HARILIK MÄND JA HARILIK KUUSK - Kontrolltöö Test Ülesanne | Geograafia\nHARILIK MÄND JA HARILIK KUUSK (0)\nTallinna Ülikool - Geograafia - Geograafia\nAnzelika Künnap Tallinna Ülikool Õigusakadeemia Õigusteaduse õppekava Anzelika Künnap HARILIK MÄND JA HARILIK KUUSK Referaat Tallinn 1 Anzelika Künnap 2014 2 SISUKOR 1HARILIK KUUSK.....................................................................................6 1.1BOTAANILISED TUNNUSED........................................................................................6 1.1.1Suurus........................................................................................................ 6 1.1.2Tüve koor................................................................................................... 7 1.1.3Juurestik..................................................................................................... 7 1.1.4Võrsed, pungad ja okkad............................................................................7 1.1.5Isasõisikud ja emasõisikud.........................................................................8 1.1.6Käbid ja seemned.......................................................................................8 1.2LEVIK JA KASVUKOHAD............................................................................................9 1.3ELUIGA.............................................................................................................. 10 1.4PALJUNEMINE JA KASV........................................................................................... 10 1.5KOHT ÖKOSÜSTEEMIS............................................................................................ 11 1.6KASUTAMINE....................................................................................................... 11 1.7HARILIK KUUSK EESTIS.......................................................................................... 12 1.7.1Eesti pärisnimed.......................................................................................13 1.8HAIGUSED JA KAHJURPUTUKAD................................................................................13 1.8.1Seenhaigused...........................................................................................13 1.9KAHJURPUTUKAD.................................................................................................. 14 2HARILIK MÄND....................................................................................15 2.1LEVIALA JA ALAMLIIGID.......................................................................................... 15 2.2KLIIMA............................................................................................................... 16 2.3KASVUKOHAD...................................................................................................... 16 2.4KIRJELDUS.......................................................................................................... 17 2.5JUURESTIK.......................................................................................................... 17 2.6PALJUNEMINE JA KASV........................................................................................... 18 2.7ELUIGA.............................................................................................................. 19 2.8SAADUSED JA NENDE KASUTAMINE...........................................................................19 2.9HARILIK MÄND EESTIS........................................................................................... 20 2.10RAHVAUSUNDIS................................................................................................. 21 2.11MESIPUUD........................................................................................................ 21 2.12SEENHAIGUSED................................................................................................. 22 2.13KAHJURPUTUKAD................................................................................................ 23 2.14MUUD KAHJUSTAJAD............................................................................................ 23 2.15NIMI................................................................................................................ 23 2.15.1Eesti pärisnimed.....................................................................................24 2.16SÜMBOOLIKA..................................................................................................... 24 2.17MÄNNI ENERGIA................................................................................................. 24 SISSEJUHATUS........................................................................................4 1 HARILIK KUUSK................................................................................5 1.1 BOTAANILISED TUNNUSED.....................................................................................5 1.1.1 Suurus.................................................................................................... 5 1.1.2 Tüve koor................................................................................................ 6 1.1.3 Juurestik.................................................................................................. 6 1.1.4 Võrsed, pungad ja okkad........................................................................6 1.1.5 Isasõisikud ja emasõisikud......................................................................7 1.1.6 Käbid ja seemned...................................................................................7 1.2 LEVIK JA KASVUKOHAD.......................................................................................... 8 1.3 ELUIGA.............................................................................................................. 9 1.4 PALJUNEMINE JA KASV........................................................................................... 9 1.5 KOHT ÖKOSÜSTEEMIS......................................................................................... 10 1.6 KASUTAMINE.................................................................................................... 10 1.7 HARILIK KUUSK EESTIS.......................................................................................11 1.7.1 Eesti pärisnimed...................................................................................12 1.8 HAIGUSED JA KAHJURPUTUKAD..............................................................................12 1.8.1 Seenhaigused.......................................................................................12 1.9 KAHJURPUTUKAD............................................................................................... 13 2 HARILIK MÄND...............................................................................14 2.1 LEVIALA JA ALAMLIIGID.......................................................................................14 2.2 KLIIMA............................................................................................................ 15 2.3 KASVUKOHAD................................................................................................... 15 2.4 KIRJELDUS....................................................................................................... 16 2.5 JUURESTIK........................................................................................................ 16 2.6 PALJUNEMINE JA KASV......................................................................................... 17 2.7 ELUIGA............................................................................................................ 18 2.8 SAADUSED JA NENDE KASUTAMINE........................................................................18 2.9 HARILIK MÄND EESTIS........................................................................................19 2.10 RAHVAUSUNDIS............................................................................................. 20 2.11 MESIPUUD.................................................................................................... 20 2.12 SEENHAIGUSED............................................................................................. 21 2.13 KAHJURPUTUKAD........................................................................................... 22 2.14 MUUD KAHJUSTAJAD.......................................................................................22 2.15 NIMI........................................................................................................... 22 2.15.1 Eesti pärisnimed...............................................................................23 2.16 SÜMBOOLIKA................................................................................................ 23 2.17 MÄNNI ENERGIA............................................................................................ 23 KOKKUVÕTE.........................................................................................24 KASUTATUD KIRJANDUS.........................................................................25 SISSEJUHATUS Käesoleva referaadi eesmärk on selgeks saada tekstitöötlusprogrammiga korrektne lõputöö vormistamine. Oluline on osata kasutada lihtsate võtetega paljusid erinevaid pakutavaid võimalusi. 1 HARILIK KUUSK Joonis 1. Kuusk Keila-Paldiski raudtee lähedal1 Harilik kuusk (Picea abies) on männiliste sugukonda kuuse perekonda kuuluv igihaljas okaspuu (vt Joonis 1). Harilik kuuse levila on üsna suur. Ta kasvab Euroopa põhja-, kesk- ja idaosas. Levila ulatub põhjas igikeltsa piirini, lõunas Põhja-Kreekani ning läänes Keskmassiivini Prantsusmaal. Idapiiri on raske määratleda, kuna harilik kuusk annab hübriide siberi kuusega. Siberi kuuske peavad paljud botaanikud aga hariliku kuuse alamliigiks. Harilik kuusk on Eesti ainus looduslik kuuseliik ning leviku järgi männi ja kase järel kolmas puuliik meie metsades. Kuusk talub varju ja endale soodsa pinnasega kasvukohtades tõrjub ta välja teisi puuliike. Harilik kuusk elab soodsates tingimustes kuni 250, harva 400500 aasta vanuseks. 1.1 Botaanilised tunnused 1.1.1Suurus Kuusk kasvab tavaliselt kuni 30, soodsates tingimustes 5060 m kõrguseks. Suurimad puud on kasvanud Tsehhi Sudeetides (64,5 m) ja Rumeenias (62 m). 1 http://et.wikipedia.org/wiki/Harilik_kuusk#mediaviewer/File:Kuusk_Keila- Paldiski_rdt_%C3%A4%C3%A4res.jpg Tüvi on üldjuhul sirge ning selle läbimõõt on vanadel puudel tavaliselt kuni 1 m, Karpaatides ja Alpides kuni 1,52,0 (2,4) m. Kasv kestab kuni kõrge eani ja seetõttu on ka vanade puude latv terav. Koonusjas võra algab valgusküllases kasvukohas maapinna lähedalt. Puistus alumised oksad kuivavad ruttu, kuid laasuvad halvasti. Oksad asetsevad tavaliselt horisontaalselt, tüve alumises osas ja vanematel puudel on nad rippuvad. 1.1.2Tüve koor Noortel kuusepuudel on tüve koor punakaspruun või hall, sile. Umbes 3540-aastastel puudel tüve alaosas koor lõheneb ja tekib plaatjas korp, mis veelgi vanematel (ligikaudu 100-aastastel) puudel hakkab kestendama. Paksu korbaga puid esineb väga harva ning õhukese koore tõttu saavad kuused hooldusraietel sageli koore- ja tüvevigastusi. Samuti vigastavad koort põdrad, kes toituvad rohkesti 2040-aastaste kuuskede koorest. Esineb ka haruldasi tüvevorme. Näiteks on Põlva lähistel Kiidjärvel leitud nn krokodillikuusk  neljakandiliste köbrudega koorega kuusk. 1.1.3Juurestik Kuuse juurestik on üldjuhul maapinna lähedal ja vaid hästi vett läbilaskvates sügavates muldades moodustuvad sügavale tungivad ankurdavad juured. Maapinnalähedase juurestiku tõttu esineb harilike kuuskede hulgas sageli tormiheidet ning samuti on puud selle tõttu põuakartlikud. Liigniisketel muldadel asuvad juured pealmises 2030 cm paksuses mullakihis. 1.1.4Võrsed, pungad ja okkad Kuuse noored võrsed on punakaspruunid või helekollakaspruunid, nõrgalt läikivad, paljad või hõredalt pruunikate karvadega kaetud. Varisenud okaste juures jääb võrse karedaks. Pungad on 57 mm pikad, pruunikad, vaiguta ja terava tipuga. Õiepungad (eriti emasõite pungad) on lehepungadest mõnevõrra suuremad (pikkus kuni 8 mm). Võrsete tipupungad on ümbritsetud eri kaugustel asetsevate külgpungadega. Pungade puhkemise järgi eristatakse vara- ja hiljapuhkevat vormi, puhkemise vahe on 12 nädalat ning varapuhkevad kuused saavad sageli hiliskülmakahjustusi. Värsked võrsed on pehmed, söödavad ja meeldiva hapuka maitsega, sest sisaldavad C- vitamiini. Mõne nädala vanusena hakkavad nad puituma. Puitunud võrsed enam süüa ei kõlba. Okkad on keskmiselt 1,32,5 cm pikad, tumerohelised, läikivad, kahe vaigukäiguga ning püsivad võrsetel 67, võra tipuosas kuni 10 aastat. Saastunud õhuga piirkondades varisevad nad varem. Tipuosas rohkem valgust saavad okkad kinnituvad võrsetele radiaalselt, läbilõikes on nad rombjad ja nende tipp on terav. Vähem valgust saavad okkad asuvad võra varjatud osades ebaselgelt kahes reas, on lamedamad, pehmemad ja rohelisemad. 1.1.5Isasõisikud ja emasõisikud Kuuse isasõisikud on 1,02,5 cm pikkused, moodustuvad eelmise aasta võrsete okaste vahele, on alguses ümarad ja punased, pärast tolmlemist ruljad ja kollakad, alusel ümbritsetud heleroheliste soomusjate kattelehtedega. Emasõisikud asetsevad eelmise aasta võrsete tipul, on silinderjad, püstised, helepunased või rohekad. 1.1.6Käbid ja seemned Noored kuusekäbid on violetsed või rohelised, valminult helepruunid või punakaspruunid, rippuvad, pikkus 1016 cm, läbimõõt 34 cm. Levila piirides väheneb käbide keskmine suurus põhja ja ida suunas, samuti on käbid väiksemad mägedes. Alpides, Karpaatides ja Juura mägedes kasvaval teisendil (var. acuminata) on aga kuni 18 cm pikkused käbid. Käbide kattesoomused on väga väikesed (lühemad kui seemnesoomused) ja piklikud. Seemnesoomused on rombjad või äraspidimunajad, väljaulatuv osa on kolmnurkne või kaarjas, tavaliselt lainja või täkilise servaga, harvem ühtlaselt kaarduva sileda servaga või väikese tömbi tipuga. Seemned on munaja kujuga, teravneva tipuga, 45 mm pikad, tumepruunid, peaaegu läiketa, asetsevad paarikaupa kattesoomuste all, varustatud helepruuni, kergesti eralduva, läikiva ja kestast umbes kolm korda pikema ning helepruuni tiivaga. Seemne mass on 39 mg. 1.2 Levik ja kasvukohad Harilik kuuse levila on üsna suur. Ta kasvab Euroopa põhja-, kesk- ja idaosas. Levila ulatub põhjas igikeltsa piirini, lõunas Põhja-Kreekani ning läänes Keskmassiivini Prantsusmaal. Idapiiri on raske määratleda, kuna harilik kuusk annab hübriide siberi kuusega. Siberi kuuske peavad paljud botaanikud aga hariliku kuuse alamliigiks. Mägedes on kasvukoha maksimaalsed kõrgused järgmised: Harzi mäestikus 1000 m, Sudeetides umbes 1100 m, Karpaatides 1500 m ning Alpides kuni 2210 m. Levila põhja- ja idaosas kasvavad kuused taluvad talvel külma kuni 52 °C. Samas on puu tundlik kevadiste hiliskülmade suhtes, eriti levila lääneosas, kus külma esineb sageli pärast pungade puhkemist. Eriti ohtlikud on hiliskülmad noortele puudele. Külmakahjustusi esineb kõige rohkem madalates kasvukohtades. Kahjustunud okkad tõmbuvad hiliskevadel pruuniks või mustaks. Metsaservadel või pärast raiet võivad lõunasuunalistel külgedel kasvavad kuused jääda õhukese koore tõttu päikesepõletusest tingitud koorepõletikku, mis põhjustab koore kuivamist ja eraldumist. Väga hea varjutaluvus võimaldab väikestel kuuskedel suuremate puude varjus kasvada, mis omakorda aitab külma- ja kuumakahjustusi vältida. Harilik kuusk kasvab mitmesugustel värsketel ja niisketel muldadel, alates saviliivmuldadest kuni raskete liivsavimuldadeni, samuti hästi lagunenud turvasmullal. Ta ei talu kuiva mulda ega madalat õhuniiskust. Mullad on kuusikutes sageli leetunud. Mahalangenud okkad lagunevad keskmiselt kolme aasta jooksul. Pikaajaline lagunemine soodustab toorhuumuse teket, mis omakorda soodustab leetumist ja mullatingimuste halvenemist. Seisva veega küllastunud muldades kasvab kuusk halvasti, kuna seal pole tema jaoks piisavalt hapnikku. Allikate ja ojade kallastel aga kasvab kuusk üsna hästi tänu vee liikumisele. Kuivadel muldadel ja rabades tõrjub harilik mänd ta puistust välja, seevastu viljakamatel ja parasniisketel muldadel tõrjub kuusk omakorda männi välja. Harilik kuusk kasvab Eestis tavaliselt segametsades koos arukasega, hariliku haavaga, hariliku männiga jt. Puhtkuusikuid on tekkinud peamiselt kultiveerimise või hooldusraiete tulemusena. 1.3 Eluiga Harilik kuusk elab soodsates tingimustes kuni 250, harva 400500 aasta vanuseks. 2004. aastal leiti aga Rootsi Dalarna läänist madal kuusk, kelle juurestiku vanuseks määrati radiosüsiniku meetodil 9550 aastat. Puu kasvab 910 m kõrgusel merepinnast, tema kõrgus on ligi 4 m ning selle maapealse osa vanuseks loetakse umbes 600 aastat. Juurestiku pikaealisuse tagab võime endale ikka ja jälle uus tüvi kasvatada. 1.4 Paljunemine ja kasv Harilik kuusk on ühekojaline taim ja paljuneb peamiselt seemnetega. Samas suudab ta ka vegetatiivselt paljuneda alumiste okste juurdumisega. Käbikandvus algab väga valgusküllases kasvukohas 2030 aasta, puistus 3050 aasta vanuselt. Kuusk suudab paljuneda ka nii, et kohtadesse, kus juurestik ulatub maapinnale, kasvavad maapinnale ulatuvate juurte otsa oksad. Niimoodi võib maapind soodsates tingimustes olla kaetud mitte rohu, vaid maapinnast välja kasvavate okstega. Soodsatel tingimustel võivad üksikud käbid tekkida 15 aasta vanustele puudele. Seemnete idanevus on üldjuhul üsna kõrge ja säilib 45 aastat (idanevusprotsent väheneb järk-järgult). Tolmlemine toimub levila lõunaosas aprilli lõpus või mai alguses, Eestis tavaliselt mais ja levila põhjaosas juuni teises pooles. Seemned valmivad sama aasta septembris- oktoobris, levila põhjaosas aga võivad külmal aastal üldse mitte valmida. Seemnete varisemine algab märtsis-aprillis ja kestab kuni sügiseni. Eestis ja meie lähipiirkondades variseb kõige rohkem seemneid mais. Head seemneaastad esinevad 45 aasta järel, heades kasvutingimustes sagedamini kui halvemates. Väga headel seemneaastatel võib kuuse puhtpuistu toota 90158 kg seemneid ühe hektari kohta. Kuuseseemned on taigas oluliseks toiduallikaks valgejänestele, kuuse-käbilindudele ja rähnidele. Valmivate seemnete hulka võivad oluliselt vähendada mitmesugused käbisid ja seemneid kahjustavad kahjurputukad. Tõusmed tärkavad 34 nädalat pärast idanemist ja neil on 89 (harva ka 10) idulehte. Noores eas (esimesed 1015 aastat) on puude kasvukiirus üsna madal. 3 aasta vanused seemikud on umbes 20 cm kõrgused. Puude juurdekasvu kiirus on kõige suurem 1525 (35) aastastel puudel, küündides soodsates tingimustes 70100 cm aasta kohta. Üle 100- aastaste puude juurdekasv väheneb oluliselt. 1.5 Koht ökosüsteemis Kuusk on tähtis toiduobjekt paljudele loomadele. Tema seemneid söövad rähnid ja käbilinnud, oravad ja hiired. Noored kuusekasvud on hea C-vitamiini allikas. Paljudele linnuliikidele, samuti oravatele on kuusk pesapuuks, sest tiheda võra sisse saab pesa hästi ära peita, et vaenlased seda ei märkaks. Kuuse juured elavad sümbioosis kuuseriisikaga, moodustades mükoriisa. Seeneniidid aitavad kuusel mullast vett kätte saada. Kuuse koori kahjustavad üraskid, sügavamale puidu sisse teevad oma käike siklaste vastsed. Kuusel on palju parasiitseid seeni, näiteks juurepess, kännupess ja kuusetaelik. 1.6 Kasutamine Hariliku kuuse puit on peaaegu valge, helekollaka varjundiga, nõrgalt läikiv, kerge, pehme, hästi lõhestatav, keskmiste mehaaniliste omadustega, milles jääb alla hariliku männi puidule. Lülipuit ja maltspuit on sama tooniga. Aeglaselt kasvanud puude puit on roosakas. Aastaringi sügisene tumedam osa on kevadisest heledamast osast selgelt eristatav. Puukoor sisaldab 517% parkaineid. Seemned sisaldavad kuni 30% õli, mida kasutati varem lakkide tootmisel. Koorest ja kändudest toodeti vaiku ja tõrva. Okkad sisaldavad A- ja C-vitamiini ning okastest toodetud jahu saab kasutada loomasöödana. Kuusepuidus on keskmiselt 1,7% vaiku ja sellel on keskmised säilivusomadused. Välistingimustes maapinnaga kontaktis olev puit säilib keskmiselt 45 aastat, lageda taeva all olev puit 55 (4075) aastat ja varjualuses olev puit 60 (5075) aastat. Puidus on rohkesti oksakohti, samuti lõheneb ja kõmmeldub kuusepuit kergemini kui männipuit. Sellepärast on ta ehitusmaterjalina männist viletsam. Samas pole ta nii vaigune ega lase vett läbi, mistõttu oksavabast kuusepuidust valmistatakse veenõusid. Puitu kasutatakse laialdaselt ehitusmaterjalina, sellest valmistatakse tselluloosi, saematerjali, vineeri, mööblit, vaate, poste, voodrilaudu, uksi ja aknaid, põrandaid jms. Ühtlaste aastaringide tõttu on ta oluline toormaterjal muusikariistade tööstuses, seda kasutatakse näiteks kannelde, viiulite, kõlalaudade jms valmistamisel. Kuusk on ka väga populaarne jõulupuu (eelkõige Põhja-Euroopas), kuigi tema okkad püsivad võrsetel vähem aega kui nulgudel. Küttepuuna pole kuusk eriti kõrgelt hinnatud. Harilik kuusk on väga populaarne aedades ja parkides kasvatatav ilupuu. Ulatusliku levila tõttu on tal üle 100 kultivari. Puud taluvad hästi kärpimist, mistõttu harilikku kuuske kasutatakse sageli hekitaimena. Peale selle kasvatatakse puid tuule- ja tuisutõkete loomisel, eriti maanteede ja raudteede ääres. Linnades ja tööstuspiirkondades pole hariliku kuuse kasvatamine kuigi perspektiivikas, sest ta talub halvasti tahma ja heitgaase. Kuusk sobib hästi bonsai tegemiseks. 1.7 Harilik kuusk Eestis Noor kuusik Suure Munamäe läheduses. Hästi on näha valguskonkurentsis ära kuivanud alumised oksad. Metsa, kus kuusk on arvukaim puuliik, nimetatakse kuusikuks. Eestis on kuusk ja mänd kõige olulisemad tarbepuud. Jõulupuuna seati kuusk esmakordselt Tallinna turuplatsile üles juba 1441, kodudes sai see tavaks 1860.70. aastatel. Harilik kuusk on Eesti ainus looduslik kuuseliik ning leviku järgi männi ja kase järel kolmas puuliik meie metsades. Kuusikud katavad 16,8% Eesti metsamaadest ja kuuse kogutagavara osakaal meie metsades on 23,5% (2007. aasta andmed). Kõige suurem on kuusikute osakaal Järva maakonnas (29,5%), järgnevad Lääne-Viru maakond (29,4%) ja Võru maakond (24,0%). Eesti kõrgeim harilik kuusk kasvab Tartu maakonnas Järvselja metskonnas. Selle kõrguseks mõõdeti 24. augustil 2007 44,1 m. Eestis kasvavad kuused tavaliselt kuni 30 m, maksimaalselt kuni 52 m kõrguseks. Eesti jämedaim kuusk  Punde puntrakuusk  kasvab Võrumaal Punde järve ääres. 2005. aastal mõõdeti puu ümbermõõduks rinna kõrguselt 4,0 m, mis teeb läbimõõduks ca 1,27 m. Allpool rinnakõrgust hargnevatest kuuskedest on jämedaim Valgamaal kasvav Tsuura kuusk, kelle ümbermõõt on 4,32 m (0,8 m kõrguselt). Eestis on kuusk tavaline metsapuu. Ta on nõudlik mullaviljakuse suhtes, tundlik kevadiste hiliskülmade suhtes ja üsna põuatundlik. Kuusk talub varju ja endale soodsa pinnasega kasvukohtades tõrjub ta välja teisi puuliike. Kuusest veel varjutaluvam puuliik Eestis on jugapuu. Talvede suhtes on kuusk väga külmakindel. Kuuse levinud rahvapärased nimetused on kuus, kuusepuu ja nõglapuu. 1.7.1Eesti pärisnimed Eestis on hariliku kuuse nimetusest moodustatud perekonna- ja kohanimesid. Kuusk on üsna levinud perekonnanimi. 1.8 Haigused ja kahjurputukad Söögiseenena tuntud külmaseened tekitavad juuremädanikku 1.8.1Seenhaigused Seenhaigustest tekitab kuuskedele kõige suuremat kahju kuuse-juurepess, mida tekitab seen Heterobasidion parviporum. Haigusesse nakatunud puud jäävad kiratsema või hukkuvad. Nakatuda võivad puud igas vanuses. Kui männil kahjustab juurepess vaid juuri, siis kuusel levib südamemädanik juurekaelast ülespoole tüvesse. Haigestunud puudel esineb vaigujooks juurekaela piirkonnas. Vanematel puudel võib märgata tüve alumise osa mädanikust tingitud jämenemist. Nakatumine toimub vahetult vigastatud juurte või tüve kaudu või kändude vahendusel. Kännust juurtesse levinud seen nakatab naaberpuid juurte kaudu. Haiguse levikut soodustavad suvised raied, pidevad hooldusraied ja tihedamad okaspuupuistud. Söögiseentena tuntud külmaseened (Armillaria spp.) tekitavad samuti juure- ja tüvemädanikku. Haiguse tunnusteks on rohke vaigujooks juurtel ja tüvel. Mädanevate juurte tõttu nõrgenenud puud ründavad kahjurputukad, põhjustades puu hukkumist. Külmaseened levivad sageli keskealistes ja vanemates kuusikutes. Epideemiliste puhangutena esinev okaspuu-võrsevähk, mida tekitavad seened Gremmeniella abietina ja Ascocalyx abietina, kahjustab kuuskede võrsete koorealuseid kudesid, mille tagajärjel võrse kuivab koos pungadega. 1.9 Kahjurputukad Juureüraskid (Hylastes spp.) kahjustavad noorte kuuskede juurekaela ja peajuure kambiumi ning tihti ulatuvad kahjustused puitu. Suurimat kahju tekitavad kuusikutes aga need ürasklased, kes uuristavad käike koores või puidus. Kuusel esinevad peamiselt kuuse-kooreürask (Ips typographus), harkkidane kooreürask (Ips auplicatus), väike- kooreürask (Ips amitinus), harilik võraürask (Pityogenes chalcographus), niineüraskid (Polygraphus spp.) jt. Eesti kuusikutes on nendest kõige sagedasem ja tavalisem kuuse- kooreürask, keda esineb eriti rohkelt põuastel aastatel või põlengutes ja tormis kahjustunud metsades. (Vikipeedia, 2014) Anzelika Künnap 2 HARILIK MÄND Joonis 2. Harilik mänd Harilik mänd (Pinus sylvestris) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu, kõige levinum männiliik (vt Joonis 2). Ta kuulub kaheokkaliste mändide hulka (alamperekond Pinus). Metsa, kus mänd on arvukaim puuliik, nimetatakse männikuks, Eesti metsamaa pindalast hõlmasid nad 2009. aastal 719 800 hektarit. 2.1 Leviala ja alamliigid Harilik mänd on levinud Euroopas ja Aasias Hispaaniast ja Sotimaa rannikult kuni Venemaa kaguosa, Ohhoota mereni (8° lp kuni 140° ip). Ta on mändidest kõige suurema levilaga: levila läänepiirist kuni idapiirini on umbes 14 000 km. Põhja-Ameerikas on männile lähedasim liik vaigumänd. Läbi aegade on kirjeldatud üle 140 männi alamliigi ja teisendi. Tänapäeval tunnistatakse neist üksnes kolme-nelja. Morfoloogias erinevad nad minimaalselt, kuid geenide analüüsimisel ja männivaigu tekkes on leitud rohkem erinevusi. Sealhulgas eristati vanasti levila põhjaosas alamliik P. sylvestris lapponica, mida tänapäeval enam ei tehta. Tänapäeval tunnustatud teisendid on järgmised: Pinus sylvestris var. deflexa -(rannamänd) P. sylvestris var. sylvestris ehk põhiteisend kasvab suuremas osas levilast Sotimaast kuni Kesk-Siberini. 16 Anzelika Künnap P. sylvestris var. hamata kasvab Balkanil, Põhja-Türgis, Krimmis ja Kaukaasias. Selle okastik on kogu aasta jooksul ühteviisi sinakasroheline ega muutu talvel kahvatumaks. Apofüüs ehk käbisoomuse paljastatud osa on kõige sagedamini kolmnurkne. P. sylvestris var. mongolica kasvab Mongoolias, Lõuna-Siberis ja Loode-Hiinas. Selle okastik on kahvaturoheline, võrsed hallikasrohelised ja okkad kuni 12 cm pikad. P. sylvestris var. nevadensis (ka var. iberica) kasvab Hispaanias, eriti Lõuna-Hispaanias Sierra Nevadas. Selle käbid on sageli õhemate soomustega. Kõik botaanikud seda teisendit ei tunnista, sest ei pea seda põhiteisendist piisavalt erinevaks. Pinus sylvestris var. nana -(rabamänd). Männi levila tõmbub Lääne-Euroopas koomale. Hispaanias ja Sotimaal on säilinud üksikud asurkonnad. Iirimaal, Inglismaal, Madalmaades ja Taanis on mänd loodusest kadunud. Sotimaal, kus männikute kunagisest pindalast on säilinud napilt 1%, on välja surnud varem männikutes elanud karu, hunt, ilves, põder ja metssiga. Inglismaal suri mänd välja umbes 16. sajandil, kuid Shakespeare seda puud tundis ja Richard II-s ka nimetas. 2.2 Kliima Harilik mänd kasvab nii pika kui lühikese päeva ja nii pika kui lühikese vegetatsiooniperioodi tingimustes. Oluline on, et kasvuperioodil oleks keskmine temperatuur üle 10 °C ja ööpäevaste temperatuuride summa üle 1200 °C. Miinimumtemperatuur kasvualal võib olla kuni -60 °C, maksimum ulatuda aga kuni 40 °C ja isegi kõrgemale. Ta kasvab nii korrapäraste kui ka ebakorrapäraste sademetega piirkondades. Levila kõige kuivemates Kesk- Aasia steppides (Kasahstan, Mongoolia ja Põhja-Hiina) sajab aastas kohati vaid kuni 200 mm. Kõige sademeterohkem piirkond asub Sotimaa lääneosas, kus aasta keskmine sademete hulk on 2000 mm. Kõige paremat kasvu näitab harilik mänd piirkondades, kus aastas sajab 500...700 mm. Levila aasta keskmine õhutemperatuur on 3...15 °C. Kõige külmemad kasvukohad asuvad Siberis igikeltsa lõunapiiril. 2.3 Kasvukohad Mänd talub hästi äärmuslikke kasvutingimusi, nii kuivust ja kuuma kui liigniiskust ja karmi külma. Mändi võib leida nii kuivadel liivaluidetel, nõmmedel kui ka niisketes soodes ja rabades. Ta kasvab nii happelisel mullal kui ka karbonaadirikkal pinnasel, nii looaladel kui 17 Anzelika Künnap murenenud graniidil. Muldadest on esindatud liivmullad, turvasmullad, leetmullad, gleimullad jt. Mägedes kasvab ta enamasti lõunanõlvadel ja kasvukoha kõrgus ulatub tavaliselt 1000...1200 m. Levila lõunaosas Kaukaasias kasvab ta isegi kuni 2600 m kõrgusel. Mänd on valgusnõudlik puu ja vajab kasvamiseks ohtralt valgust. Sellepärast kuivavad ja laasuvad alumised oksad kergesti, eriti väheviljakatel muldadel. 2.4 Kirjeldus Puu kasvab tavaliselt kuni 40, harva kuni 50 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 1,5 m. Tüve koor on allosas korbatunud, ülaosas aga kestendav ja oranzikaspruun. Korp hakkab intensiivsemalt arenema üle 100 aasta vanustel puudel. Võra kuju on väga varieeruv, sõltudes puu vanusest, kasvukohast ja muudest tingimustest. Mõnevõrra sõltub see ka piirkonna genotüübist. Lõuna pool on puud okslikumad ja laiema võraga, põhja pool saledamad, peenemate okste ja kitsama võraga. Lagedal kasvades jäävad puud madalaks ja oksad ulatuvad madalale. Metsas laasuvad männid tugevalt ja säilib ainult võra tipuosa. Noortel mändidel hakkavad alumised oksad laasuma 810 aasta vanuselt ja okste armid hakkavad kinni kasvama 40 aasta vanuselt.. Pungad on piklikmunajad, teravneva tipuga, punakaspruunid ja enamasti vaigused. Noored võrsed on rohekad, hiljem pruunid, karvadeta. Okkad on peensaagja servaga, sise- ja välisküljel asuvate õhulõheribadega, kahekaupa kimbus. Nende pikkus on 3...7 cm, olles jõulistel noorpuudel isegi kuni 10 cm. Okkad püsivad võrsetel tavaliselt 3 aastat, soojemas merelises kliimas 2 ning kontinentaalse kliimaga aladel 46 (harva kuni 9) aastat. 2.5 Juurestik Männi juurestik on väga plastiline. Sügavamas ja värskes liivmullas moodustuvad võimas peajuur, mis rajab tee otse alla sügavale mulla sisse ja rohkesti vertikaalseid külgjuuri. Juured võivad liivmullas ulatuda kuni 2,7 m sügavusele. Horisontaalsed juured on enamasti kuni 25 cm paksuses ülemises mullahorisondis. Väga väheviljakatel liivmuldadel moodustub männil lühike peajuur ja üsna pikad maapinnalähedased külgjuured, mis võivad võrastikust tunduvalt kaugemale ulatuda. Rasketel savimuldadel ei ulatu horisontaalsuunas arenevad külgjuured tavaliselt puu võrast kaugemale. Veega küllastunud muldade tõttu on soodes ja rabades puudel 18 Anzelika Künnap kesiselt arenenud maapinnalähedased juured. Hästi arenenud juurestiku tõttu esineb tormiheidet vaid õhukestel ja veega küllastunud muldadel. Soodsates kasvukohtades esineb üldjuhul ainult tormimurdu. 2.6 Paljunemine ja kasv Harilik mänd on ühekojaline okaspuu ja paljuneb looduslikult seemnete abil. Viljakandvus algab küllaltki varakult: valgusküllases kasvukohas 1015 aasta, puistus 2535 aasta vanuselt. Levila põhjaosas algab viljakandvus hiljem, lõunaosas varem. Head seemneaastad korduvad 34, karmimates kasvupiirkondades kuni 7 aasta järel. Levila lõunaosas esineb häid seemneaastaid sagedamini ja põhjaosas harvemini. Raieküpse puistu seemnesaak on tavaliselt 610 (harva kuni 12) kg/ha, levila lõunaosas tavaliselt kuni 19 (harva kuni 40) kg/ha. Isasõisikud on kollakad. Nende pikkus 56 mm ja läbimõõt 34 mm. Nad koosnevad paljudest spiraalse asetusega ja soomusjatest tolmukatest ning asetsevad tihedate kogumikena noore pikkvõrse alusel. Tolmukate alaküljel on kaks pikuti avanevat tolmukotti, millest väljuvad kahe õhupõiega varustatud tolmuterad. Need kanduvad tuule abil väga kaugele, isegi kuni 900 km kaugusele. Tolmlemine toimub tavaliselt mai lõpus ja juuni alguses, sõltuvalt kasvukoha kliimast. Levila põhjaosas, Siberi taigas võib tolmlemine toimuda ka juuni teises pooles, harva isegi juuli alguses. Tolmlemise kestus (45 päevast kuni 1011 päevani) sõltub kliimast ja on piirkonniti erinev. Õietolmu rohkuse tõttu on õitsemise ajal mändide lähedal asuvad veekogud kollaka kirmega kaetud. Tolmlemisega ühel ajal on okaste kõige intensiivsem kasvuperiood. Emasõisikud on ümarad, punakad ja püstised. Nende pikkus on 56 mm. Käbid viljastuvad tolmlemisele järgneva aasta kevadel. Seemned valmivad sama aasta sügisel, seega kulub õitsemisest seemnete valmimiseni umbes 18 kuud. Käbid on valminult munajad, 37 cm pikad, läbimõõduga 23 cm, läikivpruunid või tuhmhallid. Nende apofüüs on rombjas, tömpjas või terav. Seemned on munajad, hallikad, pruunid või mustjad, sageli kirjud, tiivakesega ja 1220 mm pikad. Seemne mass on 39 mg. Seemne suurus sõltub kasvukoha kliimast ja mullastikust. Suuremad seemned kasvavad parematel pinnastel ja levila lõunaosa soojemas kliimas, väiksemad aga levila põhjaosas või kehvematel muldadel. Seemnete idanevus on väga kõrge, sageli üle 90%. Seemnete varisemine algab enamasti kevadtalvel ja kestab kogu kevade, vähesel määral ka suve alguses. Eestis variseb suurem osa seemnetest mais. Pärast seemnete varisemist jäävad tühjad käbid veel paariks aastaks puudele rippuma. 19 Anzelika Künnap Seemned võivad idaneda ja tõusmed tärgata kogu kasvuperioodi jooksul. Piisava soojuse ja mulla niiskuse korral toimub see tavaliselt 23 nädalat pärast seemnete varisemist või külvamist. Tõusmetel on 47 idulehte. Esimesel aastal on juveniilsed okkad ühekaupa spiraalselt. Teisel aastal on osa okkaid endiselt ühekaupa, ülejäänud kahekaupa kimbus. Kolmandal aastal tekib esimene männas ja edaspidi saab nende järgi kuni 40-aastaste puude vanust määrata. 4050 aasta vanustel puudel aga hakkavad männased kinni kasvama. Kõrguse juurdekasvu maksimumpiiri (kuni 1 m aastas) saavutavad männid tavaliselt 1025 (40) aasta vanuselt. Viljakatel muldadel kasvavad puud 7080 aastaga kuni 30 m kõrguseks, seejärel väheneb juurdekasv oluliselt. Rabades jäävad männid kiduraks ega kasva rohkem kui mõne meetri kõrguseks. Hea tootlikkusega puistu tagavara on 600700 tm/ha. Noored võrsed kasvavad maist kuni juuli alguseni. Tüve radiaalsuunaline kasv kestab tavaliselt augusti lõpuni. 2.7 Eluiga Mänd on kuusest mõnevõrra pikemaealisem. Loomulik mändide iga sõltuvalt kasvutingimustest on tavaliselt 200...300 (meie kliimas enamasti 300 kuni 400) aastat. Eesti vanimaks männiks peetakse Lääne-Virumaal Vihula vallas Pedassaare külas kasvavat ligi 470-aastast Pedassaare mändi (ümbermõõt 3,56 m (1999) ja kõrgus 14 m). Põhja-Soomest on leitud isegi 810-aastane elus mänd ja isegi 1029-aastane surnud puu. [viide?] 2.8 Saadused ja nende kasutamine Hariliku männi puit on heade mehaaniliste omaduste tõttu väärtuslik tarbepuit. Maltspuit on kollakasvalge, lülipuit punakaspruun ja hakkab intensiivsemalt tekkima pärast 40. eluaastat. Kvaliteetsel puidul on ühtlase laiusega aastarõngad, mis tekivad siis, kui puu kasvab kuivadel ja keskmise viljakusega muldadel. Viljakatel või niisketel muldadel kasvavate mändide puit on oluliselt kesisemate mehaaniliste omadustega. Puitu kasutatakse laialdaselt kergetes ja rasketes ehituskonstruktsioonides, raudteeliiprite, sildade, mastide ja postide, vineeri, kastide ja konteinerite, platvormide, laminaadi, mööbli, puugaasi, küttepuude jm valmistamisel. Keemiatööstus toodab männivaigust tarbeaineid, näiteks tärpentini ja kampolit. Männipuidust saab utmisel ka puupiiritust. Männikasvud (Pini 20 Anzelika Künnap gemma) ja männioksi (Pini turiones) kasutatakse droogina. Männiokastest toodetakse männiõli (Pini sylvestris aetherolum), C- ja B-vitamiini, loomasöödana kasutatavat okkajahu ja okkapastat. Läänemere piirkonnas kasutatakse männipuitu laialdaselt ümarpalkmajade valmistamisel. Suure vaigusisalduse tõttu mänd paberipuuks ei sobi ja sellest valmistatakse eelkõige sulfaattselluloosi. Männikoorepulbrit kasutatakse merevees oleva naftareostuste likvideerimisel, sest see pulber imab küll naftat, kuid mitte vett. Männipuidus on keskmiselt 4,8% vaiku ja sellel on head säilivusomadused. Väli tingimustes maapinnaga kontaktis olev puit säilib keskmiselt 78 aastat, lageda taeva all olev puit 60 (40 85) aastat ja varjualuses olev puit 100 ja rohkemgi aastat. Maltspuidus sisalduv vaik on vedel, lülipuidus aga tardunud. Soojal aastaajal niiske maltspuit sinetub mikroseente mõjul, mille tagajärjel on puit väli viimistluseks kõlbmatu. Männipuidu keskmine tihedus on vahemikus 330890 kg/m³, niiskusesisalduse 15% korral 520 kg/m³. Harilikul männil on suur dekoratiivne tähtsus. Ta on oluline ilu puu liivmuldadega parkides ning USA-s ja Kanadas kasvatatakse teda küllaltki palju jõulupuude istandikes. Samuti on ta oluline õhu puhastaja. Männid koguvad õhust tolmu ja eraldavad fütontsiide, mis on antibakteriaalse toimega. Tähtis on hariliku männi võime kasvada pioneerliigina liivastel ja kivistel muldadel, kus ta oma varisega (kuivanud ja maha kukkunud okkad, oksad ja käbid) parandab pinnase kvaliteeti. Teda kultiveeritakse laialdaselt puidu saamiseks, looduslike tuuletõkete moodustamiseks, steppides ja liivastel aladel erosiooni peatamiseks. Populaarsest puust on aretatud palju kultivare. Mände pole soovitatav istutada suurtesse linnadesse ja tööstuspiirkondadesse, sest nende saastetaluvus on keskmine. 2.9 Harilik mänd Eestis Vana, vigastusi trotsiv mänd Aude külas (59° 9 47 N, 24° 15 12 E) Eesti jämedaima männi Jaani-Hansu männi tüvi Ühe Eesti kõrgematest, umbes 4344 m kõrge ja 220 aastat vana männi tüvi Järvseljal (2003) Umbes 360-aastane Järvselja kuningamänd (2003) 100-aastane või vanemgi mänd võib välja näha ka nii. Harilik mänd on Eestis pärismaine puu. Ta on Eesti ainus looduslik männiliik ja levinuim puu metsades. 21 Anzelika Künnap Männikud katavad 35,0% Eesti metsamaadest ja männi kogutagavara osakaal meie metsade puidust on 31,8% (2007. aasta andmed). Kõige suurem on männikute osakaal maakonna metsadest Saare maakonnas (59,8%), järgnevad Hiiu maakond (48,3%) ja Harju maakond (47,7%). Eesti kõrgeim harilik mänd kasvab Tartu maakonnas Järvselja metskonnas (kvartalil nr 261) Riiupalus. Tema kõrgus 2000. aasta sügisel elektron-tahhümeetriga GTS 601-ga mõõtes oli 42,7 m. 24. augustil 2007 mõõdeti tema kõrguseks 43,3 m. On ka andmeid, et XX sajandi keskel raiuti Kõrgepalu kandis umbes 50 m kõrgune puu. Sõltuvalt maa viljakusest (boniteedist) on küpsete mändide kõrgus väga erinev. Rabamännid võivad paarisaja-aastaselt olla vaid mõne meetri kõrgused, aga hea drenaaziga parasniisketel saviliivmuldadel ulatub küpsete männikute kõrgus 40 meetrini (jänesekapsa-pohla kasvukoht). Eestis kasvavad männid keskeltläbi umbes 30 meetri kõrguseks. Eesti jämedaima tüvega männid (inimese rinnakõrguselt mõõdetuna) on Jaani-Hansu mänd (447 cm, 1999) ja Kõrgepalu mänd (450 cm). Järgnevad Kuldi-Jüri pettäi ja Peedi mänd. Jämedaima tüvega mändide statistikat vaadeldakse harilikult rinnakõrguselt (1,3 m) mõõdetud andmete alusel, seetõttu ei saa loetleda mitut põlismändi, näit Padaoru mänd  tema ümbermõõt 0,5 kõrgusel on 5,20 m (1998). Läbi ajaloo on eestlased kasutanud palju männipuitu. Vanasti ajasid eestlased männist palju tõrva. Männipuit on väärtuslik tarbepuit. Sellest valmistatakse ehitisi, mööblit, laevu ja paberit. Samas on männikuid väga palju istutatud ja külvatud. Eestis kasvavad boniteedilt parimad männimetsad Kagu-Eestis Põlvamaal ja Võrumaal. 2.10Rahvausundis Fred Pussi kogutud andmetel moodustavad männid Eesti pühadest puudest 15 protsenti, pühapuude hulgas on mändidest rohkem ainult tammesid (25 protsenti valimist). Eesti rahvausundis ja matusekombestikus on tuntud ja kasutatud mände ristipuudena, kuigi ristipuid on teistestki liikidest. 2.11Mesipuud Eestis on kõige levinumad mesipuud ehk puud, mille sees elavad metsmesilased, just männid. 22 Anzelika Künnap Meemetsade tähtsus Euroopas hakkas kaduma 16. sajandil, kui Ameerikast hakati sisse vedama roosuhkrut. Eesti kaks viimast tarupedajat on looduskaitse all. Nad asuvad Võrumaal Antsla valla Kaika küla Mändiku talu lähedal. Vanade mändide tüveõõnsusi asustavad ka vapsikud jt. putukad. Haigused, kahjurputukad ja muud kahjustajad Juurepessu põhjustav männi-juurepess. 2.12Seenhaigused Kuuski massiliselt kahjustav seenhaigus, mida põhjustab seen kuuse-juurepess, on ka mändidel küllaltki levinud. Mändidel põhjustab seen männi-juurepess juuremädanikku. Seen võib kahjustada igas vanuses puid. Eriti vastuvõtlikud sellele haigusele on endistel põllumaadel kasvavad 2535-aastased puud. Haigus kahjustab puude juuri, põhjustades puude juurdekasvu vähenemist, puu kvaliteedi langust ja hukkumist. Nõrgestatud puude hulgas esineb sageli tuuleheidet ja neid asustavad erinevad kahjurputukad. Juuremädanikku põhjustavad mändidel ka külmaseened (Armillaria spp.). Nakatunud puude tüvel ja juurtel esineb rohke vaigujooks, juured mädanevad ning seetõttu puu juurdekasv pidurdub ja võra hõreneb. Haigusest nõrgestatud puid ründavad omakorda mitmesugused kahjurputukad, põhjustades puu kuivamist. Juuremädanikku põhjustab ka põleseen (Rhizina undulata), mis kahjustab põlendikele istutatud noori puid ja kuivadel luidetel kasvavaid männikuid. Okaspuu-võrsevähki põhjustab seen Gremmeniella abietina. Selle haiguse tagajärjel kuivavad võrsed koos pungadega. Nakatunud noored puud üldjuhul hukkuvad, vanadel puudel tekivad võrsehaavandid. Seenhaigustest esinevad sageli veel männi-koorepõletik (põhjustajaks seen Endocronartium pini), mis hävitab puu niint tavaliselt tüve ülaosas, tekitades tüvele aastatega laieneva tugeva vaigujooksuga haavandi, ja männitaelik, mis kahjustab eriti vanu puid. Okaspuu-võrsevähi haiguspilt Viimastel aastatel on meie männikutes olulist kahju tekitanud punavöötaud, mida tekitab seen Mycosphaerella pini, ja pruunvöötaud, mida põhjustab seen Mycosphaerella dearnessii. Nakatunud puudel kuivavad mändide vanemad okkad, mis tagavad puule eluvõime ja juurdekasvu. Mitme aasta jooksul väljalangevate okaste tõttu puu nõrgeneb ja võib hukkuda teiste seenhaiguste või üraskite ründe tõttu. 23 Anzelika Künnap Okaste väljalangemist põhjustavatest seenhaigustest esineb meil veel lumepudetõbi, mida tekitab mikroseen harilik lumehallik (Phacidium infestans), ja männipudetõbi, mida põhjustab tõve-pigihuul (Lophodermium seditiosum). 2.13Kahjurputukad Hariliku männivaablase vastsed männiokastest toitumas. Männikärsakad (Hylobius spp) ja männi-juureürask (Hylastes brunneus) kahjustavad noori männiistikuid raiesmikel 23 aastat pärast metsa langetamist. Männikärsakad toituvad tüve koorest. Männi-juureüraskid toituvad juurekaelast ja peajuurest. Tähnikpihklane (Pissodes castaneus) ja latipihklane (Pissodes piniphilus) kahjustavad eelkõige teiste kahjurputukate või seenhaiguste nõrgestatud noori puid. Kõige suuremat majanduslikku kahju tekitavad männikutes aga ürasklased, kes uuristavad käike koores või puidus. Mände kahjustavatest ürasklastest on Eestis esindatud hiidürask (Dendroctonus micans), kahekidane ja neljakidane võraürask (Pityogenes bidentatus ja P. quadridens), männi-kooreürask (Ips sexdentatus) ning suur- ja väike-säsiürask (Tomicus piniperda ja T. minor). Pungasid ja võrseid kahjustavad mähkurlaste männi-virvemähkur, männi-vaigumähkur ja männi-ladvamähkur röövikud. Männivaksiku (Bupalus piniaria) vastsed toituvad igas vanuses mändide okastest. Korduvate rünnete korral puud nõrgenevad ning muutuvad vastuvõtlikuks teistele kahjurputukatele ja haigustele. Punaka männivaablase (Neodiprion sertifer) vastsed toituvad männi vanadest okastest, hariliku männivaablase (Diprion pini) röövikud aga ka noortest okastest. 2.14Muud kahjustajad Ohtlikuks peetakse ka ümarussi männi-laguuss (Bursaphelenchus xylophilus). Põder toitub kuni keskealiste mändide koorest ja noorte mändide võrsetest, mille käigus ta murrab tihti puu ladva. Suuri kahjustusi esineb soode lähedal kasvavates noorendikes. Noori puid kahjustavad samuti metskitsed. Hiired närivad väikeste mändide tüve alaosa koort lume all või tihedas rohus. Lumerohkel talvel murduvad lume raskuse all sageli suurte puude oksad ja väikeste puude ladvad. Suurt kahju männikutele võivad tekitada ka metsapõlengud, olles samas vajalikud männimetsade taastekkeks. 2.15Nimi Toborna pettäi Kütioru idanõlval 24 Anzelika Künnap Lõuna-Eestis on levinud männi rahvapärased nimetused 'pedajas', 'petäi', 'pedakas', 'pettäi'. 'Mänd' on ilmselt laensõna ja laenatud lätlaste, leedulaste esivanematelt. Algselt tähendas sõna 'mänd' noore okaspuu, harilikult männi ladvast valmistatud köögiriista, mida kasutati toidu segamisel. Põhja-Eestis on levinud ka nimetused 'männi', 'männa', 'männ'. Põlismändide puhul kasutatakse ka nimetusi 'ong' või 'hong'. 2.15.1 Eesti pärisnimed Eestis on hariliku männi nimetustest moodustatud perekonna- ja kohanimesid. Mänd, Pedak ja Pedajas on üsna levinud perekonnanimed. Tuntud on näiteks Heljo Mänd. Douglas Wells kirjutas oma raamatus "Jänki seiklused Hiiumaal", et enamiku hiidlaste perenimi tuleb männipuust, alates maavanemast, kelleks tollal oli Tarmo Mänd, ja lõpetades tema enese naisega (Männiste). 2.16Sümboolika Vanade kreeklaste jaoks olid männikäbid meheliku viljakuse sümboliks. Männioks oli ka Eesti NSV vapil. Mändi on kujutatud ka Elva linna vapil ja Nõmme linnaosa sümboolikas. Mänd on ka Tallinna Saksa Gümnaasiumi logol. 2.17Männi energia Männi laineliselt ja tasahilju tugevnevat energiat peetakse võimsaks, mistõttu ei soovitata südamehaigetel männimetsas sagedasi jalutuskäike ette võtta. Indiaanlaste kombestikku olevat kuulunud, enne raskeid katsumisi näiteks lahingust tulles, seljaga vastu männitüve seismine ja käsi laiali hoides männipuu energia endasse kogumine. Tugevaim energia olevat valgusküllastel küngastel üksikult kasvavatel mändidel. (Vikipeedia, 2014) 25 Anzelika Künnap KOKKUVÕTE Arvuti töövahendina on minu jaoks olnud väga väärtuslik. Olen õppinud kasutama mitmekülgsemalt Office programmi Word. 26 Anzelika Künnap Kasutatud kirjandus Vikipeedia. (09. 10 2014. a.). Harilik kuusk. Allikas: http://et.wikipedia.org/wiki/Harilik_kuusk Vikipeedia. (04. 07 2014. a.). Harilik mänd. Allikas: http://et.wikipedia.org/wiki/Harilik_m %C3%A4nd 27\n-5400% sisust ei kuvatud. Kogu dokumendi sisu näed kui laed faili alla\nnigger123 Õppematerjali autor\nHARILIK MÄND , HARILIK KUUSK , geograafia\nHarilik mänd (Pinus sylvestris) Harilik mänd on igihaljas okaspuuliik männi perekonnast, kõige levinum männiliik. Ta kuulub kaheokkali...\nVoltveti Koolituskeskus Metsamajandus (raietööline) Kodutöö (harilik kuusk) ...\nReferaat HARILIKU KUUSE KOHTA Karl Tälli 10. klass 2010 SISUKORD: Kuusest 1 Hariliku kuuse iseloomu...\nHarilik Mänd Jaa nus Juhani Juhendaja: Kaia Hiie 1.Puuliigi bioloogilised ja ökoloogilised omadused 2.Puidu omad...


Märksõnaga valgusti seotud artiklid Äripäevas\nMärksõnaga valgusti seotud artiklid.\nSaated1. oktoober 2019\nBörsiuudised4. juuli 2019\nSaated28. märts 2019\nTalvist kaamost leevendab fassaadivalgustus\nSisuturundussaates tutvustatakse arhitektuurse, emotsionaalse ja kommunikatiivse fassaadivalgustuse eripärasid ja antakse nõu, mis ohud valitsevad hoone valguslahenduse kavandamisel.\nErilehed21. aprill 2018\nUudised26. oktoober 2017\nUudised17. september 2017\nMööbli- ja valgustimüüja Aatrium Sisustuskaubamaja kasvatas nii käivet kui ka kasumit.\nValgustimüüja omanikud võtsid kopsakaid dividende\nValgustimüüja Megaluumen teenis eelmisel aastal korraliku kasumi, millest omanikud maksid omale suure osa dividendidena ka välja.\nKalevi spordihall taasavab uksed\nTäna õhtul taasavatakse pidulikult legendaarne Kalevi spordihall, mille remonti panustas Tallinna linn omanikuna 8,6 miljonit eurot.\nValgustusseadmete tootmisega tegeleva Ensto Lightingu käive oli ajaloo suurim ja juurde palgati viis töötajat.\nKasulik2. september 2016\nErilehed ST17. mai 2016\nMida pean teadma valgustusest ja valgustitest?\nValgustusele tuleb mõelda käsikäes majaehituse planeerimisega, sest hiljem juba lõplikult viimistletud ruumis pole lihtne lisada süvislampe põrandasse või seina või luua mugavat ja säästlikku targa maja lahendust. Ideaalis oleks parim lahendus koostada sisekujundusplaan ja elektriprojekt, kus lähtutakse konkreetse ruumi otstarbest. Iga tegevuse jaoks peaks olema õige intensiivsusega ja õigesti suunatud valgustus ning elektriprojekt on oluline ka aastate pärast, kui näiteks on vaja ruumides teha ümberpaigutusi. Täpsemalt räägib Ülle Jõks Hektor Lightist.\nÜüripinna luksuse maksab kinni üürnik\nUute äriruumide üürihind sisaldab üldjuhul standardviimistlust, teatud koguses vaheseinu ja teinekord ka köögimööblit. Ettevõtte spetsiifikast tulenevate erilahenduste ehitus või standardis ette nähtust luksuslikum viimistlus tuleb üürnikul endal kinni maksta.\nSoome ettevõtted hüppavad Eestisse üle\nKõrged maksud, kallis kinnisvara, depressiivne õhkkond ning hirm pagulaste ees panid Soome ettevõtjad Eestisse kolima.\nEesti valgustid Euroopas hinnas\nEesti valgustitootjad ekspordivad siinse turu väiksuse tõttu suure osa oma toodangust välisriikidesse, peamiselt Euroopasse, kus tootajte sõnul on Eesti tooted ja nende kvaliteet kõrgelt hinnas.\nDisaini tarbija tuleb maailmast üles leida\nKeha3 on esimene Eesti disainibüroo, mis haldab kogu müügi- ja tootmisahelat, ning selle üks loojaid Margus Triibmann peab müüki disainiettevõtte võtmeteguriks.\nUudised20. juuni 2015\nTõnis Vellama boheemlikud valgused\nTõnis Vellama ise päris täpselt ei tea, kuidas valgustid tema ellu tulid, ometi on tema elu – vähemasti töine osa sellest – juba aastaid kogunisti nende päralt.


Kui palju alkoholi pärast joomist veres hoitakse - Leukeemia 2021\nKaasaegses maailmas on alkoholist saanud peaaegu iga puhkuse, firmapeo, pidu, sõpradega kohtumise kaaslane. Pärast lõbu naasevad inimesed oma igapäevaste tegevuste juurde - paljud istuvad autorooli, keegi peab analüüsi jaoks verd loovutama, teistel tuleb alustada antibiootikumravi. Alkoholi tarvitamise negatiivsete tagajärgede vältimiseks peaksite teadma aega, mil alkohol kehast väljub. Oluline on teada, kui palju alkoholi sisaldub veres, kuidas viin mõjutab keha ja kuidas pudel õlut mõjutab reaktsioonikiirust.\nKuidas avaldub alkoholi olemasolu veres?\nVenemaa õigusaktid lubavad juhi kontrollimisel alkomeetriga lubada 0,16 ppm näitajat väljahingatavas õhus. Arstliku läbivaatuse korral muutub etanoolisisalduse lubatud sisaldus kehas: väärtus peab olema alla 0,35 ppm. Alkoholi olemasolu tuvastamiseks veres seadmeid kasutamata ja inimese võimaliku joobeseisundi kahtlustamiseks võimaldavad järgmised märgid:\nkõne, mälu rikkumine;\nkontrolli kaotamine liikumise üle;\nunisus või närviline erutus;\nAlkohoolsete jookide mõjul inimese reaktsioonil on tõsiseid ilminguid: 0,2–0,5 ppm - ja valgusallikate liikumiskiirust, nende ulatust on juba raske hinnata. Indikaatorid 0,5-0,8 nõrgendavad oluliselt nägemist - punast värvi peaaegu ei taju, valgustuse tüüpide muutmine põhjustab valu. Vaatenurk kitseneb, juht lõpetab äärekivide märkamise. Umbes 1,2 ppm annus põhjustab täieliku kontrollimise kaotamise. Näitajaid 4-5 peetakse surmavaks.\nKeha puhastamine kodus - kust alustada ja kuidas läbi viia\nAvokaado salat: retseptid koos fotodega\nAntikoagulandid - mis see on ja ravimite loetelu. Otseste ja kaudsete antikoagulantide kasutamine\nSpetsiaalse arvutisüsteemi abil saate teada, mitu päeva alkohol veres püsib. Vere alkoholi kalkulaator, kui keskendute soole, kaalule ja tarbitavate alkohoolsete jookide kogusele, aitab määrata ligikaudset etanooli sisaldust kehas, väljendades ppm ja selle eeldatavat vabastamise aega. Arvutamine toimub vastavalt Widmarki valemile, mille kohaselt saadud alkoholi kontsentratsioon kehas võrdub tarbitud alkoholi massiga, jagatuna kehakaalu ja spetsiaalse jaotusteguri korrutisega (w - 0,6, m - 0,7).\nKui palju alkoholi on veres\nRaske on täpselt kindlaks teha, kui palju alkoholi veres on - näitaja väärtus muutub poolelt tunnilt päevale, sõltuvalt tarbitud alkoholi kogusest. Palju sõltub alkoholiprotsendist - kui tarbite liitrit konjakit, püsib kontsentratsioon organismis palju kauem kui liitrist kuiva veini. Konkreetse joogi kasutamise viis pole oluline - näiteks viina ja mahla segul on sama efekt kui tavalisel lahjendamata viinal.\nAutojuhid leiavad, et alkoholitabel on väga kasulik, kuna nad peavad täpselt teadma, millal etanool verest välja tuleb. Peamine asi pole mitte ainult liikluspolitsei kontrolli ja alkoholitesti edukalt läbimine, vaid ka täielik enesekindluse ja piisavuse juhtimine. Allpool toodud tabel alkoholi kehast väljavõtmise kohta võimaldab mõista, kui palju erinevat tüüpi alkohoolsed joogid aurustuvad. Veergudes on märgitud alkoholi maht ja inimese kaal ning read sisaldavad alkohoolse joogi nime ja selle vabastamiseks kuluvat aega:\n40–42% (konjak, viin, rumm)\n18-30% (liköör, portvein, tinktuur)\n9–11% (šampanja, džinn ja toonik, vein)\nKõige naljakamad nimed Venemaal ja maailmas\nAlkoholism on tõsine haigus, millest on väga raske lahti saada. Alkohol veres pärast joomist võib kesta väga kaua - täpsed andmed sõltuvad joogi mahust ja alkoholi kontsentratsioonist. Selleks, et teha kindlaks, kui palju alkoholi veres hoitakse, kasutatakse usaldusväärset usaldusväärset meetodit - analüüsi veeniverd võttes. Selle meetodi kasutamine on vajalik, kui täheldatakse lubatud hingamistesti näidute ületamist. Nullnäitajate saamine on peaaegu võimatu, sest isegi keefir ja kvas võivad mõjutada ppm.\nKui palju alkoholi hoitakse väljahingatavas õhus\nEt mõista, kui palju alkoholi kehas on, on vaja kontrollida tarbitud alkoholi kogust ja teada etanooli sisaldust selles. Ärge kunagi tarvitage alkoholi samaaegselt koos ravimitega ilma arstiga nõu pidamata - etanool võib olla ravimite võtmise üks peamisi vastunäidustusi ja põhjustada negatiivseid tagajärgi.\nAnonüümne uuring näitas, et pärast ühe õllepurgi joomist läksid paljud autojuhid autorooli, lootes, et tagajärgi ei ole ja test ei näita väljahingatavas õhus alkoholi. Olukorrad on erinevad, kuid ükski pole inimelu väärt - joobeseisund suurendab oluliselt õnnetusohtu, juht ei kontrolli liikluseeskirjade järgimist. Peaksite ootama, kuni etanool kulub, ja alles siis rooli istuma.\nKüsimusele, mitu päeva veres alkohol püsib, on ühemõttelist vastust anda, kuna alkoholi vabanemise kestus on individuaalne. Erineva etanoolisisaldusega joogid erituvad erineval viisil - selle kontsentratsioon veres sõltub alkoholi kangusest. Alkoholist loobumise määra mõjutavad tegurid on järgmised:\nkaal - ülekaalulised inimesed joovad aeglasemalt;\nalkoholikogus - suur annus joodud etanooli jääb kehasse kauemaks;\nsugu - tüdrukutel võtab alkoholi ärajätmine kauem aega ja siseorganite toksiline kahjustus toimub palju kiiremini kui meestel;\ntervislik seisund - haiguste esinemine, väsimus, depressioon, stress muudavad alkoholi kehas kauemaks püsima;\nensümaatilise tundlikkuse tunnused - kõrge füüsilise aktiivsuse ja hea ainevahetusega inimestel eritub etanool kiiremini;\nvanus - uurimistulemused näitavad, et mürgiste ainete kõrvaldamine vanematel inimestel võtab palju kauem aega kui noortel;\ntühi kõht - toitev suupiste puudumine suurendab toksiinide kõrvaldamist;\naeg, mille jooksul jooki tarvitati - mida kiiremini inimene alkoholiannuse võttis, seda tugevam oli etanooli kontsentratsioon ja seda pikem oli selle vabanemine.\nKuidas iseseisvalt kodus hemorroidi parandada?\nSisemiste hemorroidide prolaps on hemorroididega patsientide teine levinud kaebus. See juhtub juba haiguse arengu teises etapis. Väljaulatuvad muhud valutavad ja sügelevad, neid on lihtne vigastada ja nakatada.\nKeemiaravi põhjustatud leukotsüütide taseme langus veres ehk leukopeenia on kliinilises onkoloogias üks levinumaid kõrvaltoimeid. Leukopeeniat nimetatakse leukotsüütide taseme languseks tasemele 2 × 109 / l ja alla selle.\nPunaste vereliblede arvu suurenemine täiskasvanutelPunased verelibled - erütrotsüüdidIga inimese veres on nn punalibled ehk erütrotsüüdid. Nende tootmise eest vastutab luuüdi.\nMilline veri voolab läbi kopsu veeni\nMis on kimbu haru blokeerimine ja milline on selle ravi


2010. aastal tehti KredExi renoveerimislaenuga korda 135 korterelamut | KredEx\n2010. aastal väljastasid pangad 135 KredExi korterelamu soodusintressiga renoveerimislaenu kogusummas 178 miljonit krooni ehk 11,4 miljonit eurot. Keskmine laenusumma oli 1,3 miljonit krooni ehk 84 tuhat eurot, keskmine maja suurus 2 552 m² ning teostatavate rekonstrueerimistöödega saavutatav keskmine energiasääst on 33,2%. Pooled lepingutest on sõlmitud Tallinnas asuvate korterelamute rekonstrueerimiseks ning peamiselt teostatakse laenu abil korterelamute fassaadide ja katuse soojustamist ning küttesüsteemide renoveerimist. KredExi pikaajalist soodusintressiga renoveerimislaenu saab taotleda SEB Pangast ja Swedbankist.\n„Ootasime korterelamutelt 2010.aastal suuremat aktiivsust sooduslaenu kasutamisel, kuid tulemusega võib siiski rahule jääda. Laenu kasutamist mõjutas kindlasti augustis turule jõudnud info rekonstrueerimistoetuste kohta, mis avanes taotlejatele kahjuks alles septembri lõpus“, ütles KredExi eluasemedivisjoni juht Mirja Adler\n„Loodame, et käesoleva aasta kevadeks on korterelamud jõudnud teha kõik vajalikud ettevalmistused rekonstrueerimiseks ja kasutavad aktiivselt nii sooduslaenu kui rekonstrueerimistoetust, mille abil tehakse oma korterelamu terviklikult korda, et järgmine kütteperiood mööduks juba väiksemate küttekulude ja tervisliku sisekliimaga majas“, lisas Adler.\nAlates 2010.aasta septembrist saavad korteriühistud või –ühisused taotleda KredExist kuni 35% ulatuses korterelamute rekonstrueerimistoetust, mille abil saab vähendada näiteks renoveerimislaenu omafinantseeringut. Detsembri lõpu seisuga on toetuse positiivse otsuse saanud juba 50 korterelamut kogusummas ligi 14 miljonit krooni ehk 886 tuhat eurot.\nLaenu ja rekonstrueerimistoetuse eeltingimuseks on energiaaudit ning tervikprojekti olemasolu, millele saab samuti KredExist toetust taotleda. Energiaauditi ja ehitusprojekti toetus on 50 % dokumendi maksumusest, kuid mitte rohkem kui 700 eurot energiaauditi ning 4000 eurot ehitusprojekti puhul.


Millised On Tapeetide Eemaldamise Toodete Koostisosad? 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nTaustapildi eemaldamine on raske töö. Kaubanduslikud tooted aitavad protsessi kiirendada. Kui olete kunagi mõelnud, mis toode on, siin on põhilised koostisosad enamikus taustade eemaldamise toodetes. Naatriumhüdroksiid, et sulatada liimi See on keemiline hape. See on tapeedi eemaldamise toodete põhikomponent, mida nimetatakse ka eemaldajatena.\nTaustapildi eemaldamine on raske töö. Kaubanduslikud tooted aitavad protsessi kiirendada. Kui olete kunagi mõelnud, mis toode on, siin on põhilised koostisosad enamikus taustade eemaldamise toodetes.\nNaatriumhüdroksiid, et sulatada liimi\nSee on keemiline hape. See on tapeedi eemaldamise toodete põhikomponent, mida nimetatakse ka eemaldajatena. See läbib tapeet tagaküljele ja lõhub liimi, et oleks lihtsam eemaldada. Sellepärast annavad juhised teile võimaluse istuda pikka aega, tavaliselt tunni võrra, enne kui taustpildi välja tõmmata.\nEnsüümid konsistentsi ja kiiruse jaoks\nLisatakse fosfaadid, mis aitavad naatriumhüdroksiidil tapeedile kinni. See annab tapeet eemaldajale oma geelilaadse tekstuuri. See kiirendab liimi lagundamist. Saadaval on sellised tooted, mis ei sisalda ensüüme. Need tooted ei tööta, aga ka neid tooteid, millel neid on. Nad ütlevad tegelikult konteineris "ensüümi".\nVesi Ohutuse jaoks\nTapeetide eemaldamise tooted on enamasti vesi. Kemikaalid on nii tugevad, et nende kasutamine kodus ilma nende lisamata ei oleks ohtlik.\nVideod Seotud Artiklid: Remove the skin blemishes naturally.\nPõhiline » Kaunistamine » Millised On Tapeetide Eemaldamise Toodete Koostisosad?\n5 Lahedat Raamatukapi Pealiskihi Disaini Ideid


Cathay Pacific Airways naaseb Pittsburghi rahvusvahelisse lennujaama\nAvaleht » Viimased uudiste artiklid » Airlines » Cathay Pacific Airways naaseb Pittsburghi rahvusvahelisse lennujaama\nAirlines • lennujaam • Rahvusvahelised uudised • Reisiuudised • Ärireis • Hongkongi Breaking News • Uudised • turism • vedu • Reisisihtkoha värskendus • Reisijuhtme uudised • USA uusimad uudised\nPüüdes kehtestada võimaluse korral täiendavat kaubamahtu ja aidata ülemaailmseid tarneahelaid toetada, seadis Cathay Pacific ümber Boeing 777-300ER lennukid, et olla kursis kasvavate laevandusnõuetega.\nViimane rahvusvaheline lennufirma, kes kasutab ära PIT -i lasti kiirust.\nHongkongis asuv lennuettevõtja teenindab Pittsburghi rahvusvahelist lennujaama aasta lõpuni.\nLennukid saabuvad esmaspäeviti ja reedeti ning väljuvad järgmisel päeval.\nKaubaoperatsioonid kl Pittsburghi rahvusvaheline lennujaam (PIT)) saab uue tõuke, kui kaks korda nädalas lendu tagasi tuuakse Cathay Pacific Airways.\nCathay Pacific alustab teenindamist 2. augustil 2021 oma Boeing 777-300ER reisilennukitega, mis on muudetud kaubaveoks, ning plaanib teenindada aasta lõpuni PIT-d. Lennukid saabuvad esmaspäeviti ja reedeti ning väljuvad järgmisel päeval. Lennukis olevad kaubad on mõeldud rõivatööstusele.\nLennuk alustab lende Hanoist, Vietnamist, peatudes Cathay Pacifici kaubaterminalis Hongkongi rahvusvahelises lennujaamas, enne kui lendab otse lennuväljale. Cathay Pacific alustas esialgu kaubaveoteenust PIT -ga septembris 2020 20 lennuga.\nPIT -i võimalus kiiresti kaubad maha laadida ja kohaletoimetamiseks veoautodele tuua on üks põhjusi, miks Cathay Pacific ja ekspedeerimispartner Unique Logistics otsustasid naasta oma viimase kaubaveo jaoks.\n"Pittsburghi rahvusvahelise lennujaama geograafiline asukoht, kogukonna tugi ja tegevuse tõhusus pakuvad meile ideaalset keskkonda teenuste osutamiseks Vietnamist Cathay Pacificiga Pittsburghi piirkonda," ütles ainulaadse logistika tegevjuht Marc Schlossberg. „Unique Logistics on sõlminud lepingu, et osutada ülejäänud lennufirmadele Aasiast kuni 120. aastani umbes 2021 sellist lendu Aasiast PIT -sse ja teistesse USA lennujaamadesse, lisades USA importijatele väärtuslikku lennukaubamahtu.”\n"Kui lend suureneb, võib PIT -le lisada täiendavaid lende," lisas Schlossberg.


ИСТОРИЯ БАЛТИЙСКИХ ГОСУДАРСТВ: Андрес Казекамп - Raamat | Rahva Raamat\nOn tuhandeid erinevaid võimalusi ja mõnikord on üks neist, mis võib näida teistest natuke erinev ja kummaline, kõige parem.\nDAVID LAGERCRANTZ, ZLATAN IBRAHIMOVIC "MINA, ZLATAN"\nAvaleht / Raamatud / Ajalugu ja poliitika / Poliitika / ИСТОРИЯ БАЛТИЙСКИХ ГОСУДАРСТВ\nИСТОРИЯ БАЛТИЙСКИХ ГОСУДАРСТВ\nAutor: АНДРЕС КАЗЕКАМП\n24.49 15.49 €Toodet on alles vähem kui 10 eksemplari!\n«История Балтийских государств» Андреса Казекампа дает общий исторический обзор событий, происходивших на территории Балтийских государств с конца последнего ледникового периода и появления там первых жителей, завоевания Ливонии крестоносцами и превращения Литвы в одно из могущественных государств средневековой Европы до присоединения региона к Российской империи и возникновения национальной идентичности, характерной для нового времени. Опираясь на новейшие научные работы, Казекамп особое внимание обращает на бурный ХХ век, в течение которого Балтийские государства и обрели независимость, и восстановили свою независимость, а также стали членами Европейского Союза.\nПервоначально написанная на английском языке книга была издана международным издательством научной литературы Palgrave Macmillan в серии истории стран мира и для издания на русском языке была дополнена новыми данными. Переведена также на японский, финский, польский, латышский и эстонский языки. Книга получила научную премию Балтийской ассамблеи за 2011 год и американскую книжную премию Association for the Advancement of Baltic Studies.\nАндрес Казекамп (1966, Канада) – профессор балтийской политики Тартуского университета, окончил университет в Торонто и получил степень доктора в Лондонском университете.\nAndres Kasekampi "Balti riikide ajalugu" annab üldise ajaloolise ülevaate sündmustest Balti riikide territooriumil alates viimase jääaja lõpust ja esimeste asukate sellesse piirkonda saabumisest, Liivimaa vallutamisest ristisõdades ja Leedu kerkimisest keskaja Euroopa üheks võimsamaks riigiks kuni piirkonna liitmiseni Venemaa keisririigiga ja uusaegse rahvusliku identiteedi tekkeni. Uusimatele teadustöödele tuginedes pöörab Kasekamp erilist tähelepanu tormilisele 20. sajandile, mille jooksul Balti riigid nii saavutasid, kaotasid kui ka taastasid oma iseseisvuse ning neist said Euroopa Liidu liikmesriigid.\nRaamatu peamisteks tugevateks külgedeks on võrdlev metodoloogia, integreeritud lähenemine ja värskeimate allikate kasutamine. Autor ei analüüsi kolme riigi ajalugu eraldi osades, vaid on suutnud pakkuda uue tervikliku käsitluse regiooni arengust. Muljetavaldav on autori võime tuua kontsentreeritult esile kõige olulisemad trendid, samas tehes seda lugejale ladusal moel.\nAlgselt inglise keeles kirjutatud raamat ilmus 2010 rahvusvahelise teaduskirjastuse Palgrave Macmillan sarjas, mis on pühendatud maailma riikide ajaloole. Venekeelset väljaannet on autor täiendanud uuemate andmetega. Raamat on ilmunud ka jaapani, soome, poola, läti ja eesti keeles. 2011. aastal sai see Balti Assamblee teaduspreemia ning Association for the Advancement of Baltic Studies (USA) parima raamatu auhinna.\nAndres Kasekamp (1966, Kanada) on Tartu Ülikooli Balti poliitika professor. Ta on lõpetanud Toronto ülikooli ja kaitsnud doktoritöö Londoni ülikoolis.\nТАРТУ ÜЛИКООЛИ КИРЯСТУС


alates 0,47 €\nPastapliiats Nash light-up\nMati viimistlusega pastapliiats koos valgusefektiga.\nalates 0,33 €0,26 €\nKlassikaline ja soliidne peenikese korpusega pastapliiats.\nalates 0,37 €\nSaleda disainiga pastapliiats, millel on tugev korpus.\nPastapliiats, millel on hea hind ning läikivad detailid haardekohas.\nalates 0,33 €\nMugava disainiga pastapliiats, mis on valmistatud plastikust.\nalates 5,95 €\nPastapliiats Cosmo Slim Touch puutetundliku otsaga\nPastapliiats Moneta Anodized\nVajutamismehhanismiga alumiiniumist korpusega pastapliiats.\nPastapliiats Nash puuteotsaga\nEriti taskukohase hinnaga lihtne plastikkorpusega pastapliiats puuteotsaga.\nAlumiiniumist valmistatud kelmika välimusega pastapliiats.\nalates 0,61 €\nKolmnurkne marker Bermuda\nPliiats Trix triangular\nalates 0,05 €\nalates 0,67 €\nLihtne bambusest valmistatud pastapliiats, mis on viimistletud tugeva metallist klipiga.\nPastapliiats X8 Smooth touch\nPehme pealispinnaga kvaliteetne pastakas.\nSaleda disainiga plastikust pastapliiats.\nHäguse kihiga plastikust pastapliiats.\nalates 0,07 €0,05 €\nMängulise disainiga pastapliiats.\nalates 0,14 €0,11 €\nalates 9,40 €8,21 €\nAlumiiniumist pastapliiats, millel on glasuuritud kate.\nLoodussõbralik pastapliiats, mis on valmistatud biolagunevatest materjalidest.\nMetall Plastik Puit Silikoon Paber Klaas Nahk Polüester


Veel Kaunistused Müüdid! 💡 Sisekujundus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Sisekujundus Veel kaunistused müüdid!\nVeel kaunistused müüdid!\nKaunistuseks müüt: kangad peavad olema koordinaadid\nKaunistuseks müüt: toad peaksid olema ühe stiiliga\nKaunistuseks müüt: metallist viimistlus peab olema sama\nKaunistuseks müüt: diivanid peaksid alati olema neutraalsed\nKaunistuseks müüt: iga elutuba vajab diivanit\nUnusta, mida arvasite, et teadisite dekoreerimise reeglite kohta. Oleme juba purunenud 7 kõige tavalisemate kaunistuseks müütide ja nüüd oleme veel 5 rohkem!\nKui vaatate 80-ndate vanade kaunistusajakirjade abil tagasi, näete pärast tuba, mis on täis sobivaid kangas (tavaliselt lilleline). Põlled, padjad, polsterdused, isegi lambipirnid! Ja kuigi inimesed on sellelt eemale liikunud ja hakanud segamini ajama, on endiselt valitsev veendumus, et kõik ruumi mustrid peavad olema kooskõlastatud.\nSee ei ole tõsi! Kuigi kotikete koordineerimine võib teatavatel juhtudel töötada, on palju olulisem, et riie komplitseeriks üksteist. Kas pole kindel, mida see tähendab? Vaadake seda artiklit, et segada mustreid, mida peate teadma.\nInimesed satuvad tihti stiilide kaunistamise ideesse. Nad püüavad määratleda ennast ja oma kodusid traditsiooniliste, kaasaegsete, boheemlaste - mis iganes. Kuid kunagi ei unusta, et stiil peaks olema isiklik asi ja teie ruum peaks peegeldama teie stiili ja oma isikupära. Teil pole ainult ühte hobi, miks peaks teil olema vaid üks stiil? Nii et jätkake ja segage traditsioonilisi, kaasaegseid, tööstuslikke ja romantilisi esemeid. Eklektiline stiil aitab kajastada kodus elavate inimeste eripära. Ja kas pole nii parem kui püüdes sobitada oma isikupära kellegi teise stiili ideega?\nMetalli viimistlus ei pea olema sama.\nSee kordub - metalli viimistlus ei pea olema sama! Sama ruumiga metalli viimistlus segamine on tegelikult väga kogenud välimus, kuid ole ettevaatlik, et seda ei ületaks või see võib tunduda räpane. Püüa hoida seda ruumis kolm korda ja proovida hoida neid sama tooniga. Näiteks värvid võivad olla erinevad, kuid harjatud viimistlused lähevad kokku, poleeritud viimistlused lähevad koos jne\nTavapärane kaunistus tarkus ütleb, et osta neutraalne diivan ja riietuda värviliste padjaga. Ja jah, see on kindlasti turvalisem võimalus, kuna diivanid on üsna kallid ja soovite, et need oleksid nii mitmekülgsed kui võimalik ja nii kaua kui võimalik. Kuid neutraalsed diivanid ei tee suuri avaldusi. Kui soovite midagi natuke põnevat, siis ärge kartke riski saada! Ilus ja värvikas diivan võib täiesti ruumi teha.\nMillal viimati nägutasin elutuba ilma diivanita? See on ilmselt olnud mõnda aega. Sellepärast, et enamik inimesi arvab, et elutoas on diivan on must. Aga see pole tõesti nii. Sõltuvalt ruumist ja seal asuvatest inimestest ei pruugi diivan olla vajalik (eriti kui see on väike tuba). Mõnel juhul on toolid ja ööklubid samad eesmärgid nagu diivanil. Kui teil on probleeme pildistamisel, vaadake neid näiteid läbi.\nPidage alati meeles, et dekoreerimiseks on olemas eeskirjad, mis aitavad inimestel teha valikuid, mis on silmale meeldivad, mitte dikteerida, mida nad peaksid oma kodudesse panema või mitte. Ärge kunagi võtke ühtki reeglit liiga tõsiselt.\nMõelge neile suunistele ja pane need enda peale. See on ainus viis tõeliselt sinu stiili loomiseks!\nJälgi meid Pinteresti, et saaksite kaunistama rohkem ideid!\nVideo Juhiseid: SCP-1315 The hardest Game | Object Class Safe | Video Game SCP.\nEelmine Artikkel 11 Võimalust kaunistada Vintage redelid\nJärgmine Artikkel 7 Parimat pulbriruumi vanity 2018. aastal\nSee väike kodu paneb sind elama teraviljatoos\nJeff Andrews Disainib Sparkling Home Beverly Hillsis\n7 Parimat Köögimaterjali Värvi\nKuidas ehitada põlve seina pööningul


Anu Saagim ja Marta Vaarik langesid piiluvate droonikaamerate ohvriks! - Kroonika\nAnu Saagim ja Marta Vaarik langesid piiluvate droonikaamerate ohvriks!\nAnu Saagim "Laseris"\nTänases TV3 "Laseris“ saavad sõna Anu Saagim ja Marta Vaarik, kes sattusid droonikaamerate ohvriks. Paraku selgub, et politsei neid aidata ei saa. Kas siis tõesti tohib igaüks võõra kodu kohal drooni lennutada?\n“Istusime rõdul, tšillisime, lugesime raamatut, olime üsna vaikselt nagu hiired ja järsku käis surr-surr-surr-surr,” kirjeldab Anu Saagim hiljutist kohtumist sissetungijaga. Kuid Saagim pole ainus, kes hiljuti drooni ohvriks langes.\n"Olin maal kahekordses majas, ülakorrusel, suured aknad lahti pärani. Lugesin rahulikult. Järsku droon oli akna taga, olin püha viha täis,” räägib Marta Vaarik oma hiljutisest kogemusest. Vaarik proovis droonilennutajaid tabada, kuid edutult. “Ma olin sekundiga all ja otsisin seda lennutajat. Mul on 1 hektar maad, trampisin kogu selle maa läbi, kuid ei leidnud kedagi,” kirjeldab Vaarik.\n“Ma ise mõtlesin, et kui see droon peaks järgmine kord tulema, ma siis ikkagi haaran selle relva ja lasen paar lasku ta poole,” räägib Saagim, kel hiljutine juhtum ei ole ainus droonirünnak. Ka kord varem on tema Tallinna kodu kõrgel asuvate akende taha droon sattunud.\nEramaale tungijate eest kaitseb kodanikku politsei. Tuleb aga välja, et mitte siis, kui sissetungijaks on lennumasin. “Kõik droonide lennutamisega seonduv jääb Lennuameti vastutusalasse,” selgitab Politsei- ja Piirivalveameti pressiesindaja Annika Maksimov ja soovitab Lennuameti poole pöörduda. Kas siis tõesti tohib igaüks võõra hoovi kohal drooni lennutada?\n“Kui see on teie eramaa, siis tõenäoliselt mitte ja kui see häirib teie elu, siis on mõistlik pöörduda politsei poole,” suunab Lennuameti peadirektor Rait Kalda “Laseri” tagasi politsei poole. “Politsei ei saa sellises olukorras midagi teha,” selgitab Maksimov. Marii Karell uuribki, kas lendava sissetungijaga võitlemine jääb meie igaühe enda asjaks või on siiski riigilt abi loota.\nLisaks selgitab saatejuht Marii Karell, kas vegan-nahast tooted võivad keskkonnale ohuks olla.\n„Laser“ on TV3s täna kell 20.00.


Kohvi mahajätmisest veel. | Epp Petrone\ntervis oktoober 18, 2006\nNojah, ja ma natuke ikkagi seletaks ja kirjeldaks seda kogemust. Kui teistmoodi on olla ilma kohvita.\nSüütu. Rahulik. Paanikavaba.\nSüda ei pista.\nUnenäod on paremini meeles.\nLapsega mängimine pakub rohkem mõnu. Sest ma pole enam kärsitu. Mõtlen rahulikult mingeid omi mõtteid. Ei sega ka see, et lastehoiust koju tulek võtab pool tundi… No las ta nuusutab kõik naabrite lilled üle ja teeb igale halloweeni-kaunistusele eraldi pai, mul pole kiiret.\nArvutis kirjutamine on ka teistmoodi. Natuke aeglasem, aga kuidagi süvenenum. Ma ei taha iga natukese aja tagant piiluda, mis teistes akendes toimub.\nMa pole viitsinud matemaatikat teha, aga ilmselt ma olen öösiti umbes tunni võrra pikemalt maganud pärast seda, kui kohvist loobusin. Aga see tund on seda väärt, ärkvel oldud elu kvaliteet on parem.\nAga üldiselt – olen üllatunud.\noktoober 18, 2006, 11:43 p.l.\nHmm, siin linnas kaib koik ainult kohviauru peal. Huvitav, mis siis juhtuks, kui kohv siit lihtsalt ara kaoks. Voi koigil salaja asenduks decaf’iga 🙂 Paar paeva oleks ilmselt suht kriitilised, aga siis laheks asi ka akki vaga chilliks katte…\nMa juba 3-4-5 tassini paevas joudnud, et koigega sammu pidada. Peaks ka akki eksperimenteerima… 🙂\noktoober 18, 2006, 11:58 p.l.\nSee on hea mõte: mis juhtuks New Yorgiga, kui kohv kaoks? 😉\nTulin just blogisse, et kirja panna veel paar tähelepanekut.\nNimelt, ilma kohvita tahaks hirmsasti pidada siestat ehk siis lõunalaisklemist. See on omaette mõnus, aga samas ikka raske mentaalne ümberhäälestus enese sees: sa VÕID seda endale lubada, ausõna!\nJa seda, et sörkimas olen nüüd käinud. Isegi natukene jooksmist mõjub hästi ergutavalt.\nJa seda, et see südamehäda kadus kusagile ära. Justkui olekski rohtu saanud.\noktoober 19, 2006, 3:57 e.l.\nMa ikka veel ühe-kaks tassi lahjat piimalurri teen, aga mõte liigub samas suunas. Hakkasin ujumas käima – pärast on lihtsalt ülivõrdes olemine. nagu oleks uus päev alganud. Või siis et jätta kohv nagu vanasti vene ajal – suht kättesaamatuks asjaks ja vahest harva lubada … mõne suurepärase koogitüki kõrvale, ilusast serviisitassist koorega … aga kohvikaanimisel võivad jah jubedad tagajärjed olla küll. Iga kord kui vaatan inimesi Starbucksis, kes võtavad selle ülisuure topsitäie … ja nii paar korda päevas ju … Ükspäev neil ka kuskilt õmblusest käriseb, ma ütlen.\noktoober 19, 2006, 11:16 e.l.\nJah, ma jätsin ka poolkogemata maha. Lihtsalt uneaja arvelt, ei viitsinud varem tõusta, et kohvi juua ja siis tööle tormata. Pigem tõusin hiljem ja siis kontoris üks latte. Nüüd ongi nii, et vahepeal võtan tassi kohvi siin, vahepeal mitte. Ja kodus enam ei tahagi. Kohvi seisab juba pool aastat puutumatuna vist.\nAga võõrutusnähud võisid mul siiski olla, aga kuna mul on liiga sageli viimasel ajal erinevatel põhjustel halb olla, siis ei pruukinud ma neid tähele panna. Ma arvan. Ja mul on kuidagi meeles, et ma kirjutasin sulle ka, kui olin teadlikult hommikukohvist loobunud.\noktoober 19, 2006, 5:12 p.l.\nEhhee, Vagamutt, ma just panin omale Speedost varustuse kodupoole tulema 🙂 Motlesin ka jargmisest nadalast seda nalja proovida. Meil toojuures ujula korvalmajas, nais mis sest valja tuleb.\nPeale kohvijoomist peaks suitsetamise ka maha jatma…\noktoober 21, 2006, 5:56 p.l.\nTiia – kas sa ka ei oska ujuda? Mul siin nii kõva treener, kes mind teises tunnis sundis basseini sügavamas otsas peakat panema. Panin ka.\nEt see kohv ka viimasel ajal nii kõva teema on massides – täna hommikul võtsin lonksu kogemata musta kohvi, ja see oli lihtsalt ÕUDNE (ehkki rootsi oma ja piimaga juures täitsa hea). Mõtled, et kuidas selline must tõrv sul keres segadust külvab. Peaks kah maole puhkust andma.\noktoober 22, 2006, 12:44 e.l.\nMul saab homme täis nädal aega ilma kohvita!\nJa kohvineelusid mul pole käinudki. Mis häirib, on kohati peal käiv unisus.\ndetsember 9, 2015, 3:36 p.l.\nonline car insurance ütleb:\nseptember 16, 2016, 11:35 p.l.