1.Загальнівідомості про рядГризуни:загальна характеристика,поширення,класифікація\n2. ХарактеристиканайбільшпоширенихвидівгризунівКуликівського району\n2.1Звірі –синантропи,лісовихмасивів йзеленихнасаджень\n>Тваринний світло — одна ізосновнихскладовихчастин природногосередовища йприроднихбагатствнашої Батьківщини.\n>Гризуни,становлятьвелику ірізноманітнугрупусередтваринного світунашої країни.Вониживутьскрізь, деє їмїжа тасприятливіумови життя: улісах, на цибулях,гірськихмасивах, у морях, наузбережжяхводойм усільськогосподарськихугіддях, у садах й парках,житлових йгосподарськихбудівлях.\n>Куликівський район чернігівськоїобластірозташований взоніпомірногоклімату,якийєсприятливим дляжиттєдіяльностібагатьохтварин, атакожхарактеризуєтьсярізноманітноюрослинністю.Вирощуваннясільськогосподарських культур, асамезернових,бобових,коренеплодівсприяєрозповсюдженнюрізнихтварин, а особливогризунів, для яківирощувані культуриєгарним кормом.\nСклад дикихзвірів у природногосередовищі, не так наінодіздавалося боднаковіумови життя,неоднаковий.Вінзалежить відбагатьохекологічних умів:особливостейдеревостану,наявностічагарниковихзаростей,трав'янистогопокриву,температурних умів,вологостіповітря,висотисніговогопокриву, складуґрунту тощо.\nУ наш годинудуже частодомінуючу роль урозселенні-звіріввідіграютьзмінилюдиною природногосередовища, щопримушуєтваринпристосовуватися до нових умівіснування чимігрувати.Єтварини, котрі невитримуютьзмінених умів йгинуть. Томукількість окремихзвірів уприроді невелика.\n>Крімкористі,більшістьвидівгризунівзавдають й шкоду.Наприклад,дужешкодятьсільськомугосподарствумишовиднігризуни, котрі в роктамасовогорозмноженнязнищуютьзначнучастинуврожаю. Неменшшкідливіссавці длялюдини якджерелонебезпечниххвороб.Звірівпливаютьтакож напроцесилісовідновлення,формуваннятрав'янистогопокриву таструктуриґрунту.\nНе всеще ізбіології окремихвидівгризуніввивченодосконало, томукожнеспостереження, використановченими-зоологами,може бутиспрямоване наохорону,раціональневикористання ізбагаченнятваринного світунашої країни.\nДана темадосить актуальна,оскількикласгризунидоситьчисленний, йнедостатньовивчена, особливо длярайонів чернігівськоїобласті.\nМетакурсової роботи –з`ясувативидовий склад рядуГризуни на територїКуликівського району чернігівськоїобласті.\n>Визначена позначкадослідженнязумовила постановку йрозв’язання такихзавдань:\n1)визначитиосновніособливості тадатизагальну характеристику рядуГризуни;\n2)охарактеризуватинайбільшпоширенівидигризунів вКуликівськомурайоні чернігівськоїобласті;\n3)проаналізуватинегативну роль длялюдинигризунів тазасобиборотьби із ними;\n4)ознайомитися ізметодичнимипорадами,щодозбирання тазберіганнягризунів.\nПредметкурсової роботискладаєрізноманітністьпредставників рядуГризуни на територїКуликівського району.\nУ основуметодологіїдослідженняпокладенозагальнотеоретичніпринципи тапідходищодовизначенняособливостей тарізноманітності видового складугризунів вмежахКуликівського району чернігівськоїобласті.\nУпроцесідослідженнявикористовувалисяформально-логічний, системногопідходу,системно-функціональний,структурно-функціональний,порівняльний таіншіметодидослідження.\nСтруктуракурсової роботи >визначенаметою йзавданнямидослідження тавключає у собівступ,чотирирозділи,висновки та списоквикористанихджерел.\nРядГризуни –найпоширеніший рядссавців (>належитьблизькотретини всіхзвірів, щонаселяютьземнукулю),більшість з якідрібного тасередньогорозмірів (>довжинатіла - від 5 до 130 див,маса - від 6 р до 60 кг).Гризуниживлятьсяпереважнорослинноюїжею, у зв'язку ізчиммаютьсвоєріднубудовузубноїсистеми. Але вони укожнійщелепіє попарі великихдолотоподібнихрізців, котрі немаютькоренів йростутьпостійно.Твердаемальвкриваєлишепереднючастинурізців, тому смердотісточуються йзавждизалишаютьсягострими.Ікол немає.Міжрізцями йкутніми зубамиєбеззубийпроміжок - >діастема.Кутнізубимаютьплоску читупогорбкуватуповерхню йслужать дляперетираннярослинноїїжі.Кишкидовгі; добророзвиненасліпа кишка, щовиконує роль бродильного чана.Характернераннєстатеведозрівання йвисокаплодючість. Уфауні Українизустрічається 41 вид із 9 батьківщин.\nБатьківщинаБілячі – >Sciuridae -об'єднуєзвірківсередніхрозмірів (>довжинатіла - 6-60 див), у якізаднікінцівкимайжевдвічідовші запередні.Більшістьактивні усунь.Зимою багато із нихвпадає всплячку.Окреміроблятьзапасиїжі.Розмножуються 1-3 рази нарік. За способом життя -деревні,напівдеревніформи, атакожнорники. У Україніпоширеніпредставники батьківщинБілки,Ховрахи,Бабаки.\nБатьківщинаМишачі –Muridae -включаєпереважнодрібнихгризунів ізвидовженою йзагостреноюмордочкою, порівняно великими очима й добророзвиненимивушними раковинами.Хвістздебільшогодовгий,покритийкільцямилусочок,позаду якірозміщенізрідкаволосини.Кінцівкидовгі, особливозадні, щозабезпечуєможливістьшвидкобігати й добрострибати.Більшістьживе в норах,протеєдеревні йпідземніформи.Високапластичністьзабезпечилапристосування до життя вантропогенних ландшафтах тапоряд ізлюдиною (синантропами сталимиші йпацюки).Поширені повсійземнійкулі. Усплячку невпадають.Присмеркові танічнітварини. Умісцевостях ізтеплимкліматомрозмножуютьсяцілийрік; уприплоді - від 1 до 22малят.Тривалість життя — 1-3 рокта.Мишачі —масовішкідникисільського,лісового й комунальногогосподарства,небезпечніпоширювачі іпереносникибагатьохзахворювань.Належатьпацюксірий (>Rattus norvegicus),пацюкчорний (R.rattus),мишахатня (>Musmusculus),мишажовтогорла (>Apodemusflauicollis),мишалісова (A.sylvaticus),мишамаленька >Місrітуsminutus, (>останнябудує зтрав'янистихрослинкулеподібнігнізда, котрірозміщуєсередрослинності надземлею) та >мишапольова (A.agrarius). Мишкопольова - невеликийгризун (>довжинатіла - до 12,5 див),поширений улісовій тастеповій зонах, завиняткомпосушливихрайонів степу.Вологолюбнатварина, томузаселяєзволоженібіотопи.Живитьсярізноманітноюїжею:насінням,коренеплодами,зеленимичастинамирослин таін.Протягом сезону однаособиназнищує до 3 кг зерна й 7 кгзеленоїмаси.Статевазрілість у самкинастає втримісячномувіці;вагітністьтриває 22дні.Дає 3-4приплоди по 5-8мишенят.\nБатьківщинаХом'якові —Cricetidae —об'єднуєгризунів, щомаютьдовжинутіла від 5 до 35 див.Поширені по всіх материках (>крімАвстралії).Єсеред нихнорники,підземні танапівводніформи, щопозначилося наособливостяхорганізації таповедінки.Належать >водяніполівки (>рідArvісо1а); >сіріполівки (>рідМісrоtus),серед які >полівкаснігова (>Microtusnivalis), >поширена Карпат нависоті до 2000 м йпотребуєохорони; >хом'яки (>рідCricetus) та >ондатри (>рідOndatra).\nБатьківщинаБоброві -Castoridae - уфауні України представлена одним виглядом - >річковим бобром (>Castorfiber),поширеним уЛісостепу таПоліссі. Ценайбільшийсередгризунівфауни України (>довжинатіла - до 120 див,маса — 20-30 кг).Оселяютьсябобри по берегахлісовихрік зповільноютечією,стариць та озер, де увисоких берегахвлаштовуютьнори.Якщо ж бережинизькі,будують зхмизу хаткидіаметром до 10 м йвисотою 1-3 м.Вхід у нору чи хатинкузавжди под водою. Уводоймах знепостійнимрівнем водиспоруджуютьгреблізістовбурівдерев,гілок тахмизу,скріплюючи їхньогоглиною, мулом.Інодібобривлаштовуютьще іканали,якимисплавляютьзаготовленийдеревний корм [4, 536].\n>Літомживлятьсяпереважнотрав'янистимирослинами.Восениінтенсивно клеїти дерева,запасаючи корм взимку.Активнівночі, атакожуранці йввечері.Навесні самканароджує від 2 до 5малят, котрі через один-двадні вжеможутьплавати, а тритижніпочинаютьсамостійноживитисярослинним кормом. Бобер - один ізнайціннішихпромисловихзвірів України.Гарнеблискучехутроцихтварин (відсвітло- дотемно-каштанового йнавітьмайжечорногозабарвлення)маєвисокіякості йдужеціниться. Секретмускуснихзалоз, так званьбобровийструмінь,використовується впарфумерії ймедицині.Протенайголовнішимє ті, щоцітварини-будівельники,заселяючиводойми,підтримують постійнарівень води вони; тутселяться птахи,з'являєтьсяриба. Отже,бобри якважливий компонентекосистеми,сприяютьпідтриманнюїї встані гомеостазу (грн. >homoios — ">подібний,однаковий" й >stasis - "стан"),тобтодинамічноїрівноваги. Черезнезначнучисельністьполювання набобрівзаборонене; ізметою збільшеннякількостістворено рядзаказників.\nБатьківщинаНутрієві -Myocastoridae - представлена 1 виглядом - >нутрією, чиболотяним бобром, ->Myocastorcoypus (>довжинатіла - до 80 див,маса - 9 кг).Веденапівводнийспосіб життя. У Українінутріюрозводять уклітках, а й унапіввільнихумовах убільшості областей. Батьківщина —Південна Америка.Оселяютьсязвірки в слабкопроточних чи стоячихводоймах,зарослихводяною таприбережноюрослинністю.Живуть у норах до 5 м,прокладенихвищерівня води, щозакінчуютьсягніздовоюкамерою;вхіднийотвір под водою.Якщоумови дляриттянірвідсутні,влаштовуютьгнізда вгустихзаростяхочерету чи рогозу.Живлятьсярослинноюїжею (>нагонами такореневищамиочерету, рогозу,полюбляють.латаття,рдесник,валіснерію).Зрідкаспоживаютьмолюсків,раків,п'явок.Їжупоїдають, як правило, накормових майданчиках.Нічні тасутінковітварини.Розмножуютьсядвічі нарік. Уприплоді 5-8малят (>іноді 12-14). З двохмісяцівведутьсамостійне життя, а ізчотирьох — самкиздатні дорозмноження.Нутрія -важливийоб'єктпромислового й кустарногозвіроводства.Особливокрасивеїїхутро ізвискубаноюгрубоюостю, воно ташовковисте йміцне.Одержано багатокольоровихмутацій.М'ясонутрійвикористовують уїжу.\nБатьківщинаВовчкові, чиСоні, -Gliridae -об'єднуєзвірків, щозовнішнімвиглядомнагадують маленькихбілок.Хвістукритийволоссям,очівеликі,вушніраковинирозвинені добро.Вовчкинашоїфауниведутьдеревнийспосіб життя.Активнівночі.Живуть угніздах,збудованих зрослин, а й у дуплах.Живлятьсяздебільшого плодами йнасіннямдеревнихпорід, атакожкомахами,яйцямиптахів йпташенятами.Поширені вПоліссі,Лісостепу та Карпатах. На зимузалягають усплячку (>сплять попівроку). Самки разів замірялися вбитирікнароджують 2-9малят. У нашійфаунізустрічаютьсявовчки:сірий (>Glisglis),лісовий (>Dryomysnitedula),садовий -Eliomysquercinus (>занесений доЧервоної книжки) тагорішниковий (>Muscardinusavellanarius) [4, 540].\nБатьківщинаСліпакові - >Spalacidae -об'єднуєгризунів, щоведутьвиключнопідземнийспосіб життя.Довжинатіла — 16-35 див.Вушніраковини таочні відчинивідсутні,кришталикредукований. Землюриють задопомогою добророзвиненихрізців.Узимкуактивністьзнижена.Живлятьсяпідземнимичастинамирослин;роблятьзапаси. Улісостеповій йстеповій зонахЛівобережжяпоширенийсліпакзвичайний (>Spalaxmicrophtalmus);сліпакибуковинський (P.S.graecus) тапіщаний (P.S.arenarius) якнечисленнівидизанесені в Україну.\n>Серед всіхмишовиднихгризунівфаунипацюксірийнайкращепристосований до життяпоруч ізлюдиною.\nяк й в всіхгризунів, упацюків одна параміцнихрізцівзагостреної,долотоподібноїформи, котрі немаютькоренів йростутьпротягомусього життятварини.Дужерозвиненірізцівідіграютьвелику роль уживленні цогогризуна.\nПацюксірий —найбільшийсеред всіхмишовиднихгризунів.Довжина йоготіла понад 240 мм.Хвістдовгий,майжеголий,маєвиглядлускатихкілець,становитьблизько 75 %довжинитіла.Волосянийпокривдоситьгустий.Забарвленнярізноманітне — відсвітлогорудувато-бурого до темноговохристо-бурого.Черевобілувате,доситьпомітновідмежовується відверхньоїчастинитіла.\n>Улюбленимимісцямиоселенняпацюківєрізноманітні приміщення, особливо там, депоганісанітарніумови, а, по великихмістах смердотітримаютьсясмітників,стічнихканалів тощо.Відомівипадки такихнезвичайних умів життяцихтварин, як холодильники, де смердотіоселялися втермоізоляційнійобшивці йнавітьрозмножувалися примінусовійтемпературі.\nУприроднихумовахпацюкириютьсобінори, котрівідрізняються віднірводянихполівок простоюбудовою.Найбільшактивні смердоті увечірні танічнігодини, тих ж, котріживуть за межаминаселенихпунктів,діяльніпротягом доби.\n>Хочпацюки належати дотиповихгризунів, але й за характеромживлення смердотівсеїдні.Живучипоруч ізлюдиною,живлятьсяпереважно продуктамихарчуваннялюдини,фуражним зерном,овочами,харчовимипокидьками тощо. Цезлобні іобережнітварини. Уприроднихумовахживлятьсямайжевиключнотваринноюїжею:молюсками, жабами,ящірками, малькамириб,яйцями йпташенятамиптахів, котріселяться наземлі.Охочеполюють накомах ймишовиднихгризунів [5, 18].\n>Важливабіологічнаособливістьпацюків —виключновисокаплодючість.Розмножуютьсяпротягомцілого року, але йнайінтенсивніше увесняно-літнійперіод.\n>Кубла длямалятпацюки, щоживуть улюдських йгосподарськихбудівлях,влаштовують узатишнихтемних закутках, подпідлогою, встінах тощо. Уприроднихумовах кубламостять у норахводянихполівок чириютьнори по берегахводойм, подкоріннямдерев.Вистеляють кублаганчір'ям,шматкамипаперу,пір'ям, сухимлистям тощо.Вагітністьтриває 21 день. Самкинароджуютьтри-чотириприплоди нарік, укожному засприятливих умівбуває досімнадцятималят, котрідужешвидкорозвиваються й уже в35-денномувіцістаютьстатевозрілими.Тримісячні самки, котрі доброживляться, вжедають Першіприплоди.\n>Пацюки належати донайшкідливішихгризунівнашоїфауни. Одинпацюк зарікзнищує понад 17 кгрізноманітниххарчовихпродуктів.Пацюкизабруднюють йрозтягуютьцінніїстівніпродукти,псують тару,дерев'янічастинибудівель,меблі,паперові ташкірянівироби.\n>Істотноїшкодипацюкиможутьзавдавати наптахофермах, денерідкозагризаютькурчат йкаченят.\n>Оселяючисьбіляводойм, у якірозводять йвирощуютьриб,пацюкизавдаютьзначнихзбитків: доброплаваючи, смердотіживляться тутмайжевиключно мальками йнавітьцьоголіткамириб.\n>Особливонебезпечніпацюки якмікробоносії йпереносникизбудників тяжкихзахворюваньлюдини йсвійськихтварин (розповіді,чуми,черевного тифу, ящуру,дезинтерії тощо).\n>Усецесвідчить пронеобхідністьвинищенняпацюків унаселених пунктах.\n>Хатньоюцюмишуназивають бопереважнабільшістьцихгризунів всесвоє життяпроводять ужитлових йгосподарськихбудівляхлюдини тощо. Цетиповісинантропи. Алівлітку їхні можназустріти у дитсадках, містах, нахлібнихланах, ускиртахсоломи тощо.\nУдавнічасихатнімиші булирозповсюдженілише напівдніЄвропи йАзії, але й вмірурозселеннялюдини смердоті проникли далеко напівніч йтеперзвичайні в всіх зонахматериків.Основнаумоваоселенняхатніхмишей —забезпеченість кормами,температурні жумовивідіграютьдругоряднезначення.\n>Хатнямиша — невеликийгризун,розміртілаякогоблизько 90 мм.Хвісткоротший затулуб,вухаокруглі [5, 20].\n>Забарвлення волосяногопокривуспиниодноколірне —брудно-сіре ізрудуватимвідтінком,черево —білувате чисвітло-сіре.Такезабарвленняробитьцихгризунів, котріведутьзвичайнонічнийспосіб життя,майженепомітними.Інодізустрічаютьсярудуваті чиінтенсивнотемнозабарвлені, у якілишечеревосвітлішогокольору.\n>Живутьхатнімишіпереважно встінах, подпідлогою, нагорищах.будинків, там, деїмзатишно.Оселяючись уприроднихумовах, смердотіриютьнеглибокі,нескладноїбудовинори іздвома-трьомавхіднимиотворами.Кублавистеляють зшматківпаперу,ганчір'я, сухих травинок,бур'янів тощо.Живлятьсянайрізноманітнішимихарчовими продуктами, котрірозшукують уприміщеннях. Уприроднихумовах —майжевиключно зерном йнасіннямсільськогосподарських культур,віддаючиперевагуолійним культурам (>соняшник,коноплі тощо).\n>Розмножуютьсяхатнімиші втеплихприміщеннях, принаявностідостатньоїкількості корму,протягомусього року.Вагітністьтриває 20днів. Нарікбуває 5 й понадприплодів, почотирнадцятьмалят укожному.Новонародженімалятасліпі, на 9-ї деньпрозрівають,проте смердотішвидкорозвиваються, через 20днів посленародження смердотіможутьсамостійно жити, адвомісячномувіці ужездатнірозмножуватись.\n>Виключнаплодючістьмишей йневибагливість їхнього до умівіснуваннясприяли бо смердоті став одним ізнайбільшшкідливихгризунів, котрізавдають великихзбитків як ужитловихприміщеннях, то й взерносховищах,продуктових складах тощо. Неменшнебезпечні смердоті й якпереносникизбудниківбагатьохінфекційнихзахворювань.\nУпольовихумовахважливимчинникомборотьби ізхатнімимишамиєвисокаагротехніка, Якастворюєнесприятливіумови для їхньогорозмноження.Крім того,хатнімишістаютьздобиччютварин, котрі нимиживляться (пестощів,степовихтхорів,лисиць, сов тощо).Якщопоряд ізмишамиоселюютьсяпацюки,кількістьхатніхмишейзменшується, йпоступово смердотізовсімзникають.Пацюкивитісняютьхатніхмишей.\nОстаннідесятиріччя всечастіше можнабачитилісовихзвірів —білок уміських парках, у дитсадках,приміськихлісосмугах,тобто недалеко відлюдськихосель, тому мивідносимо їхні досинантропів,тобтосупутниківлюдини.Білканалежить донайбільшкрасивих,граціознихтвариннашоїфауни. Головаїї невелика,округла, із широкимлобом,вухадоситьвеликі,стоячі, ізкитицямидовгихволосків, особливовиразнихузимку.Тіловитягнуте,завдовжки понад 20 див,гнучке.Задні лапки добророзвинені.Хвістпухнастий, густовкритийволоссям.Довжина хвостамайжедорівнюєдовжинітіла,лапичіпкі, ізгостримизагнутимикігтями напальцях.\n>Серед всіх нашихлісовихзвірівбілкинайкращепристосовані додеревного способу життя.Вони добролазять постовбурахдерев йможутьробитивеликі,затяжністрибки.\n>Досить часто впошукахїжібілкиспускаються наповерхнюґрунту, але й нетакіспритні й принайменшійнебезпецівилазять на дерево.\n>Забарвленняхутра в українськихбілокдоситьмінливе йзалежить від районупоширення їхні на територї України та особливо від сезону року.\n>Верхнячастинатілавліткуінтенсивночервоно-каштанова, ізрізнимирудуватимивідтінками,взимку —димчасто-бурувато-сіра.Забарвленнякарпатськихбілоктемно-буре,майжечорне [5, 22].\n>Живлятьсябілкинайрізноманітнішими кормами:горіхамиліщини,насіннямхвойнихдерев,зеленоюкорою табруньками ізпагонівшироколистянихдерев,комахами,яйцямиптахів йнавітьпташенятами.Значнемісце вживленнібілокуліткузаймаютьягоди тагриби.\n>Цікавим уживленнібілокє ті, що смердотідужестараннозапасають взимку годуй —жолуді,горіхи,гриби, котріховають у дуплах, подопалимлистям чи ">консервують" —розвішують на сучкахдерев (малий. ).Іноді вбілчиних запасахбував дотрьох й понадкілограмівдобірнихгоріхів.\n>Білки —деннітварини.Особливодіяльні смердоті вранішнігодини.\nПронаявністьбілок легкодізнатися по тихийпогризах, котрізалишають смердоті вмісцяхживлення.\n>Узимку можнапобачитихарактерніслідибілок наснігу.Білкизалишаютьвідбитки всіхчотирьохніг:попередудовші,зізближенимип'ятками —відбитки задніх,позадукоротші —зізближенимипальцями —відбиткипередніхніг.Напрям ходувизначається заположенням задніхніг.Під годинустрімкогобігуслідизначно далівідстоять один від одного.\n>Своєгніздобілкизвичайновлаштовують удуплі дерева,вистеляючи йогосухоютравою,листям, мохом тощо. Там, де немаєзручних длягнізд дупел, смердоті,майстернопереплітаючисухігілочкиобрісників, мох,будуютькублокулястоїформи, ізкруглимвхіднимотвором, якупідвішуютьміжгустихгілок уверхівкахневисокихдерев.Усередині воно тавистелено сухимистеблинками трав, мохом,пір'ям тощо.\nУ такомугніздідвічі нарік:перший раз — уквітні,другий — укінці июля чи всерпні, после35-денноївагітності самкинароджуютьмалят. Укожномуприплодібуваєчетверо-п'ятеробілченят.Першідні посленародження смердотісліпі,голі ідуженемічні.Прозріваютьлише вп'ята-тижневомувіці, после чогошвидкоростуть, а ще через дватижнінамагаютьсясамостійнодобуватиїжу.Покидаютьгніздо удвомісячномувіці,проте й после цогощедеякий годинупродовжуютьссати молокоматері.Дорослимистають нап'ятомумісяці життя.\nУзимовусплячкубілки незалягають, але й влютіморози тахуртовини покількаднівсплять, невиходячи із теплого кубла.\n>Середбагатьохмишовиднихгризунів, що їхні можназустріти влісі,мишулісову, Якашвидкопрошмигне втравісередчагарників,важковпізнати. Аліуважнорозглядаючиїїближче, легкопобачити, що відіншихмишей —хатньої,польової,маленької тарізнихполівок — вонапомітновідрізняється.\n>Серед всіхмишейфауни Українилісовімишімаютьнайбільшірозміри,довжина їхньоготіладосягає 13 див.Вонимаютьнайдовшийхвіст, щомайжедорівнюєдовжинітіла разом із головою,очівеликі, добророзвиненівушніраковинидовгі іпрямостоячі.\n>Волосянийпокриврудий ізінтенсивноіржавимвідтінкомуздовжспини,черевояскраво-біле,міжпереднімикінцівкамивиразнажовтапляма,буваєрізноїформи — відсмужки до овалу.\n>Особливоулюбленимимісцямилісовихмишейєстарілистяніліси із добророзвиненими кущамиліщини ііншимгустимпідліском. Тут смердотіживуть у норахміжкоріннямдерев,середчагарників.Норизвичайнозакінчуютьсягніздовою такількомапродуктовими камерами, у якізберігаютьсязапасиїжі,заготовлені на зимовищперіод.Рідшелісовімишівлаштовуютьсвоєжитло в дуплах старихдерев,невисоко надземлею.Активнітваринивночі, хочзрідка їхнього можнапобачити й усунь.\nОсновуживленнялісовихмишейстановлятьжолуді,горіхи,насіння ізшишокялини йсосни,горішкилипи, плоди дикихфруктовихдерев тощо. Складїжізалежить відсезоннихявищ.Жолуді,наприклад,стаютьосновним продуктомживлення вперіод їхнідостигання іобсипання на грішну землю ізпершими заморозками (коли смердотістаютьнайбільшдоступними дляцихназемнихгризунів).Зрідка, навідміну відіншихмишовиднихгризунів,лісовімишінавіть нечекають, колиопадутьжолуді чигоріхиліщини, авилазять по нихдоситьвисоко на дерева.Другоряднезначення вживленні послежолудів йгоріхівмаєліщина.Хочпоживністьїїгоріхіввисока (>містять 60 % жиру),кількість їхньогобуваєнедостатньою. У рокта, колиці годуйвідсутні чи їхнього невистачає,лісовімишіпоїдають плодилипи, клена, береста, акарпатськихлісах — буку (>кормовапоживність йогогорішків неменша, ніжжолудів дуба).\nПозалишкахгоріхівліщини,згризенихлісовимимишами, легкодізнатися пронаявністьсаме цого видумишовиднихгризунів упевномурайонілісовогомасиву,боїхнікормовізалишкиістотновідрізняються від тихий, котрізалишаютьбілки чиіншігризуни [5, 52].\n>Охочепоїдаютьлісовімиші ірізнігриби, тому в роктамасовогорозмноженнялісовихмишей великий відсотокгрибіввиявляєтьсяпошкодженим: наїхніх шапкахвиразно виднослідизубівцихзвірків.Споживаютьтакож йрізноманітнихкомах.\n>Розмножуютьсялісовімиші втеплі пори року;починаючи ізкінцяберезня,дають два, три йнавітьчотириприплоди,народжуючи шкірного разу по четверо — шестеромалят.Ростутьмалятадужешвидко; уже вмісячномувіці смердотівиходять із кубла,самостійнодобуваютьїжу, лишерозмірамивідрізняючись віддорослих. Утримісячному —навітьможутьрозмножуватись.\nУзимовусплячкулісовімиші невпадають. Уразінегодитижнями невиходятьзісхованок,живлячись уцей годину запасами,заготовленимивосени. Утеплідні насніговомупокривісередчагарників йбур'яну можнанерідкопобачитистрибкимишей, котрідосягають допівметра удовжину.Слідилісовоїмишівідрізняються відслідів всіхіншихмишей.ВідбиткиЇї лапокзібранікупками ймають, як убілок,виглядтрапецій,міжякимивиразнотягнетьсяслід віддовгого хвоста.\n>Лісовімишізавдаютьлісовомугосподарствузначноїшкоди: вкультурнихлісових йплодовихшкілкахвизбирують ізґрунтупосівнийматеріал (>жолуді,горіхи),знищуютьмолоді,проростаючі сходи,обгризаючи ними кору, тощо.\n>Деякоїшкодилісовімишізавдають й природноговідновленнюлісу,поїдаючиопалі плоди.\n>Щенедалекі тихчаси, коли в нашій страневнаслідокшкідливоїдіяльностіховрахівхліборобищороку не добиралимільйонипудів зерна, колизначнопогіршувалися найкращіпасовиська йсінокосніугіддя.\n>Середховрахів, котрінаселяютьтериторію України,найкращепристосувався доокультуренихландшафтів, особливо вхліборобних районахнашої країни,ховрахкрапчастий.\n>Крапчастийховрах —гризун,який забудовоюдещо схожий набілку, тому йналежить до родинибілячих. як й вбілки, йогоміцнетіло не понад 20 дивзавдовжки.Подібні добілчинихзуби,внутрішніоргани. А відхарактерні дляховрахаознаки —цевалькуватийтулуб із короткими лапками, непухнастий, начвертькоротший віддовжинитілахвіст, авухамайженепомітні, смердоті понаднагадуютьзгорткишкіри. Уротовійпорожниніховрахівєзащічнімішки, в котрі смердотізбираютьрізноманітнікормовіпродукти,щоб перенести досвоєїнори.\nНавідміну відбілкиховрахи —типовістеповітварини чи жителівідкритихпросторів,схилів балок,вигонів,узбічшляхів тощо, котрініколи й неоселяються вгущавинілісу.\n>Своєріднимєзабарвлення волосяногопокривуверхньоїчастинитіла уцихгризунів: спинавкрита добропомітнимибілимиплямами (>крапчастість) назагальномуфонісірувато-бурогозабарвленнятіла.Черевначастинатіла —біла, ізжовтуватимвідтінком [5, 79].\n>Типовімешканцівідкритихмісцевостей, смердотіуникають не лишелісовихмасивів, а іділянок,укритихгустимчагарником йнавітьвисокихзаростейбур'янів.\n>Найчастішеоселяються на землях ізпомітнозбільшеноювологістю йдоситьщільним грунтом, посхилах балок, наузбіччяхпольовихшляхів тощо.Лише востаннідесятиріччя, послесуцільногоосвоєнняцілини, коли усіцілинніплощі було брозорано,ховрахипочалипроникати наземлі,зайняті подрізнимисільськогосподарськими культурами, хочпостійнінори, як правило,риють тутрідко.\nМалий. 1. Нораховраха под годинусплячки (1); послевиходузісплячки (2).\n>Живлятьсяховрахимайжевиключносоковитимичастинами трав,цибулинами,кореневищамирослин,насінням.Оселяючись напосівахзернових,періодналиванняколосся,восковоїстиглості йповноїстиглості зернамайжеповністюпереключаються наживленняхлібними культурами.Протепротягомусьогоперіодуактивностіховрахипоїдають йкомах (>жуків,арану,коваликів,гусениць тощо), особливо у спекотнийперіод, коливологістьтрав'янистоїрослинностізвичайнознижується до 50 %, авологістьтіла ;>омах — понад 80 %.\n>Ховрахи —типоводеннітварини, але йдіяльні смердотілишевранці та увечірнігодини,вночісплять усвоїх норах.Активнимиєдоситьобмеженійперіод години:більшучастину року смердотіпроводять усплячці.\n>Щобзалягти узимовусплячку,ховрахиготують свою нору.Вонипроривають від кубла подпрямимкутомвертикальнийхід,який недоводять доповерхніґрунтуприблизно напівметра.Землею, якої смердотінаривають,забивають зсерединипохилийхід до кубла (малий. 1). Отже,взимкуховрахиперебувають візольованомукублі, й тому легкопереносятьзимовіморози.\n>Під годинузимовоїсплячкиховрахизовсім неїдять,усіжиттєвіпроцеси й їхньогоорганізмі за годинуприпиняютьсянастільки, що температуратілападає до +3 °З. Цесприяє бо навідміну відіншихзимосплячихтваринховрахи под годинусплячкимайже невтрачаютьзапасівречовин :йорганізмі,накопиченихвосени йнавесні.\n>Прокидаютьсяховрахи послезимовоїсплячки йвиходять наповерхнюдеякихмісцевостяхнавіть тоді, колищезначначастинаґрунтувкритаснігом, але йцезалежить відтемпературних умів ходувесни. Тому врізні рокта в одному і того самогорайонівихід з станусплячкиможедоливатисянавіть вмежахмісяця.\n>Прокинувшись,ховрахпрориває докінцявертикальнийхід й черезньогоз'являється наповерхні. У Першідніцейотвірзберігаєхарактернийвигляд:навколонього—валик,якийутворився под годинувиштовхуванняґрунту.Такі відчининірназивають "веснянками", по них можнапідрахуватикількістьховрахів напевнійділянці.\n>Розмножуютьсяховрахи, навідміну відпереважноїбільшостігризунів, разів замірялися вбитирік.\n>Своєпідземнекубло длявиведеннямалятвлаштовують углибокійнорі, котрайде подкутом відповерхні наглибину до 130 див йзакінчуєтьсяїздовоюкамерою,вистеленоюм'якоютравою,соломою тощо. Тут удругійполовині апреля (>приблизно черезмісяць послепробудження) самкиховрахів, после3-тижневоївагітності,народжуютьп'ятеро — семеро, доп'ятнадцятиголих,сліпихмалят, котрішвидкорозвиваються,вкриваютьсяшерстю . уже вмісячномувіцівилазять ізнір. Самкагодуємалят молокомлише до20-денноговіку, после чого смердотіпочинають вестисамостійне життя, акінцітравня — на початкучервняпокидаютькубло,переселяються всусідніпорожнінори й ужеживутьокремо.\nУостаннідесятиріччя, в зв'язку ззастосуванням з полівефективнихмеханічних йхімічнихзасобівзахистурослин відшкідників,розорюваннямайжевсієїнезалісненої територї,кількістькрапчастихховрахівнастількизменшилася, що смердоті уже незагрожують врожаямзернових.Нинінавітьпостає заподіяннявзяти подохоронуховрахів нарівні областей України.\n>Теперховрахивиживаютьлише бо систематичноперекочовують ізполів, деумовиіснуванняпогіршуються, наінші поля, дезнаходятьсобі годуй.\n>Проте околицях, деховрахівще багато, смердотіпродовжуютьзалишатись одним зшкідливихгризунів (заліто одинховрахз'їдає понад 6 кг зерна).\nУневеликійкількостіховрахів (особливо малого)використовують якдругоряднухутровину. І хочхутро їхньогодешеве йневисокоїякості,проте черезсвоєоригінальнезабарвленнямаєпопит.\nМишкапольову,звірка із рядугризунів,якийналежить, як йіншімиші, до родинимишовиднихгризунів, легкорозпізнати. Навідміну відіншихвидівсправжніхмишейнайхарактернішаознакаїї —виразначорнасмуга, що проходити відлобавздовжспини.Волосянийпокривспинирудувато-бурий.Горло, грудях йчеревобілясті. Засвоїмирозмірамипольовамиша маловідрізняється відлісової.Довжинатілаблизько 12 див, але й навідміну відлісовоїмишівуха внеїкороткі,відігнуті наперед, недосягають очей.Хвіст із добровиявленимикільцями,утворенимироговимилусочками,дещокоротший затулуб.\n>Населяютьзволоженімісця. Целучнізаплави,порослічагарником,забур'янені ділянки наобробленихтериторіях тощо.Охочеоселяютьсятакож у садах, виноградниках, наузліссяхгустихлісовихнасаджень, порічкових долинах. Напівднітримаютьсявиключнопоблизуводойм [5, 86].\n>Живутьпольовімиші унеглибоких, але йдоситьдовгих,простоїбудови норах,виритихміжкоріннямдерев йчагарників.Узимкузначнакількістьпольовихмишейскупчується вскиртахсоломи, а садах йперелісках — подопалимлистям,забираються смердоті і угосподарські тажитлові приміщення йнавіть узерносховища.\n>Діяльнапольовамишамайжецілудобу, але йчастішеїї можназустрітивночі. Узимовусплячку незалягав, активнапротягом року.\n>Більшучастину рокупольовімишіживлятьсялистям,зеленимистеблами інасіннямрізноманітних диких трав, ягодами, под годинудозріванняхлібів — зерном.Нерідко до їхньогораціонупотрапляютьдрібнікомахи,їхні личинки таіншібезхребетнітварини.\n>Навесніпольовімиші активнорозмножуються. Длявиведеннямалятвлаштовуютьзвичайно наневеликійглибині (>близько 20 див йлишезрідкаглибше)гніздову камеру, добровистеленуподрібненоюсоломою йсухоютравою.Відкамери наповерхнюземліведуть два-тривиходи.Досить часто смердотібудують йнапівпідземнігнізда, котрівлаштовують под купамисоломи,міжкамінням тощо.\nЗарік упольовихмишейбуває дочотирьохприплодів поп'ять —вісіммалят укожному.Вагітністьтриває 22дні.Перерваміжприплодами в теплу пору рокутриваєприблизно 2місяці.\n>Мишенятанароджуютьсядуженемічними,сліпими,голими.Проте смердотідоситьшвидкорозвиваються: вп'ятиденномувіцівкриваються пушком, удесятиденному —цілкомнагадуютьдорослих, атритижневімишенята ужесамостійнорозшукуютьсобіїжу. За дві із половиноюмісяцімолодіпольовімишіпочинаютьрозмножуватися.\n>Обгризаючизелену кору,пагони наплодовихдеревах й влісопосадках,польовімишізавдаютьзначноїшкодилісовомугосподарству тасадівництву, асприятливі длярозмноження рокта смердотірозмножуються втакійкількості, щозавдають великихзбитківхлібним культурам (>пшениці,житу,кукурудзі тощо),знищуючизелені сходи тадостигле зерно.\nякшкідливийгризунвідчутну шкодупольовімишізавдають у районахПолісся.\nУпольовихмишей багатоприроднихворогів: нимиживлятьсялисиці,тхори, пестощів тарізніхижі птахи йнасампередсови.\nМишкомаленька —найменший йнайгарнішийзвіроксеред всіхмишовиднихгризунівфауни України.Довжинатіламишімаленькоїблизько 7 див. Голова невелика, ззагостреноюмордочкою, авухавеликі, добровиразні,постійнорухаються.Лапкикороткі, але йпропорційнірозмірамтіла.Особливовідмітнаознакацихмишей —дужедовгий, тонкийхвіст.Відрізняються смердоті відіншихмишейзабарвленням волосяногопокриву.\n>Вонокоричнево-жовте наспині, але вгорлі ічеревімайжебіле,різковідмежоване відзабарвленнябоків,тіла.\n>Улюбленімісцяпоселення —освітленімішані ташироколистяніліси ізпідліском,ягідниками йтрухлявими пнями. Алічастіше їхні можнапобачитиобабічхлібнихполів,середчагарників,уздовжузлісь.Рідше — вочеретянихзаростяхуздовж сухихузбережводойм.\n>Мишімаленькі —сутінкові танічнізвірки, котрі усуньперебувають унапівсонномустані йлише ізнастаннямтемрявистаютьактивними [5, 88].\n>Живлятьсямишімаленькінасіннямрізноманітнихтрав'янистих йдеревнихрослин,рідшеспоживаютьзеленічастини трав. Уосіннійперіодзначнемісце вживленніпосідаютьрізніягоди, а коливизріваютьхліба —молочноїстиглості зерно.\n>Важливезначення вживленнімишей маленькихвідіграютьтакождрібнікомахи:метелики, їхньогогусінь, жуки, а особливо мурашки таїхні личинки.\n>Цікаво, щомишімаленькідобираються дохлібного колоса не було задопомогою лап, а ідовгого,чіпкого хвоста,якимспритнообвиваютьсянавколостебла, щодопомагаєїмзберегтирівновагу.\n>Чималийінтерес убіологіїмишей маленькихстановитьвиключнийбудівельнийінстинкт,який смердотівиявляють уперіодрозмноження.Живучи часто внірках, котрі малочимвідрізняються віджитловихніріншихмишей, смердоті уперіодрозмноженнявлаштовуютьчудовегніздо длясвоїхмалят.Вонокулясте, ізкруглимбічнимотвором,вправносплетеним з сухих травинок,рослиннихволоконець тощо.Кріпитьсятакегніздо накількохстеблинах задопомогоюцих самих травинок (малий. 2).Діаметромгніздоблизько 14 див.\nСамка 3 — 4 рази нарік, после20-денноївагітності,народжує потроє-четвероголих,сліпихмалят. першийприплідбуває на початкутравня,останній — ужовтні.\nбацькидовгий годинутурбуються засвоїхмалят,виховують їхні.Навіть тоді, колималятастаютьмайжесамостійними, батькипродовжуютьпідгодовувати йзігрівати їхні угнізді.Відомий зоолог А.Бремвважав маленькихмишей ">найпривабливішимзразкомродинного життя уссавців".\n>Задовго досправжніхморозівмишімаленькізалягають узимовусплячку, Якапродовжується 8—9місяців. Для цого смердотівибираютьмісце в старомупні,покинутійнорі, удуплі,розташованомублизько відземлі.\nУгосподарствілюдинимишей маленькихслідвважатималошкідливимигризунами;значноїшкодизерновим культурам смердотіможутьзавдатилише в роктамасовихрозмножень, котріостаннім годиною неспостерігаються.Кількістьмишей у зв'язку ізвисокоюкультуроюземлеробствадоситьнизька.\n>Хом'якипомітновідрізняються відіншихгризунів,утворюючиокрему батьківщинугризунів —хом'якоподібних.


Статті Бриколаж  Класовий дискурс  Символи нашої віри - Ернесто Че Гевара\nДата публікації 24 березня 2004 р.\nСимволи нашої віри - Ернесто Че Гевара\nКомусь неприємний, проте завжди факт  при написанні Партизанської війни Че використовував досвід УПА. Української повстанської армії. Бандерівців. Зрадників і гітлерівських посіпак. Як канонічний і канонізований марксист, символ збройного опору у 20 столітті опустився до легітимації бандитської практики?\nЦілком очевидною є ідентичність настанов, незважаючи на різньоідеольогічну плятформу, Бандери і Че Гевари. І той і инший воювали проти диктатури, за свободу, незалежність і ідентичність  за право бути самим собою, у клясовому і етнічному відношеннях. Бути марксистом ще не значить заперечувати право на етнічну ідентифікацію.\nМарігелла пише про війну в умовах міста, Че Гевара схиляється до сільської місцевости. Поясненням тому ляндшафтні умови Бразилії і Куби. Коли інфраструктури першої це переважно великі міста, друга більш однорідна, очевидно через невеликий розмір.\nМініпідручник міського партизана Марігелли це Старий Заповіт, універсальний терористичний посібник. Партизанська війна Че  вже Новий. Їх компіляція і правильне застосування ведуть до перемоги будь-якої революції: у Непалі і Колумбії, Палестині і Мексиці.\nКілька років тому образ Че Гевари з тризубом використовувала невідома хопівська група із Червонограда. Її назва занадто нецензурна для буквального використання у цьому тексті, проте її лівацько  націоналістична україномовна позиція вперше продемонструвала існування цієї, безумовно правильної тенденції на українському маргінесі. Хто і коли додумався до цієї повноцінністної компіляції зараз уже не визначиш. Прикро лише те, що прапор із зображенням фотогенічного дядька у береті так ніхто і не підняв, не поніс, не приніс.\nВиходячи із банальної політичної некорекності ми жозволимо собі відмовити у моральному праві на використання цього образу комсомольцям  лимоновцям і усим похідних від них. Всім відомі антиімперські настанови команданте Че. Всім відомі проімперські настанови естетів від серпа і молота. Їхній Че  з вусами і люлькою, грузинським акцентом і кровю міліонів українців на аскетичному військовому жакеті.\nУкраїнське суспільство втомилося від роками пропагованого протистояння український націоналіст  проросійський комуніст. Український політукум годі визначити за будь-якою справді світоглядною настановою, його мотиви не шляхетні. Вітчизняна політольогія замовчує факт використання словосполучення Національна революція практичною більшістю революціонерів зліва. Лише студенти американських вузів і стріляючі у капіталістів по джунглях всього світу не сумніваються у тому, що соціялістична і національна революція де-факто взаємозамінні поняття, що Че Гевара був національним революціонером.\nСаме поняття національна з часом спотворилося і стало трактуватися у якости класових прагнень місцевої, часто проамериканської і обовязково імперіалістичної буржуазії. Але ми читаємо книжки і знаємо, що національний перш за все народний, иншими словами наший  мій, Ваший, його і її. Але не їх. У них революція своя і імя їй  контра. І їхній Че уже не Че а так  символіка на футболці, модний епатаж або як казав знайомий київський революціонер  сталініст: А чьо, дєвушкам нравітся, вот я і ношу (?!)\nІнтернаціоналізм Че був органічним підгрунтям під вільною Кубою, і до цих пір залишається не зрозумілою позиція вітчизняних інтернаціоналістів, у котрих це слово є синонімом любові якщо не до померлої держави так принаймні до її правонаступника, котрий у якости інтернаціональних символів використовує герб царської Росії і гімн Радянського Союзу, таким чином легітимізуючи гісторичну інтернаціональну, з дозволу, позашлюбну (як результат стосунків двох вже мертвих гісторичних субєктів) традицію. Некрофілія свідомости, перепрошую, та й годі.\nВикористовуючи останнє, дозволене форматом мазепинки речення зауважимо, що Че Гевара і інтернаціоналізм, Батьківщина і боротьба за право бути собою (а не колективною гісторичною проекцією сусіди) є речами одного порядку (або членами однорідного речення у фільології), а чорношкірі теж негри, а не пофарбовані, як це здається експлуятаторам всих часів і народів недобілі, малороси і негісторичні народи.\nІзраель і Шамір\nНаші ліві  насправді їхні праві?\nТри обличчя українського націоналізму (декларативна спроба поставити крапку над Ї)\nНоубадзі (Кальян, рецензія)\nЄвангеліє від екстреміста (антирецензія)\nУНА-УНСО  НБП у матчі, який добігає кінця\nШалом, Гітлер! І Акбар, теж


Маршрут автобусу по вул. Софіївській подовжено » Виконавчий комітет Олешківської міської ради - Офіційний веб-сайт\nДовгий час жителі найвіддаленіших будинків по вулиці Софіївська (кол. Комунарів) добиралися до своїх домівок самотужки, так як міський маршрут громадського транспорту доходив тільки до вулиці Луки Балашова (кол. Комсомольська). І школярі , і люди похилого віку добиралися до провул. Зірковий та ін. в будь-яку погоду вимушені були йти пішки. Звернення жителів протягом багатьох років до влади різних рівнів не знаходили відгуку. У 2017 році міський голова Воронов Д.М. дав доручення фахівцям прорахувати та підготовити кошторис на будівництво 2 зупинок у кінці вулиці Софіївської. Депутати міської ради підтримали дану ініціативу та виділили кошти. Перевізник, в особі Директора ТОВ «Цюрупинськ – автотранс» Ясінського С.М., відпрацювали графік руху маршрутного таксі «Автостанція –Рибгосп» і тепер жителі матимуть змогу у робочі дні під’їжджати до своїх осель. Авто відправляється з автостанції о 07.06 год. 13.06 год. та 17.06 год. Даний графік більш пристосований для учнів міських шкіл. Сподіваємося, що жителям тепер стане набагато зручніше та комфортніше пересуватися по місту.\nДата: 07 чер, Розділ: Новини, Переглядів 321


Реінтеграція ОРДЛО чи загроза нацбезбеці? - портал новостей LB.ua\nГлавная — Блоги — Блог Володимира Пилипенко — 6 октября 2017, 14:50\nФаєри запалили, штурханину в президії ВР влаштували, кнопкодавство задіяли - повний комплект вітчизняного законодавчого процесу. Уся ця активність розгорнулась навколо голосування за президентський Закон №7163 «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України над тимчасово окупованими територіями в Донецькій та Луганській областях».\nПісля бурхливого з’ясування стосунків парламентарі сьогодні все-таки проголосували в першому читанні за цю законодавчу ініціативу, внісши відповідні правки.\nТема Донбасу - «колюча» з багатьох причин. Ухвалений закон є недосконалим і він точно не дає відповідь на низку важливих питань. Однак ми повинні розуміти політичні реалії: документ формує нову державну політику щодо окупованих територій. Тому важливо чітко розуміти, що він собою являє.\nЧитайте: "Народный фронт" требует убрать из закона по Донбассу ссылки на Минские соглашения\nЧому цей закон не варто було ухвалювати та які загрози для національної безпеки він містить – спробую пояснити.\nОтож проект закону пропонує визнати факт здійснення Російською Федерацією незаконної збройної агресії щодо України. Зокрема, окремі території Донецької та Луганської областей визнаються тимчасово окупованими. Їхні межі мають бути встановлені за поданням Генерального штабу Збройних Сил України Міністерством оборони. Що ж, похвально: те, що всі і так давно розуміли, тепер озвучили. Чи актуально? Не дуже. Адже визнавати Росію агресором варто було ще три роки тому. Нині – це політичний жест, а не реакція на безпекові виклики.\nКрім того, закон пропонує схвалити рішення Президента України про використання Збройних Сил України та інших військових формувань для стримування і відсічі російської агресії в Донецької та Луганській областях.\nЗважаючи на запропоновані зміни до ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», до ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» та до ЗУ «Про військово-цивільні адміністрації», цим законом створюються правові передумови для введення воєнного стану на частині території Донецької та Луганської областей.\nТаким чином, проголошена на цих територіях антитерористична операція може бути змінена на режим воєнного стану. Тут одразу виникає питання доцільності введення такого стану. В критичний момент, в період затяжних військових дій на Донбасі ніхто чомусь не наважувався вводити воєнний стан на окупованих територіях. Нині, коли градус конфлікту набагато нижчий, влада порушує це питання. Логіка такого підходу не зовсім зрозуміла. Адже ті чи інші політичні інструменти ефективні в конкретних історичних обставинах, коли їх стратегічно, а основне - вчасно застосовують. Інакше все це нагадує розмахуванням кулаками після бою.\nЧитайте: Мінськ спотикання\nУ ст. 7 законопроекту передбачено, що «для забезпечення національної безпеки органи сектору безпеки і оборони, інші державні органи, їхні посадові особи здійснюють заходи для відновлення територіальної цілісності України, а також забезпечують комплексний розвиток безпекової, економічної, соціальної інфраструктури на територіях, прилеглих до тимчасово окупованих територій Донецької та Луганської областей».\nТаким чином, невизначеному колу державних органів надається право вживати невідомо яких заходів, так як в проекті закону вони також не конкретизовані. Виходить, що можуть діяти на власний розсуд на територіях, до прикладу, Харківщини чи Дніпропетровщини, які є прилеглими до Донецької і Луганської областей. Це відкриває широке поле для різноманітних спекуляцій.\nКрім того, у цій же статті йшлось про те, що «під час здійснення органами державної влади України, їхніми посадовими особами політико-дипломатичних заходів із відновлення територіальної цілісності України забезпечується пріоритетність виконання безпекових положень Мінського протоколу від 5 вересня 2014 року, Мінського меморандуму від 19 вересня 2014 року та «Комплексу заходів» від 12 лютого 2015 року». Однак усі ці документи не є міжнародними договорами чи угодами, оскільки не були підписані і ратифіковані в установленому міжнародним правом порядку. До того ж, вони не були оприлюднені на офіційних сайтах будь-якого державного органу України. Натомість, поширювались лише у ЗМІ, що викликає сумнів в достовірності інформації, яка в них зазначена. Таким чином, залишається незрозумілим на підставі чого мали б діяти органи державної влади. Щоправда, це положення із закону після обговорення забрали.\nПраво на всевладдя\nУ Прикінцевих та перехідних положеннях законопроекту вказано, що цим законом ВРУ схвалює рішення Президента про використання Збройних Сил України та інших військових формувань для стримування і відсічі російської збройної агресії в Донецькій та Луганській областях.\nТакий пункт є неприйнятним. Таким чином ВРУ надає Президенту згоду на майбутнє, будь-коли на його розсуд, застосовувати війська. Переконаний, що глава держави, спершу має прийняти рішення про застосування військ, а потім з ним звернутися до ВРУ для його схвалення. Саме такий порядок дасть змогу парламенту оцінити доцільність застосування армії.\nТакож змінами до прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що у зв’язку зі збройною агресією в Донецькій чи Луганській областях, воєнний стан може бути введений не лише на цих територіях, а на будь-якій частині України, що є недопустимим.\nОкрім цього, у проекті також передбачено, що військово-цивільні адміністрації можуть утворюватися не лише у складі Антитерористичного центру СБУ, а й у складі Об’єднаного оперативного штабу Збройних Сил України (у разі їх утворення для виконання повноважень місцевих органів влади у районі здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, стримування і відсічі російської агресії в Донецькій та Луганській областях).\nТаким чином, в Україні можуть бути створені два види військово-цивільних адміністрації. Одні - з підпорядкуванням СБУ для проведення антитерористичної операції. Інші – з підпорядкуванням Об’єднаному оперативному штабу Збройних Сил України. При чому, у проекті закону не враховано, що в межах Донецької та Луганської областей вже створені військово-цивільні адміністрації, які діють у складі Антитерористичного центру СБУ.\nЗ цього можна зробити висновок, що на території цих областей можуть бути створені ще одні військово-цивільні адміністрації, але вже у складі Об’єднаного оперативного штабу Збройних Сил України. Навіщо таке дублювання? Не зрозуміло.\nЧитайте: Рассмотрение законов по "Донбассу" срывают в угоду России, - Сюмар\nВоєнний стан по-українськи\nПередбачається, що ВРУ має працювати в сесійному режимі лише у разі введення воєнного стану по всій Україні. Натомість, якщо воєнний стан введено в окремих місцевостях, наприклад, на території Донецької та Луганської областей, то парламентарі можуть йти на канікули.\nЗ такими змінами погодитися не можна, адже в ситуації воєнного стану ВРУ має працювати постійно і оперативного реагувати на ситуацію в державі!\nУ ст. 10 передбачено, що порядок в’їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окупованій території визначається з урахуванням безпекової ситуації начальником Об’єднаного штабу ЗСУ за погодженням зі СБУ. Питання в’їзду і виїзду осіб, а також переміщення товарів на вказаних територіях буде здійснюватися відповідно до підзаконних актів, без будь-якого регулювання на рівні закону.\nТут виникає ризик корупційного характеру – хто дає гарантії, що весь той потік контрабанди, який нині існує на Донбасі, не опиниться в руках нових «керівників»? Є реальні загрози, що новостворений Об’єднаний штаб ЗСУ може перетворитись на чергове «золоте дно» для обраних.\nЦікавим є, власне, запропоноване нове функціонування військово-цивільних адміністрацій. Встановлено, що ЗУ «Про військово-цивільні адміністрації» втратить чинність після завершення особливого періоду, який розпочався з оголошення часткової мобілізації 17 березня 2014 року. Відповідно до чинного законодавства особливий період охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. Таким чином, військово-цивільні адміністрації можуть діяти без обмеження строків, оскільки строк частково відбудовного періоду у законодавстві жодним чином не обмежений.\nУ разі введення воєнного стану на території Донецької та Луганської областей і утворення військової адміністрації відповідного населеного пункту в цей же день повноваження сільських, селищних, міських, районних, обласних рад та їх голів припиняються.\nВійськові адміністрації мають працювати до дня першого засідання першої сесії відповідної ради, обраної після скасування воєнного стану. Таким чином, передбачаються додаткові підстави для дострокового припинення повноважень органів місцевого самоврядування на частині території Донецької та Луганської областей.\nПідсумовуючи суть законопроекту, який складається лише з 10 статей, можна з упевненістю сказати, що там майже відсутні норми права. Якщо бути геть відвертим, то він не відповідає ознакам закону, а є швидше політичним актом. Практично всі його приписи мають загальний і нечіткий характер, а окремі положення містять навіть русизми... А-от юридичні норми передбачені лише у прикінцевих та перехідних положеннях.\nТому його скандальне ухвалення проблему реінтеграції Донбасу ніяк не вирішить. Але зміни, які в ньому закладені, зокрема, посилення президентської вертикалі, без перебільшення загрожують національній безпеці України.\nТемы: Верховная Рада, законопроекты, Донбасс


Кастрація козенят і дорослих козлів переслідує різні цілі. Видалення насінників підвищує нагульні характеристики тварин, знижує їх агресивність і запобігає випадкове запліднення самок неякісними виробниками. Старих козлів каструють перед забоєм, це дозволяє уникнути часникового запаху від м’яса, а також покращує нагул тварин. Існує кілька технологій кастрації тварин – безкровні, криваві, з видаленням насінників, руйнуванням паренхіми органу, за допомогою гумових кілець. Вибір типу оперативного втручання визначається віком тварини, наявністю інструменту і досвідом роботи фахівця.\nБільшість козликів каструють в ранньому віці, щоб зробити їх більш спокійними. Кастровані тварини менше б’ються рогами між собою, не відбувається з’ясувань ієрархічних відносин, що знижує травматизм серед тварин. Але найголовніший плюс – збільшується приріст.\nМаса у кастратів збільшується швидше в основному через зниження активності. Кастровані козлики спокійні, не виявляють агресії, менше рухаються, що позитивно позначається на відгодівельних якостях. Також відсутність статевих залоз підсилює відкладення жиру, від чого м’ясо виходить ніжніше.\nКастрацію козликів, що не мають племінної цінності, проводять у віці 1-2 місяців.\nАле слід пам’ятати, що в перший місяць після операції козеня буде відставати в рості, що пов’язано з оперативним втручанням. Але в наступні місяці добові прирости будуть збільшуватися. Тому кастрованих козенят відправляють на забій не раніше 7 місяців. Якщо ви плануєте вбити козликів після літнього нагулу, то краще відокремити їх від основного стада і не проводити операцію.\nЗначно рідше проводять кастрацію дорослих козлів. Цієї операції піддають племінних тварин, використаних для покриття самок або взяття сперми. Зазвичай цапів-плідників використовують до 5-7 років, після чого їх відправляють на відгодівлю. Але попередньо проводять видалення сім’яників. Це також дозволяє краще нагулювати масу, але найголовніше – покращує якість м’ясо. У дорослих некастрірованних козлів м’ясо має виражений часниковий запах, який особливо помітний під час варіння. При цьому якщо провести кастрацію, то запах буде відсутнім, але оперативне втручання повинно бути здійснено за 5-7 місяців до забою.\nТакож кастрацію проводять через ветеринарних свідчень – при травмах мошонки, пухлинах. Як варіант кастрації можна розглядати підготовку козлів-пробників, який використовують для виявлення кіз в полюванні. Існує кілька технологій підготовки пробників: відведення статевого члена в сторону, висічення насіннєвого кантика зі збереженням судинного конуса.\nПідготовка тварини до оперативного втручання:\nголодна дієта за 12-24 години до кастрації;\nтермометрія козликів і загальний огляд – виявлення хворих тварин;\nдослідження статевих органів – наявність травм і інших змін.\nТакож необхідно підготувати місце проведення операції – це повинна бути простора майданчик з гарним освітленням. Заздалегідь слід подбати про інструменти, вибір яких залежить від застосовуваної технології.\nБезкровні методи кастрації\nПроцедура кастрації проходить без пошкодження шкіри і судин. Ряд методів дозволяє проводити операцію без спеціальних навичок, що серйозно здешевлює процедуру. Зараз все частіше застосовується кастрація за допомогою гумових кілець – це швидкий і легкий спосіб, схожий для молодняка кіз.\nПережатие сім’яного канатика щипцями\nДля кастрації використовуються щипці різної конструкції – Телятникова, Бурдіціо, Ханіна та інші. Кастрація за допомогою щипців дозволяє повчити збільшення забійної маси на 10-15%. Існують невеликі відмінності між використанням моделей.\nКозенят фіксує помічник – поклавши тварину до себе спиною на коліна, він захоплює руками суміжні кінцівки, надавши оперативний доступ хірурга. При використанні щипців Голенского надходять в наступній послідовності:\nлівою рукою обмацують мошонку і знаходять насіннєвий канатик;\nвідводять його в бік, притискаючи до латеральної поверхні;\nгубки щипців накладають на канатик між черевної стінок і пальцями;\nутримують в закритому положенні 30 секунд;\nвідступивши на 1 см нижче, повторно накладають щипці.\nЗа допомогою щипців Телятникова канатик перетискають один раз, але в ближче до сім’яників, в області судинного конуса. Насіннєвий канатик зрушують до краю шийки мошонки і перетискають. Операція супроводжується характерним хрускотом (розтрощення тканин), що говорить про успішність кастрації. Щипці утримують в зімкнутому положенні 5 секунд, і якщо відсутня хрускіт, їх накладають повторно на 1-2 см вище.\nНайпростіший в реалізації спосіб кастрації, його прообразом є перев’язування шийки мошонки у козенят. Грунтується метод на накладання еластичних гумових кілець на шийку мошонки (чому і називається еластрація), що призводить до пережатию судин. В результаті порушується живлення насінники, і він поступово розсмоктується і відмирає.\nГумове кільце розтягують за допомогою еластратора, після чого надягають на мошонку. Козлики відчувають больову реакцію тільки протягом перших 30 хвилин. За цей час має зупинитися кровообіг, а нерви загинути. Область накладення кілець слід змастити йодом. Якщо процедура була проведена правильно, то при обмацуванні мошонки через півгодини вона буде холодна – теплі тканини говорять про функціонування судин.\nПроцес відмирання насінники тривалий (до 20 діб). Вам належить регулярно оглядати козенят і змащувати мошонку розчином йоду. Також можна використовувати антисептичні спреї – Кубатол, Чеми-спрей. Після відмирання мошонки куксу обробляють настоянкою йоду.\nРуйнування паренхіми насінники\nРідко який використовується метод, також використовує спеціальні щипці. Має швидше наукове значення, ніж практичне, так як складний в реалізації і часто супроводжується ускладненнями у вигляді пошкодження зовнішніх покривів, що призводить до асептическим процесам. Але частіше відбувається часткове руйнування паренхіми і семенник поступово відновлюється.\nНатягнувши шкіру мошонки, відтягують семенник до її верхівці. Після чого поміщають його між губками щипців. Різким і сильним стисненням руйнують тестікули, при цьому насіннєвий канатик зберігається. Важливо прищепити стан паренхіми, щоб всі внутрішні структури були зруйновані. Для уникнення гематом слід накласти лігатуру на нижню частину мошонки, відтіснивши вміст вище.\nКриваві методи кастрації\nПри даних технологіях роблять розрізи мошонки і видалення сім’яників. Методики істотно складніше описаних вище, але гарантують повне позбавлення козлів статевої функції. Криваві методи особливо актуальні для старих тварин.\nКозлов фіксують головою вниз, міцно утримуючи тазові кінцівки. Кастрацію проводять під місцевою анестезією, також можна використовувати міорелаксанти. Розчин новокаїну в концентрації 1-2% вводять в товщу кожного сім’яника. З мошонки видаляють шерсть, операційне поле обробляють настоянкою йоду.\nРозрізи ведуться декількома способами:\nрозсічення тканин мошонки паралельно шву посередині насінники – виконують розріз для кожного сім’яника;\nрозсічення шкіри на одному насінники, а доступ до другого отримують через розріз в перегородці;\nвідсікання дна мошонки і додатковий розріз поперек шва;\nвідрізають дно мошонки, залишаючи загальну вагінальну оболонку.\nЗахопивши насінники рукою, необхідно відтіснити їх черевній стінці. Прямими гострими ножицями зрізають дно з кожного тестикулах, також розсікають перегородку, отримуючи доступ статевих залоз. Їх видавлюють з мошонки разом із загальною вагінальної оболонкою, тепер необхідно накласти артеріальний затиск або кастрационной щипці на насіннєвий канатик. У більшості випадків щипцями вдається розтрощити насіннєвий канатик, покритий оболонкою, а ось в роботі з затискачем доведеться накласти лігатуру – нею прошивають канатик (не зачепивши судинний конус) на 1 см вище накладених щипців. Не слід просто перев’язувати канатик кетгутом – нитка може легко зіскочити, що призведе до кровотечі.\nЯкщо проводити паралельні розрізи шву мошонки, то необхідно розсікати і загальну вагінальну оболонку. В такому випадку семенник витягають і лігатурою прошивають безпосередньо насіннєвий канатик. Процедуру повторюють для другої залози. Метод використовується для старих козлів. Також використовується така технологія:\nвидалення волосся з шкіри мошонки;\nобробка шийки настоянкою йоду;\nін’єкція 10 мл новокаїну в 3% концентрації;\nкруговим рухом розсікають шкіру і підлеглі тканини, відступивши від черевної стінки 2-3 см;\nвідтісняють шкіру від вагінальної оболонки;\nкілька витягають насіннєві канатики з пахових кілець і в найвужчому місці накладають щипці;\nвідсікають канатик нижче накладених щипців і видаляють насінники разом з мошонкою;\nщипці залишаються на канатике 2-3 хвилини.\nПри будь-якому методі кастрації після операції необхідно обробити рану. Для цього в куксу мошонки засипають стрептоцид або порошок будь-якого антибіотика (пеніцилін, стрептоміцин). За твариною необхідно щодня спостерігати. Потрібно негайно реагувати на кровотечу, також слід пам’ятати, що кровотеча може бути прихованим – на рані утворюються спайки і кров залишається всередині. Обов’язковий хороший догляд і годування в післяопераційний період.\nЯк каструвати козла – як і в якому віці каструють козенят Ссылка на основную публикацию


Температура води в Аравійському морі\nКолва, Індія | © Abhishek Shukla\nПоточна температура води в Аравійському морі. Історичні і статистичні дані. Прогноз зміни температури води в Аравійському морі.\nПоточна температура води в Аравійському морі\nВ даний момент на пляжах в Аравійському морі температура води коливається від прохолодної до комфортної і теплою.\nАравійське море: країни\nНайпопулярніші курорти в Аравійському морі за останній тиждень\nГоа Велха, Індія\nМобор Біч, Індія\nАравійське море: інформація про температуру води\nАгонда, Індія | © Макс Живой\nНайтепліша вода в Аравійському морі сьогодні зафіксована в Поннані. Температура води в цьому населеному пункті становить 29.0°C. А найхолодніша в Кандла, її величина 21.0°C.\nТемпература води в Аравійському морі зросла за останній тиждень, але впала в порівнянні з 30-денний давністю. Загальну тенденцію можна подивитися на графіку. Він показує зміну середньої температури води, розрахованою по більш ніж 60-ти точках в Аравійському морі за останні два місяці.\nХарактерними є показники зміни значень температури води протягом року. Для двох найбільш популярних для купання населених пунктах в Аравійському морі річні графіки мають такий вигляд:\nАравійське море: загальна інформація\nМае, Індія | © dhanesh pm\nАравійське море - околичне море в північній частині Індійського океану. Обмежено Аравійським півостровом на заході і півостровом Індостан на сході.\nЗначний вплив на клімат Аравійського моря надає клімат півострова Індостан. Сезон північно-східних мусонів, що несуть на море ясну погоду, триває з листопада по квітень, за ним настає вологий і похмурий період літніх південно-західних мусонів. Під їх впливом виникають морські течії, влітку спрямовані на схід, а взимку на захід.\nТеплі течії сприятливо впливають на фауну Аравійського моря. На узбережжі Омана ростуть два види водоростей, які служать їжею для різних видів ракоподібних та молюсків. Тут живуть пелікани і черепахи.\nУ деяких місцях Аравійське море досягає глибини більше 5000 метрів. Сусідні акваторії, наприклад Червоне море і Перська затока, набагато дрібніше і життя в них біднішими. Найбільше риби водиться в затоці Омана і у західних берегів Індії, поблизу яких мігрують багато видів китів.\nТемпература поверхневого шару води взимку + 22ºС ... + 27ºС. влітку + 23ºС ... + 28ºС з максимумом + 29ºС в травні.\nНижче наведена інформація про поточну температурі води, існуючої тенденції її зміни, інформація про погоду в вибіркових локаціях в Аравійському морі.\nСалала 25.6°C 27.1°C\nКарачі 22.7°C 22.5°C\nГоа Велха 27.7°C 26.8°C\nМумбаї 24.9°C 22.4°C\nострів Сокотра 26.2°C 23.8°C\nКерала 28.7°C 28.1°C\nОрмара 23.3°C 20.6°C\nГвадар 23.2°C 21.5°C\nКочі 28.7°C 29.7°C\nВорожіння 22.4°C 22.5°C\nМангалуру 27.9°C 28.4°C\nКілмен 26.3°C 23.6°C\nДаман 23.5°C 21.8°C\nПалолем 28.4°C 26.8°C\nДварка 22.1°C 20.4°C\nКаранзалем, Індія | © Vishal Gogi


«Проценти, які там в біса проценти?» - ZAXID.NET\n«Проценти, які там в біса проценти?»\nМузиканти обговорюють запровадження квот на україномовні пісні\nКатерина Сліпченко, 6 квітня 2016 839 1\n6 квітня українські музиканти оприлюднили «Заяву українських артистів на підтримку захисту української пісні». Під час прес-конференції музиканти обговорили перспективи введення квот на національний контент телерадіостанцій.\nЦю тему важко назвати новою в українському інформаційному просторі. Після того, як міністр культури В’ячеслав Кириленко оприлюднив відповідний законопроект введення квот на україномовний музичний продукт і надалі залишається у центрі уваги усіх зацікавлених сторін.\nТож ZAXID.NET спробував відповісти на найважливіші запитання, у яких, виглядає, часом плутаються самі музиканти.\nЯкі саме зміни передбачає новий законопроект?\nЗаконопроект № 3822 «Про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" (щодо частки пісень державною мовою в музичних радіопрограмах і радіопередачах)» передбачає певні зміни. Чинним законом для радіо встановлено квоту 50% музичних творів українських авторів і виконавців від загального щотижневого обсягу мовлення. Тоді як автори законопроекту пропонують цю ж квоту вираховувати із загального щодобового, а не щотижневого обсягу мовлення.\nТакож додатково планується запровадити квоту пісень державною мовою в розмірі 75% від загального обсягу пісень українських авторів і виконавців. Тобто 75% від 50% усієї музики. Таким чином загальна кількість україномовних пісень має складати 37,5% ефіру. Дотримання квот має бути рівномірним протягом усього ефірного часу.\nХто виступає за введення квот?\nЧастина українських музикантів вважають запровадження квот на україномовну музику захистом національного музичного продукту. Музиканти оприлюднили звернення на підтримку запровадження квот з метою збільшення частки пісень українською мовою в радіоефірі.\nМузиканти вважають, що в той час, коли Україна протистоїть російській військовій агресії, «становище в українському інформаційно-культурному просторі таке, неначе Україна давно капітулювала й перебуває під окупацією».\nАвтори наводять данні громадських моніторингів, які зазначають, що частка пісень українською мовою в українському радіоефірі – менше ніж 5%, тимчасом як частка пісень російською мовою – увосьмеро більша.\n«Український слухач позбавлений можливості слухати українські (україномовні) пісні, а україномовні автори та виконавці – донести свою творчість до слухача. Це є очевидною дискримінацією україномовних громадян (за даними перепису, українську мову вважають рідною 68% громадян України)», - вважають автори звернення.\nВони наголошують, що це становить пряму загрозу національній безпеці, особливо в умовах російської агресії. Також митці наводять квоти для пісень державною мовою в інших країнах: у Польщі (33%), у Франції (35%), у Португалії (25-60%) тощо.\n«Законопроект 3822 має бути якнайскоріше ухвалений. Для цього незначні вади законопроекту потрібно виправити в стислий термін. Зокрема, потрібно чітко прописати процедуру покарання за недотримання квоти, а також передбачити зміни до інших законів, щоб усунути суперечності. Але ні в якому разі виправлення не мають призвести до необґрунтованого зменшення розміру квоти чи запровадження преференцій для певних радіостанцій. Квота для пісень українською мовою має бути однаковою для всіх», - йдеться у зверненні.\nЙого підтримали гурти «Мандри», «Mad Heads», «Тінь сонця», «Гайдамаки», «ВВ», «Козак Систем», «Хорея козацька», Сашко Лірник, Євген Романенко, Антін Мухарський (Орест Лютий) та інші.\nХто проти квот?\nДнями 55 українських музикантів підписали листа щодо недоцільності впровадження квот. Вони назвали пропозицію міністра Кириленка популістським кроком, який намагається розділити українців за мовною ознакою.\nЗгодом виявилось, що дехто вирішив, що йдеться про 75% україномовних пісень від усього ефіру. Насправді пропонується квота 37,5%. Зокрема лідер гурту «Бумбокс» Андрій Хливнюк написав про це у своєму Facebook.\n«Отримав не точну інформацію щодо проекту закону 3822.\nОднак, залишаються відкритими питання форматів і більш ретельної підготовки закону, з урахуванням досвіду інших країн… Квота на кшталт французької потрібна, але підпис ставили задля доопрацювання закону з врахуванням форматів радіостанцій, що зараз фактично в тіні. Майже неможливо буде відкрити, наприклад, ритмнблюзове чи джазове радіо!!!\nДумайте ще!», - написав музикант.\nСпівачка Джамала зізналась, що взагалі не підписувала жодного документу. У своєму Facebook артистка зауважила, що спочатку взагалі не знала, що потрапила до списку противників законопроекту.\n«Виявляється, що певна організація на власний розсуд оприлюднила перелік виконавців, які виступили проти ініціативи міністра культури. Зі мною це не узгоджували. Мій продюсер Ігор Тарнопольский дійсно брав участь в обговоренні цієї ініціативи і критикував її положення, але і він нічого не підписував», - заявила вона. Проте вона назвала законопроект далеким від ідеального.\n«Артисти повинні писати і виконувати музику тією мовою, якою співає їх душа. Я особисто ніколи не звертала уваги ні на формати, ні на квоти, а керувалася лише власними почуттями та ідеями. В мене є пісні англійською, українською, російською і кримськотатарською. І жодна квота чи закон цього не змінить», - заявила Джамала.\nКоли з'явились квоти?\nНагадаємо, що квота 50% музичних творів українських авторів чи виконавців з’явилася в законі «Про телебачення і радіомовлення» у 2006 році. До того часу такого протекціонізму у вітчизняному ефірі не було. Проте деякі радіостанції виконують закон, випускаючи в ефір українську музику вночі.\nУ 2011 році медіабізнес провів через парламент законопроект щодо скасування музичної квоти та зменшення квоти національного продукту з 50% до 25%. Але парламент ухвалив його з такими розбіжностями в тексті, що документ і не набув чинності.


Директор КЗТВ Вячеслав Яворський отримав нагороду «Промисловець року» » Всі новини Кременчука на сайті Кременчуцький ТелеграфЪ\n25.05.2021, 11:30 Переглядів: 1 396 Коментарів: 1\nУ Києві, 22 травня, у залі Національної опери України відбулася ХХV ювілейна церемонія нагородження переможців загальнонаціональної програми «Людина року-2020» та володарів міжнародних та спеціальних премій програми.\nКременчужанина директора ПрАТ «Кременчуцький завод технічного вуглецю» Вячеслава Яворського визнали «Промисловцем року». Високу оцінку за свою роботу отримав й колектив КЗТВ.\nНа премію номінували тих, хто здатен рухатися вперед та завдяки особистим досягненням змінювати країну на краще. І визнання лідерів у своїх галузях – це утвердження вічних людських цінностей, віри у майбутнє, оптимізму та невпинних кроків до розвитку та розбудови усіх сфер нашого життя та України в цілому.\n25 років існування програми – це історії перемог наших видатних співвітчизників, звеличення тих, хто гідний найвищого суспільного визнання. Саме тому для ювілейного сезону програми «Людина року» був обраний слоган «25 сходинка тріумфу».\nТеги: Вячеслав Яворський КЗТВ Людина року


УКРУПНЕННЯ РАЙОНІВ: ЯК ТРАНСФОРМУЄТЬСЯ КАМ’ЯНЕЦЬ-ПОДІЛЬСЬКИЙ РАЙОН ПІСЛЯ ЗАВЕРШЕННЯ РЕФОРМИ ДЕЦЕНТРАЛІЗАЦІЇ (ВІДЕО) - Вечірній Кам'янець\nУКРУПНЕННЯ РАЙОНІВ: ЯК ТРАНСФОРМУЄТЬСЯ КАМ’ЯНЕЦЬ-ПОДІЛЬСЬКИЙ РАЙОН ПІСЛЯ ЗАВЕРШЕННЯ РЕФОРМИ ДЕЦЕНТРАЛІЗАЦІЇ (ВІДЕО)\nСьогодні в країні відбувається реформа лише базового рівня адміністративно-територіального устрою – шляхом добровільного об'єднання, при закладені стимулів та орієнтирів з боку держави, формуються спроможні громади. Нові громади, видається, ніяк не можуть вписатися в одну систему зі старими районами. І не повинні, адже згідно концепції реформи, буде побудована нова система адмінтерустрою, що включає також трансформацію районів.\nНа сьогоднішній день вже розроблено законопроект "Про порядок утворення, ліквідації, встановлення та зміни меж районів". 15 травня відбудуться комітетські слухання, де він буде обговорюватися.\nРЕФОРМУВАННЯ НА ХМЕЛЬНИЧЧИНІ\nДиректор Хмельницького відокремленого підрозділу Центру місцевого самоврядування Сергій Яцковський розповів, що вже є декілька варіантів укрупнення районів області. Крім того, райдержадміністрації, там, де всю площу району займають тергромади мають ліквідувати. Втім, представництво держави на місцях залишиться.\n«ВЕЛИКИЙ» КАМ’ЯНЕЦЬ-ПОДІЛЬСЬКИЙ РАЙОН\nЯк відомо до складу Кам'янець-Подільського госпітального округу входить 4 райони: Чемеровецький, Дунаєвецький, Новоушицький, Кам`янець-Подільський та саме місто. Якщо ж буде прийнято рішення про укрупнення районів саме за варіантом приналежності до госпітальних округів то скоріш за все саме місто Кам’янець-Подільський стане центром великого об’єднаного району.


У Києві відбувся Всеукраїнський з’їзд православної молоді-2019 : ДНІПРОВСЬКА ЄПАРХІЯ ПРАВОСЛАВНОЇ ЦЕРКВИ УКРАЇНИ _\nУ Києві відбувся Всеукраїнський з’їзд православної молоді-2019\n23 – 24 лютого 2019 р. в Київській православній богословській академії відбувся Всеукраїнський з’їзд православної молоді.\nЗ благословення керуючого Дніпровською єпархією Преосвященнійшого Владики Симеона (Зінкевича) у заході звяли участь: протоієрей Мар’ян Дюс та Наталія Гейман.\nТема цьогорічного з’їзду: «Молодість – хвиля, що здіймається. Позаду вітер, попереду скелі».\nУ заході взяли участь Предстоятель, Блаженніший митрополит Київський і всієї України Епіфаній, митрополит Переяслав-Хмельницький і Вишневський Олександр, намісник Свято-Михайлівського Золотоверхого монастиря архієпископ Вишгородський Агапіт, архієпископ Тернопільський і Кременецький Нестор, єпископ Херсонський і Каховський Борис, голова Синодального управління у справах молоді архімандрит Макарій, ректор Київської православної богословської академії прот. Олександр Трофимлюк, духовенство і численна молодь, які прибули до столиці з усіх куточків України.\nЗі вступним словом до учасників з’їзду звернувся архімандрит Макарій, привітавши українську молодь із початком роботи Всеукраїнського з’їзду православної молоді. Архімандрит Макарій зазначив про важливість позитивної діяльності сучасної молоді у розвитку об’єднаної Церкви, яка, маючи великий потенціал, веде корабель нашої держави до духовного та економічного розвитку і затишної пристані.\nПісля молитви благословити захід та привітати делегатів з’їзду було запрошено намісника Свято-Михайлівського Золотоверхого монастиря архієпископа Вишгородського Агапіта.\nСкорботну пісню «Балада про Мальви» виконала перлинка нашої Церкви, представниця України на міжнародному дитячому пісенному конкурсі «Євробачення 2016» Софія Роль.\nІз словами привітання до української молоді звернувся митрополит Переяслав-Хмельницький і Вишневський Олександр. Також владика розповів про свою працю «Українська Церква: шлях до автокефалії», яку недавно презентував у Відкритому православному університеті Святої Софії-Премудрості.\nПоділились досвідом організації християнських таборів директор Асоціації християнських таборів Володимир Шевченко та його товариш, професіонал своєї справи Павло Бакум.\nІз піснею «Квітка» до усіх присутніх звернулася дзвінкоголоса Юлія Котлінська.\nЗі словами привітання до молоді звернувся народний артист України, український поет-пісняр – Вадим Крищенко.\nЗ привітальним словом виступив ректор Київської православної богословської академії протоієрей Олександр Трофимлюк.\nПредставники православної молоді України та гості з’їзду привітали Блаженнійшого Митрополита Київського та всієї України Епіфанія з величною подією – обранням його Предстоятелем Православної Церкви України, а також з отриманням Томосу про автокефалію нашої Церкви. Владика благословив учасників з’їзду та звернувся з привітальним словом.\nДалі з’їзд продовжив свою роботу у секціях:\n«Незалежність. Автокефалія. Томос» – (єпископ Борис (Харко), протоієрей Віталій Даньчак).\n«Чистота дошлюбних відносин» (ієрей Андрій Григораш, ієрей Іоан Гищук).\n«Активна молодь – будівничі майбутнього в інформаційному просторі» (Мирослав Гай (спеціаліст у сфері комунікацій, блогер, волонтер), Олег Покальчук (письменник, соціальний психолог).\n«Співпраця Церкви і молодіжних громадських організацій на прикладі НСОУ ПЛАСТ» (архієпископ Нестор (Писик), Дремлюженко Ксенія).\n«Організація роботи Недільної школи. Обмін досвідом» (протодиякон Петро Лопатинський, Добрякова Світлана).\n«Життя без брехні можливе» (Давид Джиджелава (переможець телепрограми «Детектор брехні»), професор філософії Віталій Шевченко).\n«Шлях до Бога через служіння ближнім » ( Оля Макар, Анастасія Тяпкова (волонтери спільноти «Молодь за мир»).\nЧисленно представлена Дрогобицько-Самбірська єпархія під керівництвом прот. Ярослава Фабіровського – діти чудово виконали пісні і до сліз зворушили серця усіх присутніх.\nПерша частина з’їзду завершилася піснею «Заспіваймо пісню за Україну!», яку виконали усі делегати на чолі із педагогом Христиною, а сам день – вечірнім богослужінням у Свято-Михайлівському Золотоверхому монастирі.\nЗ’їзд зібрав понад 200 представників православних молодіжних організацій, духовно-просвітницьких центрів, молодіжних братств Православної Церкви України.\n24 лютого делегати з’їзду візьмуть участь у святковому богослужінні, яке проходитиме у Свято-Михайлівському Золотоверхому монастирі. З’їзд буде продовжено презентацією організації «Пласт».


13 квітня 2021 в 13:01\nФото: CNN | Протестуючі громлять торговий центр\nБлизько 40 осіб затримали за порушення комендантської години і пограбування.\nПісля вбивства поліцейськими молодого афроамериканця Данте Райта в місті Бруклін-Сентер, штат Міннесота, протести на вулицях переросли в мародерство.\nЗа інформацією видання, близько 100-200 осіб зібралося біля торгового центру Dollar Tree store, вибили в ньому вікна і перекинули полиці з товарами. У приміщенні магазину також зʼявився дим.\nПротестувальники на цьому не зупинилися і стали проникати в інші розташовані поблизу магазини.\nПовідомлення про широкомасштабні пограбування приходили також з інших міст штату, зокрема зі столиці — Міннеаполіса.\nПоліцейські застосували проти протестувальників сльозогінний газ і світлошумові гранати. У місті Бруклін-Сентер діє комендантська година, його патрулює Нацгвардія.\nУ поліції Міннесоти повідомили, що близько 40 осіб затримали за порушення комендантської години та пограбування. Кілька поліцейських у зіткненнях з протестуювальниками отримали незначні травми.\nНагадаємо, поліцейські застрелили 20-річного чорношкірого Даунта Райта в неділю, 11 квітня, при перевірці документів, копи зʼясували, що у нього є непогашений ордер на арешт. Чоловік втік у свою машину, а жінка-офіцер вистрілила в нього, переплутавши тейзер (різновид електрошокової зброї несмертельної дії) з пістолетом.\n22 лютого 11:17\nДісталося й "Спортмастеру": за що могли ввести санкції проти мережі спортивних товарів\n21 лютого 16:46\nМагазини "Спортмастер" продовжують працювати, незважаючи на санкції РНБО\nУкуси цілий рік. Через зміни клімату комарі будуть набридати навіть узимку, — учені\n"Можете скаржитися в Міжнародну лігу сексуальних реформ", — Путін відповів на звинувачення в кібератаках\nПожежа на заводі в Іллінойсі загрожує екологічним лихом через небезпечні хімікати (відео)\n12 червня 14:07


Брови для овального обличчя - як краще зробити? » Діагноз\nБрови для овального обличчя - як краще зробити?\nОвальна форма обличчя визнано в усьому світі еталоном. Його щасливі володарки позбавлені багатьох турбот, пов'язаних з корекцією своєї зовнішності за допомогою зачіски і макіяжу. Що стосується форми брів для овального обличчя і як краще зробити брови жінкам, які мають таке обличчя, тут можна їх порадувати: таким жінкам можна мати будь-яку форму брів, щоправда, за умови доглянутості і правильної обробки. Тим не менш, деякі нюанси в цьому питанні все ж існують навіть для такої досконалої форми обличчя, як овальна.\nЯкою буває форма брів?\nФорма брів залежить від ширини, наявності зламу, довжини, кольору. Різний результат досягається зміною цих параметрів. При виборі форми брів враховуйте те, що існують декілька типів форм.\nДугоподібні (напівкруглі, у формі веселки). Такі брови мають м'який вигин, завдяки чому особа набуває спокійний вираз, а погляд — теплоту і ніжність.\nПрямі брови. Лінія брів — майже повністю пряма. Ці брови виглядають досить ефектно, чудово поєднуються з рисами обличчя юної дівчини і роблять обличчя незабутнім, неповторним.\nБрови зі зламом, чи крило птаха дуже йдуть круглолицим дівчатам, вони надають особі жіночність, відкритість, кокетливість і візуально подовжують обличчя по вертикалі.\nКолір, ширина, довжина\nДуже важливо, крім форми, вибрати правильний колір, довжину і ширину брів. Всі параметри повинні створювати гармонійний образ. Колір брів потрібно підбирати під колір особи: блондинкам бажано вибирати теплі сірувато-коричневі тони, брюнеткам можна користуватися темно-коричневим, а шатенкам — залишати природний колір. Ширина брів нині натуральна. Довжина ж може змінюватись в залежності від форми: брови зі зламом повинні бути з трохи укороченим кінчиком, прямі брови вразлет — трохи довше. Майте на увазі, що дрібним рисам особи більше будуть відповідати тонкі брівки, великим рис — більш широкі, які будуть врівноважувати пропорції особи.\nЯк робити ідеальні брови?\nОтже, ви вирішили, які брови вам потрібні для вашого ідеального овалу обличчя . Тепер потрібно реалізувати задумане. Першу корекцію брів треба проводити в салоні-перукарні, а в подальшому можна лише підтримувати форму самостійно. Запасіться трафаретами — з ними простіше зробити значні зміни довжини і лінії брів, так і симетрія буде дотримана.\nДугоподібні брови на овальному обличчі потребують лише в легкому вищипуванні під бровами. Прямі брови практично не потребують корекції при належному догляді, за винятком близько розташованих один до одного очей.\nНайбільш важко коригувати брови, домагаючись форми крила птаха. Дуже важливо правильно визначити місце зламу і його висоту. Місце зламу визначається наступним чином: направте олівець від крила носа, через зовнішній край райдужки на оці до брови. У місці перетину олівця з бровою і повинно бути місце зламу.\nЯк правильно фарбувати брови олівцем? Краса і Здоров'я Як зробити форму брів? Краса і Здоров'я Брови для круглого обличчя - як краще зробити? Краса і Здоров'я Як зробити собі в домашніх умовах красиві брови Хвороби Як доглядати за бровами і яку форму обрати Діагноз Форма брів для круглого обличчя Краса і Здоров'я


Результати 1-50 з 132 за запитом компетентності\nПоняття "роль" та “компетентність” при формуванні життєвих ролей особистості 1.1 Психологічні ролі в структурі особистості 1.2 Аналіз поняття соціально психологічної компетентності 1.3 Соціалізація, як формування ...\nТЕОРЕТИЧНИЙ АНАЛІЗ ПРОБЛЕМИ КОМУНІКАТИВНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ У ПСИХОЛОГІЧНІЙ ЛІТЕРАТУРІ 1.1. Розвиток комунікативної компетентності особистості 1.2. Психологічні вимоги до комунікативної компетентності психолога Висновки до розділу ...\nФормування комунікативної компетентності у підлітків\nМетодологічні основи формування комунікативної компетентності у підлітків 1.1. Пробле¬ма комунікативної компетентності в психолого педагогічній літературі 1.2. Структура та розвиток комунікативної компетентності 1....\nКаталог готових робіт » Психологічні дисципліни » Загальна психологія - 2012-05-05 10:24:49\nФОРМУВАННЯ ЕКОЛОГО ПРИРОДНИЧОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ ДІТЕЙ СТАРШОГО ДОШКІЛЬНОГО ВІКУ ЯК ПРОБЛЕМА ПСИХОЛОГО ПЕДАГОГІЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ 1.1. Психолого педагогічні основи формування еколого природничої компетентності дітей старшого дошкільного віку 1....\n...психолого педагогічні основи розвитку професійної компетентності у практичного психолога в закладах освіти 1.1.Поняття «професійна компетентність» у науковій літературі 1.2.\nКомпетенція і компетентність особистості – мета сучасної школи 1.2. Система компетентностей на різних рівнях змісту освіти 1.3.\nТеоретико методологічне дослідження проблеми комунікативної компетентності 1.1. Аналіз категорії спілкування 1.2. Огляд різних підходів до дослідження комунікативної компетентності особистості Розділ 2.\n...різних підходів до дослідження комунікативної компетентності особистості 2. Особливості самопізнання та усвідомлення рівня комунікативної компетенції студентів – майбутніх спеціалістів школи 3. Застосування соціально психологічного тренінгу для розвитку комунікативної компетентності студентів майбутніх психологів Висновок Список ...\nВступ ……………………………………………………………... 3 Розділ I. Теоретичні основи проблеми ….….. 5 1.1. Аналіз психолого педагогічних досліджень щодо розвитку логічних структур у ...ігор у розвитку логіко математичної компетентності дошкільників .. 34 Висновки ………………………………………………………… 41 Література ……………………………………………………….. 43 Додатки ………………………………………………………….. 45\nВступ Глава 1 психолого педагогічні особливості формування граматичних навиків 1.1.\nКомпетентна в тих галузях, у яких ми погано розуміємося c. Часто перебуває поруч d. Усі відповіді вірні Question 6 Функцією передшлюбного ...низький ступінь соціальної й комунікативної компетентності, низький рівень соціальної відповідальності й моральної компетентності c. Імпульсивність, агресія, непевності в собі, тривожність, схильність до деліквентної поведінки d.\nАле компетентність цінується настільки високо, що навіть законодавчі і правові дії останніх років були спрямовані на те, щоб зробити настільки високу оцінку ... У багатьох культурах компетентність знаходиться на другому місці, і переконаність у тому, що якийсь інший критерій може бути першим компетентності, має такий же вплив ...\nЯкими знаннями, уміннями, компетентностями повинен оволодіти студент у процесі вивчення теми? 8. План лекційного заняття. 9. Формулювання проблеми у вигляді проблемного питання, проблемного завдання, ... Якими знаннями, уміннями, компетентностями повинен оволодіти студент у процесі вивчення теми? 8. План лекційного заняття. 9. Перелік наочних матеріалів та мета їхнього використання. 10.\nЯкими знаннями, уміннями, компетентностями повинен оволодіти студент у процесі вивчення теми? 8. План лекційного заняття. 9. Формулювання проблеми у вигляді проблемного питання, проблемного завдання, ... Якими знаннями, уміннями, компетентностями повинен оволодіти студент у процесі вивчення теми? 8. План лекційного заняття. 9. Коротке обґрунтування спеціалістів, які можуть цю тему. 10.\n...мірою розкриває сутність принципу професійної компетентності в роботі практичного психолога: Виберіть одну правильну відповідь a. досконале володіння психологічним інструментарієм b. знання особливостей їх прояву в конкретних ... компетентність психолога Question 28 Балів: 1 Кабінет психологічного розвантаження — це: Виберіть одну правильну відповідь a. організаційна структура, первинним завданням якої є ...\n...лінії розвитку …23 Загальні показники компетентності…46 Зміст та умови оптимізації педагогічної діяльності…54 РАННІЙ ВІК Загальні особливості вікового періоду …56 Характеристика психологічного віку …58 Освітні ...лінії розвитку …62 Загальні показники компетентності …92 Зміст та умови оптимізації педагогічної діяльності …107 ДОШКІЛЬНЕ ДИТИНСТВО …109 МОЛОДШИЙ ДОШКІЛЬНИЙ ВІК …113 Загальні особливості вікового періоду…199 ...\nМетодика розвитку компетентності дошкільнят у напрямі «Сім’я. Родина»... 21 2.2. Методика розвитку компетентності дошкільнят у напрямі «Інші люди» ... 28 2.3.\nКомпетентність дошкільника у субсфері «Природа планети Земля» становлять відомості про природне довкілля як цілісний живий організм, в якому взаємодіють повітря, вода, ... Компетентність у галузі «Природа Космосу» становлять елементарні уявлення про зорі, сузір’я, Сонце, планети: Венера, Земля, Місяць, Море, Сатурн.\n...організації; структура влади та її компетентність; система винагород і способів їхнього розподілу; цінності, унікальні для даної організації; моделі комунікації; базисні переконання, що розділяються членами організації, які ...Таблиця 3.4 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей керівників Таблиця 3.5 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей спеціалістів Таблиця 3.6 Оцінка рівня кваліфікації ...\n...її роль у підвищенні психологічної компетентності людей, гуманізації життя і праці. Творче завдання 2 1. Законспектуйте в зошит для самостійних робіт: робоче визначення поняття “психологічна допомога”; ... Професійна компетентність практичного психолога як система професійних знань, умінь і навичок, що забезпечують успішне виконання професійних функцій. 3.\n...має вирішити людина, най більш компетентна у групі; б) ви просто покладаєтеся на рішення інших. 23. Є вислів: «Краще бути першим у селі, чим другим у ...групи той, хто: а) найбільш компетентний; б) у кого найсильніший характер. 27. Чи завжди ви намагаєтеся розуміти, зважати на становище людей? а) так; б) ні. 28.\nПРОФЕСІЙНА КОМПЕТЕНТНІСТЬ КЛАСНОГО КЕРІВНИКА ЯК ГОЛОВНА УМОВА ЙОГО ТВОРЧОГО САМОРОЗВИТКУ 1.1. Педагогічна творчість як складова професійної компетентності класного керівника 1.2.\n...поведінки загального характеру; 2) рішення компетентного органу держави, якому надається формальна обов’язковість під час розв’язування всіх наступних аналогічних справ; 3) рішення компетентних суб’єктів, що вноситься в ...\nВиявлення рівня компетентності дітей третього року життя щодо орієнтування в основних кольорах………………………………………………..26 2.2. Підбірка дидактичних ігор з орієнтування в основних кольорах ...дітей раннього віку; – виявити рівень компетентності дітей третього року життя з орієнтування в основних кольорах; – зробити підбірку дидактичних ігор для дітей третього року життя з метою ...\nКомпетентність працівника. Види компетенцій. Професійна компетентність і професійна придатність. Вимоги до професійно кваліфікаційного рівня працівників. Поняття посади, професії, кваліфікації.\n...тверджень можна найточніше визначити психологічну компетентність особистості: 1. Ефективність, конструктивність діяльності (зовнішньої та внутрішньої) на основі високого рівня психологічних знань, умінь, навичок. 2....розкриває її особистісне самовизначення, психологічну компетентність, творчу активність у самореалізації та ін. 3. інтегративна складова особистості, що нерозривно пов’язана з розвитком її загальної культури (як ...\n...завданням сучасної школи стає виховання компетентної особистості, яка не тільки володіє знаннями, а й уміє застосовувати їх у житті, діяти адекватно у відповідних ситуаціях, адаптуватися до ...молодших школярів та їхньою недостатньою компетентністю в цій діяльності. Важливого значення в межах заявленої проблеми набуває визначення педагогічних умов, змісту, форм і методів, які дійові при ...\n...3) який орган ПАТ є компетентним: • приймати рішення про проведення загальних зборів; • визначати порядок денний і публікувати інформацію про проведення загальних зборів; • приймати рішення про зміну ...фонду ВАТ, можуть бути зареєстровані компетентним органом державної реєстрації і які документи треба подати для цього. Задача №2 Вирішили створити Підприємство з іноземними інвестиціями у формі ...\n...в сучасному суспільстві зростає значущість компетентності в спілкуванні, її розвиток є актуальною проблемою соціологічної думки XX ст. 2. Щоб допомогти людям безпорадним у області міжособових спілкувань ...коло задач у області розвитку компетентності в спілкуванні й саме спілкування. 4. Такі методи як тренінг, театралізація можуть дати лише спонукальний поштовх до глибоких особових змін, ...\n...Таблиця 2.10 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей керівників Таблиця 2.11 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей спеціалістів Таблиця 2.12 Оцінка рівня кваліфікації ...\nОсобливості поняття правової компетентності. 10. Засоби та методи правового виховання. 11. Назвати види правосвідомості. 12. В чому полягає правовий нігілізм. 13.... Особливості поняття правової компетентності 7. В чому полягає правовий нігілізм 8. Правова відповідальність: ознаки та підстави 9. Поняття, предмет і метод конституційного права 10.\nзакріплення актом компетентного органу державної влади d. усі відповіді правильні Question 3 Метою податків є: a. задоволення потреб держави b.... закріплення актом компетентного органу державної влади d. усі відповіді правильні Question 3 Метою податків є: a. задоволення потреб держави b.\n...Таблиця 2.14 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей керівників Таблиця 2.15 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей спеціалістів Таблиця 2.16 Оцінка рівня кваліфікації ...\n...Таблиця 3.4 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей керівників Таблиця 3.5 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей спеціалістів Таблиця 3.6 Оцінка рівня кваліфікації ...\n...Таблиця 2.15 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей керівників Таблиця 2.16 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей спеціалістів Таблиця 2.17 Оцінка рівня кваліфікації ...\n...Таблиця 3.7 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей керівників Таблиця 3.8 Оцінка професійної компетентності і особистих якостей спеціалістів Таблиця 3.9 Оцінка рівня кваліфікації ...\nце вид діяльності, який здійснюється компетентними органами, що наділені державно владними повноваженнями Question 36 Правозастосування – це форма реалізації норм права, яка представляє собою процес, що складається ...держава створює систему необхідних гарантій; компетентні органи держави видають регулятивні правозастосовчі акти; Президент активізує участь у здійснення регуляторної політики; регуляторні акти складають основну масу в обсязі ...\n...юрисдикцією” в правовій літературі розуміють компетентність відповідних органів, посадових осіб розглядати юридично значущі справи і приймати щодо їх вирішення юридично обов’язкові рішення.\nЛогіко математична компетентність старшого дошкільника 1.2. Проблема формування в дітей старшого дошкільного віку логіко математичних уявлень 1.3.


Йорген Юве — Вікіпедія\n22 листопада 1906(1906-11-22)\n12 квітня 1983(1983-04-12) (76 років)\nЙорген Юве у Вікісховищі\nЙорген Юве (норв. Jørgen Juve; 22 листопада 1906 року, Порсгрунн — 12 квітня 1983 року, Осло) — норвезький футболіст, журналіст та письменник. Кращий бомбардир збірної Норвегії по футболу за всю її історію, який забив 33 м'ячі в 45 матчах. Бронзовий призер літніх Олімпійських ігор 1936 року по футболу (капітан збірної). Грав на трьох позиціях: атакуючого, півзахисника та захисника. В якості журналіста працював у виданнях «Dagbladet» та «Tidens Tegn», написав декілька книжок на спортивну тематику.\n1.1 Спортивная кар'єра\n1.1.1 Виступи за клуби\n1.1.3 Думки експертів\n2 Кар'єра журналіста та письменника\nЙерген Юве народився 22 листопада 1906 року в місті Порсгрун.\nСпортивная кар'єра[ред. | ред. код]\nВиступи за клуби[ред. | ред. код]\nПочав грати в футбол за команду «Уредд» із Порсгрунна у віці 16 років. В 1926 роув переїхав в Осло, де став гравцем «Люни». В 1928 році команда Юве пройшла у фінал Кубка Норвегії, але під час вирішальної гри програла «Ерн-Хортену». В сезоні 1930/1931 Юве виступив за кордоном, зіграв 12 матчів за швейцарський «Базель» та забив за нього 10 голів.\nЗ 1928 по 1937 роки Йерген Юве грав і за збірну Норвегії, за яку провів 45 матчів забивши 33 голи, став самим результативним гравцем національної команди за всю її історію. Він дебютував в матчі проти Фінляндії у червні 1928 року, а останню гру провів проти Данії в червні 1937. Свій перший гол Юве забив в червні 1929 року граючи проти Голландії, оформив у тій ж грі хет-трик. Уже в наступних семи матчах він збільшив лік своїх забитих голів до 16-ти. В 22 матчах Юве виступав на позиції атакуючого, під час інших 23 ігор — на позиції захисника чи півзахисника (на правому фланзі і в центрі). В 23 матчах Юве виводив збірну будучи капітаном команди.\nЮве був капітаном норвезької команди і на Олімпійських іграх 1936 року в Берліні. 3 квітня Норвегія зустрілась із командою Туреччини та перемогла із рахунком 4:0. В наступному матчі норвежці грали проти Німеччини, — Магнар Ісаксен на 8-й і 84-ій хвилинах забив два м'ячі, на які німці нічого не відповіли, тим самим вибили їх з турніру. За цим матчем слідкував Адольф Гітлер та Йозеф Геббельс, для фюрера це був його перший і останній досвід походу на футбольний матч. 10 квітня норвежці програли 1:2 Італії в овертаймі. В матчі за 3-е місце норвежці перемогли Польщу 3:2. У всіх чотирьох матчах він взяв участь, але так і не забив.\nВ 1938 році Юве завершив кар'єру футболіста. У нього був невеликий тренерський досвід: він працював в штабах команд «Буде-Глімт» в 1939 році та «Мьольде» в 1948 році (на протязі декількох тижнів), а також тренував протягом короткого періоду часу команди «Люн» та «Шейд». Одним з його підлеглих в «Люна» був Кнут Оснес — майбутній тренер клуба «Люн» та автор «золотих дублів» команди в 1967 і 1968 роках. Маловідомий тоді 23-річний Оснес, виступаючи за другий склад «Люни», справив дуже сильне враження на Юве і в скорому часі став гравцем основного складу.\nДумки експертів[ред. | ред. код]\nФутбольні експерти-сучасники називали Юве одним із найкращих гравців свого часу. Він часто прагнув грати в центрі нападу як вінгео, — на цій позиції більш значну роль грали не техніка володіння м'ячем, а силові якості спортсмена. Як нападник Юве вмів добре грати головою, мав прекрасну швидкість та сильний удар. Як захисник він відрізнявся точним та надійним пасом, а також добре «читал гру» і твердо знав свої обов'язки в обороні.\nВ 2006 році відбулись урочисті з поводу 100-річчя дня народження Юоргена Юве. На офіційних подіях президент Норвезького футбольного союзу Пер Равн Омдаль назвав його одним із найкращих футболістів в історії Норвегії. Відомі діячі Норвезького футбольного союзу та спортивні журналісти (такі, як Сондре Кофьорд, Пер Йорсетт, Ула Дюбвад Ольсен и Арне Скейе) відсвяткували важливий внесок Юве у виграну Норвегією бронзову медаль на олімпійському футбольному турнірі 1936 року.\nКар'єра журналіста та письменника[ред. | ред. код]\nЮве вивчився на юриста в Базелі в 1931 році, пізніше працював журналістом та письменником. Із 1928 по 1934 роки він був редактором спортивної колонки газети «Dagbladet» і з 1934 по 1940-ий газети «Tidens Tegn». Під час Другої світової війни Юве керував журнал «Bragd». В 1941 році він став головним редактором журналу «Norges-Nytt», який видавався при допомозі норвезької дипломатичної місії в Стокгольмі. В 1942 році Юве переїхав в Лондон, а згодом в Нью-Йорк. Із 1945 року він став працювати журналістом «Dagbladet» і в тому ж році взяв інтерв'ю у Соні Гені, що вважалось тоді дуже престижним.\nЙорґен Юве написав декількп книг на спортивну тему. Серед його робіт «Все про футбол» (1934), «Норвезький футбол» (1937) та «Миттєвості» (1978). В останній книзі Юве описав ряд відомих усім спортивних моментів: перемоги плигуна з трампліна Биргера Рууда та гірськолижниці Лайли Шу Нильсенна Олімпійських ігор 1936 року. Юве описав також поведінку німецьких футболістів під час матчу з Норвегією на Олімпіаді 1936 року, коли німці буквально оніміли від появи фюрера. В 1959 році Юве був редактором книги про п'ятиборця Уле Рейстада\nБатько — Уле Мартін Юве, дубильщик по професії; мати — Мари Пенер. Сім'я веде своє коріння від ферми «Юве», в Лордале, де народився дід Йоргена.\nЙорген — старший із шести дітей в сім'ї, у нього були двоє братів; -які іммігрували в США, а також три сестри, які залишилися в Норвегії. Одним з близьких друзів дитинства Юве був композитор Клаус Егге. Форген був одружений двічі: першою його обраницею стала Ерна Ріберг в 1932 році, другою — психолог Жва Рейне. У другому шлюбі у нього народилася дочка, його внучата племінниця є народною співачкою Тоне Юве.\nПід час Другої сівтової війни служив в британській армії. В складі загону добровольців в 1944 він брав в участь у звільнені губернії Фіннмарк в рамках операції «Крофтер». В 1949 палатувався в парламенті. Йёрген Юве умер в 1983 році в Осло.\nNorsk fotball (1937)\nUllevål stadion 1926 (1951)\nNordmenn i eventyr og virkelighet (1952, редактор)\nRiksvei 50 = Highway 50 Oslo — Trondheim — Kirkenes (редактор, 1953)\nJeg spiller fotball (1956)\nOle Reistad. Skildret av venner (редактор, 1959)\nVåre menn i Gaza (редактор; видання 2-е, 1965-66)\nISNI: 0000 0000 2125 6540 · LCCN: n79006772 · VIAF: 273894755\nОтримано з https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Йорген_Юве&oldid=28432741\nЦю сторінку востаннє відредаговано о 06:16, 30 травня 2020.


Поради психолога батькам майбутніх першокласників - Запорізька гімназія №50 Запорізької міської ради Запорізької області\nМама будить дитину другого вересня: «Вставай. Пора йти в школу!» Дитина: «Я ж вже вчора сходив(ла).»\n- передбачити раніше вставання, що дозволяє дитині прокидатися, снідати, одягатися, умиватися в його власному темпі;\n- прослідкувати, щоб дитина зібрала портфель і приготувала одяг і взуття з вечора.\nПсихологи встановили, що батьки своїми питаннями про школу показують дитині свої пріоритети і цінності.\nНаприклад: Марійку мама завжди питає дорогою додому: «Що ти сьогодні отримала? Тебе хвалили або лаяли?». Ваню питають про те, з ким він подружився, чи було йому цікаво. Петю про те, що він нового сьогодні дізнався. Сашу – що було в школі на сніданок, чи не зголоднів він.\nСаме те, про що Ви весь час питаєте, і покаже дитині, що для Вас в житті головне, а що другорядне. Вона інтуїтивно орієнтуватиметься, швидше за все, на Ваші цінності. Це не означає, що вона і розвиватиметься саме відповідно до ваших бажань. Часто буває так, що дуже різко заявлені батьками пріоритети викликають важкі кризи у дитини, що відчуває, що вона не в змозі відповідати цим батьківським запитам. Іноді, навпаки, орієнтуючись на інтереси батьків, дитина починає ігнорувати освітні цінності школи.\n- що Вам цікаво все, що з нею відбувається;\n- що Вам важливі її успіхи, але Ви любите і приймаєте її такою, яка вона є.\nНайголовніше завдання батьків під час шкільного навчання дитини – не стати вчителями-дублерами, а залишитися батьками, що приймають, розуміють і люблять свою дитину, незважаючи на його шкільні успіхи або невдачі. Тому і стежити батьки винні, в першу чергу, за рівнем самостійності дитини в домашніх справах (у тому числі і у виконанні шкільного домашнього завдання).


В Україні впав імпорт насіння кукурудзи - Агропортал\nВ Україні впав імпорт насіння кукурудзи\nЗ урахуванням збільшення посівних площ під кукурудзу, за останні п'ять сезонів потреба в насінному матеріалі в Україні оцінюється на рівні 110-130 тис. тонн щорічно. Про це заявив аналітик зернових ринків ІА «АПК-Інформ» Андрій Купченко.\nДо попереднього сезону істотну частину насіннєвого фонду (37-45%) в Україні становив імпортний посівний матеріал. Так, під урожай 2014 року було імпортовано 55,3 тис. тонн насіння кукурудзи, що склало 43% від загального обсягу висіяного насіння (порядку 130 тис. тонн).\n«Збільшення попиту на насіння кукурудзи зумовило розвиток внутрішнього ринку насіння в даному сегменті, у тому числі і за рахунок відкриття виробничих філій великих міжнародних насіннєвих компаній. У результаті обсяги імпорту насіння кукурудзи істотно скоротилися, і для формування врожаю 2015 було закуплено всього 28,7 тис. тонн насіння, що склало всього 24% від загального обсягу насіннєвого фонду в сезоні (120 тис. тонн) і на 44% менше, ніж обсяг імпорту в попередньому сезоні», - наводить слова експерта агентство «Зерно Он-Лайн».\nПереорієнтація на використання посівного матеріалу, вирощеного безпосередньо в Україні, потребує розвитку як технологій насінництва, так і технологій підробітку насіннєвого матеріалу.\nЧитайте також: Ситуація з контрафактом на ринку ЗЗР в Україні жахлива