-3-16), milles kohus asus seisukohale, et parkimise korraldajal OÜ-l Europark Estonia (edaspidi – Europark) oli õigus teisaldada inkassoteenust osutava OK Incure OÜ sõiduk, mille parkimise eest parkimisalale jäeti mitmeid kordi maksmata nii parkimistasu kui ka tasumata jätmise eest määratud leppetrahv.\nJaak Siim, vandeadvokaat, partner Foto: Advokaadibüroo Aivar Pilv\nJärgnevalt selgitame põhjalikumalt kaasuse asjaolusid ja kohtute seisukohti, samuti seda, milline tähendus on sel kohtulahendil edaspidise praktika kujundamisel.\nMaakohus ringkonnakohuga risti vastupidisel seisukohalPooled vaidlesid asjas selle üle, kas ja kelle vahel sõlmiti parkimisleping ning kas parkimise eest tasumata jätmise korral on sõiduki teisaldamine ja kinnipidamine kohane meede.\nHagejaks olnud OK Incure OÜ taotles Harju maakohtule esitatud hagis kostjaks olnud Europargilt talle kuuluva sõiduki väljanõudmist,...\nKas on kasulik olla füüsilisest isikust ettevõtja?\nRiigikohus: parkla omanikul võib olla õigus rikkuja auto teisaldada


Tundmatu. Jane Doe, 1. raamat | Ersen.ee | e-raamatud, raamatud, raamatupood, kirjastus ersen, raamatud internetist, osta raamat, sooduspakkumised\nJaneʼi päevad ühes kindlustusfirmas Minneapolises on täiesti tavalised. Ta elab kiiresti sisse, olles silmapaistvalt kena oma lillelistes kleitides ja väga tubli oma perspektiivitul ametikohal. Ta on just seda tüüpi naine, kes meeldib keskastmejuht Steven Hepsworthile: tasane, ebakindel ja alistuv. Kellelgi pole aimu, kes Jane tegelikult on. Kõige vähem Stevenil.\nLihtsakoelise loomusega Jane varjab midagi. Ja Steven tirib temast välja halvima.\nMiski ei saa Janeʼi teelt kõrvale juhtida, kui ta on otsustanud võita Steveni südame: ta laseb end meelitada mehe voodisse, manööverdada end tema karjääri ja perekonda ning paljastada kõik tema räpased saladused. Janeʼil on käes aeg välja kaevata kõik, mis Stevenile on oluline. Et ta saaks selle temalt ära võtta.\nTäpselt nii, nagu Steven talle tegi.<...\n"Tundmatu. Jane Doe, 1. raamat"\nRaamatu nr: E05381920\nTäpselt nii, nagu Steven talle tegi.


Giidide atesteerimise ja koolituste kohta saab infot vastavast filiaalist:\nvõi E–R 9.00–17.00 tel 5343 9230\nvõi E–R 9.00–17.00 tel 5780 7260\nvõi E–R 9.00–17.00 tel 5343 1052\nvõi E–R 9.00–17.00 tel 644 5838\nTurismifirmadel ja eraisikutel, kes ei ole sõlminud koostöölepingut ega kasuta e-tellimiskeskkonda, palume giidiekskursiooni tellimiseks samuti ühendust võtta vastava filiaaliga.\nGiidiekskursioonide hinnad leiab siit.\nGiidiekskursiooni hinnale lisandub muuseumi piletitasu.\nEkskursioonil võib osaleda maksimaalselt 34 inimest.


Memory 2022 Muusikalikontsert Valitsuse otsuse kohaselt on alates 9.08.21 täisealisel teatrikülastajal kohustus esitada tõend vaktsineerimiskuuri läbimise, COVID-19 läbipõdemise või negatiivse PCR (kehtib 72 t) või antigeeni (kehtib 48 t) testitulemuse kohta. Lisainfo www.vanemuine.ee, Memory 2022 Musical concert Valitsuse otsuse kohaselt on alates 9.08.21 täisealisel teatrikülastajal kohustus esitada tõend vaktsineerimiskuuri läbimise, COVID-19 läbipõdemise või negatiivse PCR (kehtib 72 t) või antigeeni (kehtib 48 t) testitulemuse kohta. Lisainfo www.vanemuine.ee, Memory 2022 Концерт мелодий из мюзиклов Valitsuse otsuse kohaselt on alates 9.08.21 täisealisel teatrikülastajal kohustus esitada tõend vaktsineerimiskuuri läbimise, COVID-19 läbipõdemise või negatiivse PCR (kehtib 72 t) või antigeeni (kehtib 48 t) testitulemuse kohta. Lisainfo www.vanemuine.ee, Memory 2022 Musikaalikonsertti Valitsuse otsuse kohaselt on alates 9.08.21 täisealisel teatrikülastajal kohustus esitada tõend vaktsineerimiskuuri läbimise, COVID-19 läbipõdemise või negatiivse PCR (kehtib 72 t) või antigeeni (kehtib 48 t) testitulemuse kohta. Lisainfo www.vanemuine.ee | Piletimaailm Online\nKuldsed hitid tuntud muusikalidest armastatud solistide esituses!\nKaunis muusikalikontsert “Memory“ tuleb publiku ette viimast korda. Aastaid on kontsert tuuritanud koos orkestri, bändi ja säravate muusikaliartistidega mööda Eestit, kuid tänavuste kontsertidega Tartus, Paides, Viljandis, Tallinnas ja Jõhvis saab Tarmo Leinatamme 18 aastat tagasi algatatud sari oma lõpu.\nLaulud on pärit Vanemuise teatri kavas olnud või alles tulevastest lavastustest. Vaid kontserdi nimilaul “Memory” on kõlanud igal aastal.\n7. jaanuaril Vanemuise teatri suures majas\n8. jaanuaril Vanemuise teatri suures majas\n9. jaanuaril Viljandis Ugala teatris\n11. jaanuaril Paide Muusika- ja Teatrimajas\n13. jaanuaril Tallinnas Estonia kontserdisaalis\n16. jaanuaril Jõhvi kontserdimajas\n18. jaanuaril Pärnu kontserdimajas\nR 07.01.2022 19:00\nVabu kohti: 55, Tavahinnad: 30-42 €, Soodushinnad: 24-37,80 €\nVabu kohti: 40, Tavahinnad: 30-42 €, Soodushinnad: 24-37,80 €\nMuusikalikontsert, Ugala Teater\nVanemuise teatri külaliskontsert\nVabu kohti: 84, Tavahinnad: 30-35 €, Soodushinnad: 24-31,50 €\nT 11.01.2022 19:00\nVabu kohti: 82, Tavahinnad: 30-35 €, Soodushinnad: 24-31,50 €\nN 13.01.2022 19:00\nVabu kohti: 184, Tavahinnad: 30-42 €, Soodushinnad: 24-37,80 €\nP 16.01.2022 16:00\nVabu kohti: 73, Tavahinnad: 30-35 €, Soodushinnad: 24-31,50 €\nT 18.01.2022 19:00\nMuusikalikontsert, Pärnu Kontserdimaja\nVanemuise teatri muusikalikontsert\nVabu kohti: 185, Tavahinnad: 30-35 €, Soodushinnad: 24-31,50 €


Numismaatika – Vikipeedia\nNumismaatika on ajalooteaduse haru, mis uurib vanu münte ja medaleid ning nende kaudu ka ajalugu. Sõna 'numismaatika' tuleb kreekakeelsest sõnast νόμισμα nomisma, mis tähendab münti.\nNumismaatikaks nimetatakse ka müntide kollektsioneerimist kui hobi, selle harrastajat kutsutakse numismaatikuks.\n1 Numismaatika kui teadus\n2 Numismaatika kui hobi\n2.1 Kuulsaid numismaatikuid\nNumismaatika kui teadus[muuda | muuda lähteteksti]\nNumismaatika kui teadus vaatleb münte kui ajalooallikat - müntidel on tihti jäädvustatud poliitilist ja kultuurilist informatsiooni. Müntide kaal ja töötlus aga annavad informatsiooni metallurgia tasemest ning kasutusel olnud kaalu- ning rahasüsteemi kohta. Mündid aitavad ka dateerida teisi leide ning kindlaks teha kaubanduslikke suhteid eri piirkondade vahel.\nNumismaatika kui hobi[muuda | muuda lähteteksti]\nSeda, et müntide kollektsioneerimine on väga vana hobi, saab järeldada mitmetest mündileidudest, milles on olnud palju erinevaid üksikuid münte. Tavalistes mündileidudes on valdavalt sama tüüpi mündid.\nKuulsaid numismaatikuid[muuda | muuda lähteteksti]\nItaalia poeet Francesco Petrarca, kes kinkis osa oma kollektsioonist Saksa-Rooma keisrile Karl IV-le.\n1728. aastal andis Vene keiser Peeter I oma kollektsiooni üle Peterburi Kunstikambrile, 1742. aastal oli selles kogus umbes 29 000 münti.\nLouis Eliasberg - Baltimore'i pankur, kellele kuulus arvatavasti ainus täielik USA müntide kollektsioon.\nJohann Karl Bähr: Die Gräber der Liven: Zusätze zu den Münzen lk. 23\nUinuwad warandused. Haruldaste wanarahade tundemärgid ja hinnad: Tarwiline käsiraamat kõikidele. Viljandi: E. Hunt, 1917 ESTERis\nCoins.ee - Mündid, medalid, paberraha - Ost, müük, mündioksjon\nNumismaatika.ee - Ost, müük, hindamine\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Numismaatika&oldid=5226755"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:09, 26. veebruar 2019.


Kuidas hallata oma kalendrit ja kontakte Microsoft Outlookis - Abikeskus\nKuidas hallata oma kalendrit ja kontakte Microsoft Outlookis\nSiin on juhised, mida peate oma kalendri ja kontaktide haldamiseks perspektiivis haldama.\nVeenduge, et olete sisse Kalender ja seejärel valige Uus kohtumine\nb. Seejärel peaksite lisama a Teema, asukoht, ning seejärel algus- ja lõppajad.\nc. Kui soovite muuta sündmuse koosolekuks, valige Kutsu osalejaid.\nd. Lõpetamiseks valige Salvesta ja sule või kindlasti lüüa Saada kui see on koosolek.\nVõite kasutada ka Abiaja planeerimine et teil oleks koosoleku loomisel asjad lihtsam. Selle funktsiooni kasutamine võimaldab teil näha, millal ja millised osalejad osalevad ning millised ruumid on saadaval.\nAlustage koosolekukutse loomist ja valige sealt Abiaja planeerimine.\nb. Peaksite nägema varjutatud ala koos vertikaalsed ribad ja see näitab kohtumiste aegu. Koosoleku aja muutmiseks võite lohistada näidatud ribasid.\nc. The ruudustik see näitab, millal osalejad on saadaval. Selle aitamiseks Väljavaade on teile isegi aegu soovitanud ja esitab ajakonfliktide arvu.\nNii saate kontakti oma aadressiraamatusse lisada.\nVali Inimesed kuvatav ikoon.\nSeejärel saate valida Uus kontakt või vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + N\nc. Seejärel sisestage a nimi ja lisage kogu muu teave, mille peate kontakti jaoks lisama.\nd. Kui soovite lisada veel kontakti, valige Salvesta ja uus. Kui olete siiski valmis, siis valige Salvestage ja sulgege.\nSamuti saate seadistada veebikohtumisi ja jagada märkmeid oma kontaktidega. Koosoleku seadmiseks, millega osalejad saavad kaugliituda, valige üks suvand Skype Kohtumine või Võistkondade koosolek nupp lindil. See lisab lingi, mida osalejad saavad koosolekuga liitumiseks kasutada.\nKui soovite luua jagatud ruumi, et liikmed saaksid märkmeid jagada, valige Koosoleku märkmed nuppu. Võite kas luua uue OneNote'i märkmik või valige juba loodud märkmik. Osalejatel on nüüd juurdepääs märkmikule, kuna koosolekukutsega ilmub link sellele.


EUL üldkoosolek, 05.05.2013 | Eesti Ujumisliit\nEUL üldkoosolek, 05.05.2013\n5. mai 2013. a. algusega kell 13:00, lõpp kell 15:00. Koosoleku toimumise koht: Vabaduse pst. 156, Tallinn\nEUL president Karol Kovanen avas tervituskõnega koosoleku ning tegi ettepaneku valida koosoleku juhatajaks juhatuse liige Kaupo Meier, protokollijaks peasekretäri Toomas Kleesmenti ning häältelugejaks juhatuse liikme Antti Moppeli.\nHääletustulemused: Poolt 32 häält.\nKoosoleku juhataja nentis, et 39 liikmest on kohal 32 hääleõigusliku liikmesorganisatsioonide esindajat, kellest 15 volitustega ehk üldkoosolek on otsustusvõimeline.\nKoosoleku juhataja esitas koosolekule kinnitamiseks järgmise päevakorra:\n1. EUL 2012. aasta tegevus- ja majandusaruanne\n4. 2013. aasta tegevuskava kinnitamine\n5. 2014. aasta liikme- ja hooaja 2013/2014 litsentsimaksude kinnitamine\n6. 2013. aasta eelarve kinnitamine\n7. Revisjonikomisjoni liikmete valimine\n1. EUL 2011. aasta tegevus- ja majandusaruanne\nTegevusaruande luges ette peasekretär Toomas Kleesment.\nOM EVP tegevust tutvustas Riho Aljand, kes nentis, et tegevus on jätkunud plaanipäraselt.\n2012. aastal korraldati 18 ühistreeningut, Audentese Spordikooli ujumisosakonnas oli 12 ujujat, koondislastele tehti kahel korral laktaadi testid, korraldati ka jalgade test ja filmimine. Juulis toimus koondise laager ning pearaha alusel maksti sportlastele välja 62.107 eurot.\nOM normi täitsid 8 ujujat, OM-il Londonis osales 2 ujujat. Võideti EM medal peale 1977. aastat ning lühiraja EM-ilt tuldi koju kolme medaliga.\nMajandusaasta aruannet esitlesid Toomas Kleesment ja peatreener Riho Aljand.\nAivi Kulla luges ette revisjonikomisjoni akti ning edastas komisjoni ettepaneku kinnitada tegevus- ja majandusaruanne.\nUrmas Jaamul tundis huvi palju oldi võlgu. T. Kleesment vastas, et võlgnevuse suurus oli 11.900 eurot.\nKaupo Meier pani hääletusele tegevus- ja majanduaruande.\nKaupo Meier pani hääletusele revisjonikomisjoni akti.\nKarol Kovanen tutvustas alanud aastal tehtavaid samme ja selgitas nende sisu.\n– Eelarve koostamine, mille üheks eesmärgiks peaks olema ujujatele võlgnevuste kiirem likvideerimine\n– Peatreeneri valimine ning selle protsessi juurde meeskonna ja EUL liikmete kaasamine\n– Igale eesmärgile lisanduvad konkreetsed ülesanded ja/või tegevused ning selle eest vastutavad isikud. Tegevtöötajate resurss on piiratud, mis eeldab juhatuse liikmete suuremat panust ja vabatahtlike koondamist.\n– Hoitakse töös erinevad töögrupid – avaveeujumine, kohtunikud, treenerite kogu, kutsekomisjon.\n– Kindlasti tuleb tähelepanu pöörata komminikatsioonile ja turundusele.\n– Eesmärgiks on kaasa aidata ujujatele sponsorite leidmisel.\n– Ujumise märgisüsteemi arendamine, kus kaasatakse juba tekkinud initsiatiivi.\n– Koostöö EOK ja Tallinna linnaga\n– Parandada sisekommunikatsiooni uue kodulehe näol.\nArto Aas tutvustas tegevust riigi suunal ja OM ujula projektiga seonduvat.\nArto Aas tõdes, et on olnud huvitav aeg ja juhatus on teinud head tööd, mis väljendub riigipoolse teadlikuse tõusuga. EUL materiaal-tehnilise baasi parendamiseks on riigieelarves 15.000 eurot.\nNoorteprojektile OM 2020 on rahastamise kokkulepe Hasartmängumaksu Nõukoguga olemas.\nKultuuriministeeriumiga käivad läbirääkimised kooliujumise toomisest EUL alla, millega tekib lisaressurss meie klubidele.\nOM ujula ehitusel on riigiressurss piiratud. Eurorahade taotlemisel seisab ees keeruline protsess.\nKõne all on kaks projekti – Lasnamäe ja TTÜ, mille valmimiseks on vaja lisarahastust (nt. Tallinn, TTÜ).\nAivar Rosenberg tutvustas avaaveeseeriavõistluse läbiviimist 2013. aastal.\nSeeriavõistlus koosneb 6 etapist – Rõuge, Võru, Tallinn, Pühajärve, Anne kanal, Elva.\nEesti meistrivõistlused viiakse läbi 10. augustil Viljandis.\nKogu info tuleb EUL koduleheküljele.\nUus on Anne kanalil ujutavad 3 ja 10 kilomeetrised distantsid, kuhu kutsutakse ujujaid ka Soomest, Rootsist, Venemaalt ja Lätist sest 10 km olümpialana peaks tekitama huvi.\nMoodustamisel on projekti meeskond – korraldus, tehnika, meedia jne. Oodatud on ka klubide toetus. Plaan on tõsta osalejate arvu 150-200-ni.\nKarol Kovanen lisas, et avaveeujumise seeriavõistluse projekt on esimene väga hästi töötav projekt.\nIgat projekti koordineeriba ka keegi juhatuse liikmetest. Avaveeujumise koordineeriv isik on Kaupo Meier.\nRiho Aljand esitles tippspordi plaane ja pikemat visiooni, kus kesksel kohal on koondis. Me kõik peame tegutsema nii, et sportlasel oleks võimalik teha sooritus.\nSelleks pevad olema kaasatud tugiisikud ning peatreener tegutseb spordidirektorina.\nEesmärkidena tõi Riho Aljand välja 2016. aasta OM-iks peaks meil olema 8 normitäitjat, tiitlivõistluste medalistide kasvu ja rahvusvahelise tasemega noorte pealekasvu.\nTeadusgrupi ülesanded oleks filmimine ja analüüs, andeksuuuring noortele, metoodika ja võistlusmääruste muudatuste info jagamine jne.\nKarol Kovanen nentis, et ujumine toimub klubides sealse treeneri käekirja järgi. Kus hakkab koostöö?\nRiho Aljand arvas, et koostöö kohaks on nn. treenerite ümarlaud.\nUrmas Jaamul ütles, et peale 1980. aastat on juuniorid toonud rohkem medaleid. Miks kiratseb meie joonioride sport praegu ja eriti 50 meetrises ujulas.\nRiho Aljand polnud hektel valmis andmna analüüsitud vastust, kuid oli kindel, et rohkem treeninguid tuleks läbi viia 50 meetrises ujulas.\nOtto Männa küsis, kas treenerite kogu juhatuse ja ümarlaua tegevused ja inimesed pole liiga kattuvad.\nRiho Aljand selgitas, et ümarlauas on pigem need treenerid, kelle ujujad kuuluvad koondistesse.\nPeeter Kulm leidis, et tegelikuks organisk peaks siiski olema treenerite kogu jujatus, kes tegutseb kinnitatud tegevusjuhendi alusel. Ümarlaual puudub statuut.\nPeeter Kulm nentis, et tegevus aruandes nägime vaid seda, mis hästi, kuid ta viitas, et ka negatiivset tuleks seal kajastada nagu kaotusi Eesti-Soome maavõistlusel ja Baltimaade meistrivõistlustel.\nSamuti leidis ta, et uue kodulehe valmimine sügisel on hilja. Muret tekitab ka see, et pole uuendatud treenerite kogu juhatuse koosseisu ja tegevusjuhendit. Peeter Kulm soovis, et igal treenerite kogu juhatuse koosolekul viibiks ka vähemalt üks juhatuse liikmetest.\nRiho Aljand ütles, et Eesti-Soome maavõistlus ja Baltimaade meistrivõistlused toimuvad ja toimivad, kuid maavõsitlsute võitmiseks plaane ei tehta.\nUrmas Jaamul teatas, et Tabasalus on alagatatud välisujula ehitamise projekt.\nKoosoleku juhataja tegi koosolekule ettepaneku kinnitada esitatud 2013. aasta tegevuskava.\nHääletustulemused: Poolt 29 häält.\n5. 2013. aasta liikme- ja hooaja 2013/2014 litsentsimaksude kinnitamine\nToomas Kleesment tegi ettepaneku jätta liikme- ja litsentsimaksud muutmata ehk liikmemaks 130 eurot ja litsentsimaks 10 eurot.\nKoosoleku juhataja tegi koosolekule ettepaneku kinnitada aasta liikmemaks ja hooaja litsentsimaks esiatatud summades.\nHääletustulemused: Poolt 27 häält, vastu 2 häält.\nEelarvet tutvustas juhatuse liige Erko Tamuri, kes tänas liikmeid usalduse eest tema juhatusse valimisel.\nErko Tamuri nentis, et eelarvet tuleb koostada vastavalt arengukavale ning peab olema pikaajalisem kui aasta. Järgmine eelarve tuleb koostada nt. 2014-2016.\n2013. aasta eelarve on koostatud tuludega 460.000 ja kuludega 415.000 eurot. Eelarve kostatakse ülejäägiga.\nTulude poolde on arvestatud 71.000 eurot eraannetusi, millest 35.00 on koos. Eelarve on tehtud konservatiivselt, kui me ei saa sponsorplaani täis.\nErko Tamuri esitles eelarve tuluallikaid protsentides, kus tähtsal kohal on sponsortoetused, kuna OM EVP rahad on vähenendu seoses OM järgse aastaga.\nTuleb suurendada tegevtöötajate arvu ning see tulevikus ka eelarvestada.\nSuurimad planeeritud kulud – 30% OM EVP, 17% klubidele väljamakstav noortesporditoetus, 13% võistluskulu, 6% projektid, 9% Audentese spordikoolitus.\nPeeter Kulm leidis, et stardimaksude arvestamine tuludess on kuritegu.\nKaja Haljaste palus lahti seletada Audentese spordikoolituse kulud.\nRiho Aljand selgitas, et põhikulu on Audentese põhitreeneri palgafond, sest Siiri Põlluveer on nüüdsest alaliidu palgal.\nKoosoleku juhataja tegi koosolekule ettepaneku kinnitada esitatud 2013. aasta eelarve tuludega 460.000 eurot ja kuludega 415.000 eurot.\nKaupo Meier tuletas koosolekul osalejatele meelde, et revisjonikomisjoni tuleb valida kolmeliikmeline ning nende volitused kehtivad 2 aastat.\nKandidaatidena esitati Triin Jürisoo ja Aivi Kulla.\nKoosoleku juhataja tegi koosolekule ettepaneku kinnitada esitatud kandidaadid ning valida kolmas liige järgmisel üldkoosolekul.\nHääletustulemused: Poolt 30 häält.\nUrmas Jaamul tõstis üles põhikirja muudatuste küsimuse, kus 6 liiget olid teinud muutmisettepaneku.\nUrmas Jaamul leidis, et juhatus pole arvestanud liikmete arvamusega ning liikmetelt juhatusse valitud kõige rohkem hääli saanud liige ei saanud alaliidu presidendiks, mis tekistas liikmetes umbusaldust.\nUrmas Jaamul kordas, et kõige kõrgem võim on üldkoosolek ning presidendi otsevalimine üldkoosoleku poolt oleks demokraatlikum.\nKarol Kovanen kinnitas, et järgiti kehtivat põhikirja, kuid kindlasti on võimalikud ka teised valmisprotseduurid, nt. president koos tema koostatud meeskonnaga või valitakse president, kes valib juhatuse jne. Kogu see protseduur peab olema väga läbimõeldud.\nKarol Kovanen kinnitas, et põhikirja muutmiseks tuleb moodustada töögrupp, kuhu on oodatud kõik, kes sellest huvitatud.\nEelarve muudatuste võimalik läbivaatamine jätta järgmisele üldkoosolekule.\nAin Kaasik tõdes, et põhikirja muudatuste tegemine on väga vastutusrikas ja sügav üleasnne.\nPeeter Kulm nentis, et põhikirja muudatusi saab teha vaid üldkoosolek. Samas palus ta võimalusel põhikirjastada treenerite kogu ning anda selle valimine üldkoosolekule.\nKarol Kovanen tuletas meelde, et otsustamisega kaasneb ka vastutus ehk põhikirja muutmine vajab eeltööd.\nUrmas Jaamul tegi ettepaneku kutsuda kokku põhikirja muutmise komisjon.\nKoosoleku juhataja pani hääletusele põhikirja muutmise komisjoni moodustamise, kuhu on oodatud kõik asjast huviatatud inimesed, kes valmistavad järgmiseks üldkoosolekuks ette uue põhikirja redaktsiooni.\nHääletustulemused: Poolt 31 häält.\nSergei Mihhailov tegi ettepaneku muuta võistluskalendi koostamisel Eesti meistrivõistluste aega ja programmi, sest tänasel päeval ei lähe need tulemused ühegi tiitlivõistluse normidena arvesse.\nSamuti avaldas ta nördimust, et peatreeneri kohale ei tehtud konkurssi, vaid määrati.\nKoosoleku juhataja Kaupo Meier tänas koosolekul osaleid koostöö eest.\nKoosoleku juhataja, Kaupo Meier\nKoosoleku protokollija, Toomas Kleesment


Äike häiris Kärdlas saja kliendi teenust « Hiiu Leht\n20.aprill, 2018 loodus / Majandus\nTelia meediasuhete juht Raigo Neudorf ütles, et esimene ja ootamatu äike jättis Hiiumaale üsna tõsise jälje. Esmaspäeva hommikuks jõudis ettevõtteni rikkeinfo 28 kliendi kohta, kellest kümme olid ärikliendid. “Meie andmetel võis äikese tõttu häiritud saada kuni saja kliendi teenus,” hindas Neudorf. Ettevõte saatis rikete kiireks kõrvaldamiseks saarele appi nii tehnikuid kui uusi seadmeid.\nRaigo Neudorf soovitas taas meelde tuletada, kuidas käituda äikese ajal, et kodutehnika kahjustada ei saaks: kõuemürinat kuuldes tuleb juhtmed ja kaablid seinakontaktidest lahti ühendada. Kahjustuste riski ülepinge korral aitab vähendada piksekaitsmega voolupikendusjuhe. Neudorf ütles, et vanemates majades on vooluvõrk sageli maandamata ja soetatud äikesekaitsmed ei pruugi piisavalt toimida. Seetõttu tuleks spetsialistidel lasta oma maja vooluvõrk üle kontrollida ja veenduda, et maja oleks äikese eest võimalikult hästi kaitstud.


Mis täpselt on krausen (ja miks pole sellel partiil palju)?\n2018-11-09 03:17:38 UTC\n... ja kui palju peaksin sellest hoolima?\nOlen alati kasutanud krauseni olemasolu käärimisjõu ligikaudse indikaatorina esmasel ajal. Kuid minu praegusel partiil peaaegu pole ühtegi, paar päeva pole kunagi üle poole tolli. See kindlasti läheb, mulliga õhulukust iga paari sekundi tagant. Kuid see oli aeglane algus (peaaegu 24 tundi enne tegevust) ja pole kunagi tundunud, et see läheks liiga tugevaks.\nKuid see pani mind mõtlema: mis täpselt on krausen ja kui usaldusväärne on see fermentatsiooni tervise näitaja?\nhuvi, seda ma ka tegin:\n1,5 gallonit (ferm-anum on 3-gal gaasiballoon)\n2 naela kerge DME\n1 oz Kaskaad - 30 min @ 160F\n2/3 oz kaskaad - 15 min @ 160F\npraegune temperatuur on umbes 65F\nValasin virre sifoonimise asemel kurnast läbi\nKerge & lihtvirre = vähem valke kui ma harjunud olen?\nAeglane algus = halb pärm?\n... kuigi mõned inimesed ütlevad, et US-05 võib üldiselt aeglaselt töötada\nPärm on elusolend, käitub seega iga partii erinevalt, RDWHAHB.\n2018-11-09 19:14:34 UTC\nKääritamise ajal moodustub virde peale paks kiht pruuni räpast vahtu, mis kleepub käärija seinte külge. See kiht on tuntud kui Krausen (saksakeelsest sõnast "Kräus", mis tähendab "lokkis" või "särisev"). Seetõttu nimetatakse kõrget kasvu või nõrgenemise faasi mõnikord ka "kõrgeks Krauseniks". Isegi kui õhuluku kaudu pole näha ühtegi mulli (nt fermenteris oleva gaasilekke tõttu), on Krauseni olemasolu kindel märk pärmi aktiivsusest ja käärimisest.\nKrausen koosneb peamiselt elusatest ja surnud pärmirakkudest, liigsetest valkudest ja muudest pärmi kasvu kõrvalproduktidest, samuti mõnest humalast saadud ühendist. Sellel on vastik ja sageli intensiivselt mõru maitse, mistõttu virret ei tohiks siinkohal kunagi segada, et vältida nende maitsete sattumist õllesse. Lõpuks settib Krausen välja ja saab osa gloopilisest settest, mis käärimise lõppedes koguneb käärija põhja.\nKrauseni võib võtta kui indikaatorit, kui käärimine kulgeb, sest tahkete ainete ja pooltahkete kääride hulk, mis hõljub fermenteri ülaossa, on sõltuvus ujuvusest, mille need ühendid saavad eraldunud CO2 tagajärjel. Aeglane kääritamine annab õhema Krauseni kihi kui kiire kiht.\nKuid Krauseni paksus sõltub ka virde viskoossusest. Kui teie virre on suurema viskoossusega ja / või koostisega, mis tekitab suurema pindpinevusega mullid, on Krauseni materjalil suurem võime vabanenud CO2 kinni hoida. Sellepärast võib "õhukesel" virrel olla õhem Krauseni kiht kui paksul gloopy virdel, isegi kui mõlemad mured käärivad sama hoogsalt.\nMa arvan, et see, kui palju peaksite hoolima, on arvamuse küsimus. Käärimise indikaatoreid on mitu, sealhulgas Krauseni areng, õhulukust väljuv CO2 ja raskusjõu sumbumine. Kui mõni neist viitab sellele, et teil on hea käärimine, ei muretseks ma selle pärast, mis võib teisi mõjutada. Lõppkokkuvõttes on teie hüdromeeter kindel viis toimuva mõõtmiseks: käärimine on suhkru muundamine alkoholiks, mis tekitab vastava raskusastme nõrgenemise. Nii et kui teie hüdromeeter ütleb, et gravitatsioon langeb vastavalt eeldatavale sumbumisele, on see kõik, mida peate teadma fermentatsiooni progresseerumise osas.


Tööinspektsioon leidis ettevõttest ohtliku redeli - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nTööinspektsioon leidis ettevõttest ohtliku redeli\n3. veebruar 2018, 11:32\nTööinspektsioon kontrollis 34 metallitööstuse ettevõtet. Sihtkontroll keskendus liikumisteede märgistusele, töövahendite ja isikukaitsevahendite kasutamisele ning esmaabivahendite kättesaadavusele.\nKontrolli toimumisest kontrollitavaid ettevõtteid eelnevalt ei teavitatud. Tuvastati kokku 163 rikkumist, millest 37 kohta koostati ettekirjutus.\n„Nii Põlva- kui ka Võrumaal kontrolliti kummaski ühte metalliga tegelevat ettevõtet. Põlvamaa ettevõttes rikkumisi ei tuvastatud. Võrumaa ettevõttes registreeriti üks rikkumine, milleks oli puidust isevalmistatud ebastabiilse redeli kasutamine,“ täpsustas tööinspektsiooni teabeosakonna juhataja Kristel Abel Lõuna-Eesti Postimehele.\nLiikumisteede ja erinevate märgistustega seotud rikkumisi oli kokku 47. Peamiselt oli probleem kukkumisohtlike kohtade märgistamata jätmine. Sageli olid nõuetekohaselt märgistamata ka ohualad.\nTöövahenditega seotud rikkumisi oli kokku 57. Siin oli valdav probleem omavoliliselt eemaldatud kaitsekatted treipinkidelt ja käiadelt.\nÜheksas ettevõttes puudusid esmaabivahendid töökohal. Osas ettevõtetes ei kasutatud ka isikukaitsevahendeid nõuetekohaselt. Positiivse poole pealt ei tuvastanud tööinspektorid sihtkontrolli käigus ühtegi elule ohtlikku tööd ega eluohtlikku töövahendit, mille tegemise või kasutamise oleks tulnud peatada.\nTööinspektsiooni peadirektori asetäitja Apo Oja sõnul juhtub metallitööstuse valdkonnas enim tööõnnetusi. „Tihti on tööõnnetused metallitööstuses seotud oma tarkusest töövahendite muutmisega, mille käigus võetakse maha kaitsekatted. Ka sihtkontrolli käigus kuulsime sageli, et kaitsekate muudab töötamise ebamugavaks. Selline tegevus on aga õnnetuse välja kutsumine,“ ütles ta.\n„Vaid neljas sihtkontrolli käigus külastatud ettevõttes ehk 12% ettevõtetes polnud ühtegi rikkumist. See näitab, et arenguruumi hea ja tervist hoidva töökeskkonna loomiseks on veel küllaga,“ lisas Oja.


Enn Kirsman: Kuusalu ja Loksa liitmine olnuks ainuõige samm haldusreformi õnnestumise teel - MAALEHT\nEnn Kirsman: Kuusalu ja Loksa liitmine olnuks ainuõige samm haldusreformi õnnestumise teel\n19.juuni 2017 16:10\nVabariigi valitsuse möödunudnädalast otsust lõpetada menetlus Kuusalu valla ja Loksa linna sundliitmise osas on kommenteerinud nii peaminister Jüri Ratas, riigihalduse minister Jaak Haab, Loksa linnapea Värner Lootsmann, vandeadvokaat Allar Jõks ning mitmete omavalitsuste juhid. Üks, kelle käest pole küsitud, mida asjast arvata, on Kuusalu vald. Ootamata, millal meile see küsimus esitatakse, võtame julguse kokku ja avaldame siin oma seisukohad ise.\nPeaministri sõnul oli üheks argumendiks, miks Loksa Kuusaluga liitmata jäi, omavalitsuste väga erinev finantsseis ja seda Kuusalu kasuks.\nToon siinkohal välja vaid mõned read Kuusalu valla ja Loksa linna käesoleva aasta eelarvetest, mille suuruseks (põhitegevus+investeeringud) on Kuusalu vallal 9,87 miljonit eurot, Loksa linnal aga 3,27 miljonit eurot. Olgu veel mainitud, et Kuusalu vallas elas 1. jaanuaril käesoleval aastal 6591 inimest (elanike arv kahanes võrreldes 2016. aastaga 6 inimese võrra), Loksa linnas aga 2740 inimest (muutus -9).\nVõtame näiteks omavalitsuse eelarvesse laekuva üksikisiku tulumaksu. Kuusalu vallas on kavandatud selle laekumiseks 5,1 miljonit eurot (774 eurot elaniku kohta aastas), Loksa plaanib sama maksu koguda pisut alla 1,4 miljoni euro (501 eur/el). Tegelik erinevus tuleb ilmselt veelgi suurem, sest Kuusalu valla esimese poolaasta laekumised on olnud üle ootuste head ning vallavalitsus valmistab ette juba teist lisaeelarvet, millega plaanitakse suurendada vastava maksu laekumise prognoosi veel 100 tuhande euro võrra.\nTeine, paljude omavalitsuste eelarvete jaoks oluline „tuluartikkel“ on eraldis tasandusfondist, mis kujutab endast sisuliselt riigi poolset abi keskmisest väiksema tulbaasiga omavalitsusele, et ka nemad oleksid võimelised minimaalsel tasemel oma elanikele avalikku teenust osutama. Loksa linna 2017. aasta eelarves on vastavaks laekumiseks kavandatud 377 tuhat eurot (138 eur/el). Kuusalu valla eelarves laiutab vastaval real varsti juba kakskümmend aastat ümmargune null. Valla tulud on piisavalt suured ning meie sellist „riigiabi“ ei vaja. Nii et ainuüksi neid kahte tuluartiklit silmas pidades, aga valla eelarves on veel vägagi korralikud summad maamaksust (350 tuhat eurot) ja kaevandusõiguse tasudest (250 tuhat eurot), on tulud ühe elaniku kohta umbes 135 euroga Kuusalu valla kasuks.\nVõi vaatame eelarve kulude poolt. Kindlasti on üheks omavalitsuse võimekust väljendavaks teguriks tema investeerimisvõime. Käesolevaks aastaks on Loksa linna eelarves nähtud ette vahendeid investeeringuteks 18 513 eurot (7 eur/el), Kuusalu vallas on see summa aga peaaegu 2 miljonit eurot (303 eur/el) – omavalitsuste investeerimisvõimekuse erinevus on 43 kordne!\nPeaministri väitega, et ehkki tegemist on geograafilises mõttes samas piirkonnas tegutsevate omavalitsustega, on nende finantsseisud on vägagi erinevad, tuleb tõepoolest nõustuda. Samas kui lugeda Haldusreformi seaduse eesmärki, siis üheks peamiseks on ju „on toetada kohaliku omavalitsuse üksuste võimekuse kasvu kvaliteetsete avalike teenuste pakkumisel, piirkondade arengueelduste kasutamisel, konkurentsivõime suurendamisel ja ühtlasema piirkondliku arengu tagamisel.“ Seega olnuks seadust silmas pidades ainuvõimalik, et Kuusalu vald ja Loksa linn liidetakse. Tõsi, selline\nsamm tähendanuks valitsuse jaoks ühendomavalitsusele teatava kompensatsioonimehhanismi välja töötamist, sest Loksa linna madalama tulubaasi ja suuremate investeerimisvajaduste katmine ei tohtinuks toimuda Kuusalu valla elanike arvelt. Just viimast Kuusalu vallavolikogu Vabariigi Valitsuse sundliitmise ettepanekule eitavalt vastates silmas pidaski.\nRiigihalduse minister põhjendas pärast otsuse langetamist, et Kuusalu ja Loksa pole suutnud läbi rääkida ja piirkonnas puudub rahva omavaheline läbikäimine. Siin saame riigihalduse ministriga nõustuda vaid osaliselt.\nTõsi on, et omavalitsuste juhid pole suutnud või tahtnud läbi rääkida. Kuusalu valla seisukohast on väga raske on läbi rääkida partneriga, kes end näole ei anna ja kõikvõimalike ettekäändeid tuues eest ära põiklevad. Oleme ajavahemikul 22.detsember 2015 kuni 23. veebruar 2017 teinud seitsmel korral (!) oma Loksa kolleegidele ettepanekuga alustada läbirääkimisi ja saanud seitsmel korral äraütleva vastuse. Küll on aga iga äraütlemist on saatnud kutsujaid sõnnikuga üle kallanud „mahlased“ artiklid keskerakondlikus „ajalehes“ Loksa Elu, mida muide Rahandusministeerimi järelevalve all oleva omavalitsuse juhid juba aastaid lahkesti kõikidesse Kuusalu valla postkastidesse saadavad.\nKuusalu ja Loksa võimalikku ühinemist on sama aja jooksul volikogus arutatud üheksal korral. Volikogu on teinud 8 vastava sisuga otsust, üks – volikogu esimehe umbusaldamine selle eest, et läbirääkimised Kuusalu ja Loksa vabatahtlikust ühinemisest midagi välja ei tulnud – ei leidnud toetust. Kahjuks ei ole Loksa linnapeast Kuusalu vallavolikogu liige Värner Lootsmann osalenud ühegi arutelul nendest, vaid on kõigilt neilt istungitelt puudunud. Mu meelest räägib see tõik soovist läbi rääkida või tulemuseni jõuda ilmekalt iseenda eest.\nVäide, et inimeste vahel puudub omavaheline läbikäimine on aga lihtsalt asjatundmatu. Selle ümber lükkamiseks piisab kui vaadata kasvõi seda, mis toimus möödunud laupäeval Loksa kooli 150. sünnipäeva peol – seal osales vähemalt sama palju Kuusalu valla inimesi kui oli linlasi. Samasugust pilti on näha ka Kuusalu valla erinevatel kultuurisündmustel. Ka siin pole võimalik vahet teha kus on linlased ja kus „maakad“. Paljud Loksa linna elanikud osalevad erinevate Kuusalu valla ettevõtmistes (taidlusringid jms) ja vastupidi. Nii et elanike vahelises suhtlemises kohe kindlasti tõkkeid pole. Kui otsida „müüri“, siis ümbritseb see läbistamatu kilbina Loksa linna keskuses asuvat punastest telliskividest linnavalitsuse hoonet.\nKüll teeb Kuusalu valla elanikke ärevaks riigihalduse ministri kiitus “Lahemaa valla” mõttele, sest avaldas ju Jaak Aab kahetsust, et see pole teoks saanud ning kutsus omavalitsusjuhte selle nimel pin-gutama.\nLahemaa vald, nagu unistavad sellest Loksa linnajuhid oma möödunud aasta jaanuarikuises volikogu otsuses, olnuks oma olemuselt veelgi ebaloomulikum moodustis kui kavandatud Ida-Viru hiigelvald, mis samuti Vabariigi Valitsuse eelmise nädala otsusega moodustamata jäi. Idee ühendada üheks omavalitsuseks lisaks Loksa linnale Haljala, Vihula, Kadrina ja Kuusalu vallad on pehmelt öeldes jabur. Kus asuks selle valla keskus? Millise maakonna koosseisu see vald kuuluks? Milline on kultuuriline ühisosa kavandatava moodustise erinevates osades elevate inimeste vahel? Ainukesed, kes sellesse ebardisse “uskusid” ja “tõemeeli” rääkisid “rannarahva omast vallast” olid Loksa linnajuhid. Vähemalt Kuusalu vallavolikogu ja -valitsuseni pole jõudnud ühtegi teist sellise valla tekkimist pooldavat signaali “rannarahva esindajate” poolt – ei Kuusalust ega ka kaugemalt.\nJuttu sellest, et Loksa saab haldusreformi protsessis erandi, räägiti sisuliselt Keskerakonna, Sotsiaal-demokraatide ja IRL-i koalitsiooni moodustamisest Toompeal möödunud aasta novembris. Nii tuleb Tapurla külas elava Riigikogu liikme Artur Talviku vastust 23. novembril Ida-Harju nädalalehe Sõnumitooja küsimusele “Kuidas mõjutab uus valitsus koduvalda ja kogu Ida-Harjut?”, et Loksa ja Kuusalu liitumine jääb ära, tagantjärgi pidada prohvetlikuks. Jah, sama juttu rääkisid mitmedki uue koalitsiooni poliitikud, kuid see kõlas sama jaburalt kui teooria lapikust Maast.\nKuidas põhjendatakse avalikkusele Loksale erandi tegemist olukorras, kus kümned ja kümned omavalitsusjuhid suutsid isiklikke ambitsioone maha suruda ja pingutada selle nimel, et säästa oma valla või linnaelanikke sundliitmisest ning jõudsid „vabatahtlike“ ühinemisteni? Rääkimata sellest, kui samal ajal Loksast suuremaid ja võimekamaid omavalitsusi teineteisega kokku „vägistatakse“. Näiteks kasvõi Lüganuse valla liitmine Sonda valla ja Kiviõli linnaga – sealgi sunniti liituma peamiselt vene keelne linn eesti keelsete valdadega.\nAga uskumatu on saanud tõelisuseks. Nagu ütles vandeadvokaat Allar Jõks oma kommentaaris haldusreformi koha – selle Loksa otsusega võib lugeda haldusreformi Eestis lõppenuks. Mida siin ikka enam pingutada? Tuleb vaid kaasa tunda Loksa elanikele ja loota, et sügisesed valimised toovad sealsesse linnajuhtimisse muudatusi. Niikaua, kui „punases majas“ Tallinna maanteel tegutseb praegune seltskond, ei näe mina küll võimalusi muutusteks positiivses suunas.\nValitsuse neljapäevane otsus tõestas, et Loksa linnajuhtidel on Toompeal “käsi sügavalt sees”. Jääb vaid loota, et mitte nii sügaval, et hakataks realiseerima nende hullust Lahemaa vallast ja selle saavu-tamiseks Kuusalu valla küljest külasid ära lõikama. Jah, ka sellised plaanid liikusid ringi veel käesoleva aasta alguses, et tekiks „koridor“, mis võimaldaks liita Loksa linn Vihula-Haljala valdadega. Vaid Kuusalu valla juhtide jõuline sekkumine ja aktiivne selgitustöö Keskerakonna koalitsiooni-partnerite seas suutis sälitada Kuusalu valla selle praegusel kujul.\nMÄRKSÕNAD: Enn Kirsman haldusreform Kuusalu vald Loksa Vald


STATISTIKA | STEFAN VÕITIS KÕIK EESTI LAULU VOORUD JA KOGUS SUPERFINAALIS 35 681 HÄÄLT - MuusikaPlaneet\n24. mai 2022 @ 0:34\nSTATISTIKA | STEFAN VÕITIS KÕIK EESTI LAULU VOORUD JA KOGUS SUPERFINAALIS 35 681 HÄÄLT\nMP 15. veebr. 2022 @ 13:36\nSTEFAN (foto: Kairit Leibold / ERR)\nViimati täiendatud kell 18.10 |\nMöödunud laupäeval, 12. veebruaril finaaliga kulmineerunud Eesti Laulu armastatuim artist oli 24-aastane STEFAN, kelle esitatud lugu “Hope” kogus enim toetushääli finaali mõlemas hääletusvoorus, teises poolfinaalis ja võistluse käivitanud veerandfinaalides, teatas täna ERR.\nEesti Laulu superfinaalis kogus STEFAN looga “Hope” 35 681 toetushäält, finaali esimeses hääletusvoorus helistati tema poolt 19 641 korda. Superfinaalis teisele kohale jäänud Minimal Wind feat. elisabeth tiffany sai 17 587 ja ELYSA 3929 häält.\nKokku anti finaali esimeses hääletusvoorus 69 514 ja superfinaalis 57 472 häält. Finaali avavoorus järgnesid STEFANile häälte arvu poolest ELYSA (14 747 häält), Minimal Wind feat. elisabeth tiffany (7699 häält), Black Velvet (7463 häält) ja Anna Sahlene (5668 häält). Rahvusvahelise žürii esikolmikusse kuulusid Minimal Wind feat. elisabeth tiffany, STEFAN ja Anna Sahlene.\nPubliku sümpaatia kuulus tänavusele võitjale ka 5. veebruaril aset leidnud teises poolfinaalis, kus STEFAN sai 4752 häält. Teises poolfinaalis järgnesid talle Anna Sahlene (2583 häält) ja Black Velvet (2261 häält). Selle poolfinaali teisest hääletusvoorust pääses finaali Minimal Wind feat. Elisabeth Tiffany (1357 häält), esimesena jäi finaalist välja Evelin Samuel (1245 häält). Teise poolfinaali žürii esikolmiku moodustasid STEFAN, Anna Sahlene ja Jaagup Tuisk.\nEsimeses poolfinaalis (3. veebruaril) kogus publikult enim hääli ELYSA (5206 häält), talle järgnesid Andrei Zevakin feat. Grete Paia (2521 häält) ja Elina Nechayeva (2414 häält). Žürii esikolmikusse kuulusid Stig Rästa, Kaia-Liisa Kesler ja Ott Lepland. Teisest hääletusvoorust pääses finaali Elina Nechayeva (2091 häält), finaalist jäi esimesena välja Merilin Mälk (1772 häält).\nPublik sai sõna sekka ütelda ka möödunud aasta lõpus esmakordselt toimunud veerandfinaalides, keskmiselt anti iga saate kohta 8000 häält. Eesti Laulu esimeses veerandfinaalis sai enim toetushääli Boamadu, teises veerandfinaalis hääletati kõige rohkem Andrei Zevakini ja Grete Paia poolt, kolmanda veerandfinaali publikulemmikuks osutus STEFAN ja neljandas veerandfinaalis Black Velvet. Žürii lemmikud oli vastavalt Jaagup Tuisk (1. veerandfinaal), Kaia-Liisa Kesler (2. veerandfinaal), Merilin Mälk (3. veerandfinaal) ja Ott Lepland (4. veerandfinaal).\nTäpsema statistikaga saab tutvuda siin\nEesti Laul 2022 saateid vaata siit!\nMuide, STEFAN jagas täna oma sotsiaalmeediakanalites teadet, et ta läheb kolmapäeval, 16. veebruaril Viljandisse ja kutsus inimesi kell 17 kohta nimega Armeenia Köök Soso Juures. “Saame koos pilti teha ja kõike muud,” märkis laulja.\nKuvatõmmis Instagram story’st (15/02/22)\nEesti Laul 2022 vaatajanumbrid:\n1. veerandfinaal: 147 000 vaatajat\n2. veerandfinaal: 169 000\n3. veerandfinaal: 131 000\n4. veerandfinaal: 142 000\n1. poolfinaal: 177 000\n2. poolfinaal: 171 000\nFinaal – 1. osa: 205 000\nFinaal – 2. osa: 240 000\nEesti Laulu finaali vaatajanumbrid 2012-2022:\n2012: 264 000 vaatajat\n2013: 265 000\n2014: 222 000\n2015: 250 000\n2016: 292 000\n2017: 290 000\n2018: 232 000\n2019: 239 000\n2020: 291 000\n2021: 291 000\n2022: 240 000\nTags: Andrei Zevakin Anna Sahlene Black Velvet Boamadu Elina Nechayeva elisabeth tiffany Elysa Evelin Samuel Grete Paia Jaagup Tuisk Kaia-Liisa Kesler Maian Merilin Mälk Minimal Wind Ott Lepland Stefan Stig Rästa\nEelmine uudis: HÄÄLETUS | EESTI LAUL 2021 VS. EESTI LAUL 2022 FINALISTID\nJärgmine uudis: AASTA ESIMESED TALLINNA MUUSIKASÜNDMUSTE TOETUSED ON VÄLJA JAGATUD


09:09 18.11.2018 (Uuendatud 12:37 18.11.2018)\nTALLINN, 18. november — Sputnik. Tallinna sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonna abilinnapea Tõnis Mölder sõnas, et seni pole linn eraldi maksnud kaksikute sünnitoetust, vaid see on olnud lihtsalt võrdne kahekordse sünnitoetusega ehk kokku 640 eurot, edastas Tallinna linnavalitsus.\n"Kaksikute sünni puhul on peredel aga loomulikult kohesed väljaminekud oluliselt suuremad kui ühe lapse sünni korral ning seetõttu on mul väga hea meel, et 2019. aastast hakatakse kaksikute sünni puhul toetust maksma praeguse 640 euro asemel 1000 eurot pere kohta," kinnitas Mölder.\nMölderi sõnul on Tallinna linnas makstud 2018. aasta 6 kuuga lapse sünnitoetust 1985 korral ning arvestuslikult sünnib 2018. aastal pealinnas ligikaudu 4000 last.\n"Samuti on oluline mainida, et linn maksab kolmikute sünni puhul vanematele sünnitoetust 6392 eurot. See on oluliselt suurem toetus, ent usun, et mitmike sünni puhul on see ka inimestele ääretult vajalik," lisas Mölder.\nEestis on peatselt maailma kõige paindlikum vanemapuhkuste süsteem >>\n1. märtsist makstakse kolmikute ja enamaarvuliste mitmike toetust, mis on 1000 eurot kuus ühele vanemale kuni laste 18-kuuseks saamiseni. Samuti on 1. märtsist võimalik vanemahüvitise maksmise ajal teenida senisest suuremat töist tulu — kuni pool vanemahüvitise ülempiirist, mis on järgmisel aastal 1544 eurot kalendrikuus, ilma et hüvitist vähendataks.\nKaitseministeerium valmistab ette eelnõu, millega tõuseb ajateenija lapse toetus alates uuest aastast 300 euroni kuus, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti oktoobris.\nRiigikogu võttis oktoobri keskel vastu veelgi paindlikumat vanemahüvitist lubavad muudatused. Luuakse ühtne vanemapuhkuste ja —hüvitiste süsteem, millest osa on mõeldud emale, osa isale ja ülejäänud osa vanemate vahel jagamiseks, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nkaksikud, sünnitoetus, eelnõu, lapsed, eelarve, linnavolikogu, Tallinna linnavalitsus, Tõnis Mölder, Eesti, Tallinn


november 18, 2016 veebruar 9, 2017 by Lilli\nTäna (nüüd juba eile) on omamoodi nunnu päev. Täna, aasta tagasi, 18. novembril kell 18.00 oli mul arstiaeg, kus teatati, et “vjäike rasedus on” ehk siis sain teada, et ootan last. Sain pildi väikese valge täpiga, kus oli kirjas, et see täpp on 5 nädalat ja 5 päeva vana.\nMa mäletan siiani, mis ilm siis oli, kuidas me auto parkisime, mis õhkkond oli arsti kabinetis, milline jõnks siis südame alt läbi käis, kui kinnitas, et väike rasedus on, kuidas Jaanus autos ootas ja kuidas tulin teate ning hunniku raamatutega ning kuidas õitsesime ja kallistasime. Ma olin seda uudist oodanud päris mitu head kuud, jõudsin juba arvata, et ok, siin läheb veel kaua, kui üldse olen võimeline last saama. Ma mäletan seda tohutut kergendust, kui jõudis kohale, et nüüd on see käes ja nii ongi – meil algab täiesti uus elu.\nSee oli nii lahe, kuidas arst hakkas raamatuid ja voldikuid pihku pistma – ma olin ju oma peas miljon korda läbi mänginud, et oh, kui tuleksin arsti juurest, “rasedusevoldikud” käes, õnnis nägu peas – kui lahe see oleks. Ja oligi. Suu oli kõrvuni, aga sõnu välja ei tulnud, sest midagi öelda ka ei osanud, ainult mingi kilisev häälitsus või isegi seda mitte. Süda tagus sees, pea oli kuskil pilvedes. Peale seda, me justkui hõljusime kinno.\nJa mäletan, kuidas mõtlesin, et huvitav, millist elu ma aasta pärast elan. Nüüd siis tean – elan sellist elu, et mul on Johan, kelle üle ma olen iga päev nii õnnelik, et ikka veel suu kõrvuni, aga sõnu ei tule. Ma olen nii õnnelik, et kõik läks nii nagu läks, sest alguses oli ikka see, et ei usu, et tulebki laps ja oli küll hirm, et äkki see pole päris või äkki juhtub midagi, ei saa ju nii olla, et lähebki nii, nagu ma tahan. Nii lahe, et läkski nii, nagu ma tahtsin.\nTa on mind päris palju muutnud. Muutnud on tegelikult halb sõna, täiendanud oleks õigem. Kogu raseduskogemus, sünnitus, lapsega jändamine, need emotsioonid ja kõik see virrvarr – see on nii raske, lahe, ilus, mis kõik veel olnud. Täielik teraapia minusugusele inimesele, kes ma olin endalegi teadmata nii kinni mingites asjades, ülerahminud igasuguse töö ja hariduse omandamise üritustega, et jumala eest, saaks aga linnukese kirja, nagu “kord” ette näeb – teatud kraad, teatud positsioon teatud vanuseks. Kui mõttetu.\nSee ongi oluline kõik, aga nii klappidega elada ja arvata, et see on ainus standard, mida nõuda? Mingi töökoht, kus saab head palka, aga selleks ajaks on hing tühjaks jooksnud ja kibestumus ammu peal. Päeva lõpuks jõuad ikka oma tühja koju, soodukaga vein kotis (või kaks) ja vaatad, kalapilk ees, et mille k*radi nimel, teadmata oma huvidest, oskustest, kirgedest mitte muhvigi – lihtsalt ei mäletagi, kes sa enam oled.\nMeil on oma ettevõte, millele lisaks ma juba igatsen tööle minemist, sest mul on olnud aega mõelda, kes ma olen, milles ma hea olen, mis mulle tegelikult huvi pakub ja mida ma igatsen. Kogemus on see, mis on maailmas kõige olulisem ja enesekindlus, et oma rada pidi trampida, mitte sõita liinibussis marsruudiga “Lasteaed – Põhikool – Keskkool – Ülikool – Erialane töökoht – Pension”. See teekond on väga tore, kui see kõik ongi see, mida sa elus teha tahad ja kui sul on seda võimalus teha. Aga kui teha seda seetõttu, et mingid normid on sulle pähe surutud, et nii peab, hoolimata, millised on võimalused või millised on sinu enda tegelikud soovid, siis ei kuku see asi päris hästi välja – stress, jõuetus, kaotsis olek. Lisaks, selline pähesurutud standard nullib igasuguse loovuse ja loovust hindan ma kõrgelt. Ole, millisel positsioonil tahes, sa ei ole õnnelik – midagi jääb puudu, kui sa ei tunne ehedust. Nii kulunud mõte, aga minu puhul see tõesti on nii. Ma ei suuda hambad ristis midagi teha, mida ma ei taha, sest mul puudub motivatsioon. Edu, raha, sotsiaalne staatus – need eesmärgid jätavad mind külmaks, kui ma ei saavuta seda kõike olles ehe ja tehes seda, mida ma naudin. Mõni peab seda nõrkuseks, mina pean tugevuseks. Niisiis, töönarkomaan, nagu ma olin, aga tuleb välja, et hea tööloom ma siiski ei ole.\nKes mu blogi jälgib, siis teab, et olen vahel ikka paras stressihunnik olnud, aga see ongi see titeaeg. Seda pean ma loomulikuks, mitte igaveseks. Stressi on ja tuleb veel. Aga see on kuidagi… õige stress. Need väsimusega pooleks emotsionaalsed postitused teatud olukordadest ongi ajutised, kasvuvalud või kuidas iganes ma seda nimetan. Tulevad, lähevad, tulevad jälle – normaalne. Iga muutus ongi keeruline, aga see ei tähenda, et see on vale. Üldine tunne on ikkagi see, nagu kirjeldasin – ma hakkan mingist etapist üle saama, ma tunnen end täiuslikumana, enesekindlamana – löön käega asjadele, mida pole vaja. Enne ma isegi ei teadnud, mida mul on või ei ole vaja.\nÜhesõnaga, vahel varjutavad minu “miks laps ei maga”, “olen paks”, “olen väsinud” postitused selle, mida ma tegelikult pidevalt tunnen – ma olen nii õnnelik, et meil on Johan ja et ma saan nende “probleemidega” tegeleda. Liialdamata, kõige õigem otsus, mida elus olen teinud.\nvalge täpp ekraanil\n8 kommentaari “Täna, aasta tagasi, ilmus ekraanile maailma parim väike valge täpp”\nnovember 19, 2016, 8:41 e.l.\nAitäh, et aitasid meenutada taaskord,mis on oluline. See väike täpp. Ja kõik loksub paika. Üks naeratus ja sa oled maailma kõige õnnelikum!\nnovember 19, 2016, 9:08 e.l.\nAastaring täis! Lahe!\nPanid mind minu esimest selleteemalist arstilkäiku meenutama…\nPärast üsna paljusid negatiivseid rasedusteste ma selle testi tegemisega ei kiirustanud. Ja kui siis lõpuks peale positiivset testi arsti juurde läksin, ei olnud seal enam väike valge täpp vaid juba südamelöögid. Seda ma veel ei olnud osanud oodata! Niuks!\nJa kui siis sel külmal jaanuarikuu päeval metrooga koju sõitsin ja nii külmast kui erutusest värisesin, pakkus üks tore mustanahaline poiss mulle oma kindaid! Imestasin, et kas juba on näha, et rase ja ühiskond hoolib eriliselt. 🙂\nnovember 19, 2016, 9:56 e.l.\nMa tegin rasedustesti 19ndal nov,see oli neljapäev.Sama nädala esmaspäeval nägin unes beebit ja ütlesin elukaaslasele,kuule äkki ma rase,et tundub et ta tuli mulle unes külla.Siis hakkasime mōlemad naerma,et mis jama ma ajan �� Ja siis neljapäeva öösel kella 4 ajal läksin vetsu pulgalepissima ja nii ōrnad jooned tulid ja kuulsin kuidas elukaaslane ukse taga passis ja ùtlesin talle,ma kuulen küll sind tule sisse et ma vist rase hahaha.siis mōlemad jōllitasime testi ja siis hakkasin täiega nutma.Samal päeval ostsime me hunniku veel erinevaid teste,et noh igaksjuhuks.Ōhtul pissisine sellele elektroonilisele ja siis ootasime ja siis tuli soome keelne tekst ja meil oli,et mida kuradit see veel tähendab ja siis lōpuks rootsi keelne et 2-3 nädalat rase ja uskumatu tunne oli ikka sees,et pâriselt ongi,et mitu testi näitab! Ja uskumatu oli see,et meil ōnnestus esimesel katsel,nov algul otsustasime,et nûüd aeg ja hakkame proovima ja elus poleks uskunud,et niimoodi kohe ōnnestub 🙂\nNii lahe,et sa selle postituse tegid,tänu sellele otsisin rasedustesti üles ja nägin,et seal oli 19nov peal.\nnovember 19, 2016, 9:58 e.l.\nSattusin kunagi kuidagi Su blogi peale ja pärast seda lugesin selle õhinaga algusest lõpuni läbi. Endal küll veel lapsi pole, aga Sinu ausad ja humoorikad kirjeldused kõigest sellega seonduvast on kindlasti tulevikus abiks.\nÜks väike uudishimu-küsimus ka: kust on pärit Sinu omapärane perekonnanimi? Kui see on liiga isiklik küsimus, siis ei pea muidugi vastama.\nnovember 21, 2016, 8:59 e.l.\nKui ma teine kord läksin, siis ma arvasin, et on ka mingi täpilaadne asi. Ma poleks arvanud, et näen käsi ja jalgu liigutamas, südant löömas. See on nii uskumatu, ise paar mm pikk ainult 🙂\nnovember 21, 2016, 9:00 e.l.\nSee on äge tunne, jaa! 🙂\nnovember 21, 2016, 9:02 e.l.\nEi ole liiga isiklik. Minu nimi on täitsa isa poolt, olen uurinud sugupuud ka, kuidas see võis tulla, ei mäletagi enam, ju keegi kellegagi abiellus ja nii jäi 😀 Ühesõnaga, see on minu originaalnimi, ei olnud varem Lees ja abiellunud Leesmaa'ga, nagu paljud arvavad 😀 Koha mõttes on nimi pärit Hiiumaalt 🙂\nnovember 21, 2016, 9:10 e.l.\nKusjuures, see on tõsi – loksubki paika 🙂


Julge või riskantne samm: sõjavägi saadeti Macroni korraldusel kollavestidega vastamisi - DELFI\nTuhanded kollaste vestidega inimesed tulevad täna juba 19. nädalat tänavatele, et avaldada meelt kasvava elukalliduse ja ametis oleva valitsuse vastu, ent sel korral tuleb neil vastamisi seista mitte ainult politseinike, vaid ka sõjaväelastega, kes riigipea korraldusel saadeti tänavatele korda hoidma.\n41-aastane Prantsusmaa president Emmanuel Macron otsustas sel nädalal, et rahutuste vältimiseks saadetakse politseinikele appi ka sõjavägi ja sulgetakse protestiaktsioonil osalejate juurdepääs mitmetele olulistele tänavatele, vahendab uudistekanal France 24.\nArmee tuli tänavatele avalikku korda tagama viimati 1948. aastal.\nJuba eile anti protestijatele mõista, et neil oleks targem sel nädalavahetusel üldse mitte välja tulla, sest ametivõimude teatel kehtib nende suhtes „nulltolerants“ ja neil ei ole võimalik minna oma tavapärastesse kogunemispaikadesse nagu Champs-Elysees'le. Taoliste piirangutega tuleb kollastel vestidel silmitsi seista kõikjal Prantsusmaal.\nOtsuse langetas Macron enda sõnul seetõttu, et politseil on raskusi vägivallapuhangute tõrjumisega: kuigi protesteerijate hulk on oluliselt väiksem kui mõne kuu eest, on endiselt suuri probleeme rahutustega, mis hõlmavad muu seas akende lõhkumist, hoonete ja autode rüüstamist ning süütamist.\nAutomaatrelvadega sõjaväelaste linnatänavatele saatmise eest pälvis valitsus aga omajagu kriitikat, sest on teadmata, milline on nende reaktsioon, kui tuleb vastu võtta tänavahuligaanide rünnak. Juhtiva opositsioonipartei esindaja sõnul peaks avalikku korda tagama politsei või sandarmeeria, nagu näeb ette seadus. „Armee töö see ei ole,“ märkis paremtsentristlike vabariiklaste saadik Guillaume Larrivé. „Tõepoolest, millises Euroopa demokraatias kutsutakse sõjavägi kontrollima ühiskondlikku liikumist?” küsis Raphaël Glucksmann, sotsialistide juht maikuistel valimistel.\nOpositsioon nõudis laupäeval üksmeelselt sõjaväe tänavatelt äratoomist.


Ilmad lähevad aina külmemaks ja seetõttu on väga oluline nahka paremini hooldada! Siin on KOLM asja, mida meeles pidada - Naistekas\nJahedatest ilmadest tingitud muutused on naha puhul tihti kohe tunda. Samas tõdeb Benu apteekide kosmeetika- ja tervisetoodete Kreete Põlme, et enamasti inimesed ise ei tea, millest tulenevad nende nahaprobleemid — näiteks liigne tundlikkus, punetus, nähtavad kapillaarid, kuivus või hoopis liigne rasusus.\nPõlme selgitab, et naha kuivust ja niiskustaseme vähenemist põhjustavad praegusel ajal peamiselt külmem õhk ja tubades sisse lülitatud küte. “Naha seisukorda üldiselt mõjutavad lisaks muutlikule temperatuurile ka õhu saastatus, aga samas ka stress, vale magamisrežiim, muud tervisehädad või ka ebatervislik toitumine. Tihti on nahaprobleemide põhjuseks aga selle vale hooldamine, mis võib olla isegi kehvemate tagajärgedega kui puudulik nahahooldus,” toob Põlme näiteid.\nÄra kasuta juhuslikke nahahooldustooteid\nSpetsialist tõdeb, et nahahooldustoodete lai valik tekitab sageli valiku langetamisel segadust. “Kuiva naha korral on naha õige hooldamine ülioluline. See tähendab sobiva puhastusvahendi ja kreemi ning seerumi kasutamist. Vale puhastusvahend võib aga nullida ära kogu hea kreemi töö,” paneb Põlme südamele.\n“Samas tuleks nahaprobleemide korral kasutada nahatüübile ja olukorrale sobivaid hooldusvahendeid ning mitte valida juhuslikke variante,” selgitab Põlme ning lisab, et samuti on oluline meeles pidada nahka vahenditega mitte üle hooldada.\nKreem ja kinnas käsikäes\nKäte ja jalgade naha kaitseks külmal ajal tuleks lisaks hooldusvahenditele kindlasti kasutada ka näiteks kindaid ja vahetusjalatseid. “Kinnasteta käimisel muutub nahk hapraks — sellest annavad märku karedad käed, mis punetavad, ketendavad ning mille küünenahk on lõhenenud,” selgitab Põlme. “Sel juhul tuleks kasutada nahabarjääri tugevdavat kätekreemi ning öösel toitvat ja taastavat kreemi, õues viibides aga kindlasti kindaid kanda.”\nSamuti tuleks pöörata tähelepanu säärtele, jalalabadele ja käsivartele. “Naha kuivuse ennetamiseks tuleks kreemitada nahka kohe pärast pesemist, sest nii imendub kreem paremini ja niiskus püsib nahas kauem. Samas ei tohiks naha koorimisega üle pingutada ja seda vaid kord nädalas teha, sest ka see kuivatab nahka omajagu,” märkis Põlme.\nJalanaha ja jalalabade kuivuse vastu aitab tema sõnul puuvillaste sokkide kandmine, jalgade regulaarne pesemine ja kreemitamine ning vahetusjalanõude kandmine, mis vähendab higistamist.\nMõõda naha seisukorda\nPõlme sõnul tuleb nahaprobleemide korral kasutada nahatüübile sobivaid hooldusvahendeid. “Oma nahatüüpi saab selgitada välja näiteks apteegist tehtava kosmeetikaraporti abil,” soovitab ta. Näiteks seni Eestis tehtud raportite põhjal on enim esinevaks nahaprobleemiks täiskasvanute akne, samas esineb palju probleeme ka tundliku naha tõttu.\nAnalüüsimise käigus mõõdetakse näonaha niiskuse taset, erinevate näotsoonide rasusust, elastust ja melaniini sisaldust. “Selleks on vaja tulla naha mõõtmisele puhta ja meikimata nahaga ning täpsete tulemuste saamiseks peaks viimasest puhastamisest ja kreemitamisest olema möödunud vähemalt kaks tundi,” kirjeldab kosmeetika- ja tervisetoodete konsultant.\nMõõtmise tulemusel koostatakse personaalne kosmeetikaraport, mille abil saab teada, millises seisukorras nahk on ja mis on naha bioloogiline vanus. Raportiga saab kaasa valiku sobivaid dermakosmeetika tooted. Samuti toob raport välja spetsiaalse erihooldusvajaduse ülitundlikule, punetavale ja kahjustatud nahale.\nPõlme lisab, et kosmeetikaraporti võib teha igaüks, kes soovib oma naha eest paremini hoolt kanda ning kindlasti ei eelda see juba mingeid kindlaid väljakujunenud nahaprobleeme. “Lisaks naistele on ka mehed oodatud endale kosmeetikaraportit tegema,” lisab ta.


Levinud arvamuse kohaselt viitab kõrge kolesteroolinäit suurenenud riskile haigestuda südame- veresoonkonna haigustesse (nt ateroskleroosi) ning võib tekitada probleeme sapikividega. Seda peetakse hoiatussignaaliks keha suurest happesisaldusest ja kõrgest põletikutasemest.\nPähklid ja seemned on täis suurepäraseid väärtuslikke õlisid, mis aitavad vähendada põletikku ja seega ka liigkõrgeks kippuvat kolesteroolitaset. Need tervislikud ja maitsvad palad sisaldavad lisaks asendamatutele rasvhapetele ka E vitamiini, mis hoiab kolesterooli rääsumast ja kahjulikuks muutumast. Eriti soovitatavad on kõrge kiudainesisaldusega Omega-3 rikkad Kreeka pähklid, aga ka pistaatsiad, mandlid ja india pähklid. Hoidu pähklitest, mis on soolatud või suhkrustatud, kuna need ei kuulu kahjuks tervisetoitude nimekirja.\nKüüslauk on looduslik antibiootikum, mis toimib viiruste ja bakterite vastaselt, vähendab vereliistakute kokku kleepumist ja alandab vererõhku. See imevili kaitseb veresooni, takistades kolesteroolil arteriseintele liimumast ning hoiab seega ära hilisemate ladestuste ohu. Tarvitage küüslauku ohtralt just värskena, nii väljendub selle imetaime jõud kõige võimsamalt.\nKakao on üks antioksüdantiderikkaimaid taimi terves maailmas. Muu hulgas aitab\nsee võimas vili tõsta ka HDL kolesterooli taset. Uurimusest selgus, et inimestel, kes tarbisid 12 nädala jooksul kakaopulbrit, tõusis HDL kolesterooli tase lausa 24% võrra. Parim oleks tarbida mahedalt kasvatatud toorkakaod. Kui seda võimalust ei ole, siis tuleks valida kõrge kakaosisaldusega mõrušokolaad, mis piimašokolaadiga võrreldes sisaldab kolm korda rohkem antioksüdante, mis hoiab ära vereliistakute üksteise külge kleepumise ja arterite ummistumise.\nPostituse rubriik on Nõuanded, Tervis, Toiduained, Uuringud ning märksõnadeks on alumiinium, Alzheimer, antioksüdandid, kiudaine, kolesterool, sapikivid, statiinid.


Määrdeained laevadele ja raudteetranspordi- vahenditele | ADDINOL\nMäärdeained laevadele ja raudteetranspordi- vahenditele\nGaasimootoriõli Eco Gas 500 XD\nPoolsünteetiline kõrge jõudlusega uue põlvkonna gaasimootoriõli LNG-ga töötavatele mootoritele. Sobib kasutamiseks äärmuslikel termilistel koormustel, suurendab termilist kasutegurit.\nECO GAS 500 XD: litsentsid: CNG/LPG: MAN Energy Solutions (keskmise kiirusega 4T mootorid; täidab nõudeid: Caterpillar (MaK)\nGaasimootoriõli Eco Gas 4000 XD\nMineraalõli baasil valmistatud kõrge jõudlusega uue põlvkonna gaasimootoriõli LNG-ga töötavatele laevamootoritele. Stabiilne ka äärmusliku termilise koormuse esinemisel, tagab mootori laitmatu puhtuse, optimaalsed õlivahetusvälbad.\nECO GAS 4000 XD: litsentsid: maagaas + puhastatud biogaas: GE Jenbacher (TA 1000-1109 BR 2/3/6 (kõik versioonid): gaaskütuse klass A, S); MWM (TR 0199-99-2105; sulfaattuhk kuni 0,6 kaalu%); Caterpillar CG 132, CG 170, CG 260 (TR 0199-99-12105: sulfaattuhk kuni 0,6 kaalu%); R Schmitt Enertec (RE-800-001-160202); 2G Energy AG (agenitor BR 4); maagaas: MAN M 3271-2; MAN Energy Solutions (keskmise kiirusega 4T mootorid); MTU Onsite Energy BR 400/MDE BR 28xx/30xx; Tedom 61-0-0281.1 (G, P); Perkins BR 4000; täidab nõudeid: GE Jenbacher (TA 1000-1109: kat); Deutz AG (TR0199-99-01213); Liebherr; Waukesha\nLaevamootoriõlid Eco Craft 3015 ja Eco Craft 3055\nInnovaatilised laevamootoriõlid diislikütusega või raske kütteõliga töötavate kolbmootorite määrimiseks. Kütuse kokkuhoid tänu optimaalsele hõõrdetegurile, mis on saavutatud ADVANTEC™ tehnoloogiaga, minimaalne sadestiste teke mootoris.\nLaevamootoriõli Marine MS 4040 T\nOptimeeritud koostise ja jõudlusega uue põlvkonna laevamootoriõli raske kütteõliga töötavatele varbkolviga diiselmootoritele ja diiselkütusel töötavate ristpeaga diiselmootorite silindritele; sobib erineva väävlisisaldusega kütuse kasutamisel.\nLaevamootoriõlid Eco Craft 4015 ja Eco Craft 4040\nInnovaatilised laevamootoriõlid diislikütusega ja raske kütteõliga töötavatele kolbmootoritele. Kütuse kokkuhoid tänu optimaalsele hõõrdetegurile, mis on saavutatud ADVANTEC™ tehnoloogiaga, minimaalne sadestiste teke mootoris.\nMootoriõli Marine MS 4011\nAPI klassifikatsiooni järgi CF klassi kuuluv mootoriõli diiselkütusel töötavate varbkolviga diiselmootorite ja ristpeaga diiselmootorite silindrite määrimiseks; sobib kasutamiseks ka mootorsõidukite ja rongide diiselmootorites.\nViskoossusklass ja leelisarv\nMARINE MS 4011: API CF; MTU õlikategooria 1; täidab nõudeid: MB 227.0\nMootoriõli Railroad MS 4017 ZF\nAPI klassifikatsiooni järgi CF/CF-2 klassi kuuluv tsingivaba diiselmootoriõli kasutamiseks raudteetranspordivahendites ja statsionaarsetes mootorites; sobib suurepäraselt kõrge väävlisisaldusega kütusel töötavate mootorite määrimiseks.\nRAILROAD MS 4017 ZF: API CF/CF-2; täidab nõudeid: LMOA-Generation 4/5; GE; EMD\nMootoriõli Turbo Diesel MD 407\nKõrge jõudlusega monoviskoosne mootoriõli kasutamiseks keskmisel kiirusel töötavates ja kiiretes diiselmootorites (muuhulgas suure või väikse täituvusega kiiretes laevades) ning statsionaarsetes seadmetes.\nTURBO DIESEL MD 407: SAE 40; TBN 11\nTURBO DIESEL MD 407: ACEA E7, API CI-4; litsentsid: MTU õlikategooria 2; DDC BR 2000 & 4000; Reintjes BV 1597/4; täidab nõudeid: Caterpillar; Mack EO-M PLUS; Cummins 20071/72/76/77/78; MB 228.2; MAN 270\nStrömungsgetriebeöl SGL 18 (hüdrodünaamiliste jõuülekannete õli)\nTööstusvedelik kasutamiseks vedurite ja statsionaarsete seadmete hüdrodünaamilistes jõuülekannetes.