Полемічна література 2 пол. 17 ст.\nПоштовхом до розвитку полеміки стала книга польського пропагандиста католицизму, противника православ'я Петра Скарги "Про єдність церкви Божої" (1577), яка по суті була ідеологічною основою Брестської унії (1596). Ціла низка творів, наприклад полемічне "Посланіє до латин из их же кніг", з'явилося як відповідь на цю книгу П. Скарги. На захист православної віри піднялися православні священики, просвітителі XVI-XVII століть, перед якими стояло завдання - у словесному поєдинку викрити й засудити церковну унію, висміяти зрадників-уніатів.\nЦерковно-релігійна боротьба довкола Берестейської церковної унії, яку повели православна шляхта, братства на терені політичному в сеймі, сеймиках, а також протестами і позовами в судах, поведена була також і на літературному полі, в творах полемічних.\nУчасть української літератури кін. XVI — поч. XVII ст., зокрема полемічної, у загальноєвропейському літературному розвитку здійснювалась за законами функціонування зональних та регіональних ХVдожніх систем. Розкриття цих закономірностей залежить від ступеня вивчення та систематизації зв’язків і взаємодій національних літератур. Вони розвивались і раніше, але регулювались іншими суспільними законами і мали інший ідейно-естетичний характер, хоча теж не були звичайною сумою контактів, упливів і запозичень. В умовах Відродження відбувається складна взаємодія між національними літературами і цілими їх групами, а також між різнорівневими системами. Її складають не тільки і не стільки контакти, впливи та запозичення, скільки процеси зближення і відштовХVвання результатом яких є вироблення цілих типів ХVдожнього мислення.\nЗіставлення української полемічної літератури з літературою європейського Ренесансу виразніше виявляє в українських полемічних творах діалектичне поєднання гуманістичних принципів з широкими і вузькими релігійними питаннями. В естетичному плані полемічність сприяє виявам ширшого, реалістичнішого підходу до дійсності, конкретизації й індивідуалізації ХVдожніх образів, перетворенню ХVдожньої правдивості на засіб виміру й вираження ідейного змісту. Ідейно-естетичні особливості української полемічної літератури, виступають особливостями даної літератури, а також виявляють певну типологію на зональному /слов’янському/ і регіональному /європейському/ рівнях.\nДо них треба віднести принципово значиме використання фольклору; усвідомлення причетності до вселюдської культури, національних особливостей, гармонійної цілісності культури власного народу; розрахованість як на читача, так і на слухача, в тому числі й масового; загальновиражена ритмічна побудова твору; енергійні короткі сюжети, які швидко розвиваються; драматургічна діалогічність; стисла символічна образність.\nПолеміка в європейській літературі виникла між католицтвом і католицькою церквою та всіма західно- і середньоєвропейськими протестантськими опозиційними рухами, по суті рухами національного утвердження європейських народів — кальвінізмом, лютеранством та ін. Полеміка ж між православ’ям та католицтвом була полемікою між двома офіційними церквами. Вона замикала кільце опозиційного оточення католицизму у загальноєвропейських масштабах. Об’єктивно в ході цієї полеміки проти католицизму захищались принципи ренесансного гуманізму.


Вугільне серце – The Ukrainians Вугільне серце – The Ukrainians\nДобропілля — маленьке, на тридцять тисяч мешканців, місто у західній частині Донецької області. При в’їзді споруджено блокпост. Трасою туди-сюди снують БТРи та КамАЗи з українськими прапорами. Приїжджих зустрічає зупинка з мозаїкою — обличчя на ній точнісінько повторює риси Леніна. Тільки в шахтарській касці. І з підписом ДТЕК.\nАбсолютна більшість населення працює, працювала або збирається працювати на шахтах, що навколо них у середині 20 століття і утворилося місто.\nУ повітрі тут стоїть важкий вугільний запах — газ у місто не провели і всі будинки обігрівають вугіллям.\nЗемля під ногами, лиш тільки випаде дощ чи сніг, враз перетворюється на чорне болото. Асфальту тут теж практично немає, а дорогами можна назвати хіба кілька вулиць. Затримати погляд навіть у центрі немає на чому: тут усюди розкидані старіючі багатоквартирні панельки, частіше — прості одноповерхові будинки, відгороджені один від одного безликими бетонними парканами. Зрідка трапляються будинки, розфарбовані у підкреслено яскраві кольори.\nНа вулицях жінки просять перехожих «подати на їжу» так буденно, ніби питають дорогу.\nЗупинки та стовпи тут часто розфарбовані у синьо-жовте. Утім, виглядає це радше фальшиво — нібито хтось намагається переконати усіх навколо, що це край патріотів.\nПосеред головного у місті перехрестя красується, ніби підсміхаючись, білборд: «Добропілля — територія успіху».\nВажко уявити, якою сильною потрібно бути людиною, аби любити це непривітне вугільне містечко, а ще будувати у ньому плани на майбутнє.\nЦентр Добропілля зосереджений навколо шахти «Алмазна». Біля входу до неї виростають два чорно-руді пагорби. Трава навколо териконів випалена вогнем. Відкрита 1900-го року, сьогодні шахта справляє гнітюче враження.\nТут усе абсолютно зав’язано на шахтах: магазини, малі підприємства. І поки є зарплата у шахтарів, є гроші і у малого та середнього бізнесу\nНещодавно тут відбулась своя декомунізація: з фасадів шахт познімали червоні зірки-ліхтарики — вони світилися на підтвердження виконання плану із видобутку вугілля.\n— Насправді ці зірки не символізували якоїсь там радянської влади, — пояснює прес-секретар Добропільського відділення ДТЕК Олена Бессарабова.\nЗустрічаємося із нею та місцевими шахтарями біля Будинку культури шахти «Добропільська». Як і більшість громадських місць у місті, його обслуговує компанія Ріната Ахметова. На «п’ятачку» перед БК, там, де раніше стояв пам’ятник Леніну, тепер встановлено кілька лавок.\n— Це був просто знак, що план виконується, — продовжує Бессарабова. — Своєрідна шахтарська гордість. І, щоби ви розуміли, зірка «Добропільської» не згасала багато років.\n— Місто живе, поки працює шахта, — намагається пояснити, як тут усе влаштовано, шахтар Юрій Цисар. Він жартома називає себе і колег-шахтарів «маргіналами» — за те, що їхньої думки ніколи не враховують. — Тут усе абсолютно зав’язано на шахтах: магазини, малі підприємства. І поки є зарплата у шахтарів, є гроші і у малого та середнього бізнесу.\n— Якщо шахти закриють, доведеться кудись переїжджати, — визнає шахтар Андрій Крамарь. Розмови про те, що деякі шахти припинять працювати, все частіше лунають в офісі ДТЕК.\nАндрій — молодий, 24 роки, і, за місцевими мірками, успішний шахтар. У середньому він заробляє на місяць 8 тисяч гривень. За докризовими мірками трирічної давнини, це хороша зарплата. Він народився у Добропіллі в четвертому поколінні шахтарів, вивчився у гірничому інституті в Донецьку, а опісля повернувся на малу батьківщину.\n— Я тут буду до останнього, — твердо говорить він. — Я тут народився і виріс. І мені подобається тут жити.\nРаніше, каже Андрій, місто мало великі перспективи. Через Добропілля проходила найменша у країні тролейбусна лінія (тролейбус ішов просто по ґрунтовій дорозі через приватний сектор), процвітали шахти, а День шахтаря був «найціннішим святом». За словами хлопця, і «Добропільську», і «Алмазну» шахти досі вважають перспективними за покладами вугілля, але добувати його стає все важче.\nПолітична ситуація в країні розвитку шахтарської справи теж, зрозуміло, не сприяє. Але про політику гірники говорити не люблять.\nДобропілля — одне з небагатьох міст Донецької області, де не був реалізований сепаратистський сценарій і де у травні 2014-го вдалося без пригод провести президентські вибори.\n— Ми просто не виказували жодних політичних поглядів, — пояснює Андрій. — Нам важливий спокій. Відпрацювати, прийти додому, де на тебе чекають… Немає часу на всі ці мітинги. Поки будемо мітингувати, хто ж працюватиме?\n«Добропілля — територія успіху», — знову нагадує білборд. Але реальність кричить про зворотне.\nДобропілля сьогодні — територія тотальної недовіри і страху: перед війною та гнітючою невідомістю.\n— Чого це ви тут знімаєте? — похмуро цікавиться перехожий, зиркаючи на камеру фотографа.\n— І куди це все піде? — питає жіночка на ринку. Вона продає усілякі дрібниці, які, схоже, винесла із власних засіків. Невпевнено додає: — Ну, а ми нічого такого забороненого не продаємо.\nРинок тут — місце основної комунікації містян. Тут ширяться і множаться чутки. І саме тут навесні 2014-го тривала жорстка дискусія: брати участь у референдумі за від’єднання від України чи ні.\nІще одне таке місце — готель «Алексія» на околиці міста, де ми й поселилися. До чужих тут ставляться з підозрою і зустрічають без усмішок. А у кімнатах, попри закон, встановлені камери спостереження. Куди пізніше потрапляють записи з них, нам дізнатися не вдалося: як тільки звернули увагу співробітників готелю на пристрій стеження у нашому номері, камера таємничим чином зникла.\nОколицю із центром Добропілля з’єднує великий парк. Поодинокі скульптури — результат дипломних робіт архітекторів іще з радянських часів. Тепер вони вифарбувані у кольори українського прапора. Головний об’єкт парку — гостроносий радянський винищувач, колись завезений сюди. Дехто називає його символом міста: біля нього місцеві часто призначають зустрічі. Окрім цього, кажуть, він не символізує геть нічого.\n— Ми якось раз прибрали у цьому парку, то до нас потім іще довго підходили, говорили: а ми вас знаємо! Ну, молодці, що знаєте, відповідаю, краще би самі щось зробили, — розповідає місцевий активіст Володимир Орос. На зустріч приходить із дружиною Олександрою і таксою Бімбою.\nОрос — один із тих, хто прагне зробити Добропілля придатнішим до життя. Він регулярно їздить до Києва на семінари з організації соціальних проектів, часто буває у Європі, влаштовує на місці зустрічі у форматі world cafe і намагається пристосувати західний досвід до реалій рідного містечка.\n— Запалити натовп нам поки що не вдається, усе робимо самі, — каже він.\nОрос узагалі часто бере на себе відповідальність і робить те, за що не беруться інші. У машинобудівельній академії у Краматорську, де він учився на металурга, Володимир був старостою. Пізніше створив молодіжний центр і організацію «Добро». Певний час жив у Донецьку, але через війну повернуся назад. Тоді ж вирішив усерйоз зайнятися реформуванням рідного Добропілля.\nТепер у місцевому Будинку культури він має приміщення на 50 квадратних метрів, яке називає Центром міської активності. Поки що це радше склад. Ще й відрізаний від опалення. У захаращеній кімнаті складені застиглі в очікуванні вовняні ковдри від ООН, пакети із засобами гігієни для переселенців, роздатковий матеріал і всяке інше. Просто тут, посеред цього складу, у вихідні Орос разом із Олександрою проводять відкриті тренінги з фандрейзингу та курси з англійської.\nВолодимир не схожий на типових активістів. Спокійний, неквапливий, зосереджений. На перший погляд, він не здається людиною, що горить ідеями, утім, це радше маска для місцевих мешканців — тут не прийнято бути надто відвертим.\n— Ми намагалися переформатувати День шахтаря, — розповідає він протяжно. — Набридло, що кожен рік одне й те саме: запрошують Повалій, ставлять «Угольок» (такий танок — діти виступають із чорним покривалом і розсипають щось схоже на вугілля). Зібрали в 2014-му діячів культури, запросили профспілку і давай їм розказувати про фестиваль «Арт-територія». Залучили навіть по скайпу партнерів із різних країн. Але потім влада заборонила проводити масові заходи в Добропіллі — тож ми перенесли фестиваль у парк у Білицькому (місто в Добропільському районі, — TU), а частину «Арт-території» провели перед музичною школою. Влаштували караоке для дітей. Щоправда, майже одразу хтось задзвонив у міліцію — припиніть, мовляв, тут люди живуть, які з-під обстрілів виїхали.\nОрос мріє цього року таки провести День шахтаря у Добропіллі й уже домовляється з дніпропетровськими архітекторами про їхню участь.\nКультурні проекти в шахтарському містечку — лише частина роботи Ороса. Відколи на сході України почалася війна, Добропілля стало одним із важливих пунктів, куди приїздять вимушені переселенці. Його організація допомагає їм облаштуватися на новому місці і отримати нову професію.\nОскільки робочих місць у місті, зосередженому навколо шахт, фактично немає, єдиний вихід — організація самозайнятості, пояснює він.\n— Добропілля — місто з величезним потенціалом, — каже Володимир. — Тут є добрий людський ресурс. Треба тільки знайти рішення, як його використовувати. Раніше люди, які щось можуть, виїжджали з міста, усвідомлюючи тутешню безперспективність. Тепер навпаки — до нас їдуть. Отже, щось має змінюватись. Якщо талановитим людям дати шанс, вони почнуть змінювати місто.\nКоли організація розпочинала проект із самозайнятості, якiй фінансує Міжнародна організація міграції, то було складно знайти охочих долучитися. При тому, що проект передбачає навчання власній справі і по закінченню — невеликий грант на купівлю обладнання. Довелося навіть збільшувати терміни пошуку учасників. Але як тільки перша група випустилась, потік охочих стрімко зріс — тепер від них немає відбою. Умовно третина з них — переселенці. Ще третина — шахтарі, котрі розуміють, що скоро можуть лишитися без роботи.\nОдин із таких «нових самозайнятих» — переселенець із Макіївки Сергій Калінін. Як і багато хто, Сергій сподівався, що війна швидко закінчиться і він повернеться додому. Але коли стало зрозуміло, що він тут надовго, розклеїв по місту оголошення і почав підзаробляти ремонтами. Тепер він має чимало помічників. А ще створив фонд «Ми є» і займається юридичною, психологічною і гуманітарною допомогою постраждалим від воєнного конфлікту. Тобто сам допомагає іншим переселенцям стати «самозайнятими».\nІще один активний місцевий волонтер — 29-річна Надія Прасова. Вона перебралася у Добропілля із Горлівки у найбільший розпал війни влітку 2014-го. Надія працювала радником горлівського мера, любила свою роботу і займалася нею, як сама каже, із шостої ранку до дев’ятої вечора. Навесні 2014-го у неї народився син, тож щойно у місті почалися сепаратистські рухи, вирішила втікати.\nВиїжджала з родиною через територію Росії — іншої можливості не було. Тижнів через три зник зв’язок із чоловіком, котрий сам лишився у Горлівці. Невдовзі вона знайшла його у квартирі мертвим.\n— Певно, це якось пов’язано із тим, що я працювала у мерії, — говорить Надія. Здається, вона досі звинувачує себе у смерті чоловіка. — Вертатися у Горлівку не було сенсу, і я переїхала в Добропілля. Колишні співробітники з горлівської мерії організували тут свою фірму з програмного забезпечення для міських рад.\nНадія, як і багато інших, не отримала від держави ані психологічної, ані гуманітарної допомоги. Зате тепер сама допомагає таким же, як і вона.\n— Як ви тут живете? Тут же навіть доріг немає! — обурююся. Орос проводить нас крізь Парк культури та відпочинку (а насправді маленький сквер біля школи №6 у віддаленому мікрорайоні). Хоче показати свій головний соціальний проект — Дубcrossing.\n— Нормально, — мляво відповідає він. — Купуєш гумові чоботи і живеш собі. Ось Олександра (дружина Ороса, — TU) у Донецьку ходила на підборах. Тут усі шпильки сховала якнайдалі: раз пройдешся — і взуттю хана.\n— А запах вугілля?\n— До всього звикаєш. Ми ж у Донецьку жили, там теж повітря так собі. Просто тут 10-12 років нічого не робилося для міста. Тільки років три тому на одній вулиці хідники проклали. Ми довго дивувалися.\nОрос каже, що його завдання — робити місто приємним і зручним.\n— Це не просто, — припускаю я.\n— Ні. Все залежить від людських ресурсів. Якщо вони будуть, все буде добре. Зараз у людей з’явилося бажання щось змінювати, рухати собою.\nКрокуючи по чорному від вугільного пилу гравію, підходимо до залізничної колії. Одноколійка ділить Добропілля на дві частини: центр і спальний район. Цією дорогою не їздять пасажирські потяги — тільки товарняк, що розвозить від точки до точки місцеве вугілля.\nОдразу за колією — район гаражів. Усі вони розфарбовані у яскраві кольори — ніби вибивають і собі трохи уваги у безкінечної вугільної завіси. І лавки, і вкопані шини — все тут різнокольорове.\nІ саме тут починається територія дендропарку, де ростуть дуби та акації.\n— Тут нічого не робилося 30 років, — констатує Орос. — Аби зробити з цього парку нормальне місце, треба тепер іще з десяток років.\nСтворення у Добропіллі дубового парку — головна мрія Ороса. У 2013 році, ще живучи у Донецьку, він запланував великий проект «Дубcrossing». За задумом, у шахтарському містечку має з’явитися парк із дубів, завезених з усіх куточків світу. Завдання дерев — затримувати шкідливий пил із териконів. Вугільні відвали, каже він, займають на Донбасі площу, у кілька разів більшу, ніж національні парки, і суттєво спалюють кисень.\nПоки що реалізують лише початкову стадію задуму — тут формують дендрарій та дослідницький майданчик для дітей.\nКоли Орос утікав із охопленого війною Донецька, перше, що він прихопив із собою, — кілька сумок із саджанцями. Зараз у колекції ініційованого ним дендрарію — більш як сотня дубів. Серед них є дуб, вивезений із «Донбас-Арени», дуби з Болгарії, Польщі та інших країн. Кошти на створення дендрарію при школі він зібрав через краудфандингову платформу «Спільнокошт». Цього року має намір провести сюди крапельний полив, аби під час шкільних канікул, коли діти не зможуть піклуватися про саджанці, їх можна було поливати автоматично.\n— Ясно, що це не одного року справа, але ми й не розраховували на швидкий результат, — як і раніше флегматично говорить Орос. — До проекту уже активно долучаються батьки учнів і місцеві мешканці. Пару разів я навідався до мера — вдалося вибити кошти на догляд за деревами у парку при школі, а ще — на спортивний майданчик.\n— Головне, — так само спокійно каже Орос, — задати напрямок руху.\n— Скуштуйте! Морозиво за рецептом 37-го року, — одразу простягає вафельні стаканчики зі щільними білими кульками заступник нового мера Добропілля Олексій Кормільцев, висуванець від «Опозиційного блоку».\n— Звучить… страшно.\n— Ну, не подобається, можу сказати — 38-го.\n— Добропільське морозиво?\n— Ні, це рецепт Радянського Союзу, — відповідає ображено. — У нас мер переймається здоровим харчуванням і здоров’ям узагалі. У нього маленька фірма, свинок трошки вирощує, молоко з ферм іде. Тут усе натуральне. Його жінка рецепт знайшла в інтернеті, а наш кухар усе зробив як має бути. Він у нас із переселенців: колись працював у готелі в Донецьку, а тепер — в їдальні виконкому. Виграв два гранти від Міжнародної організації міграції, купив за ці гроші пічку.\nБільшість соціальних і бізнес-ініціатив у Добропіллі здійснюють або за допомогою міжнародних донорських організацій, або за підтримки компанії-монополіста ДТЕК, яка дає близько 70% надходжень до бюджету міста і фінансує програму мікрогрантів для активних містян.\nЯк і представники ДТЕК, Кормільцев не приховує — дуже ймовірно, що вже невдовзі шахти в Добропіллі почнуть закривати. Насамперед, вважає він, через штучно створену державою низьку рентабельність.\n— Вугілля, яке Україна купує за кордоном, коштує 90 доларів, а вугілля з українських шахт купують по 60, — скаржиться він. — Про яку рентабельність може йти мова? Тому ДТЕК і вкладає у розвиток бізнес-середовища міста. Он навіть бізнес-центр збираються будувати. Хоча, звісно, усіх шахтарів перевчити неможливо.\nЗаступник мера перебрався у Добропілля три роки тому з Донецька. Там досі залишається його родина. Але сам до них не їздить — через недвозначні натяки СБУ. За великим містом він явно сумує — тут, скаржиться Кормільцев, навіть пристойного кафе немає, крім піцерії «Браво», та й та, каже він, така собі.\n— А приходьте до нас в їдальню їсти! — раптом схоплюється. — Хоча наступного тижня її закриють на ремонт. Ну, просто мер хоче зробити нормальний ремонт, капітальний. Він усе робить так: якщо ми ставимо ліхтарі, то ставимо класні і відразу багато. Деякі жителі навіть скаржаться, що стало надто яскраво. А одного разу ДТЕК роздавав усім своїм містам і селищам по 500 троянд, а мер (тоді Андрій Аксьонов був головою селища Новодонецьке, — TU) додав ще тисячу троянд. Тільки не думайте, що я рекламую мера!\nТільки-но Аксьонов, якого називають креатурою Ріната Ахметова, зайняв посаду мера Добропілля, тут почалися спільні з ДТЕК засідання — обговорювали майбутнє шахтарського містечка. Перспективи не райдужні: газ сюди проводити не збираються — а через це, вважають у новому виконкомі, у місто не заходять інвестиції. Робочих у шахтах уже скорочують через погану рентабельність, а у майбутньому шахтам загрожує закриття.\n— Що буде з Добропіллям у такому разі? — питаю.\n— Пустеля, — відповідає заступник мера.\nІ додає після драматичної паузи:\n— Жартую. На цій території тоді можна чекати соціального вибуху. Більшість населення лишиться без роботи, а перекваліфікуватися зможуть далеко не всі.\n— Знаю, що ви напишете, — раптом каже Кормільцев, коли ми завершуємо розмову. — Що вони ж шахтарі і все одно помруть.\nНа наших очах через місто проїжджає колона військової техніки. Хоча навколо Добропілля розташовано кілька військових частин, у самому місті вояки з’являються рідко. Водночас просто у центрі облаштувався цивільний корпус «Азов». На фасаді колишнього «Кооператора», де тепер торгують тільки алкоголем і цигарками, висить триметровий банер із символікою батальйону.\n«Азова» тут злегка побоюються.\nГрупу цивільного корпусу сформували з місцевих спортсменів. Наприклад, один із координаторів «Азова» Володимир Лисенко — тренер добропільської команди з регбі. Говорити з нами він відмовляється — каже, «обласне керівництво не дозволило».\nНе так давно у «Азова» стався конфлікт із новою владою району. У лютому в Білозерському, що неподалік Добропілля, активісти громадянського корпусу провели ходу, під час якої висловили недовіру новим мерам Білозерського та Добропілля. Зчинилася бійка. А незабаром Аксьонов зажадав вивести «Азов» із території району.\nУтім «Азов» — відносно автономна і нова для цього краю сила. По-справжньому за порядком тут слідкують інші люди.\nМикола Стрепоченко колись працював гірничим інженером на шахті, а тепер займається фермерським господарством. По Добропіллю він їздить добротним джипом і знає тут майже усіх місцевих. Саме він у травні 2014-го разом із кількома товаришами з об’єднання «Патріоти Добропілля» організував «референдум» про приєднання Добропілля до Дніпропетровської області і не дав розгулятися тут сепаратистському сценарію.\n— Країна окупована, — жорстко говорить він. — Частина — Росією, частина — внутрішнім ворогом. Президент занадто добрий, ліберал. До влади приходять «сєпари». Прикро до сліз. Ми з сім’єю живемо у стані війни вже два роки — я добре розумію військових.\nСтрепоченко згадує, як на початку квітня 2014-го на залізничну станцію у Добропіллі прийшла 25-та аеромобільна бригада. Зустрічали її, як він каже, «підозрілі люди, які не дуже люблять Україну». Не довго думаючи, він покликав товаришів і разом з ними приїхав на станцію «зупиняти той кошмар». Жінки кидалися під військові машини і жбурляли у солдатів каміння, кричали їм: «Навіщо ви сюди прийшли? Це наша земля!». Микола з товаришами дали бійцям розвантажитися і проїхати далі до військової частини. Так він почав допомагати армії.\nЗгодом був автопробіг «Добропілля — це Україна» («Навіть у Києві стільки Автомайдан не збирав!» — хвалиться Стрепоченко), далі — невдала спроба сепаратистів захопити відділ міліції. Трохи пізніше разом із військовими активіст допомагав ставити блокпости на в’їздах у місто.\n10 травня, напередодні запланованого «референдуму» про вихід Донецької та Луганської областей зі складу України, актив «Патріотів Добропілля» прийшов до мера з вимогою зібрати прокуратуру, міліцію, МНС і ДТЕК, аби ті записали усіх учасників дійства і нагадали їм статті Кримінального кодексу щодо незаконності сепаратизму.\n— А вони тоді відповіли просто: все одно це нелегітимно, ми їх познімаємо на камеру і вже потім «притиснемо», — згадує Стрепоченко. — Звичайно ж, ніхто нікого не «притискав». Усі боялися. Зате ми зрозуміли — треба негайно діяти. Надрукували власні бюлетені. В одному було питання «Добропілля у складі Дніпропетровської області», а в іншому — «Добропілля у складі ДНР». У підсумку 11 травня на площі з того боку, де стояв Ленін, тривав референдум за «ДНР», а через дорогу — за Дніпропетровськ. За нас проголосували, звичайно, 103%. Після цього про нас дізналися у Дніпропетровську і навіть змінили в Добропіллі начальника міліції. Так поступово ми почали впливати на керівництво міста та району.\nСиньо-жовті барви на стовпах і зупинках у Добропіллі — справа рук Стрепоченка. Два роки тому йому доводилося перефарбовувати все двічі-тричі на день: замість українських стягів одразу ж з’являлися прапори «Донецької народної республіки».\n— Ну, і мітинги сепаратистські розганяли, звичайно ж, — додає активіст. — Щоби бути добрим, потрібно бути жорстким.\nПісля успішно проведених президентських виборів Стрепоченку і його колегам із «Патріотів Добропілля» почали приходити небезпечні «подарунки»: 22 липня йому під будинок підклали вибуховий пристрій, замаскований під пакет із-під соку. Тоді Миколі пощастило, а от його товаришеві ні: той підняв пакет — вибухом йому відірвало пальці на одній руці, пошкодило слух і зір. Через місяць схожий пристрій підклали власнику того самого готелю «Алексія», активісту патріотичного руху Валентину Кричфалуши. Наприкінці минулого року підривників зловили — ними виявилися місцеві жителі.\nВідтоді Добропілля патрулюють загони «Самооборони». Щоправда, сам Стрепоченко оперативними питаннями більше не займається і з більшістю товаришів із «Патріотів» не спілкується — розійшлися погляди. Він пройшов до міськради від «Блоку Петра Порошенка» і пишається тим, що тепер кожну сесію відкривають і закривають Гімном України. Як телефонний дзвінок у нього, до слова, теж грає гімн.\n— Проблема насправді — у Києві, а ми — заручники цієї проблеми, — стверджує Стрепоченко. — Нам треба бути трішки радикальними. У нас тут відпустили сепаратистів, які на блокпостах стояли. Вони з повинною прийшли в СБУ, лиш сказали, що нікого не вбивали, — і все, їх відпустили. А ми ж знаємо, що вони робили. При цьому нашого патріота, афганця, який усі гроші віддавав на допомогу армії, засудили на два роки умовно за зберігання бойових патронів. А у нас же у всіх тут є автомати — це проста необхідність.\n— Тож я тут зараз за проповідника, — діловито завершує розмову патріот. — Ходжу і розповідаю всім, що є такі прості заповіді: не убий, не вкради, живи правильно. Адже якщо так подумати, Мар’їнка від нас — за 60 кілометрів, Піски — за 70: «Ураган» долетить запросто, якщо пустять. Усе це поруч! Так що ми тут усі радикальні. Нерадикальні — тільки у Києві.\nМар’їнка від нас — за 60 кілометрів, Піски — за 70: «Ураган» долетить запросто, якщо пустять. Усе це поруч! Так що ми тут усі радикальні. Нерадикальні — тільки у Києві\nдобропілля, Малі міста, суспільство


Презентація на тему Генні мутації - презентації з біології | GDZ4YOU\nПрезентація на тему «Генні мутації»\nМута́ції — зміни генетичного матеріалу (звичайно ДНК або РНК). Мутації можуть бути викликані помилками копіювання генетичного матеріалу протягом поділу клітини, опроміненням жорсткою радіацією, хімічними речовинами (мутагенами), вірусами або можуть відбуватися свідомо під клітинним контролем протягом таких процесів як, наприклад, мейоз або гіпермутація. У багатоклітинних організмах мутації можуть бути підрозділені на генеративні мутації, які можуть бути передані нащадкам, і соматичні мутації. Соматичні мутації не можуть передаватися до нащадків у тварин. Рослини іноді можуть передавати соматичні мутації своїм нащадкам безстатево або статево (у випадку, коли брунька розвивається в соматично зміненій частині рослини).\nМутації розглядаються як рушійна сила еволюції, де менш сприятливі (або шкідливі) мутації видаляються з генофонду природним відбором, тоді як сприятливі (вигідні) прагнуть накопичуватися. Нейтральні мутації визначаються як мутації, чиї ефекти не впливають на виживання видів або індивідуумів, які складають види. Вони також можуть накопичуватися. Переважна більшість мутацій не мають ніякого ефекту, тому що механізми репарації ДНК (ремонту ДНК) можуть виправити більшість змін перед тим, як вони стануть постійними мутаціями, і багато організмів мають механізми для усунення видозмінених соматичних клітин.\nМутації були відкриті Хуго де Фрізом в 1900 р., коли він спостерігав за мінливістю енотери\nЗа ефектом на структуру:\n1) Точкові мутації, часто викликані хімічними речовинами або помилками при реплікації ДНК, представляють собою заміну одного нуклеотиду іншим.\n2) Безмовні мутації, які кодують ту ж саму амінокислоту.\n3) Міссенс-мутації, які кодують іншу амінокислоту.\n4) Нонсенс-мутації, які кодують код зупинки трансляції білка.\nЗа ефектом на функції:\n1) Мутації втрати функції приводять до виробу гена, що має зменшену або немає функції.\n2) Мутації отримання функції замінюють продукт гена таким чином що він набуває нової анормальної функції. Такі мутації звичайно мають домінантний фенотип.\n3) Домінантні негативні мутації (також відомі як антиморфні мутації) мають змінений продукт гену, який діє антагонічно до алелю дикого типу. Такі мутації звичайно приводять до зміненої молекулярної функції (часто недіючої) і характеризуються домінантним або напів-домінантним фенотипом.\n4) Смертельні мутації — мутації, які приводять до фенотипу, нездібному до ефективного відтворення.\nЗа аспектом зміненого фенотипу:\n1) Морфологічні мутації звичайно впливають на зовнішність індивідуума. Мутації можуть змінити висоту рослини або змінити вигляд її насіння від гладкого до грубого.\n2) Біохімічні мутації приводять до пошкоджень, що зупиняють ферментний шлях. Часто, морфологічні мутанти — прямий результат мутації завдяки ферментному шляху.\nДва класи мутацій — спонтанні мутації (молекулярний розпад) і вимушені мутації, викликані мутагенами.\nна молекулярному рівні включають:\nТаутомерізм — В основі замінюється розташування водневого атома.\nДепуринація — Втрата пурину (А або G).\nДеамінація — Заміна нормальної основи на нетипову; C → U, (може бути виправлений механізмами ремонту ДНК), або спонтанна деамінація 5-метилцитозину (непоправна), або A → HX (гіпоксантин).\nТранзиція — зміни пурину на інший пурин, або пірімідіну на пірімідін.\nТрансверсія — пурин стає пірімідіном або навпаки.\nна молекулярному рівні можуть бути викликані:\n1) Хімічними речовинами (Нітрозогуанадін, аналоги основ, прості хімічні речовини, алкілуючі агенти, метилируючі агенти, поліциклічні вуглеводні, інтеркаляційні агенти, крослінкери, окислювальне пошкодження)\n2) Радіацією або випромінюванням (Ультрафіолетове випромінювання, іонізуюча радіація)\nПрезентація на тему «Різноманітність водоростей»\nПрезентація на тему «Білки та вітаміни»\nПрезентація на тему «Владимир Иванович Вернадский»


У військовому положенні нічого страшного немає, – Віктор Балога | Україна онлайн\nУ військовому положенні нічого страшного немає, – Віктор Балога\nКоментарі Вимкнено до У військовому положенні нічого страшного немає, – Віктор Балога\nНародний депутат України Віктор Балога звернув увагу на те, що влада щосили намагається переконати народ у тому, що військовий стан – це розруха, голод, дефолт та інше. При цьому він зазначив, що сам ще жодного разу не чув від МВФ заяв, що Україна не отримає кредит у разі введення військового стану.\nЗа його словами, насправді всі ці залякування з військовим станом – це міф. Як стверджує нардеп, введення військового стану не означає автоматичне оголошення кому-небудь війни. Це означає більше повноважень та інструментів, щоб бути готовими до всього.\n«Якщо ми відкриємо Закон України «Про правовий режим військового стану», то в першій статті говориться, що «Військовий стан – це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу». Як ви думаєте, кілька десятків тисяч російських військових майже по всьому периметру спільного кордону – це загроза? Мені здається, що – так», – додав нардеп.\nЯк заявляє Віктор Балога, закон про військовий стан потрібно виконувати, а не читати, оскільки введення військового стану – це зобов’язання, а не право. До того ж, як він нагадав, невиконання законів тягне за собою наслідки у вигляді відповідальності.\n«Лякаючи військовим станом – вони дограються. Тому що, коли його доведеться ввести, а цей день обов’язково прийде, почнеться такий хаос і паніка, що він нікому вже нічим не допоможе», – підсумував він.


ВелоФорум: Реєстрація сторонніх користувачів. (1/1)\nТЕМА: Реєстрація сторонніх користувачів.\nРеєстрація сторонніх користувачів.\t13 июль 2015 11:55\t#7109\nОстаннім часом почалася на сайті та форумі реєстрація лівих користувачів. На ботів вони не схожі, тому як реєстрацію проводять вручну. Для запобігання появи незрозумілих рекламних повідомлень, а також з метою захисту користувачів від непотрібної інформації реєстрація буде проводитися після підтвердження адміністратором.\nПісля реєстрації нового користувача на сайті та підтвердження його електронної пошти, користувач все ще лишається неактивним на сайті та форумі до тих пір, поки його акаунт не буде підтверджений адміністратором сайту.\nЦе в першу чергу принесе незручності новим користувачам, які до нас завітають. Для діючих зареєстрованих користувачів все лишиться без змін. Але такий вимушений досвід практикується на багатьох популярних форумах.\nПрошу поставитися з розумінням!\nПоследнее редактирование: 13 июль 2015 11:56 от velmin.


Українські стрибуни у воду тримають приціл на європейське «золото» » МІА Вектор Ньюз\nВектор Ньюз » ЕКСКЛЮЗИВ » Українські стрибуни у воду тримають приціл на європейське «золото»\nПосідаючи після трьох спроб четверте місце серед шести команд, українці зрештою поступилися тільки досвідченим суперникам з Італії – дуету Берточчі/Верзотто. Результат переможців – 287,88 бала, у господарів змагань – 282,96. «Бронзу» здобули німці Пунцель/Массенберг із сумою 281,40: у заключній спробі цей дует стрибнув якнайкраще й посунув за межі призових місць росіян (Некрасова/Молчанов), які певний час лідирували, та все-таки не втрималися навіть на другій позиції, яку мали перед фінішем.\nДебютант змагань, а тепер уже віце-чемпіон Станіслав Оліферчик, відповідаючи на запитання журналістів, зізнався, що до третьої спроби він хвилювався, проте далі вже «спокійно стрибалося». Дует був настроєний вибороти медаль і хотілося, звичайно, «золота», але... здобули «срібло» (отож, як кажуть, ще «є над чим працювати»).\nУ наступному не менш захопливому змаганні, що розпочалося цього вечора о 18:00, неабиякі надії вселила в душі вболівальників 15-річна Софія Лискун, уродженка Луганська, яка нині тренується в столиці – наймолодша учасниця фіналу в стрибках з 10-метрової вишки. Нагадаємо, торік на вишці Україна мала чемпіонку Європи – «золото» здобула в Лондоні досвідчена Юлія Прокопчук. У Києві ж її юна співвітчизниця серед дюжини конкуренток показала в кваліфікації другий результат і стартувала в фінальній серії дуже вдало, з найкращими балами – 76,8! Але дві наступні спроби примусили глядачів хапатися за серце: Софії не вдалося бездоганно виконати стрибки з високим коефіцієнтом складності й це відкинуло її аж на передостаннє місце... Щоправда, потім дівчина мобілізувалася й турнір закінчила на пристойній п’ятій позиції. Друга українська учасниця, 18-річна Валерія Люлько, стала лідером після другої спроби. Втім, і їй незабаром довелося пройти через «сором» 11-го місця, а в підсумку – лише сьомий результат. Виграла ці «інфарктні» перегони ровесниця Валерії британка Луїс Тоулсон, яка вже має досвід участі в Олімпійських іграх і чемпіонатах Європи. Після скромного 10 місця (зірвала стартовий стрибок у фінальній серії) вже на третій спробі Луїс упевнено очолила турнірну боротьбу й не віддала «золота» жодній з головних суперниць-росіянок, які реально на нього претендували. У ложі преси навіть бувалий у бувальцях спортивний журналіст Валерій Рекунов знизав плечима: «Такого ідеального входу в воду, мабуть, і не пригадаю» (заключний стрибок на 76,8 бала відмінно виконала 16-річна Анна Чуйнишева з Санкт-Петербурга). Втім, на пітерську «психічну атаку» лідерка Тоулсон відповіла справді по-чемпіонськи – видовищним «польотом», який арбітри оцінили в 72 бали, а це означає, що британка здобула своє перше «золото» в офіційних стартах такого рівня. Не зірвала останню спробу й москвичка Юлія Тимошиніна, яка вже пізнала смак перемог на чемпіонатах Європи 2014–2015 років: фінальний стрибок на 76,8 бала дав їй змогу злетіти з 5-ї позиції на «бронзову» сходинку п’єдесталу.\nЧитайте також: Українські веслувальниці здобули «золото» на другому етапі Кубка світу\nЧитайте також: Карта: як українські військові тримають оборону на Донбасі (ФОТО)\n» Фантастика! З трамплінів і вишки впав на Україну «золотий» дощ


велосипед – two three dots\n04/10/2015 04/10/2015 Моє життя Leave a comment безпекавелосипеддорогаколіяпадіннярухтрамва\nВелосипедисте! Стережися трамвайних колій!\nВідтоді як купив біцикль двічі мав прикрі випадки, а саме одного разу дійсно впав, а другого майже впав через трамвайні колії.\nКоли колесо вилосипеда потрапляє в трамвайну колію (рейсу) – воно зупиняється. Велосипед гальмує, але не просто гальмує, а якщо швидкість висока – заднє колесо піднімається вище Вашої голови і Ви маєте дуже непогані шанси проїхатися носом по асфальту… :( А якщо за Вами транспорт – проблем може бути в рази більше… Ви можете навіть загинути!\nКоли я вперше мав таку пригоду – впав, подер шкіру на руці, руль викривився. Словом, приємного мало. Велосипедисти, будьте дуже обережні з трамвайними коліями!\n27/05/2015 15/04/2019 Моє життя 1 Comment ЄСЄвропаБременГамбургНідерландиНімеччинаОльденбургвелосипеддітижиттянавчанняподорож\nГалопом по Європах. 4 1/2 дні в Німеччині та Нідерландах – як це було\nБог дав чудову можливість побувати в Німеччині та Нідерландах. Головні враження такі: люди досить щасливі, принаймні, здалися мені такими. У них обличчя вільних людей. Вони живуть, працюють, народжують та виховують дітей, відпочивають, подорожують… У них не лише чисті і якісні дороги – у європейців охайні і симпатичні будиночки, кожен з яких водночас і не надто розкішний і дуже гарненький. Звісно, де-не-де можна побачити залишене сміття, але не до порівняння з Україною, де цього в рази більше. Німеччина має чудову архітектуру. Зокрема, міста Бремен та Гамбург мають гарненькі ратуші, кірхи (церкви), квартальчики будинків, зведених до Першої світової. Збереглися окремі середньовічні памятки архітектури, навіть XIII-XIV століття. Великий інтерес у туристів викликає райончик Бремена, де багато стареньких, але в прекрасному стані будиночків, стоять дуже близько, утворюючи найвужчі у місті вулиці і провулки. Зокрема, одна вуличка мала лише 60-70 см ширини – водночас дві людини не розминуться. Гарненьким є містечко Ольденбург. Тут за 20 хв можна доїхати на велосипеді до окраїни та кататися лісовими доріжками або скупатися в лісовому озері. В Європі дуже популярним транспортом є велосипед. На ньому сотні тисяч німців та нідерландців їдуть у справах – на роботу, за покупками чи просто для прогулянки, при чому з дітьми-дошкільнятами.\nчастина берлінського муру встановлена на вокзалі Бремену\nукраїнець в Бременському парку\nкнигами цієї бібліотеки може користуватися будь-хто. просто заходь і читай\nвелодоріжки в Ольденбурзі\nнімецькі корови чисті та охайні, а ще розмовляють зазвичай німецькою :)\nповсюди інформація для відвідувачів. у Львові щось таке теж почали робити кілька років тому\nГронінген – одне з найбільших міст Нідерландів\nканали в Гронінгені\nцей черевичок символізує деревяне взуття нідерландців минулого. такі черевички – символ країни, як вітряки, сир, тюльпани…\nвелосипеди дуже популярні в Нідерландах – дешево і не забруднює повітря\nтак розвозять піцу\nБременські музиканти стали вельми популярними завдяки братам Грімм\nтакі умивальники є і у Львові\nгарненьки будиночки Бремену\nсвітлофор для велосипедів\nа це вже Гамбург\nнапитися води у Гамбурзі…\nхочу таке в мініатюрі – з дитинства мріяв про баромотер/гідрометр\n“Німеччина повина жити, навіть якщо для цього ми мусимо померти”\nреальна школа Талмуду і Тори\nкниги про сімейне щастя\nгарненьке озеро в Гамбурзі


Мозаїчні розписи думок.\nМозаїчні розписи думок\nО.Апальков.\tКОЛЮЧІ ДЕРЕВА : (оповідання)\nАх, ці жінки, які залишили мене!\nВи перетворилися на колючі дерева.\nО. Апальков. «Колючі дерева»\nЄ книги, прочитавши які, назавжди запам’ятовуєш перипетії сюжету, із задоволенням переповідаєш, але навряд чи перечитаєш знову – немає потреби. Натомість твори Олександра Апалькова – мозаїчні розсипи думок, відчуттів і вражень, перечитувати які не набридає, навпаки, щоразу відкриваєш для себе щось нове. Розгорніть книгу на будь-якій сторінці – і насолоджуйтесь! Автор торкається багатьох проблем: психологічних, політичних, суспільних, гендерних. Проте особисто мене найбільше зацікавили жіночі образи, розуміння письменником-чоловіком таїни жіночої душі.\nЗбірка «Колючі дерева» складається з тринадцятьох творів, названих «оповіданнями», хоча є серед них і новели, і образки, і вірші в прозі, навіть невелика повість – «Похмілля на чужій учті». І більшість із них – про кохання. Про що ж ще варто писати?\nГерой оповідання «Колючі дерева», яке дало назву збірці, розмірковує: «Ах, ці жінки, вони не розуміють свого щастя. Їм завжди потрібні плоди. Вони спершу засмучуються, потім гордяться, потім стрибають в безодню спогадів». Він робить усе, щоби жінки самі залишали його: так їм буде легше. А перед тим кожній дарує червону помаду – як символ краси, звабливості та свободи. Жінки, які залишили його, перетворюються на колючі дерева і проростають на кургані його минулої слави. А сам він, безіменний скіф, шукає свою Пері, одну-єдину, проте, знайшовши, воліє, аби вона теж покинула його. Чому так? Щоби кохана не була принесена в жертву, не пішла за ним в «його скотомогильник»?\nГерой «Колючих дерев» «всіх обдаровував любовно, але любов’ю – дуже небагатьох».\nОдна з тих, кого ліричний герой кохає по-справжньому – безіменна танцівниця («Пасадобль»). Майбутнє талановитої дівчини – велика сцена, слава і «номер дванадцятий», у спину якого так хотілося всадити ножа. Кохаючи надміру, герой не робить жодного кроку назустріч коханій: не говорить про свої почуття, навіть не намагається поцілувати, бо «боїться зламати» її. Можливо, не вважає себе гідним такої дівчини або не хоче брати на себе відповідальності за її долю. Слабкість це чи, навпаки, сильне, мудре рішення? Герой, без сумніву, постраждав, адже за двадцять років так і не розлюбив сірооку красуню. А от як склалася доля танцівниці, чи щаслива вона? Швидше за все, ні, адже кар’єра і слава не замінять кохання. Наприкінці оповідання герой нарешті робить крок назустріч щастю: набирає номер її телефону двадцятирічної давності. Але, як і очікувалося, номер не дійсний. Інший би тим не обмежився, розпочав пошуки, але наш герой продовжує далі плисти за течією життя, живучи спогадами і мріями про зустріч: «Побачити б її ще. Хоч би раз. І навіть не обіймати. А просто взяти в руки. Її долоні, плечі, її».\nТак в «Зустрічах з нею» герой спочатку нерішучий, невпевнений у собі, але, майже втративши кохану, виявив силу – і вона підкорилася. Так мені хочеться думати, але я не впевнена, адже більшість персонажів-чоловіків цієї книги не здатні на рішучі дії, вони страждають і змушують страждати інших, вірячи, що чинять правильно, шляхетно.\nМузикант Сашко з оповідання «Бесаме мучо» зустрічає чудову дівчину, студентку Марію, яка приїхала з Пітера, щоби заробити грошей на навчання. Позбавлена підтримки батьків, вона сама утримує свого хлопця-інваліда. Сашко закохується, але прощається з дівчиною назавжди. Більше того, від’їжджаючи, він розбиває гітару і погоджується взяти з собою брудну брюнетку, тим самим ніби відмовляючись від пошуків кращої долі.\nРозуміння неможливості втримати жінку, володіти нею – наскрізне в книзі.\n«Град Єпіфанії» – сумна і болюча історія жінки, яка від народження змушена боротися за життя: «Все її тридцятирічне життя складалося з магії та драматизму. Тільки-но народжену, її підкидали в пологові будинки. Потім неодноразово вдочеряли. Потім били. Труїли. Топили. Пропускали крізь лікарні. І відмовлялись». Коли ж їй було шістнадцять, Єпіфанія зустріла Його, і з того часу життя їхні поєдналися. Оповідання це – справжня сага про вічне кохання, неприборкане, несамовите.\nПроте ніщо не вічне: Єпіфанія, «довгих стогонів майстерниця», виходить заміж за «рудого, як лисячий хвіст, прусака з міста-побратима». А герой не втримує її, не осуджує – проклинає, бо в серці його тепер порожнеча, яку нічим не можна заповнити. Чому ж не бореться за своє кохання? Може, тому, що сам одружений? Чи розуміє, що не здатен дати їй більше?\nЖінки в творах О.В. Апалькова, хоч і зображені більш активними, життєздатними, чомусь викликають співчуття. І сам письменник, здається, більше жаліє їх, ніж любить, тому не осуджує і ставиться з розумінням до найгірших, з точки зору пересічного чоловіка, вчинків: подружньої зради, перелюбу, статевої неперебірливості. Жінка хоче бути бажаною! Якщо ж чоловік не може дати їй того, вона шукає іншого. Один з персонажів оповідання «Запах дині» зізнається: «А я вкотре кохався з нею, зауважуючи, що дедалі менше пещу її. Її груди, живіт, сідниці… Вона помалу ставала для мене як повітря: жити без якого не можна, а помічати його не помічаєш…»\nЖаннет («Жаннет із Шарм-ель-Шейха») запроторюють до в’язниці: за десять років вона п’ять разів одружувалася. Шукала любові! Хіба це злочин? Хіба її провина, що чоловіки швидко їй набридали? Коли це ставалося, Жаннет без пояснень кидала їх, переїздила до нового міста і знаходила нове кохання.\nПерукарці з оповідання «Васічка та думки» теж необхідно було почуватися молодою та бажаною, тому вона приймала незграбні залицяння немолодого альфонса Васічки.\nГероїні «Колючих дерев» звичайної зовнішності, за винятком, хіба що, красуні Міхаели («Тітка Ернестіна»), але всі вони для автора – прекрасні, звабливі, незвичайні, загадкові, до того ж розумні й талановиті: Анка, німецька студентка, майбутній архітектор («Не Боварі»), Ірина, вірна дружина сліпого Юрія («Другий якір»), Рой, струнка чорноока художниця («Це акварелі»), поетеса Алла, яка живе з того, що здає кров щотижня («Психологія творчості»), львів’янка Леська, студентка істфаку («Примара»), «сильна особистість» Марта, яка була снайпером і загинула в Чечні («Марта»), навіть повія Зоряна, яка колись декламувала Кальдерона і Мольєра («Під мармур»).\nУсю книгу пронизує тема швидкоплинності життя. Герої оповідань, скільки б їм не було років – двадцять сім, сорок, п’ятдесят – відчувають, що час витікає з них, як пісок у пісочному годиннику. «Життя, як і любов, не вічне». Тому вони поспішають жити.\n30-річна Анна Крафт («Похмілля на чужій учті»), дружина багатого аристократа, проходячи обстеження в онкологічному центрі, стає коханкою заробітчанина з України. Виправдовує себе: «Не чоловіка обдурюю. Хочу обдурить свою долю».\nСтудентка Леська-Примара («Примара») кохається на лавці за парканом з 45-річним чоловіком, якого бачить уперше і востаннє, не маючи змоги дотерпіти до готелю. «Вона не хотіла марнувати жодної години свого життя. Не збиралася втрачати й хвилини жаги своїх почуттів. Ні за яких умов».\nГерой оповідання «Це акварелі» кохається з подругою – художницею Рой, хоча закоханий в іншу. Рой каже: «Не упускаймо своїх молодих років!» – і малює медовою аквареллю на грудях квіти.\nТак, життя минає, потрібно жити зараз, бо потім буде пізно. Але вчинки не змиєш, не злижеш, як медові акварелі. Це – назавжди, як справжнє татуювання.\nДо речі, у творах Олександра Апалькова закохані часто перебувають на вершині пагорба («Град Єпіфанії», «Зустрічі з нею», «Райська яблуня», «Колючі дерева»). Цим, мабуть, автор підсвідомо намагається показати піднесеність почуттів, відірваність від низького, приземленого. І хоч у «Моїй любові» немає жодної згадки про пагорби чи кургани, ця поезія у прозі – найкращий (на мою суб’єктивну думку) розділ «Колючих дерев». Це гімн коханню, жінці – трохи урочистий, чуттєвий, надзвичайно відвертий.\nНасамкінець мушу зазначити, як найбільший комплімент автору, що Олександр Володимирович – неабиякий знавець жіноцтва, адже мотивація вчинків, поведінка його героїнь зрозуміла і абсолютно відповідає дійсності. А от виверти чоловічої психології для мене так і залишилися загадкою…\n(Джерело: Журнал СЧ№75)


Золоті сережки з бурштином: купити із золота 585-ї проби сережки з бурштином в гіпермаркеті Злато\nЗолоті сережки з бурштином 💎\nЗолоті сережки з бурштином Шанталь\nСережки-підвіски із жовтого золота з бурштином та діамантами 000027328\nЗолоті сережки-підвіски з бурштином і діамантами 000050809\nЗолоті сережки-підвіски з бурштином і діамантами 000050812\nЗолоті сережки-підвіски з бурштином 000050798\nЗолоті сережки з бурштином Ковток сонця\nЗолоті сережки з бурштином Мілада\nЗолоті сережки у жовтому кольорі з бурштином Ія\nЗолоті сережки-підвіски з бурштином і діамантами 000050808\nЗолоті сережки-підвіски Магалі з бурштином і фіанітами 000073128\nЗолоті сережки з бурштином Белінда\nЗолоті сережки-підвіски Марлен з бурштином і діамантами 000050807\nЗолоті сережки-підвіски Дженіфер з бурштином і діамантами 000050815\nЗолоті сережки-підвіски Міріам з бурштином і діамантами 000050811\nСережки-підвіски Сельма з червоного золота з коньячним бурштином і білими фіанітами 000082666\nСережки-підвіски Селену з червоного золота з коньячним бурштином і фіанітами 000082667\nЕксклюзивні золоті сережки Символ сонця з натуральним бурштином 000060080\nЗолоті сережки-підвіски 000050810\nЦінитель ювелірного мистецтва дізнається чи натуральні мінерали на око, оцінюючи їх колір, блиск, ограновування, величину. Вибираючи прикрасу, пам'ятайте, що золоті сережки з бурштином ціна яких вам здається привабливою, можуть виявитися лише недорогою підробкою. Купувати золоті сережки з бурштином краще у великих перевірених виробників, а також в магазинах, де надають сертифікати якості.\nЗолоті сережки з бурштином фото яких представлені в інтернет-магазині Zlato.ua – це вироби від надійних компаній, які створюють прикраси з кращих, добірних матеріалів, пропонуючи справжні ювелірні шедеври. Купити золоті сережки з бурштином приємно кожній дівчині, адже сам процес вибору приносить чимало задоволення. Дивлячись на камінь, ви одразу уявляєте образ, до якого він ідеально підходить.\nПрикраси мають особливі властивості – додають впевненості, згладжують дрібні недоліки зовнішності, акцентують увагу на натуральному кольорі очей, волосся і шкіри, підкреслюючи красу жінки. Золоті сережки з бурштином додатково оточують образ якимось теплом, затишком, ніжністю. Саме тому вважається, що камінь підходить всім без винятку, важливо лише знайти свій дизайн і форму.\nУніверсальні аксесуари, які підходять всім!\nСтильні, красиві, зручні сережки – це цінний внесок у свіжий образ, адже навіть сама крихітна деталь здатна кардинально змінити його загальний настрій і сприйняття. Наприклад, золоті довгі сережки з бурштином виглядають ефектно, виразно, вони говорять про свою власницю, як про сміливу, рішучу дівчину, яка не боїться яскравих речей і впевнена у своїй привабливості.\nА які ще сережки створюють приємне перше враження?\nмініатюри – купити золоті сережки з бурштином або з іншою вставкою мініатюрного розміру варто дівчині, яка не виходить на вулицю без сережок. Але бувають моменти, коли вони не дуже доречні, і все ж надіти хочеться. Невеликі акуратні сережки легкі і зручні, їх можна носити на роботу і навчання, на перше побачення і знайомство з батьками нареченого, на корпоратив, або співбесіду. Та й просто, коли на дворі літо і хочеться виглядати свіжо і романтично – сережки-гвоздики до ваших послуг;\nкласика – сережки з бурштином в золоті бездоганно виглядають в класичному обрамленні. Мається на увазі середній розмір виробу - не занадто дрібний, але і не масивний камінь, застібка – англійський, французький замок або петля. Ці вироби не мають обмежень в моді, вони актуальні і підходять усім типажам;\nконго – сережки у вигляді невеликих кілець також актуальні, вони завжди помітні і виглядають грайливо. Важливо підібрати оптимальний діаметр виробів. Золоті сережки з бурштином ціна яких приємно низька, повинні викликати насторогу, адже особливість конго в тому, що вони виготовляються з металу, а мінерал служить лише інкрустацією. Вартість прикрас формується в залежності від виду і ваги металу, а також - якості мінералу;\nсережки з білого золота з бурштином універсальне рішення для тих, хто віддає перевагу носити і золото, і срібло. Холодний відтінок золотих аксесуарів вітається в образі молодих дівчат, тому такий подарунок можна вручити юній модниці на одине із важливих свят.\nДе купити золоті сережки з бурштином в Україні з доставкою?\nЩоб купити золоті сережки з бурштином недорого та з оперативною доставкою у ваше місто, запрошуємо всіх в інтернет-магазин Злато. Великий вибір прикрас постійно доповнюється новинками, а значить, вам не доведеться нудьгувати, підбираючи нові стильні прикраси для себе або в подарунок. Говорячи про презенти, пам'ятайте про одну хитрість – якщо зовсім не знаєте, що подарувати дівчині, розгубилися у виборі або не маєте часу на пошуки подарунку, рекомендуємо придбати сережки з бурштином у золоті, сріблі або інші ювелірні вироби, адже їх не буває в надмірності.\nЗолоті сережки з бурштином, каталог яких представлений на сайті, це:\nприкраси з мінералом рідкісних відтінків;\nвироби класичних у медових тонах;\nз надійними і зручними застібками;\nпусети і висячі вироби;\nгеометричні і оригінальні форми камінчика, який можна підібрати за типом зовнішності та овалу обличчя.\nПродаж прикрас в Золото – це приємні акції, завдяки яким можна вибрати дорогі аксесуари за приємною вартістю. Купуючи сережки з бурштину в золоті, пам'ятайте, що мінерал любить дбайливе ставлення. Його не варто мочити зайвий раз у воді, купатися в ньому в морі чи басейні. Чистити краще делікатними тканинами без ворсу. Намагайтеся не розпорошувати поверх прикраси лак для волосся і парфуми, щоб вона не втратила блиск.\nСережки з бурштином в золоті, фото яких представлені в нашій колекції, оригінальні і виразні.\nКупити золоті сережки з бурштином Київ, Одеса, Харьків, Дніпро, Запоріжжя, Львів, Миколаїв, Вінниця, Херсон, Полтава, Чернігів, Чернівці, Тернопіль, Луцьк, Житомир, Ужгород, Івано-Франківськ, Кропивницький, Рівне, Суми, Хмельницький, Черкаси - доставка у всі міста України


Розпочато прийом заявок на звання Почесного Амбасадора Львова - львiвськi новини Status quo\nРозпочато прийом заявок на звання Почесного Амбасадора Львова\nЗ 3 серпня до 30 вересня триватиме подання кандидатів на участь у програмі «Почесні Амбасадори Львова». Спеціальна комісія обирає впливових українців, які сприяють міжнародній промоції Львова як достойного міста для проведення заходів ділової гостинності. Рішення приймається з урахуванням критерій, серед яких: тісний і тривалий зв’язок із Львовом, участь в організації та проведенні конференцій.\nЗвання Почесного Амбасадора Львова надається на 2 роки. Офіційне нагородження відбувається на Галі Почесних Амбасадорів.\nНомінуватись на звання Почесного Амбасадора Львова можуть самі кандидати або ж їх висувають заклади вищої освіти, громадські організації, органи місцевого самоврядування, суб'єкти туристичної діяльності та інші гравці сфери науки, політики, бізнесу, інформаційних технологій, культури тощо.\nЩоб стати Почесним Амбасадором потрібно:\n- детальніше ознайомитися з критеріями відбору за посиланням;\n- подати заявку;\n- надіслати два рекомендаційні листи.\n«Сьогодні конференц-індустрія міста, як і в цілому у світі, змушена шукати нестандартні рішення, аби вийти з кризи, спричиненої пандемією коронавірусу. Керівництво міста, представники конференц-індустрії спільно шукають правильні та безпечні рішення для відновлення роботи цієї галузі. Особлива подяка також Почесним Амбасадорам Львова за допомогу. До роботи в нових реаліях ніхто нас не готував, тому наше завдання — спільно шукати компромісні варіанти. Зараз, як ніколи, переорієнтація галузі, промоція міста та тих нових ідей, які спільно напрацювали учасники різних кластерів та груп, потребує уваги та промоції. Допомога кожного — як цеглинка за цеглинкою, допоможуть нам повернутись на той рівень, що був до карантину. Перед нами багато викликів, бо карантин ще не закінчився. Тому кожна класна ідея, кожна нова людина — на вагу золота. Заохочую подавати заявки на участь в програмі, долучатися до клубу Почесних Амбасадорів Львова», — зазначає міський голова Львова Андрій Садовий.\nПрограма за 5 років\nПротягом 5 років дії Програми було обрано 45 Почесних Амбасадорів Львова. Більшість із них працює в науковій, освітній, культурній, медичній, бізнесовій галузі, є членами або очолюють міжнародні, національні організації, федерації, асоціації.\nСпільно з конференц-бюро Амбасадори організували міжнародні конференції, залучили до Львова світових експертів для наукових, бізнесових подій, представили Львів на профільних міжнародних виставках, на офіційних прийомах і у приватних зустрічах.\nКоманда бюро запрошує на онлайн-зустріч з Амбасадорами, де учасники програми розкажуть, як привезти міжнародну конференцію на 200 осіб до Львова, організувати бізнес зустрічі з керівниками світових компаній, просувати інтереси міста на міжнародних конгресах, офіційних прийомах, в професійних колах.\nОнлайн-зустріч відбудеться 10 вересня на сторінці бюро у FACEBOOK у прямому ефірі. Шукайте деталі на офіційному сайті Почесних амбасадорів, сайті та соціальних мережах Львівського конференц-бюро.


Звіт виконавчих органів Чугуївської міської ради за підсумками 10 місяців 2016 року | chuguevnews\nЗвіт виконавчих органів Чугуївської міської ради за підсумками 10 місяців 2016 року\nАвтор: Administrator\t02.12.2016 09:22\nРобота міської ради, виконавчого комітету протягом звітного періоду, як і всіх попередніх років, спрямовувалась на вирішення таких основних напрямків: виконання міського бюджету, забезпечення належного функціонування закладів освіти, культури, спорту; забезпечення роботи галузей житлово-комунального господарства у сфері надання якісних послуг населенню міста; покращення благоустрою міста (будівництво та ремонт доріг, освітлення вулиць), запровадження енергозберігаючих технологій.\nПротягом 10 місяців поточного року організовано та проведено 9 засідань сесій Чугуївської міської ради VІІ скликання: 5 – чергових; 4 – позачергових.\nОрганізовано та проведено 53 засідання постійних депутатських комісій та 3 спільних засідання постійних депутатських комісій. Також проведено 7 засідань погоджувальної ради.\nНа засіданнях сесій міської ради розглянуто 224 проекти рішень з питань життєдіяльності міста та прийнято по ним 245 відповідних рішень. Харківською обласною державною адміністрацією за участі виконавчого директора Харківського регіонального відділення Асоціації міст України В. Д. Мірошника 14.09.16 у Чугуєві проведено етап «Децентралізаційного марафону-2016» з залученням депутатів Чугуївської міської ради.\nЗа 10 місяців було підготовлено і організовано проведення 14 засідань виконавчого комітету, на яких було прийнято 252 рішення. Взято на контроль 39 рішень виконавчого комітету, 46 розпоряджень міського голови. Зареєстровано 399 розпоряджень міського голови з основної діяльності і 25 – з адміністративно-господарської діяльності.\nПротягом 10 місяців 2016 року до Чугуївської міської ради та її виконавчого комітету надійшло 1539 звернень. Найбільша кількість звернень стосуються соціального захисту населення і охорони здоров’я, питань комунального і дорожнього господарства. Через органи влади вищого рівня (на Урядову гарячу лінію, до Харківської обласної державної адміністрації) за 10 місяців 2016 року надійшло 94 звернення.\nПо зверненням, які надійшли до виконавчого комітету в 2016 році, вжито відповідних заходів, надано вичерпні відповіді та роз’яснення: 917 звернень (60%) вирішено позитивно, по 300 зверненнях (20%) надано роз’яснення щодо можливих шляхів вирішення питань, по 159 зверненнях (10,33%) відмовлено з об’єктивних причин, 160 звернень (10,4%) перебувають на контролі, 2 звернення переадресовано для розгляду за належністю, 1 звернення не підлягало розгляду.\nЗначна увага у виконавчому комітеті приділяється особистому прийому громадян, який проводиться міським головою та її заступниками, керівниками структурних підрозділів виконавчого комітету. За 10 місяців 2016 року на особистий прийом до міського голови звернулись 88 осіб.\nБуло проведено 5 ліній прямого телефонного зв’язку міського голови та заступників міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, 1 виїзний прийом. Щоденно надходять звернення до відповідальних чергових цілодобової варти. За 10 місяців 2016 року їх надійшло 1122.\nЗ метою покращення та вдосконалення роботи із зверненнями громадян у Чугуївській міській раді та її виконавчому комітеті за ініціативою міського голови у серпні-вересні поточного року впроваджено в дію міні-проект «Он-лайн комунальний диспетчер Чугуєва», який переміг у конкурсі міні-проектів розвитку територіальних громад «Разом в майбутнє». На базі офіційного веб-сайту Чугуївської міської ради створено електронний сервіс «Комунальний диспетчер», до якого підключені відповідальний черговий цілодобової варти виконавчого комітету Чугуївської міської ради та диспетчерські служби комунальних підприємств «Чугуїввода», «Чугуївтепло», «Чугуївський комунальний комплекс», Комунальне житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство м. Чугуєва.\nМешканці міста мають можливість звернутись по телефону до однієї із підключених диспетчерських служб та надати заявку про проблему або самостійно через інтернет зареєструвати заявку у «Комунальному диспетчері», а також контролювати хід розгляду його заявки. З початку роботи «Комунального диспетчера» зареєстровано 563 заявки.\nПротягом 10 місяців 2016 року до Чугуївської міської ради та її виконавчого комітету надійшло 153 запити на інформацію. Для зручності надсилання запитів на публічну інформацію створено окрему електронну скриньку, яка останнім часом має достатньо великий попит. Усі запити були своєчасно розглянуті. З них: на 134 інформаційні запити надано обґрунтовані відповіді, по 1 запиту – відмовлено у наданні інформації, на 18 запитів відповідно до вимог частини третьої статті 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» надіслано розпорядникам інформації за належністю з одночасним повідомленням запитувачам.\nЗа звітний період відділом державної реєстрації надано 693 послуги, найпопулярнішими послугами стали: реєстрація змін юридичної особи, реєстрація фізичної особи-підприємця; реєстрація іншого речового права, реєстрація права власності на нерухоме майно. Відділом реєстрації місця проживання особи надано 1857 послуг, оформлено 1713 довідок про склад сім’ї.\nЧерез Центр надання адміністративних послуг проходить 101 вид послуг. За 10 місяців 2016 року надійшло 2719 заяв, що на 177 звернень більше, ніж у минулорічному періоді. Адміністраторами ЦНАП надано близько 4000 консультацій щодо порядку отримання адміністративних послуг. Послуги, що найбільш користуються попитом, це: реєстрація місця проживання особи, послуги з оформлення паспорту громадянина України, оздоровлення дітей.\nЗа 10 місяців 2016 року до бюджету міста надійшло 983 650 грн адміністративного збору, з них: за державну реєстрацію права власності на нерухоме майно та інших речових прав – 35 804 грн, за реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців – 17 188 грн, за реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання особи – 21 452 грн, за надання послуг Держгеокадастру – 181 570 грн, Державної міграційної служби – 107 887 грн, регіонального сервісного центру МВС – 614 90 грн.\nЗ метою покращення інформування та охоплення більшої аудиторії створено сторінку Центру у Фейсбуці та «Вконтакте».\nУ квітні 2016 року Центр надання адміністративних послуг міста підключений до Порталу державних послуг iGov. Крім того, у Центрі надання адміністративних послуг запроваджено електронний документообіг з можливістю смс-інформування замовників про результат звернення. З метою покращення системи надання адміністративних послуг у місті застосовується такий інструмент співпраці з громадськістю, як Клуб громадського діалогу м. Чугуєва, який є відкритим майданчиком для конструктивного обговорення проблем місцевого і державного значення.\nБюджет міста на 2016 рік був затверджений по доходах та видатках у сумі 174,3 млн грн. Бюджет був прийнятий бездотаційним. З урахуванням внесених змін, станом на 01.10.2016 року, бюджет міста затверджено по доходах та видатках у сумі 248,4 млн грн. Відповідно до уточнених планових показників на звітний період дохідна частина бюджету виконана (без урахування власних надходжень бюджетних установ) на 101,8%.\nДохідна частина бюджету міста по загальному фонду (без урахування міжбюджетних трансфертів) за 10 місяців поточного року виконана на 104,3% при плані, затвердженому з урахуванням змін 81,0 млн грн; до бюджету надійшло 84,5 млн грн, що на 37,6 млн грн більше, ніж за аналогічний період минулого року.\nВидатки міського бюджету направлені на стабільну роботу бюджетних установ та якісне надання освітніх, соціальних, житлово-комунальних та адміністративних послуг мешканцям міста. У порівнянні з аналогічним періодом минулого року видатки міського бюджету зросли майже у 2 рази:\nЗа 10 місяців 2016 року видатки склали 183,4 млн грн, з них в першу чергу кошти спрямовувались на оплату праці – 48,3 млн грн; видатки на харчування – 2,9 млн грн; на оплату енергоносіїв – 6,5 млн грн; стипендії – 2,1 млн грн, допомоги та інші виплати населенню (пільги, субсидії, допомога дітям) – 73,9 млн грн. Згідно із договором проводилась передача державної субвенції районному бюджету на утримання установ охорони здоров’я, які обслуговують жителів м. Чугуєва; за 10 місяців передано 16,2 млн грн.\nЗагальний фонд бюджету м. Чугуєва за 10 місяців поповнився на 84,5 млн грн власних надходжень, що в 1,8 рази, або на 34,6 млн грн, більше, ніж за аналогічний період 2015 року. Традиційно найбільша частка належить податку на доходи фізичних осіб – 70,6% і складає 59,9 млн грн, що майже вдвічі більше, ніж у попередньому році. Серед підприємств промислового сектору найбільший внесок надійшов від ДП «ЧАРЗ» (1489,7 тис. грн), КП «Чугуївтепло» (788 тис.грн) та ТОВ «Чугуївський завод рослинних олій» (251,9 тис. грн).\nПріоритетом в діяльності міської ради була та залишається робота по залученню грантових ресурсів для вирішення нагальних питань життєдіяльності громади.\nПротягом 2016 року було реалізовано низку проектів щодо термомодернізації закладів освіти міста, а саме: завдяки співпраці з проектом Північної Екологічної Фінансової Корпорації НЕФКО, на стадії завершення проекти енергозбереження у двох навчальних закладах (ДНЗ № 3, 8). Сума гранту складає 286,8 тис. євро, і це виключно грантові кошти.\nВ рамках проекту ЄС/ПРООН «Місцевий розвиток, орієнтований на громаду», спрямованому на створення комфортних умов проживання у будинках, беруть участь 8 новостворених ОСББ. Загальний бюджет проектів складає 3,8 млн грн, з яких кошти ПРООН – 1,9 млн грн, місцевий бюджет – 1,7 млн грн та кошти ОСББ – 0,2 млн грн. У 2016/2017 році також в даному проекті беруть участь заклади освіти.\nДо кінця року планується реалізація проекту «Безпечне місто Чугуїв: створення єдиної міської мережі відеоспостереження»; в рамках проекту планується встановлення 23 відеоточок по місту. Бюджет проекту 800 тис. грн, з яких 20% – кошти міського бюджету.\nНе лишається поза увагою бібліотечна система, яка також працює над залученням додаткових ресурсів. Впроваджено проект «Працевлаштування та розвиток трудових ресурсів в бібліотеках (працевлаштування для внутрішньо переміщених осіб)», який фінансується Агентством США з міжнародного розвитку (USAID) в рамках програми «Бібліоміст». У рамках проекту Чугуївська ЦБС отримала комп'ютер з програмним забезпеченням та канцелярські прилади.\nЗа звітний період досягнуто певних результатів в напрямку популяризації туристичних можливостей міста. Розроблена Стратегія розвитку туризму в Чугуєві на період до 2022 року, яка пройшла громадське обговорення та схвалена депутатами міської ради. Вже сьогодні в рамках реалізації Стратегії створено туристично-інформаційний центр як осередок розвитку туризму в Чугуєві та адаптації внутрішньо переміщених осіб. Загальна вартість проекту становила 186,4 тис. грн.\nЧугуїв продовжив брати участь у обласному конкурсі «Разом в майбутнє». Всього від міста було подано 36 проектних заявок. 12 міні-проектів отримали перемогу. З них: І номінація – «Енергоефективність та енергозбереження» – 4 проекти, які покращили умови в бюджетних, освітніх закладах та житлових будинках; ІІ номінація – «Чисте довкілля» – 1 проект, встановлено лічильники води для соціально незахищених категорій мешканців міста; ІІІ номінація – «Добробут громад» – 7 проектів, встановлено спортивний майданчик, плескалка для ДНЗ № 8, облаштовано дорогу до ЗОШ № 8, проведено капітальний ремонт приміщення для допризовної підготовки ЗОШ № 1, облаштовано соляну кімнату. Загальний обсяг фінансування проектів – 2,3 млн грн: обласний бюджет – 1,1 млн грн; місцевий бюджет – 1,0 млн грн; кошти конкурсанта – 114,4 тис. грн.\nУ Чугуєві стартував проект трансформації первинної медицини. Відповідний меморандум про співпрацю між Харківською обласною державною адміністрацією, Чугуївською міською радою, Чугуївською районною радою, Харківською експертною групою з питань підтримки медреформи і іншими учасниками проекту підписано у квітні 2016 року.\nВ рамках проекту планується відпрацювати модель взаємодії центру первинної медико-санітарної допомоги з приватно практикуючими лікарями, а також створити громадську раду, яка буде моніторити хід реформи, її прозорість і брати участь в залученні ресурсів для її реалізації.\nЗа загальними підсумками показників економічного розвитку наше місто займає друге місце.\nЗа останніми статистичними даними, протягом січня-жовтня 2016 року обсяг реалізованої промислової продукції по місту Чугуєву становить 250,0 млн грн, що на 118,1 млн грн менше показника відповідного періоду 2015 року.\nОбсяг реалізованої промислової продукції за січень-вересень 2016 року на одну особу населення м. Чугуєва становив 7513 грн.\nНайбільшу частку у загальноміських обсягах реалізації промислової продукції мають підприємства машинобудування, а саме: ДП «Чугуївський авіаційний ремонтний завод» – реалізація продукції за січень-жовтень становить 43791,0 тис. грн (17,5%) та ТОВ «Еко-інвест» – реалізовано промислової продукції на суму 24976,9 тис. грн (майже 10%).\nОднією із стратегічних цілей економічної політики нашого міста у 2016 році було максимальне залучення в економіку і соціальну сферу міста додаткових фінансових ресурсів – інвестицій, як державних капітальних вкладень, так і приватних, вітчизняних та іноземних.\nЗа січень-вересень 2016 року підприємствами та організаціями міста за рахунок усіх джерел фінансування освоєно 18314 тис. грн, обсяг вкладень на одну особу склав 1178 грн.\nОбсяг внесених прямих іноземних інвестицій (акціонерного капіталу) в економіку Чугуєва становив 433,7 тис. дол. США та в розрахунку на одну особу населення – 13,03 дол. Підприємства міста мали прямі інвестиції з 4 країн світу, найбільш значні обсяги прямих іноземних інвестицій були вкладені нерезидентами Російської Федерації, Польщі, Великої Британії та Віргінських Островів (Брит.).\nРоздрібний товарообіг за 10 місяців 2016 ріку в м. Чугуєві склав 685,0 млн грн. Мережа підприємств торгівлі міста за звітний період збільшилась на 6 нових торговельних об’єктів: шість непродовольчих магазинів: «Саквояж», «Рико-маркет» по вул. Харківській, 127, магазин «Город одежды» по вул. Жадановського, 2-а, магазин «Леді Ван» по вул. Старонікольській, 27, «Караванчик» по вул. Жадановського, 6, «Удачная пара» по вул. Харківскій, 127; три продовольчі магазини: торговий павільйон «Слобожанський» по бул. Комарова, 1-г, магазин «Продукти» по вул. Старонікольській, 27 та магазин «Сладости» по бул. Комарова. Створено додатково 25 робочих місць.\nСтаном на 01. 11. 2016 року торговельна мережа міста налічує 229 торговельних об’єктів, з них: продовольчих магазинів – 25, непродовольчих – 110, 22 магазина із змішаним асортиментом, торговельні павільйони – 49, кіоски – 16, супермаркети – 7.\nЗа звітний період сфера послуг збільшилася на 2 одиниці (перукарня «Чик-чик» по бул. Комарова, перукарня по вул. Гвардійській, 6). Створено додатково 5 робочих місць.\nМережа закладів сфери послуг налічує 137 об’єктів, мережа закладів ресторанного господарства станом на 01.11.2016 налічує 56 об’єктів.\nСередньорічна заробітна плата одного штатного працівника по місту за січень-жовтень 2016 року склала 3110 грн, що більше відповідного показника 2015 року на 491 грн, або на 18,7%.\nЗа статистичними даними станом на 01 жовтня 2016 року загальна сума заборгованості по виплаті заробітної плати по місту склала 2281,0 тис. грн. Борги із виплати заробітної плати має 1 підприємство міста – Державне підприємство «Чугуївський авіаційний ремонтний завод».\nВелика увага в місті приділяється питанню створення робочих місць як основному напрямку роботи в переборенні негативних явищ у сфері зайнятості. За підсумками роботи промислового сектору міста та сфери підприємництва протягом 10 місяців 2016 року за рахунок усіх джерел фінансування створено 256 робочих місць, що становить 94,8% від річного завдання Програми зайнятості населення Чугуєва на 2016 рік.\nПротягом січня-червня 2016 року ринок праці м. Чугуєва не мав негативної динаміки. До Чугуївського міськрайцентру зайнятості у пошуках роботи звернулося 750 осіб з числа незайнятого населення, з них були працевлаштовані – 433 особи; 140 осіб – направлені на профнавчання, 48 осіб – залучені до громадських робіт та інших робіт тимчасового характеру. Рівень працевлаштування склав 57,7%.\nДля виконання заходів, передбачених «Програмою реформування та розвитку житлового комунального господарства м. Чугуєва на 2015-2019 роки» використовувалися кошти місцевого бюджету.\nДля забезпечення безперебійного і безаварійного функціонування доріг комунальної власності міста протягом січня-жовтня поточного року виконано:\n– капітальний ремонт доріг та тротуарів по вул. Заводській, пров. Осинівському на суму 1477,6 тис. грн загальною площею 2750 кв. м;\n– здійснено заготівлю протиожеледних матеріалів та реагентів на 100% від потреби: закуплено солі 69,0 т на суму 67,4 тис. грн та піску 300,0 м3 на суму 82,2 тис. грн;\n– проведено ямковий та поточний ремонт доріг загальною площею 7714,5 м2 на суму 895,9 тис. грн, в тому числі: вул. Гвардійська – 289,2 м2, вул. Кочетокська – 800 м2, вул. Харківська біля залізничного вокзалу – 800 м2, вул. Горішного – 400 м2, вул. Музейна (Р. Люксембург) та вул. Фортечний узвіз (Каляєва) – 220 м2 та вул. Харківська – 100 м2 з використанням шаферу;\n– поточний (ямковий) ремонт дороги по вул. Кочетокській – 76, 0 тис. грн;\n– відсипане шлаковим щебенем 5205 м2 по вул. Фабричній (Петровського), вул. Спортивній, вул. Литвинова, вул. Д. Бєдного, вул. Соколова, пров. Фабричному (Петровського);\n– придбано дорожніх знаків на суму 49,9 тис. грн.\nЗа 10 місяців 2016 року КП «Чугуївський комунальний комплекс» використано 1565,4 тис. грн на роботи, пов’язані з благоустроєм, а саме: для обслуговування та поточного ремонту вуличного освітлення, утримання доріг міста, видалення аварійних та фаутних дерев, санітарної обрізки гілок, прибирання цвинтарів, відновлення клумб, посадки квітів та інше.\nДля відпочинку і проведення дозвілля мешканців у центрі міста за рахунок коштів міського бюджету відкрито сквер «Мелодія», територія якого вимощена тротуарною плиткою, встановлені нові лавки для відпочинку, урни для сміття, лампи вуличного освітлення, висаджено декоративні кущі та дерева. Вартість даних робіт склала 660,0 тис. грн.\nРозпочато проведення капітального ремонту сходів з вул. Привокзальної до Залізничного вокзалу (станом на 01.10.2016 профінансовано 465,3 тис. грн), капітального ремонту дороги по вул. б. Комарова (станом на 01.10.2016 профінансовано 386,9 тис. грн).\nДля виконання робіт по капітальному ремонту житлового фонду КЖРЭП м. Чугуєва на 2016 рік з міського бюджету заплановано виділити 3746,4 тис. грн. Станом на 01.10.2016 виконано такі роботи:\n– ремонт покрівель в будинках м-ну Авіатор, 159, вул. Карбишева, 2, вул. Дружби, 1-б, вул. Гвардійсь-ка, 21 на суму 239,9 тис. грн.;\n– ремонт внутрішньобудинкових доріг та тротуарів по вул. Горішного, 131, 134-136; б. Комарова, 18, 20, вул. Старонікольській, 27-а, вул. Музейній, 27 та вул. Фортечний узвіз, 1, 3, вул. Старонікольській, 30 – на суму 2456,4 тис. грн;\nЗа 10 місяців 2016 року на поточний ремонт житлового фонду витрачено 2416,9 тис. грн власних коштів підприємства.\nВ рамках впровадження заходів з енергозбереження з житловому фонді та зменшення споживання теплової енергії в 2016 році з місцевого бюджету виділено 1390,0 тис. грн на придбання та встановлення засобів обліку споживання теплової енергії в багатоквартирних будинках. Станом на 01.10.2016 за рахунок місцевого бюджету в поточному році встановлено теплові лічильники на 74 будинках. Всього з 156 житлових будинків лічильники встановлені на 122 будинках.\nВ 2016 році в обласному конкурсі міні-проектів розвитку територіальних громад «Разом в майбутнє» Харківської обласної ради перемогли проекти по м. Чугуєву:\n1) «Стоп – втраті водних ресурсів!» Для реалізації проекту всього виділено коштів – 198,00 тис. грн (обласний бюджет – 99,00 тис. грн, місцевий бюджет – 89,1 тис. грн, ініціативна група – 9,9 тис.грн). Згідно з даним проектом передбачена установка 163 лічильників холодного водопостачання в помешканнях соціально незахищених верств населення.\n2) міні-проект «Разом в Європу», яким передбачається капітальний ремонт покрівлі в будинку по вул. Якіра, 32-б. Для реалізації проекту всього виділено 200,00 тис. грн (обласний бюджет – 100,00 тис. грн, місцевий бюджет – 90,0 тис. грн, ініціативна група –10,0 тис. грн).\n3) міні-проект «Молодь обирає спорт» передбачає облаштування спортивного майданчика у м-ні Дружба. Для реалізації проекту всього виділено 200,00 тис. грн. (обласний бюджет – 100,00тис. грн, місцевий бюджет – 90,0 тис. грн, ініціативна група – 10,0 тис. грн).\n4) міні-проект «Тепла оселя»: передбачається капітальний ремонт покрівлі, заміна вікон у під’їздах в будинку по вул. Кожедуба, 7. Для реалізації проекту всього виділено коштів 131,98 тис. грн (обласний бюджет – 65,99 тис. грн, місцевий бюджет – 59,39 тис. грн, ініціативна група – 6,6 тис. грн).\n5) міні-проект «Дорога в майбутнє»: передбачається виконання робіт по благоустрою пров. Якіра. Для реалізації проекту всього виділено коштів 199, 998 тис. грн (обласний бюджет – 99,999 тис. грн, місцевий бюджет – 89,564 тис. грн, ініціативна група – 10,435 тис. грн).\nУ 2016 році продовжилася реалізація III фази спільного проекту Європейського Союзу та Програми розвитку ООН в Україні «Місцевий розвиток, орієнтований на громаду». Мешканці ОСББ виявили ініціативу, визначили найбільш актуальні проблеми своїх будинків. 3 ОСББ: «Перемога 28» (вул. Перемоги, 28/30), «Моноліт-137» (вул. Горішного, 137), «Моноліт-138» (вул. Горішного, 138) визначилися щодо виконання робіт з капітального ремонту мереж теплопостачання та встановлення індивідуальних теплопунктів; ОСББ «Фенікс» (вул. Гвардійська, 46) – щодо капітального ремонту житлового будинку, 4 ОСББ – «Добробут Чугуєва» (вул. Кожедуба, 9), «Центр-137» (вул. Харківська, 137), «Ельдорадо-130» (вул. Харківська, 130), «Харківська-105» (вул. Харківська, 105) – капітальний ремонт покрівлі. Загальна сума проектів складає 3544,7 тис. грн., в т.ч. кошти ПРОООН – 1893,0 тис. грн, місцевого бюджету – 1436,7 тис. грн та 215,0 тис. грн – кошти ОСББ.\nЗдійснення містобудівної та архітектурної діяльності\nОдним з пріоритетних напрямків містобудівної діяльності в Чугуєві є будівництво житла. За підсумками 10 місяців 2016 року було закінчено будівництво та введено в експлуатацію 8 індивідуальних житлових будинків загальною площею 1165,0 кв. м, що складає 47% від планових показників (2500 кв. м) Введення в експлуатацію багатоквартирних житлових будинків протягом звітного періоду не здійснювалось.\nУ стані незавершеного будівництва перебувають 4 багатоквартирні житлові будинки, що розташовані про пров. Чайковського та по вул. Горішного.\nУ місті продовжується створення нових об’єктів громадського призначення. Закінчено будівництво (реконструкція) 5 об’єктів: студія краси по вул. Харківській, 82, магазин одягу по вул. Старонікольській, 27, кафе по вул. Харківській, 125, торгові павільйони по вул. Жадановського, 1, торгово-офісне приміщення по вул. Харківській, 155.\nВ місті продовжується комплексний благоустрій скверів «Молодіжний» та «Слави»: засіяно газони, встановлені ліхтарі освітлення і сучасні та зручні лавки. Після проведення робіт з реконструкції відкрито сквер «Мелодія» по вул. Харківській.\nПротягом звітного періоду завершено проектні роботи по внесенню змін до генерального плану м. Чугуєва та розроблення у його складі плану зонування території м. Чугуєва.\nКрім того, протягом зазначеного періоду розпочато роботи по розробці містобудівної концепції центральної частини міста. Укладено договір з ТОВ КТМ «Мир» (м. Харків) на виконання проектних робіт з історичного аналізу, схеми функціонального зонування, пішохідних та транспортних зв’язків даної частини міста.\nНадходження коштів від оренди комунального майна за 10 місяців 2016 року склали 736,3 тис. грн, що становить 104% порівняно з аналогічним періодом 2015 року (710,8 тис. грн.).\nПриватизовано 1 об’єкт комунальної власності шляхом викупу, в результаті чого надходження коштів до бюджету від приватизації за 10 місяців 2016 року склали 116,6 тис. грн, що становить 107% порівняно з аналогічним періодом 2015 року (108,6 тис. грн.).\nЗа 10 місяців від оренди та плати за землю надходження до бюджету склали 8423,7 тис. грн, що складає 219% до аналогічного періоду 2015 року (3838,1 тис. грн.).\nЗ метою збільшення надходжень до міського бюджету від оренди та плати за землю розпочато роботи по запровадженню нової грошової оцінки земель м. Чугуєва та с. Клугино-Башкирівка.\nЗа 10 місяців 2016 року за субсидіями на ЖКП звернулись 6087 сімей, призначено субсидію 7328 сім’ям. Нараховано житлової субсидії на загальну суму 32153,7 тис. грн; перераховано підприємствам, які надають ЖКП, житлової субсидії на загальну суму 38616,88 тис. грн. Субсидію на тверде паливо та скраплений газ призначено 32 сім’ям на суму 65,0 тис. грн.\nНа 01.10.2016 в місті на обліку в ЄДАРП перебуває 10382 громадянина, які мають право на пільги відповідно до діючого законодавства. Загальна сума відшкодувань за надані протягом 10 місяців 2016 року пільги склала 7566,0 тис. грн.\nДо Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб внесено 5547 осіб. Адресна допомога особам, які переміщуються з тимчасово окупованої території України та районів проведення АТО, для покриття витрат на проживання, в т.ч. на оплату ЖКП, призначена 244 сім’ям (до складу яких входить 390 осіб) та виплачена на загальну суму 2982,4 тис. грн.\nПротягом 10 місяців 6898 мешканців міста отримали різних видів соціальної допомоги та компенсацій на загальну суму 33827,9 тис. грн. Особам з обмеженими фізичними можливостями, за рахунок державного бюджету, було видано 17 інвалідних візків та 281 направлення на забезпечення протезно-ортопедичними виробами.\nНа початок жовтня 2016 року 87 учасників бойових дій в зоні проведення АТО оформили пільги за фактичним місцем проживання; 8 учасників бойових пройшли курс соціально-психологічної реабілітації в санаторії «Бермінводи», 1 особа – в ДП «Південь-Курорт-Сервіс» на базі санаторію «Орізонт»; навчання за напрямком «водій автотранспортних засобів» пройшла 1 особа з числа учасників АТО, 4 особи направлені на проходження навчання.\nЗ початку 2016 року за рахунок коштів місцевого бюджету була надана матеріальна допомога 96 особам з числа учасників АТО та членам сім’ї учасника АТО на загальну суму 62,8 тис. грн. За рахунок коштів державного бюджету 2 демобілізованим непрацюючим особам надана одноразова матеріальна допомога на загальну суму – 3,1 тис. грн.\nПрацівниками територіального центру з початку 2016 року виявлено 2432 особи, що потребують соціальних послуг. Протягом січня-жовтня 311476 соціальних послуг отримали 2364 особи.\nТериторіальним центром в рамках міні-проектів розвитку територіальних громад «Разом в майбутнє» реалізуються проект «Панацея від усіх недуг» щодо облаштування соляної кімнати.\nНа даний час Чугуїв бере участь в проекті Європейської Комісії «Посилення ролі місцевих громад у прийнятті рішень щодо надання соціальних послуг» та в спільному українсько-норвезькому проекті «Партисипативна демократія та обґрунтовані рішення на місцевому рівні в Україні», які направлені на зміцнення місцевого самоврядування в Україні шляхом підвищення якості надання соціальних послуг.\nУ 2016 році змінено порядок надання державної медичної субвенції для обслуговування жителів міста. У поточному році планується створення амбулаторії загальної практики сімейної медицини в мікрорайоні Зачуговка у приміщенні, яке було передано місту у дар агрофірмою «Чугуївська». За рахунок міського бюджету (1 млн 200 тис. грн) виконується капітальний ремонт будівлі за адресою: м. Чугуїв, пров. Червоний, буд. 14-в. В даному приміщенні передбачається зробити також квартиру для сімейного лікаря.\nУ Чугуєві стартував проект трансформації первинної медицини. В рамках проекту планується відпрацювати модель взаємодії центру первинної медико-санітарної допомоги з приватно практикуючими лікарями, а також створити громадську раду, яка буде відстежувати хід реформи, її прозорість і брати участь в залученні ресурсів для її реалізації. Перший етап реформи розрахований на рік.\nЩомісяця міський бюджет отримує державну медичну субвенцію для обслуговування жителів міста і передає її районному бюджету, загальна сума протягом 2016 року становитиме 21 млн 823 тис. 800 грн. Крім цього, з міського бюджету виділені додаткові кошти у сумі 673,066 тис. грн, які у вигляді міжбюджетного трансферту на надання медичних послуг жителям Чугуєва передані до Чугуївської районної ради на закупівлю туберкуліну, оплату вартості пільгових рецептів дітям, ветеранам війни, інвалідам І, ІІ групи, дітям-інвалідам, учасникам АТО, що мешкають в місті, на транспортування хворих, придбання сироватки тощо.\nУ Чугуєві функціонує мережа закладів культури, до складу якої входить Комунальна установа «Культурний центр «Імідж», Чугуївська Централізована бібліотечна система (об’єднує 5 бібліотек), дві школи естетичного виховання.\nУ вересні 2016 року Чугуївська централізована бібліотечна система одержала перемогу у проекті «Бібліотека – зв’язок із рідними та друзями», організатором якого була громадська організація «Станція Харків», що фінансується Агентством ООН у справах біженців. Очікується отримання 2 ноутбуків та меблів для бібліотеки.\nУ Дитячій музичній школі навчаються 156 дітей. За звітній період відбулось 32 музично-просвітницьких заходи; 3 музично-літературних вечори були проведені у межах проекту «Затишна вітальня».\nУ Дитячій художній школі ім. І. Ю. Рєпіна навчаються 168 учнів. Вихованці школи постійно беруть участь у міжнародних, всеукраїнських, обласних та міських виставках та конкурсах – у 2016 році 54 вихованця школи ставали лауреатами, 45 – дипломантами цих конкурсів.\nКЦ «Імідж» було проведено 59 загальноміських культурно-масових заходів до державних, міських та календарних свят. У закладі ведеться активна виставкова робота – було організовано 14 виставок, проведено 159 екскурсій, 33 майстер-класи, 1 творча зустріч та 2 творчі семінари для жителів міста.\nВперше в цьому році було започатковано проведення I Чугуївського міського пісенного фестивалю «Заспіваймо, друзі!» серед колективів та сольних виконавців міста Чугуєва.\nЗ метою розвитку туристичної інфраструктури, враховуючи культурні, історичні, рекреаційні, логістичні та інші особливості Чугуєва була затверджена «Стратегія розвитку туризму в місті Чугуїв на період 2016-2022 рр.». У липні 2016 року був затверджений офіційний бренд міста «Чугуїв – місто твоїх вражень».\nУ рамках реалізації Стратегії був створений офіційний туристичний сайт «Салют, Чугуїв», аудіогід, розроблені та діють 2 маршрути «Родина Ильи Репина», «Архитектура военных поселений города Чугуева Харьковской области».\nЦього року значними досягненнями відзначена діяльність системи освіти. У 2016 році у Чугуєві було відновлено роботу 3 пунктів тестування зовнішнього незалежного оцінювання для учнів 11-х класів загальноосвітніх навчальних закладів Чугуєва, Чугуївського та Печенізького районів.\nОдним з пріоритетних напрямків роботи у 2016 році стало покращення матеріально-технічного забезпечення навчальних закладів.\nУ межах проекту та за кошти Міжнародної організації з міграції у спортивній залі Чугуївської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 8 проведено заміну вікон.\nВідділ освіти та навчальні заклади міста взяли участь в обласному конкурсі міні-проектів «Разом у майбутнє». У межах міні-проектів:\n– проведено капітальний ремонт плескалки та влаштування вуличних ігрових майданчиків у Чугуївському дошкільному навчальному закладі (ясла- садку) № 8 (вартість проекту 199,6 тис грн, у тому числі 99,7 тис грн. обласний бюджет, 89,9 тис. грн – міський бюджет, 10,0 тис. грн. – позабюджетні кошти) ;\n– виконано капітальний ремонт приміщення Чугуївського міського центру допризовної підготовки для вивчення предмету «Захист Вітчизни», а за кошти міського бюджету придбано необхідне навчально-методичне обладнання (всього 349,7 тис грн, у тому числі 99,8 тис грн з обласного бюджету, 239,9 тис грн з міського, 10,0 тис грн. – кошти ініціативної групи);\n– виконано капітальний ремонт приміщення актової зали Чугуївської гімназії № 5, за кошти міського бюджету придбано крісла (всього 300,6 тис грн, у тому числі 99,4 тис грн – обласний бюджет, 191,2 тис грн. – міський бюджет, 10,0 тис грн. – кошти ініціативної групи).\nКрім цього, за кошти міського бюджету проведено:\n– реконструкцію спортивного майданчика Клугино-Башкирівської ЗОШ І-ІІІ ступенів (2348,0 тис грн);\n– благоустрій території (асфальтування доріжок, території закладу) Чугуївського дошкільного навчального закладу (ясла-садка) № 12 комбінованого типу (383,9 тис грн), Чугуївської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів № 4 (376,6 тис грн).\nЗначною підтримкою навчальних закладів стало забезпечення новим сучасним кухонним та пральним обладнанням, електрообладнанням, меблями для роздягалень та класних кімнат, побутовою технікою, комп’ютерами та принтерами тощо. На ці цілі з міського бюджету використано 2101,0 тис грн.\nТакож усі дитячі садки отримали сучасні ігрові майданчики, які придбані за кошти міського бюджету на суму 414,4 тис грн.\nЗахист сімей та дітей\nДля своєчасного виявлення сімей, які опинилися у складних життєвих обставинах, щорічно розпорядженням міського голови затверджується графік проведення рейдів. Протягом 10 місяців 2016 року проведено 37 рейдів, влаштовано 10 дітей. На облік служби взято 15 дітей, що проживають в сім’ях, які опинилися у складних життєвих обставинах. Обстежено 66 сімей, надано 66 консультативних адресних послуг, порушено 2 клопотання про притягнення до відповідальності батьків по ст.184 КУпАП. До Чугуївського міського центру соціально-психологічної реабілітації влаштовано 19 дітей.\nНа первинному обліку в м. Чугуєві перебуває 51 дитина-сирота та дитина, позбавлена батьківського піклування, із них виховуються в сім’ях громадян 96%: під опікою – 72,5%, у прийомних сім’ях та дитячих будинках сімейного типу – 23,5%. У 2015 році показник влаштування дітей до сімейних форм виховання складав 86%.\nВ м. Чугуєві проживає 44 сім’ї опікунів, в яких виховується 49 дітей (2 з яких прибули з району проведення АТО), функціонує 1 дитячий будинок сімейного типу та 11 прийомних сімей, в яких виховуються 23 дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, та 18 сімей, в яких виховуються усиновлені діти, які на даний час не досягли 18 років. Протягом 10 місяців 2016 року родинне тепло подароване 2 дітям.\nПротягом звітного періоду забезпечено своєчасне виявлення сімей, які опинились у складних життєвих обставинах, їх облік, соціальне обслуговування та соціальний супровід. Під соціальним супроводом ЦСССДМ перебувало 35 сімей, в яких виховуються 84 дитини. В ході соціального супроводу цим сім’ям надано більше 500 соціальних послуг.\nЗ метою підвищення виховного потенціалу прийомних батьків та матері-виховательки за 10 місяців 2016 року ЦСССДМ було організовано 3 заняття у Школі прийомних батьків, яка діє при ЦСССДМ.\nЗ метою соціальної підтримки сімей загиблих учасників АТО, їх дітям, які навчаються на контрактній основі у вузах, компенсується 50% від суми контракту. Допомогу отримують 2 сім’ї.\nПротягом звітного періоду ЦСССДМ організовані та проведені заходи за участі волонтерів до Всесвітнього дня боротьби з туберкульозом, Всесвітнього дня здоров’я, Дня сім’ї та Дня матері, акції: «Скажемо палінню – НІ!», «Життя без наркотиків – норма життя», «За здоровий спосіб життя».\nПротягом 10 місяців 2016 року в Центрі соціально-психологічної реабілітації дітей перебувало 34 дитини. У 2016 році юридичний статус дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, набули 4 вихованця, діти влаштовані до сімейних форм виховання, 23 вихованця повернуті до біологічних родин.\nНа надання інформаційної, педагогічної та консультативної допомоги з питань вирішення проблем сім’ї, виховання та розвитку дітей, підвищення виховного потенціалу батьків, збереження сім’ї, формування культури сімейних стосунків спрямовано роботу Міського клубу молодої сім’ї «Радуга», а також Чугуївської міської громадської організації багатодітних матерів «Берегиня».\nНа поширення нових форм організації дозвілля, зміцнення соціальної значущості сім’ї спрямовані міські заходи: фотоконкурс «Сімейний кадр», конкурс «Молода співуча родина», конкурс на кращу аматорську казку «Мамина казка під подушку» та інші. Планується видання збірки казок переможців конкурсів «Мамина казка під подушку».\nДля забезпечення відпочинку дітей в Чугуєві влітку була організована робота 10 закладів відпочинку з денним перебуванням, які функціонували у 3 зміни при загальноосвітніх закладах міста, а також при Будинку дитячої та юнацької творчості, Дитячо-юнацькій спортивній школі, Центрі туризму та краєзнавства. За кошти міського бюджету придбано 36 путівок (2015 рік – 30) до оздоровчого табору «Орлятко» для дітей, які потребують особливої соціальної уваги та підтримки. Враховуючи щорічне збільшення кількості дітей, які потребують особливої соціальної уваги та підтримки, внесення до ЗУ «Про оздоровлення та відпочинок дітей» нових категорій дітей, які мають право на оздоровлення за бюджетні кошти (дітей учасників АТО; дітей, зареєстрованих як внутрішньо переміщені особи), з міського бюджету на придбання путівок було виділено 90 тис. грн, що на 30 тис. грн більше, ніж у 2015 році.\nПротягом 10 місяців проведено понад 60 спортивно-масових заходів, спортивних змагань, в яких взяли участь більше 3000 мешканців міста та 200 його гостей. Організовано та проведено змагання з футболу серед дитячих дворових команд, легкоатлетичні естафети серед загальноосвітніх шкіл та ПТУ, для різновікової категорії міста – зі спортивної рибалки, шахово-шашечні, баскетбольні та волейбольні змагання тощо. Започатковано проведення змагань «Силовой екстрим».\nУ місті працює Чугуївська дитяча юнацька спортивна школа, в якій проводять заняття 16 тренерів з 7 видів спорту для 407 дітей. Учні Чугуївської ДЮСШ виборюють призові міста в змаганнях обласного, районного та міського значення. У місті Чугуєві до занять фізичною культурою та спортом залучено 2000 осіб, 6% від загальної кількості жителів міста.\nУ 2016 році збудовано багатофункціональний спортивний майданчик зі штучним покриттям у Клугино-Башкирівській ЗОШ, на якому займаються як учні навчальних закладів, так і мешканці мікрорайону. Почали функціонувати два спортивні майданчики по вул. Дружба та вул. Кожедуба.\nУчасть територіальної громади у формуванні та реалізації державної регіональної політики\nЗ метою пошуку ефективних інструментів публічної політики, можливостей оперативного інформування населення міста, залучення жителів громади до процесів, що відбувалися в суспільному житті, міська рада та її виконавчий комітет продовжували впроваджувати ефективні та різноманітні інформаційні технології. Окрім офіційних джерел інформації, активно налагоджується співпраця з незалежними засобами масової інформації, а саме з незалежними міськими веб-сайтами, незалежним журналістом М. Кисельовим. В рамках співпраці відзняті сюжети про життя міста, серія інтерв’ю з мером міста (відповіді на питання користувачів веб-сайту «Чугуевский городской форум», 3 випуски «питання-відповіді», 50 коротких інформаційних сюжетів про події в місті).\nПродовжувалась практика розширення системи залучення представників інститутів громадського суспільства до участі в загальноміських заходах. За їх ініціативою в місті проведено понад 25 різноманітних суспільно політичних, спортивних, релігійних, культурно-просвітницьких, волонтерських заходів та мітингів.\nПротягом 10 місяців 2016 року докладено певних зусиль для створення необхідних умов для реалізації своїх повноважень органами самоорганізації населення – вуличними комітетами. Цьому сприяла реалізація міської Програми «Про гарантії діяльності органів самоорганізації населення – вуличних комітетів м. Чугуєва у 2016 році». Відбулася активізація діяльності голів органів самоорганізації населення щодо підвищення рівня благоустрою та умов проживання мешканців на території їх комітетів.\nЗа 10 місяців 2016 року до міської ради надійшло більше 70 звернень. Силами небайдужих громадян міста, під безпосереднім керівництвом голів вуличних комітетів, в приватному секторі проведено ряд робіт з благоустрою території, дитячих майданчиків. Лише у вересні-жовтні 2016 року силами активістів збудовані пішохідні доріжки в мікрорайоні Зачуговка та на схилі, який з’єднує вулицю Пирогова з вулицею Карбишева. На вулицях Горького, Героїв Чорнобильців та Набережна благоустроєно дитячі майданчики.\nПідсумовуючи роботу за 10 місяців 2016 року, міська влада висловлює подяку всім, хто сумлінно працював над вирішенням поставлених завдань, – депутатам міської ради, членам виконавчого комітету, колективам комунальних підприємств та навчальних закладів, керівникам підприємств та установ міста, підприємцям, представникам громадськості – за підтримку, розуміння, терпіння, злагоджену роботу та щоденну працю, за активну й дієву позицію у вирішенні питань життєзабезпечення нашої територіальної громади.