3. ВСЕСВІТНЯ ТОРГОВЕЛЬНА ОРГАНІЗАЦІЯ (ВТО) - Кредісов А.І. Управління зовнішньоекономічною діяльністю - n1.doc\nКурсовая работа - Маркетинг ринку зерна (Курсовая)\nШершньова З.Є., Оборська С.В. Стратегічне управління (Документ)\n3. ВСЕСВІТНЯ ТОРГОВЕЛЬНА ОРГАНІЗАЦІЯ (ВТО)\nВсесвітня торговельна організація "зв'язує нації для того, щоб глобальними спільними зусиллями підняти добробут і встановити добрі стосунки через чесну і відкриту торгівлю".\nВсесвітня торговельна організація створена 1 січня 1995 р. Це дає можливість керуватися новими правилами торгівлі, узгодженими в Уругвайському раунді, що набрали чинності в той самий день. Досягнуті в результаті семирічних переговорів між 120 державами правила встановлюють букву закону в міжнародній торгівлі, що для товарів і послуг загалом становить біля 5 млрд дол. щорічно.\nЗавдяки угодам у рамках ВТО очікується, що світовий прибуток буде збільшуватися більш ніж на 500 млн дол. щорічно до 2005 р. Річне зростання торгівлі щорічно підвищуватиметься на одну чверть. ВТО постійно перевіряє торговельні режими окремих країн. У її різних органах країни-члени можуть підтримати або не підтримати заходів інших членів, що можуть призвести до конфліктів у торгівлі. ВТО з самого початку цих конфліктів пропонує кілька механізмів узгодження з метою прийняття взаємоузгоджених рішень. Члени Організації також одержують інформацію щодо різних торговельних заходів і статистики, яка ведеться у ВТО на основі великої бази даних.\nТорговельні спори, які неможливо розв'язати шляхом двосторонніх переговорів, вирішуються "судом" ВТО. Створені групи незалежних експертів вивчають спори відповідно до правил ВТО і приймають рішення. Така жорстка процедура забезпечує однаковий режим для всіх торговельних партнерів і змушує членів Організації виконувати свої обов'язки.\nВТО є також керівним консультантом світової торгівлі, її економісти тримають руку на пульсі світової економіки і вивчають основні торговельні напрямки на сьогоднішній день. Секретаріат допомагає країнам, що розвиваються, використовувати результати Уругвайського раунду через новоутворений Підрозділ розвитку й зміцнений Підрозділ технічного співробітництва і навчання.\nВрешті-решт Всесвітня торговельна організація повинна стати форумом, де країни на постійній основі обговорюватимуть зміни торговельних поступок для подальшого зниження бар'єрів у торгівлі на світовому ринку. Нині вже розроблено розклад для подальших переговорів з більшості питань, особливо з питань, що стосуються деяких секторів послуг.\nУсі 125 країн - членів старого ГАТТ автоматично стали членами ВТО на умовах прийняття Угоди Уругвайського раунду і зобов'язань з торгівлі товарами і послугами. Слід підкреслити, що переговори про членство в ГАТТ ще більш ніж 20-ти країн також завершилися успішно. Це свідчить про те, що ВТО в майбутньому охопить усю світову торгівлю.\nУ засіданнях ВТО беруть участь як представники дипломатичних місій у Женеві, так і спеціалісти, котрі безпосередньо направляються державами-членами.\nСекретаріат ВТО налічує понад 450 осіб, що є представниками різних країн, і обслуговує всі засідання органів ВТО в їх штаб-квартирі в Женеві.\nСФЕРИ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ, ЩО ПІДПАДАЮТЬ ПІД ПРАВИЛА ВТО. Правила ВТО охоплюють національні заходи, які застосовуються для регулювання торгівлі товарами і послугами, а також національні системи захисту прав інтелектуальної власності, пов'язані з торгівлею.\nПо товарах вони включають (починаючи з 1948 р.) такі заходи, як тарифи й інше мито; антидемпінгове й урівноважене мито; імпортні квоти й обмеження; нетарифні заходи - митні збори й оцінні процедури; правила країни походження; втрачену вигоду. Міжнародні заходи застосовуються також щодо імпортованих продуктів усередині країни. Це податки, збори і регулюючі заходи, що впливають на товарну конкуренцію на внутрішньому ринку.\nСУТНІСТЬ ПРАВИЛ ВТО:\n* Публікація і прозорість адміністративних торговельних обмежень і внутрішніх заходів.\n* Недискримінаційне застосування заходів, що впливають на іноземні товари і послуги (так званий режим найбільшого сприяння).\n* Недискримінаційне застосування внутрішніх заходів, що впливають на ринкове регулювання товарів і послуг як іноземного, так і вітчизняного виробництва (так званий національний режим).\n* Винятки з режиму найбільшого сприяння дозволяються для регіональних інтеграційних угод (зони вільної торгівлі й митні райони). Дозволяється також обмеження режиму найбільшого сприяння і національного режиму для торгівлі послугами. Тарифи можуть застосовуватися тільки стосовно імпорту. Винятки з режиму найбільшого сприяння, національного режиму або інших правил ВТО можуть бути зроблені також щодо заходів, пов'язаних з узаконеними національними або міжнародними об'єктами суспільної політики, такими, наприклад, як проблеми національної безпеки, захист прав людини, здоров'я, навколишнього середовища тощо. Інші обмеження можливі у випадках різкого погіршення стану платіжного балансу або різкого коливання імпорту, що завдають значних збитків національній економіці.\n* Підтримка країною схеми обов'язкового рівня тарифів продажу.\n* Вимоги не використовувати внутрішніх регулюючих заходів, що підривають схеми досягнутих зобов'язань виходу на ринок, або, якщо це неминуче, проводити консультації з торговельними партнерами, які зазнають істотних збитків, з метою узгодження питань компенсації.\n* Деякі інші правила для національної адміністрації, що передбачають такі заходи, як ліцензування імпортованого товару, або для іноземних фахівців із послуг; антидемпінгове розслідування; розроблення стандартів на товари.\n* Схильність до багатосторонніх правил і процедур при вирішенні спорів, що випливають із сутності цих правил.\n* Застосування необхідних заходів щодо експортних замінників готових виробів, імпортних квот для готових виробів і сільськогосподарських продуктів та імпортних заборон.\nЧОГО ПРАВИЛА ВТО НЕ ВИМАГАЮТЬ:\n* не перешкоджають країнам-членам визначати цілі їх власної торговельної і неторговельної політики; застосовувати регулюючі заходи, необхідні для досягнення цих цілей;\n* не вимагають від країн-членів скасовувати всі бар'єри на імпорт товарів і послуг;\n* не втручаються в подробиці національних адміністративних або процедурних систем, використовуваних для торговельних заходів, і не вимагають від країн-членів прийняття однакового зводу правил торговельного регулювання;\n* не вимагають від країн-членів знижувати тарифи або бар'єри для іноземних фірм у сфері сервісу і використовувати для цього багатосторонній форум з переговорів про такі знижки;\n* не перешкоджають країнам-членам створювати суспільні фонди для здійснення національної політики;\n* не вимагають від країн-членів взаємного схвалення якості товарів і послуг або стандартів безпеки. Замість цього ВТО застосовує правила для національних стандартів продуктів, включаючи критерії для підготовки, прийняття і застосування кожною країною заходів, необхідних для досягнення їхніх законних цілей. Заохочується також, без примусу, регульована кооперація, спрямована на міжнародну гармонізацію стандартів або розвиток взаємно визнаних угод.\nНайбільше сприяння; захист через тарифи; податки; порівняльні переваги; тарифні і нетарифні обмеження; обмежувальна ділова практика; міжнародні торговельні переговори або торговельні раунди; "товар за товар"; тарифні поступки; субсидії; компенсаційні заходи; ліцензування імпорту; справедлива конкуренція; кількісні обмеження імпорту; "захисне застереження": урегулювання спорів; повідомлення.\n1. Що така Генеральна угода про тарифи і торгівлю і які її основні функції?\n2. У чому полягає основний зміст Генеральної угоди про тарифи і торгівлю?\n3. Як працює ГАТТ?\n4. Який основний зміст і як здійснюється процес урегулювання спорів?\n5. Яким способом здійснюється спостереження за торговельною політикою?\n6. Яка процедура приєднання до ГАТТ?\n7. Що таке міжнародні "раунди" переговорів? Дайте їх загальну характеристику.\n8. У чому сутність і основні результати "Токійського раунду"?\n9. Які ключові проблеми обговорювалися на Уругвайському раунді переговорів і в чому полягають його основні результати?\n10.Стисло охарактеризуйте основні статті ГАТТ. 11. У чому полягає основний напрямок діяльності ВТО? 12.Які взаємовідносини ГATТ і ВТО?\n1. Внешнеторговельные сделки / Составитель И. С. Гринько. - Сумы, 1994.\n2. Международные экономические отношения: Учебник: 3-е изд./ В. Е. Рыбалкин, Ю. А. Щербанин, Л. В. Балдин и др.; под ред. проф. В. Е. Рыбалкина. - М., 1999.\n3. Международные экономические отношения: Учебник / Е. Ф. Жуков, Т. И. Капаева, Л. Т. Литвиненко и др.; под ред. проф. Е. Ф. Жукова. - М., 1999.\n4. Мировая экономика: Учебник / Под ред. проф. А. С. Булатова. - М., 1999.\n5. Historical Statistics, OECD. - Paris, 1997.\n6. Indicators of Tariff and non-tariff trade Barriers. OECD.- Paris, 1997.\n7. Monthly Statistics of foreign trade. - Paris, 1999.\n8. OECD Economic Outlook. - Paris, 1999.\n9. OECD Economic Studied. - Paris, 1998.\n10. The Benefits of trade and Investment Liberalisation, OECD. - Paris, 1998.\n11. The World in 2020: Toward a New Global Age, OECD.- Paris, 1997.\n12.WTO Annual Report, World Trade Organization. - Geneve, 1999.\n13.World Bank (1997). World Development Report, 1997, World Bank. - Washington D. C.\n14. WTO Economic Effects of Services Trade Liberalization. World Trade Organization. - Geneve, 1997.\n15. World Investment Report 1999, UNCTAD. - Geneve. 16.WTO "Trading into the Future, World Trade Organization". - Geneve, 1995.\nРозділ 4. Організація експортно-імпортних операцій\n1. Основні методи операцій з експорту й імпорту товарів\nЗагальні принципи організації та управління виробничо-збутовою діяльністю промислових фірм\n3. Організація торговельного апарату промислових фірм для імпортних операцій\n4. Торговельно-посередницькі операції\nПоняття і види торговельно-посередницьких операцій\nОперації з перепродажу\nОрганізація експортно-імпортних операцій\n* при продажу і закупівлі промислової сировини на основі довгострокових контрактів;\n* у разі експорту дорогого і великогабаритного устаткування;\n* у разі експорту стандартного устаткування через закордонні філії;\n* при закупівлі сільськогосподарських товарів у фермерів;\n* у разі продажу і закупівлі товарів державою. Прямі зв'язки мають низку переваг: більш тісні контакти з контрагентом; краще знання кон'юнктури ринку; швидке пристосування своїх виробничих потужностей до потреб покупця. Проте і непрямий експорт та імпорт продовжують зберігати своє значення. За деякими оцінками, з допомогою торговельних посередників у світовий товарообіг залучається біля 50 % загального обсягу товарів. Цей метод застосовується:\n* у разі збуту стандартного промислового устаткування;\n* у разі збуту споживчих товарів;\n* при реалізації другорядної продукції;\n* на окремих важкодоступних і маловідомих ринках;\n* при просуванні нових товарів;\n* у разі відсутності власної збутової мережі;\n* за умови, що торгівля монополізована значними торговельно-посередницькими фірмами.\nЗАГАЛЬНІ ПРИНЦИПИ ОРГАНІЗАЦІЇ ТА УПРАВЛІННЯ ВИРОБНИЧО-ЗБУТОВОЮ ДІЯЛЬНІСТЮ ПРОМИСЛОВИХ ФІРМ. Промислові фірми мають у своєму складі різні підрозділи, які можна розділити на три групи:\n1) виробничі відділи, що займаються питаннями, пов'язаними з випуском продукції;\n2) функціональні відділи, куди входять відділи збуту, вивчення ринків, реклами, постачання, транспорту, страхування, юридичний, економічний і планування;\n3) адміністративні відділи: фінансовий відділ, бухгалтерія, відділ кадрів, відділ відносин із службовцями й урядом.\nОрганізаційна структура фірми і принципи управління визначаються низкою чинників - розмірами виробництва, виробничим профілем, технологією виробництва, сферою діяльності, масштабами закордонної діяльності й ін.\nРозрізняють дві головні форми управління промисловими фірмами: централізована і децентралізована. Централізована передбачає управління господарською діяльністю підприємств з одного центру, жорстку регламентацію і координацію їх діяльності, повну відсутність господарської самостійності. Така форма використовується звичайно невеликими компаніями, технологічно пов'язаними, які функціонують переважно у видобувних галузях і орієнтуються на національний ринок. Керівництво такою фірмою здійснюють президент компанії, два віце-президенти, один із яких відає виробництвом, інший - збутом товарів. Вирішення інших питань передається звичайно спеціалізованим фірмам. Якщо фірма велика, то в її складі кілька віце-президентів, їм підпорядковано багато відділів, якими керують управляючі. Іноді при великій фірмі створюється комітет управляючих або рада з координації і вироблення загальної політики.\nДецентралізована форма управління передбачає створення усередині фірми виробничих відділень, що користуються повною господарською самостійністю. За вищою адміністрацією фірми зберігаються лише функції контролю, координації їх діяльності. Тут усе, звичайно, умовне. У деяких великих фірмах президент усе-таки втручається в справи віддалень. Перехід до децентралізованої форми обумовлений тим, що всередині фірми створюється велика кількість виробничих підприємств.\nДо структури управління децентралізованої фірми входять: центральний апарат; виробничі відділення; центральні служби; контрольна і фінансова служби.\nЦЕНТРАЛЬНИЙ АПАРАТ. Вищою керівною ланкою фірми є загальні збори акціонерів. Проте фактично воно відіграє незначну роль. Практично фірмою керує наглядова рада і правління.\nНаглядова рада обирається на загальних зборах акціонерів. Його функції зводяться до найважливіших питань життя фірми:\n* визначення політики у сфері виробництва;\n* питання капіталовкладень;\n* напрямки науково-дослідної роботи;\n* політика цін;\n* реорганізація фірми;\n* кадрові питання.\nОчолює раду голова. Кількість членів визначається Статутом.\nДля здійснення оперативного керівництва наглядова рада призначає правління. Воно складається з кількох директорів, а очолює його президент або директор-розпорядник. Директори - члени правління також призначаються наглядовою радою і не мають права без її згоди входити до складу правління інших компаній. Директори або формально беруть участь у засіданні правління, коли оперативне керівництво здійснює сам президент, або їм дається самостійна ділянка роботи у фірмі.\nЧлени правління одержують високу зарплату або гарантовану у вигляді відрахування від прибутку.\nСьогодні президент фірми рідко сам керує фірмою, звичайно управління здійснюється колективно з участю різних комітетів (фінансового, адміністративного та ін.), які створюються при наглядовій раді і формуються з її членів.\nВИРОБНИЧІ ВІДДІЛЕННЯ. Сучасна велика компанія складається зі значної кількості виробничих відділень, їх очолюють управляючі. Виробничі відділення об'єднують дочірні компанії, що входять до фірми і здійснюють свою діяльність через відповідні функціональні відділи. Відносини між виробничими відділеннями усередині фірми будуються на комерційних засадах. Розрахунки здійснюються на основі трансфертних цін через бухгалтерію, грошових платежів немає. Управляючі самі встановлюють норму прибутку для всього відділення. Вони самостійно ведуть облік, підбір кадрів.\nВиробничі відділення концернів мають і юридичну самостійність. У цьому разі у них є власні правління, вони самі укладають контракти з іншими фірмами.\nВ основі організаційної побудови фірми з децентралізованою формою управління лежить або галузевий принцип (спільність продукції, що випускається фірмою), або територіальний (місце розташування підприємства).\n"Дженерал Моторз", наприклад, має 34 виробничі відділення, побудовані за галузевим принципом, і одне відділення закордонних операцій, побудоване за територіальнім принципом. Відділення не підпорядковуються одне одному.\nЦентральні служби децентралізованої фірми представлені науково-дослідними і конструкторськими відділами, лабораторіями обчислювальних машин, статистичними відділами, відділами будівництва, транспорту, збуту, постачання, маркетингу, реклами, юридичного відділу і відділу планування.\nКонтрольна та фінансова служба складається з контролера, скарбника, головного ревізора і бухгалтера.\nЯкщо обсяг зовнішньоторговельних операцій у фірми незначний і основна частина продукції реалізується на зовнішньому ринку, то для здійснення зовнішньоторговельних операцій вона використовує торговельний апарат, призначений для роботи на внутрішньому ринку.\nПри збільшенні зовнішньоторговельних операцій створюється спеціальний експортний відділ, що не входить до складу внутрішнього збутового апарату. Він, як правило, складається з таких підрозділів:\n* функціональні сектори (торговельно-договірний, валютний, калькуляції, транспорту, реклами) вивчають відповідні функціональні питання, готують керівництву необхідні відомості про умови здійснення зовнішньоторговельних операцій, надають кваліфіковані консультації;\n* територіальні сектори приділяють увагу всім питанням торгівлі з певною групою країн незалежно від номенклатури товару;\n* галузеві сектори займаються питаннями торгівлі лише якимось окремим товаром або дуже близькою за характером групою товарів.\nІноді замість експортних відділів великі фірми мають підрозділи в закордонних відділеннях, побудовані за регіональним принципом, їм підпорядковуються всі збутові і виробничі фірми за кордоном. Наприклад, у "Дженерал Моторз" лише одне закордонне відділення, в американської компанії "Зінгер" - п'ять.\nДля реалізації продукції усіх своїх підприємств великі фірми нерідко створюють центральний офіс у вигляді юридичне самостійного акціонерного товариства або дочірньої експортної фірми, при цьому комерційна діяльність повністю відокремлюється від виробничої. Наприклад, "Інтернешнл електрик компані" виконує цю роль для "Дженерал електрик компані", а дочірня збутова фірма американської компанії "IBM" (з виробництва ЕОМ), названа "IBM World Trade Corp.", побудована за територіальною ознакою і має п'ять закордонних відділень.\nСтворення таких офісів зі збуту продукції вигідно великим підприємствам. Формально фірма-мати не відповідає за діяльність цих офісів, що дає змогу проводити будь-які операції.\nДрібні і середні фірми іноді організовують спільні збутові компанії у формі експортних асоціацій. Поширеною формою експортних операцій великих фірм є складальні заводи, їх мають фірми "Зінгер", "Монтекатіні", "Фіат", "Дюпон". Фірми, що створюють складальні заводи, володіють низкою переваг: скорочуються транспортні витрати, оскільки збут готової продукції наближається до споживача, вартість перевезень зменшується на 20-30 %; скорочуються витрати на оплату мита (із напівфабрикатів вони стягуються в менших розмірах); знижуються витрати на тару й упакування; зменшуються витрати на заробітну плату.\nУ країнах, що розвиваються, монополістичні об'єднання створюють змішані збутові компанії. У результаті менший ризик втрати власності, зменшуються податки, використовується місцева збутова мережа.\nВеликі фірми створюють власний зовнішньоторговельний апарат за кордоном. До його завдань входить вивчення ринку, умов угод, смаків споживачів. За кордоном експортер може організувати оптові фірми зі збуту продукції. Вони приймають від імпортерів замовлення, пересилають їх своїм фірмам, стежать за виконанням замовлень, беруть участь у здаванні продукції замовникам, роблять із ними фінансові розрахунки, організовують рекламу. Деякі фірми мають склади готової продукції. Тоді їхні функції розширюються, вони демонструють товари і реалізують їх за кордоном.\nЗа кордоном створюються і фірми, що займаються не тільки оптовою, а й роздрібною торгівлею. Організація роздрібної торгівлі за кордоном характерна для фірм, що випускають автомобілі, телевізори, взуття, парфумерію й інші товари. Оптові фірми виконують свої функції через комівояжерів, що є безпосередніми представниками промислових фірм. Вони приймають замовлення, ознайомлюють покупців із товарами, інформують фірму про смаки покупців, іноді є інкасаторами сум, одержуваних від покупців.\nІмпорт здійснюють лише великі фірми, муніципалітети, універмаги, ресторанні концерни.\nДля здійснення операцій фірми створюють імпортні відділи, що включають, як правило, два сектори - закупівельний та адміністративний. Іноді фірми звертаються до послуг вояжерів із закупівлі. Вони так само, як і комівояжери, є роз'їзними прикажчиками або агентами фірми. За свою роботу вони одержують невеличку ставку плюс відсоток від суми угоди.\nУ великих центрах, де переважно закуповується товар, створюються постійні представництва. У промислових центрах розташовуються також закупівельні контори, що безпосередньо скуповують товари. Перш ніж придбати товар, вони посилають оферти та зразки своїм фірмам. Іноді самостійно вирішують питання про закупівлю, якщо мова йде про невелику партію.\nУ деяких країнах, що розвиваються, створені урядові організації, які займаються експортом окремих товарів, котрі виробляються на державних підприємствах або скуповуються в окремих приватних осіб (наприклад, Бразильський інститут кави, державні нафтові розробки Аргентини). Промислові фірми при закупівлі товарів користуються послугами цих організацій.\nЗначну допомогу в організації імпорту надають також імпортні асоціації. Наприклад, у США не без успіху функціонує "Ассошіейтед імпортерз оф алкогол продактз".\nПОНЯТТЯ І ВИДИ ТОРГОВЕЛЬНО-ПОСЕРЕДНИЦЬКИХ ОПЕРАЦІЙ. Під торговельно-посередницькими операціями розуміють операції, пов'язані з купівлею і продажем товарів, які виконуються за дорученням виробника-експортера незалежним від нього торговельним посередником на основі угоди або доручення.\nТорговельне посередництво - це досить широке поняття, що охоплює чимале коло послуг: перепродаж товару; пошук закордонного контрагента; підготовка і укладання угоди; кредитування сторін; здійснення транспортно-експедиторських операцій; страхові операції; проведення рекламних заходів; технічне обслуговування.\nДо торговельно-посередницьких фірм належать фірми, що з юридичного і господарського погляду не залежать від виробника або споживача товару (сюди, звичайно, не входять філії або дочірні товариства промислових компаній). Вони діють заради одержання прибутку, що створюється або як різниця між цінами, за якими вони купують і продають товар, або як винагорода за послуги.\nЯк правило, торговельно-посередницькі фірми займаються лише комерційною діяльністю, хоча найбільші з них можуть і обробляти куплений товар. Використання торговельних фірм дає певні переваги.\n4. Нарешті, ринки деяких товарів цілком монополізовані торговельними посередниками (наприклад, брокерами в Англії) і не доступні для прямих контактів із споживачами.\nТорговельно-посередницькі операції можна поділити на чотири види: з перепродажу; комісійні; агентські; брокерські. ОПЕРАЦІЇ З ПЕРЕПРОДАЖУ. Вони здійснюються торговельним посередником від свого імені і за свій рахунок. Тут торговельний посередник є стороною договору як з експортером, так і з покупцем. Розрізняють два види операцій з перепродажу.\nMerchant - Англія, США;\nHandler - ФРН;\nStockholder - ринок чорних металів Англії;\nOperator - торговці цукром на Нью-Иоркській біржі;\nDealer - торговці какао на Лондонській біржі;\nPrincipal - торговці кольоровими металами.\nДругий вид операцій - коли експортер і торговельний посередник підписали договір про продаж товарів на певній території, у конкретний термін (вказуються й інші деталі) згідно з договором. Термінологія торговців за цим договором також різна:\nDistributor - США, Англія;\nVertragshandler - ФРН.\nКОМІСІЙНІ ОПЕРАЦІЇ. Це укладення однією стороною (місіонером), за дорученням другої сторони (комітента), угод від свого імені, але за рахунок комітента. Взаємовідносини регулюються договором. Комітент залишається до кінця власником товару. Комісіонер же не купує товару (він залишається в руках експортера). Але для третьої сторони\n(покупця) стороною договору є комісіонер, а комітента він може і не знати. Комісіонер одержує винагороду або як відсоток, або як різницю між ціною, установленою комітентом, і ціною продажу.\nА якщо покупець не може розплатитися з комісіонером? Звичайно комісіонер не відповідає за кредитоспроможність третіх осіб. Проте іноді в комісійний договір включається умова про поруку комісіонера за виконання угоди покупцем, тобто гарантії комітента від несплати. Така умова називається делькредере (del credere). У договорі вказується при цьому ціна (максимальна або мінімальна), а також термін передання грошей комісіонером комітентові.\nАГЕНТСЬКІ ОПЕРАЦІЇ. Це доручення однієї сторони, що називається принципалом, другій стороні, яка іменується агентом, здійснення юридичних угод за рахунок і від імені принципала (комісіонер діє від свого імені) на визначеній території. Незалежність агента виявляється в тому, що він не перебуває в трудових відносинах із принципалом і здійснює свою діяльність самостійно на основі агентської угоди. Він є юридичною особою, зареєстрованою у торговельному реєстрі. Агент лише сприяє угоді, але сам не є стороною, тобто контракт про купівлю не укладає. Термінологія щодо таких посередників різноманітна: в Англії і США - це агент і принципал, у ФРН, Японії - торговельний представник, у Скандинавських країнах - агент і підприємець, у Латинській Америці - повірений і довіритель. Плутанина полягає в тому, що в Англії і США під агентством часто розуміють усі види посередництва.\nБРОКЕРСЬКІ ОПЕРАЦІЇ. Це встановлення через посередника-брокера (англ. broker, франц. courtier, нім. makler) контактів між продавцем і покупцем (а також між страховиком і страхувальником, судновласником і фрахтувальником). Брокер не є стороною в договорі, а використовується лише для інформування двох сторін, що беруть на себе зобов'язання за угодою. На відміну від агента, він не перебуває в договірних відносинах зі сторонами, а діє на основі окремих доручень.\nКрім головної функції - знайти покупця для продавця або, навпаки, продавця для покупця - брокер виконує певні додаткові функції. Зокрема, він здійснює:\n* контроль за виконанням контракту і пред'явленням рекламацій;\n* іноді бере на себе обов'язки делькредере;\n* підбір партії товару визначеного асортименту;\n* збір інформації про стан ринку.\nБрокер одержує винагороду, що називається брокередж (brokerage англ.), куртаж (courtage франц.), провізіон (provision нім.). Розмір цієї винагороди за товарними операціями коливається від 0,25 до 2-3%.\nБрокер не має права представляти інтереси іншої сторони або приймати від іншої сторони комісію, за винятком випадків, коли на це є згода клієнта. Іноді посередниками можуть бути два брокери - один за дорученням продавця, другий - за домовленістю покупця. Брокери спеціалізуються на продажі, купівлі одного виду товару, біржового або аукціонного.


Дієтологи розповіли про ідеальну методикою схуднення | Экономические Новости\nГоловна » Останні новини » Здоров’я » Дієтологи розповіли про ідеальну методикою схуднення\nАвстралійські вчені провели ряд досліджень, в ході яких була знайдена ідеальна методика схуднення. Весь секрет у поетапності зниження ваги. Коли вага знижується інтервалами, це допомагає організму звикнути до нового стану і утримати досягнутий результат.\nЕксперти заявляють, що головною складністю в схудненні є закріплення результату. Саме тому швидкі дієти і голодування найчастіше не дають бажаного ефекту, крім того, є дуже небезпечними. На думку дослідників, найбільш позитивний результат під час схуднення можна досягти завдяки, так званої, інтервального дієті, інформують Економічні новини.\nВона полягає в тому, щоб повільно скидати зайві кілограми протягом 30 днів, а потім протягом наступного місяця просто підтримувати досягнутий результат. Так продовжувати до тих пір, поки людина не знайде свою ідеальну форму.\nЗавдяки такому способу, у організму з'являється час на адаптацію і скинуті кілограми не повертаються. Місяці підтримки ваги досить для адаптації тіла до нових форм і відчуттів – це робить методику посильної для всіх бажаючих схуднути і зберегти нову фігуру надовго.\nНазвали найефективніший спосіб схуднення без дієт\nСтало відомо, чому деякі люди ніяк не можуть схуднути


MARC O`POLO Сорочка чоловіча модель B21766842156-806 - купити за найкращою ціною в Києві, Україні в інтернет-магазині Intertop\nMARC O`POLO Сорочка чоловіча модель B21766842156-806\nЧоловіча сорочка Marc O’Polo світло-блакитного кольору. Сорочка з довгими рукавами із чистої бавовни з дрібною текстурою Bedford. Класичний крій і такий самий колір – основа стильних, вишуканих образів, без яких неможливо обійтись. Яскрава деталь – червоно-біло-синя смуга, яку видно, коли верхній ґудзик розстібнутий.\n•\tДовжина по спинці у розмірі М: 79 см\n•\tШирина по грудях у розмірі М: 55 см\nСорочка чоловіча MARC O`POLO модель B21766842156-806


Нафтогаз сплатив до бюджету більш ніж шосту частину його доходів в 2019 році — Украинские новости — Новости Чернигова\n«По суті, саме поняття» торгів «було б під питанням — адже, учасникам досить було б лише укласти відповідний договір, а процес вибору оптимального постачальника необхідної продукції був би неконтрольований», — заявляють в співтоваристві.\n«В результаті торгів 2019 за відкритою процедурою було укладено договорів на суму 8,19 млрд. На товари з групи» 33100000-1 Медичне обладнання «. При цьому очікувана вартість за відповідними лотами в цій групі склала 8,85 млрд грн. це свідчить про річної економії в результаті тендерних процедур по цій категорії продукції в розмірі приблизно 660 млн грн.\nЧи зможуть державні та комунальні заклади охорони здоров’я забезпечити такий же або більший розмір зекономлених коштів за відсутності публічних торгів? Питання риторичне «, — підкреслюють в бізнес-середовищі.


Скандальний забудовник погодився знизити висоту 10-поверхового офісу у Львові | Львівський портал\nСкандальний забудовник погодився знизити висоту 10-поверхового офісу у Львові\n29 Червня 2021, 18:34 |\nУ Львівській міськраді кажуть, що домовилися, аби скандальний забудовник 10-поверхового офісного центру на вул. Ржегоржа, 21 знизив поверховість. Про це Львівському порталу повідомили у департаменті містобудування.\nЯк кажуть посадовці, забудовник 10-поверхового офісного центру на вул. Ржегоржа, 21, що біля проспекту Чорновола, нібито погодився знизити висоту будівлі до 4 поверхів.\n«У Львівській міськраді переконали забудовника піти на конструктивний компроміс і таки зменшити поверховість – зараз мова йде про 4 поверхи офісів. Плюс на перших двох поверхах буде торговий центр і, що важливо для цього мікрорайону, дитячий центр дозвілля. Наголосимо: жодного житла тут не буде», – йдеться у повідомленні департаменту містобудування.\nВодночас у мерії наполягають на тому, аби забудовник обговорив оновлений проєкт із місцевими мешканцями і досяг із ними порозуміння.\nПопередній проєкт будівництва\nНагадаємо, що історія зі скандальним будівництвом на вул. Ржегоржа, 21 тягнеться ще з 2017 року. Тоді містобудівні умови та обмеження мерія видала на офісний центр висотою 14 м, а саму земельну ділянку продала на аукціоні майже за 2,5 млн грн. Ділянка належать до житлової та громадської забудови, її цільове призначення– для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови.\nУ 2018 році виконавчий комітет Львівської міськради видав на цей об’єкт нові містобудівні умови та обмеження, їх отримала Галина Мазур. Як пишуть «Наші гроші.Львів», у документі висоту офісів збільшили вже до 35 м, а відсоток забудови ділянки – до 93%.\nЧерез такі нові параметри проти виступили місцеві мешканці, які вважали, що висотна будівля заступить сусідні низькоповерхові будинки, а через малу відстань між будинками не зможе проїхати пожежна машина. У жовтні 2018 року мер Львова Андрій Садовий пообіцяв їм скасувати це рішення виконкому.\nПізніше замовниця містобудівних умов та обмежень Галина Мазур подала в суд на виконавчий комітет. Основною претензією жінки було те, що без належно оформлених містобудівних умов та обмежень вона не може розпочати будівництво. У листопаді 2019 року Галина Мазур звернулася до виконавчого комітету по їхню копію, однак їй відповіли, що документу немає.\nСуд визнав, що своїми діями виконавчий комітет порушив ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні». Оскільки на засіданні виконком підтримав видачу цих містобудівних умов та обмежень, то міський голова повинен був їх підписати та завершити процедуру оформлення.\nЗгідно з містобудівним розрахунком, на вул. Ржегоржа, 21 планували звести 10-поверхову офісну будівлю. На першому та другому поверхах будуть торгові приміщення та центр дитячого дозвілля. На третьому поверсі − актовий зал, лоббі-бар, кімната для переговорів, хол, вбиральні та приміщення адміністрації будівлі. Решта будівлі, окрім останнього технічного поверху, передбачена для офісів.\nТеги: будівництво, ЛМР, Львів, офіси, проспект Чорновола, скандальна забудова


Ідеальна, невловима, незбагненна ... Саме такими епітетами можна описати жіночу красу. Буває так, що риси лиця не дуже правильні, і параметри фігури не зовсім «модельні», але всі обертаються вслід і шепочуть: «Красуня! Королева!» У чому ж секрет?\nУ впевненості в собі і доглянутості. Чоловікам, як правило, достатньо одного погляду, щоб вирішити: «А вона дуже навіть нічого!» Зазвичай вони не звертають увагу на колір сукні або особливості макіяжу.\nАле це не означає, що деталі не важливі. Цілісний образ про оточуючих ми складаємо саме з маленьких частин, навіть не усвідомлюючи цього.\nВажлива деталь вигляду - волосся. Якщо їх стан ідеальний, вони сяють на сонці, не січуться, не електризуються, легко розчісуються. На жаль, не кожен з нас може сказати, що його шевелюра саме така. Причин погіршення вигляду волосся - не злічити. Насамперед, це порушення в роботі внутрішніх органів і систем, але багато чого залежить і від догляду. Мало просто вибрати шампунь у відповідності зі своїм типом волосся, треба ще правильно ним користуватися.\nЯк часто влаштовувати собі прочуханку, всі ми повинні визначити індивідуально - судячи з відчуттів і відображення в дзеркалі. Якщо волосся сухе, то буває достатньо мити їх раз на тиждень. А для жирних може знадобитися набагато частіше миття. Це ж треба і тим, хто постійно користується засобами для укладання. Отже, шампунь потрібно спінити в долонях, рівномірно розподілити по волоссю і п'ять хвилин м'яко промасажувати голову. Наносити і змивати шампунь треба два рази, щоб повністю видалити шкірне сало, пил і залишки косметичних засобів. Вода при цьому не повинна бути гаряче 45 ° С. І чим швидше волосини стають схожими на бурульки, тим більше прохолодною водою їх треба мити.\nПісля миття варто скористатися кондиціонером. Він видалить з волосся сліди шампуню, додасть їм еластичність, запобіжить накопиченню статичної електрики. А ось феном користуватися небажано, принаймні постійно, та якщо ви його використовуєте, то не досушуйте волосся повністю, залиште їх трішечки вологими, а також дотримуйтесь правилом тримати фен на відстані не менше 15 см. від пасма, в іншому випадку сухе гаряче повітря позбавить волосини природного зволоження і зробить їх ламкими. Фарбоване волосся піддавалося негативному хімічному впливу барвника, через що потребує додаткового захисту особливо від прямих сонячних променів. У цьому випадку з метою збереження здоров'я волосся, використовуйте бальзами і відтінкові шампуні.\nЛікувальні засоби для ідеального волосся\nЗ їх допомогою можна підгодувати виснажені волосини поживними речовинами, зробити слухняною непокірну жорстку чуприну або надати вагомість легким пасмам, схожим на пух кульбаби. Але найбільш популярні серед лікувальних засобів шампуні від лупи, яка докучає власникам всіх типів волосся.\nПояву лупи не можна зарахувати до хвороб. Це скоріше сигнал, який вказує на неблагополуччя в організмі. У результаті стресу, ослаблення імунної системи, нестачі вітамінів, гормональних порушень, перенесеного грипу і ще тисячі та однієї причин в шкірі голови починає вироблятися багато сала. А це живильне середовище для грибка. Довгі роки він може жити на наших головах, нічим не видаючи свою присутність, а при відповідних умовах - активізується. Це проявляється тим, що цикл відлущування відмерлих клітин скорочується від нормального, тривалістю в місяць, всього-на-всього до одного тижня. Тому клітини злипаються і утворюють неестетичні білясті лусочки, помітні на темному одязі. Така проблема виникає у власників сухого і нормального волосся. Гірше, якщо шкіра жирна. Тоді лусочки великі, жовтуваті, а ділянки, де вони утворюються, можуть свербіти. Цей стан називається себорейний дерматит.\nПозбутися від грибка раз і назавжди нереально. Його легко «отримати» в перукарні, з власного гребінця, капелюха і т.д. Та спеціальний шампунь проти лупи, що містить комплекс речовин на основі цинку, селену, сірки або березового дьогтю, допоможе тримати грибок у вузді. Таких лікувальних шампунів досить багато, і найбільш сучасні з них справді унікальні. Вони володіють сильною дією, та позбавлені недоліків своїх попередників, наприклад, неприємного запаху і липкості. Ці шампуні знижують активність грибка, зменшують швидкість поділу клітин і видаляють лусочки. Вже після першого застосування дійсно ефективного шампуню помітний результат, а при періодичному - лупа зникає.\nПід словосполученням ідеальне волосся, маємо на увазі здоров'я і блиск шевелюри, яка відображає в першу чергу стан здоров'я їх власниці. До факторів, які негативно позначаються на стані волосин, відносять: стреси, психічні розлади, нестача в раціоні цинку і біотину, вплив хлору і натрію надмірна кількість яких присутня у водопровідній воді. Шкідливі звички: куріння, часте вживання кави також негативно відбиваються на стані волосся. Волосся це своєрідне дзеркало стану нашого організму, крім того, вони постійно піддаються впливу зовнішніх факторів: сонця, вітру, морозу забрудненого повітря. Але правильний і постійний догляд, дозволить їм завжди виглядати просто приголомшливо.\nНе забуваємо прокоментувати, поділитися своїми перевіреними порадами та нажати на кнопки соцмереж. Дякую!\nДля сайту, Ніна Волощук


ВИПРАВЛЕННЯ: Виняток виникає у процесі PollDeviceThread, коли пристрій USB, буде видалено з Windows 7 вбудований Compact пристрою\nУ цій статті у цій статті описано проблему, яка викликає виняток у процесі PollDeviceThread , після того, як пристрій USB, буде видалено з Windows 7 вбудований Compact пристрою. Доступне оновлення для вирішення цієї проблеми. Перш ніж інсталювати це оновлення, потрібно інсталювати всі попередньо випущені оновлення, для цього продукту.\nЯкщо видалити пристрій USB, наприклад, компакт-дисків, пристрою Windows 7 вбудований Compact, з'являється повідомлення про виняток PollDeviceThread процесу.\nОновити програмне забезпечення наразі корпорація Майкрософт як Вбудовані Compact 7 щомісячні оновлення (квітня 2016).\nCdrom.dll 53248 06-Apr-2016 20:02 Public\_Common\_Oak\_Target\_Sh4\_Debug\nІдентифікатор статті: 3155509 – останній перегляд: 24 лют. 2017 р. – виправлення: 1


Україна – світовий супермаркет екологічних продуктів\n6.6.1 SWOT-аналіз українського агросектору\n6.6.2 Візія агросектору України — 2030Е\n6.6.3 KPI розвитку агросектору України — 2030Е\n6.6.4 Кроки та інструменти для досягнення KPI\n6.6.5 Оцінювання ефекту для економіки України\n1. Вигідне географічне розташування в центрі Європи на перетині основних логістичних вузлів\n2. Клімат (велика частина території України розташована в кліматичних зонах, що сприяють веденню с/г з мінімальними ризиками отримання збитків від різних стихійних лих)\n3. Ґрунти (українські с/г землі — це чорноземи з найбільшим вмістом гумусу у світі)\n4. Культура і знання (аграрії активно навчаються у колег з усього світу)\n5. Дешева оренда землі (в Україні — 41 євро/га, для порівняння в Литві — 81, у Чехії — 96, у Франції — 202)\n6. Найвища маржинальність серед усіх країн світу — 30-150% (за оцінками експертів «Латифундист Медіа»)\n7. Відсутність регулювання\n8. Дешева робоча сила (середня офіційна зарплата в с/г в Україні — $277, у Польщі — $1 680, в Угорщині — $1 114, у Словаччині — $1 319)\n9. Бізнес через своїх лобістів із галузевих асоціацій представлений в уряді (експортна рада, Рада інвесторів України, різні міжвідомчі групи і комітети при міністерствах тощо)\n10. Ландшафт ідеально підходить для великого товарного землеробства\n11. Активне використання всіма гравцями (великими, середніми і дрібними) передових світових технологій у своєму виробництві\n12. ТОПові позиції України на світовому ринку (сьогодні Україна - один зі світових лідерів за низкою товарних позицій)\n13. Висока частка експорту в економіці\n1. Відсутність вільного ринку землі (як однієї з ключових умов для залучення інвестицій)\n2. Низький рівень переробки (частка агропродукції з високою доданою вартістю в загальному обсязі с/г виробництва становить незначну частину — близько 5-7%)\n3. Низька ефективність (на усіх ланцюжках бізнесу)\n4. Низька продуктивність ($4 тис. у с/г на одного зайнятого. Для порівняння: у Польщі — $8 тис., у Німеччині, Франції — $54 тис., у Нідерландах — $79 тис.1)\n5. Слабка самоорганізація ринку (середній і малий бізнес не беруть активної участі в профорганізації для політичного лобіювання своїх інтересів)\n6. Відсутність джерел фінансування сектору (дорогі кредити), недофінансування сектору\n7. Відсутність довгострокової Стратегії розвитку сектору (як частини загальної Економічної стратегії країни)\n8. Домінування окремих великих гравців на ринку (створює передумови для виникнення монополій в окремих секторах АПК)\n9. Відсутність ефективного законодавчого регулювання\n10. Непрозорий механізм держпідтримки галузі\n11. Погіршення якості чорнозему (близько 20% українських чорноземів деградували за 28 років через непродуману політику обробляння ґрунту і неконтрольоване внесення добрив, що призвело до збитків — до 10-15 млрд грн)\n12. У низці господарств збереглася «культура колгоспу»: низький рівень фінансової грамотності, старі технології, відсутність процесу модернізації об'єктів\n13. Велика частка неефективних державних підприємств. У компетенції Мінагрополітики — 334 підприємства (із них 1 підприємство розташоване в зоні ООС, 32 — у Криму, 206 — підлягають ліквідації, 95 — повинні бути приватизовані і 3 — залишитися в державній власності)\n14. Дефіцит кваліфікованих кадрів у регіонах\n15. Відсутність профільних R&D-центрів\n16. Основне ціноутворення на зерно відбувається не в Україні\n1Розрахунок UIF за даними: https://data.worldbank.org/indicator/NV.AGR.TOTL.CD, https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page3.jspx?locale=en&MBI_ID=33&_adf.ctrl-=&_afrLoop=1547071765296716&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=null#!%40%40%3F_adf.ctrl-%3D%26_afrWindowId%3Dnull%26locale%3Den%26_afrLoop%3D1547071765296716%26MBI_ID%3D33%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3D2f11labsx_21\n1. Зняття мораторію на продаж землі (до $ 50 млрд інвестицій за 10 років)\n2. Вихід на нові ринки з новою продукцією (наприклад, коноплі, льон, лляні тканини, халяльне м'ясо, хамон українського виробництва, козячі сири, органічний мед, органічна курятина тощо)\n3. Цифровізація с/г (AgTech)\n4. Залучення інвестицій у сектор\n5. Підвищення продуктивності та врожайності\n6. Створення профільних R&D-центрів в Україні (новий посадковий матеріал, нові технології, нові добрива)\n7. Підтримка з боку міжнародних фінансових організацій та з боку держави\n8. Створення в Україні Причорноморського центру біржової торгівлі агропродукцією\n9. Створення в Україні євроазійського логістичного та виробничого хабу агропродукції\n10. Перетворення України на світовий органічний хаб\n11. Зростання експорту і, як наслідок, валютних надходжень у країну\n12. Формування моделі «20-40-40» (за розміром господарств 20% — великий агробізнес, 40% — середній, 40% — малий)\n13. Можливість форматувати галузь (обрати унікальний «український» шлях розвитку)\n1. Прорахунки у відкритті ринку землі (відсутність обмежень для категорій покупців, формування ціни, захисних механізмів від спекулятивного перепродажу землі)\n2. Війна, політична та економічна кризи в Україні\n3. Відтік кадрів\n4. Прорахунки в регулюванні галузі\n5. Погіршення якості земель\n6. Втрата вартості землі через розвиток альтернативного виробництва (гідропоніка тощо)\n7. Подальше падіння маржинальності\n8. Деградація сектору\n9. Втрата частини потенціалу врожайності через деградацію ґрунтів, яка є наслідком інтенсивного виробництва\n10. Рейдерство, «сірий» ринок зерна, високий рівень обороту готівки, шахрайські схеми, контрафактна продукція, тиск із боку силових структур\nСьогодні 31 грудня 2030 року.\nУкраїнський агропромисловий комплекс (АПК) за останні 11 років кардинально змінився. Нові технології та трансформація нормативного поля перетворили аграрний сектор на сектор продовольства, а Україну — на центр продовольчої безпеки світу.\nМісце і роль України у світі 2030\nУ 2030 році Україна — це:\n1. Світовий постачальник зернових та олійних культур, а також м'яса птиці та яєць.\n2. Світовий супермаркет екологічно чистих продуктів харчування (преміальний сегмент).\nМи зміцнили свої експортні позиції за такими товарними групами, як соняшник, соняшникова олія, кукурудза, пшениця, ячмінь. Ми постачаємо їх, а також м'ясо птиці на швидко зростаючі ринки Африки, Індії, Китаю, де стрімкими темпами зростає середній клас, а разом із ним і попит на якісне калорійне харчування. Це дає Україні значний приплив валютного виторгу.\nЗ урахуванням змін клімату Південь України став за умовами подібний Криму (сухий клімат і ранній урожай), а це створило умови для отримання дуже раннього і якісного врожаю продовольчої пшениці. Відповідно, у нас з'явилася власна дешева сировина для виробництва високоякісного борошна і виробів з нього, а за термінами збирання ми випереджаємо Росію, що дало нам можливість збувати свою продукцію вигідніше. Ми увійшли до числа ТОП-переробників та експортерів борошна у світі.\nЗміна клімату, відкриття ринку землі та розвиток зрошення дозволили Україні стати головним постачальником в ЄС деяких свіжих овочів та інших культур. Це стало можливим завдяки належній логістиці, короткому плечу доставки та сертифікації виробництва за нормами ЄС. Наприклад, ми — головний експортер батата в Європу.\nТакож Україна стала найбільшим виробником пивоварного ячменю в регіоні, найбільшим експортером органічного пивоварного ячменю у світі.\nКожен 3-й літр пива у світі виготовлено з українського ячменю.\nДуже популярними стають алкогольні тури в Україну, адже тут виготовляється дуже багато крафтового хорошого пива і популярних вин із Закарпаття та Одеської області.\nНа Заході України з'являються віскікурні. Віскі з України посідають високі місця у світових рейтингах, поряд з американськими, японськими та європейськими брендами.\nУкраїна стала головним партнером для країн Близького Сходу, Північної Африки, у яких є гроші, але немає можливості вирощувати свої якісні продукти харчування. Ми співпрацюємо в рамках довгострокових системних програм з такими країнами, як ОАЕ, Кувейт, Бахрейн і т. п. За цими угодами ми вирощуємо для них певні культури на спеціально виділених площах.\nЗначно зросла роль України в постачанні продовольства у країни Субекваторіальної Африки. Пшениця, кукурудза, борошно та макаронні вироби з України затребувані на новому ринку, що швидко росте. Нашим виробникам вдається налагодити холодний ланцюжок та здійснювати постачання свіжих фруктів, зокрема яблук, та ягід і винограду до цих країн.\nУ той же час Україна змогла відкрити для себе нові ринки і стати постачальником екологічно чистих продуктів (переважно в Європу).\nСьогодні Україна — великий виробник м'яса, риби, продуктів харчування класу «преміум». Ми експортуємо такі делікатеси, як хамон, равлики, трюфелі, сири, устриці, чорну ікру; у великих кількостях виробляємо жито; увійшли в ніші маловідомих і малопопулярних круп (кіноа, кускус, булгур), які складають основу раціону здорового харчування європейців.\nУкраїна — важливий постачальник халяльного м'яса в арабські країни.\nВ Україні з'явилися й активно розвиваються ферми, які виробляють волокна для штучного м'яса, попит на яке у світі зростає.\nУкраїна завоювала репутацію виробника висококласної чистої та здорової їжі, українська продукція постачається практично в усі країни світу. У тренді сьогодні здоровий спосіб життя і здорове харчування, а Україна виступає своєрідним постачальником цього «здоров'я».\nПісля 2025 року Україна стала новим міжнародним хабом з лікувальних конопель, що дало імпульс до припливу інвестицій у вирощування і переробку. Ми стали головним постачальником сировини (технічних конопель) для ключових представників текстильної промисловості світу, будівельної галузі.\nУкраїна увійшла до ТОП-5 найбільш відвідуваних країн світу в категорії агротуризму, що забезпечило приплив валюти в країну, дозволило продавати і просувати бренд «Україна» і українську продукцію за кордоном.\nАгротуризм — це зелений туризм, який дає людям можливість приїхати до фермера, покопати картоплю, переночувати на сіннику, попити парного молока і, відбуваючи додому, захопити з собою якісь брендовані продукти (наприклад, чай, коноплю, сири).\nУкраїна увійшла до трійки постачальників органічної продукції в Європу.\nРозвиток річкової логістики, портової інфраструктури, суднобудівних і судноремонтних підприємств дозволив Україні зміцнити своє місце на ринку доставки агропродукції та сировини. Українська продукція стала більш привабливою для світового ринку внаслідок низьких витрат на доставку морем.\nЧерез Україну ведеться торгівля ЄС з Китаєм та Індією. До 2030 року у нас з'являються перші сучасні океанічні рибальські судна й перші вітчизняні виробники морської риби і морепродуктів із замкнутим циклом.\nУкраїнські бренди сільгосптехніки вийшли на західні ринки і відкривають виробничі майданчики в країнах Європи та Азії.\nЧому зміни стали можливими\nУкраїна вибрала для себе шлях, який є чимось середнім між французькою й американською моделями. І він став нашим власним, українським шляхом, який враховував специфіку та особливості економіки, географії, менталітету.\nВ українській моделі є як великі агрохолдинги (від 20 тис. до 1 млн га), так і маленькі та середні фермерські господарства. Вони благополучно існують завдяки взаємовигідній співпраці.\nМаленькі фермери — це особисті присадибні господарства до 500 га, середні фермери 500-10 тис. га. Вони не обов'язково займаються зерном та олійними, а, наприклад, вирощують багато овочів, ягід, мають теплиці, сади. І живуть там же, на місцях, де працюють. Фермери зробили ставку на тваринництво, в тому числі вирощування індиків, гусей, качок, займаються козівництвом, вівчарством.\nУ 2020 році було знято мораторій на продаж землі. Відкриття ринку землі відбувалося поетапно, з поступовим виведенням на ринок певного відсотка земель, і з врегулюванням питання, хто із зовнішніх гравців скільки землі може купити. Була створена державна програма захисту ґрунтів.\nУкраїнські інвестори, купивши землю, віддавали її під заставу й отримували дешеве фінансування для розвитку своїх господарств. Сформувалася культура землеволодіння як класу для паркування капіталу як інвестиційного активу.\nСьогодні в Україні активно розвивається фермерське господарство. Володіння землею багатьом фермерам дало можливість залучати довгі дешеві кредити. Аграрії почали активно взаємодіяти і ділитися досвідом, що дозволило підвищити ефективність виробництва.\nСіл стало менше, але вони стали більшими і тепер більше схожі на європейські, окультурені. У всіх селах є широкосмуговий доступ до Інтернету, що створює нову культуру для ІТ-фахівців і дауншифтерів, які стали віддавати перевагу українському середовищу перед далеким Таїландом.\nЗначно зменшився середній вік жителів села. При селах розвивається зелений туризм, оскільки одна з ніш — це виробництво кінцевого продукту харчування. Частина власників господарств керують агропідприємствами з міста за допомогою віртуальних сервісів.\nЗ'явилися нові бізнес-моделі, нові форми кооперації та співробітництва. Наприклад, супермаркети почали створювати екосистеми з аграріями, тобто допомагати фінансуванням, створювати спільні програми з постачальниками хімії, насіння, добрив. Завдяки «розумним» системам закупівель та доставки налагодили ефективну співпрацю українських виробників з ресторанами.\nУ тваринництві ми також пішли в глибоку переробку: яйце переробляємо на порошок, молоко — на сухе молоко, масло, сири, казеїн і лактозу; м'ясо — на ковбаси, хамон, копчені та інші м'ясні вироби. Це дозволило створювати нові робочі місця, українська економіка отримала додану вартість на переробці та упаковці, вартість експорту зросла в рази.\nБула розроблена і введена в дію стратегія щодо розвитку зрошення в Україні. Держава разом з інвесторами у форматі державно-приватного партнерства активно інвестує в цей сектор.\nЗавдяки цьому став можливим розвиток плодоовочевого напрямку, а також збільшення врожайності зернових.\nЗа допомогою комунікацій і відкритого діалогу всіх учасників було знижено рівень і кількість рейдерських атак, обсягу сірого ринку зерна, обороту готівки, шахрайських схем, контрафактної продукції, пресингу з боку силових структур. Завершення судової реформи забезпечило надійні гарантії права приватної власності і рівності всіх перед законом.\nЦифровізація та технології «Індустрії 4.0»\nУкраїна в 2030 році — європейський лідер у галузі інновацій. Технології та цифровізація принципово змінили бізнес-процеси в аграрному секторі. Сьогодні ферми і поля оцифровані, багато супутникових знімків, тільки GPS навігація, майже в кожному господарстві впроваджено Farm Management System.\nУ сільському господарстві зайнято набагато менше людей, ніж 10 років тому, але вони більш досвідчені, мотивовані, володіють принципово новою культурою роботи в с/г.\nУправління виробництвом здійснюється за допомогою віртуального обслуговування. Це в рази скоротило витрати аграріїв. Маржинальність українського агробізнесу досі вища, ніж в інших країнах світу.\nЗавдяки віртуальному обслуговуванню жителі міст отримали можливість управляти фермою онлайн. Тобто, щоб займатися агробізнесом, необов'язково жити в селі, виїжджати на поля.\nАктивно розвивається аутсорсинг агробізнесу, коли професійна команда контролює і працює на полях, а власник отримує репорти в онлайні.\nУ великих господарствах значна частина тракторів була замінена на безпілотні. Окремо розвинений сервіс аутсорсингу і обслуговування техніки, що знизило витрати господарств. У плодоовочевому секторі відбувається масова роботизація виробництва. Ті ж тенденції і в молочному скотарстві.\nЗа допомогою синергії агробізнесу та IT-розробок Україна увійшла до ТОП-5 країн світу за використанням систем точного землеробства в розрахунку на кількість агропідприємств. Це дозволило зберегти маржинальність бізнесу та збільшити врожайність.\nУкраїна самодостатня в забезпеченні своїх потреб насіннєвим матеріалом. Генетика зібрана з усього світу й адаптована під українські умови.\nВся хімія виробляється в Україні (у тому числі з реагентів, що імпортуються з Китаю та інших країн).\nУкраїна відкрила ринок для всіх добрив. У нас конкурують польські, російські, білоруські та навіть єгипетські і туркменські добрива. Внутрішні ціни на азотні добрива для України нижчі, ніж імпортні. Ми модернізували власні заводи, на яких виробляється аміак та азотні добрива з використанням дешевого газу власного видобутку. Україна експортує їх на сусідні ринки (Польща, Румунія).\nРозвиток промисловості призвів до того, що Україна почала використовувати найбільш екологічно чисті добрива (наприклад, добрива з водоростей), які довели свою ефективність.\nR&D і селекція\nСвітові насіннєві компанії відкривають в Україні свої генетичні центри та лабораторії, адаптуючи тут свої напрацювання для виробництва сортів і гібридів для України і країн СНД. Активно залучається до роботи генетичний банк вітчизняних НДІ — Миронівського інституту пшениці, Селекційно-генетичного інституту, Інституту рослинництва. Україна стала регіональним центром виробництва насіння.\nОдночасно українські приватні компанії, керовані колишніми вченими з НДІ, відкривають і патентують нові методи селекції, клітинного відбору, редагування генів, генного аналізу, випробування препаратів та біостимуляторів.\nАктивно розвиваються лабораторії клонування, мікробіології та біотехнології. Світові корпорації вдаються до послуг українських розробників для прискорення власних досліджень, купують патенти на нові штами мікроорганізмів, технології та методи.\nУкраїна стає науковим хабом, де з'являються Агротехнопарк, куди переносять свої дослідницькі центри виробники з усього світу.\nУподобання українців значно змінилися\nЩо стосується України й уподобань українців в їжі. Українці сьогодні — це переважно середній клас, який вважає за краще вживати якісну екологічно чисту продукцію. Велика частина цієї продукції (80-90%) має українське походження.\nУ споживчому кошику більше здорової і насиченої їжі: бобових, зелені, ягід, фруктів, риби, м'яса, яєць, молочної продукції, «суперфудів», але скорочується споживання хліба, картоплі. Це змушує виробників продуктів харчування міняти орієнтованість бізнесу на внутрішній або зовнішній ринки відповідно.\nУкраїнці все менше готують самі вдома на кухні. Багато продукції Україна виробляє з високим ступенем переробки такого фабриката, який потрібно тільки розігріти або злегка підсмажити для споживання в їжу.\nНабули розповсюдження «міські городи», вертикальні ферми, гідропоніка, міні-теплиці у квартирах або на лоджіях.\nKPI агросектору України—2030Е:\n1. 40 товарних позицій входять у ТОП-10 за виробництвом та експортом, у тому числі:\nСоняшникова олія — І місце у світі\nКукурудза — І місце у світі\nПшениця — у ТОП-3 у світі\nЯчмінь — у ТОП-3 у світі\nОрганічний пивоварний ячмінь — І місце у світі\nБатат — І місце в Європі\nКоноплі технічні — І місце у світі\nБорошно — у ТОП-3 у світі\nМ'ясо птиці — у ТОП-3 у світі\nСир — у ТОП-5 у світі\n2. Україна входить у ТОП-3 постачальників органічної продукції в Європу.\n3. Україна — у ТОП-5 найбільш відвідуваних країн світу в категорії агротуризму.\n4. $15 млрд — загальна сума зовнішніх інвестицій в український агросектор в 2020–2030ЕЕ.\n5. $46 млрд — сума всіх інвестицій (внутрішніх і зовнішніх) в український агросектор в 2020–2030ЕЕ.\n6. Частка АПК у ВВП\nВиробництво та переробка с/г продукції, % у ВВП\nСировина (сільське господарство) 10,2% 4,4%\nПереробка 4,5% 7,0%\nІнфраструктура + IT 2,3% 6,0%\nВсього: 17,0% 17,4%\nДжерело: Укрстат, оцінювання експертів «Латифундист Медіа» та Ukrainian Institute for the Future\n7. Експорт продукції АПК\nЕкспорт продукції АПК, $ млрд\nВсього: 17,8 100,0\n8. Співвідношення сировини та готової продукції у виробництві та експорті\nСировина vs готова продукція в АПК\nСировина 70% 30%\nГотова продукція 30% 70%\nВсього: 100% 100%\nДжерело: оцінювання експертів «Латифундист Медіа» та Ukrainian Institute for the Future\n9. Продуктивність (додана вартість на 1 зайнятого)\nПродуктивність, $ тис. на 1 зайнятого\nСільське господарство 4 27 ↑ х 7 разів\nПереробка 25 150 ↑ х 6 разів\nДжерело: розрахунок Ukrainian Institute for the Future на підставі даних Укрстат, оцінювання експертів «Латифундист Медіа», прогноз «Латифундист Медіа» та Ukrainian Institute for the Future\n10. Рентабельність виробництва стабільна, на рівні 30%.\nчастка логістики в експортній ціні в 2030Е зменшилася вдвічі;\nчас на логістику в 2030Е скоротився втричі.\n12. 3% вирощуваного м'яса — штучно вирощене без забою тварин\nПотреба в інвестиціях, $\n1. Ухвалення стратегії розвитку Агросектору, як частини комплексної Економічної стратегії України 2030 - Кабінет Міністрів України (КМУ), Міністерство інфраструктури (МінІнфра), Міністерство аграрної політики (МінАгро), Верховна Рада (ВР) КМУ, профільні асоціації «Латифундист Медіа» Ухвалення стратегії — перше півріччя 2020Е\n2. Ухвалення Стратегії розвитку інфраструктури - МінІнфра, Міністерство економічного розвитку і торгівлі (МЕРТ) МінАгро Ухвалення стратегії — грудень 2019Е\n3. Реалізація «Концепції розвитку цифрової економіки та суспільства» (Цифрової адженди України) та цифрової стратегії «Україна -2030Е — країна з розвинутою цифровою економікою» - КМУ МЕРТ\nЦифрова трансформація агросектору\nЗростання продуктивності у 6-7 разів\n4. Завершення судової реформи - Адміністрація Президента (АП), Вища рада правосуддя Профільні юридичні співтовариства (UBА)\nЗавершення реформы — грудень 2019Е\nГарантія права власності\n5. Відкриття ринку землі - КМУ, МінАгро, ВР Профільні асоціації\n«Латифундист Медіа» 2020Е\n6. Просування українського агросектору на зовнішніх ринках $1,5 млн (бюджет) МінАгро, Міністерство закордонних справ (МЗС), МЕРТ, Торгово-промислова палата (ТПП) Профільні асоціації\nЗростання експорту. CAGR — 15%\nЕкспорт продукції АПК в 2030Е — $100 млрд\n7. Створення системи забезпечення кадрами н/д КМУ, профільні асоціації Профільні асоціації Забезпечення кадрами на 100%\n8. Ухвалення Стратегії розвитку сільських територій н/д КМУ КМУ Ухвалення стратегії - І квартал 2020Е\n9. Створення стимулів (у т. ч. фіскальних) для розвитку R&D у секторі (як варіант, американська модель) $1,0 млн МінАгро, МЕРТ Профільні асоціації 80% досліджень харчових продуктів проводять в українських центрах\nДжерело: оцінювання Ukrainian Institute for the Future, «Латифундист Медіа»\nРеалізація стратегічних кроків і досягнення KPI агросектору дадуть потужний мультиплікативний ефект всій економіці. Додаткові інвестиції забезпечать створення нових робочих місць, збільшення надходжень до бюджету. Інвестиції в цифровізацію агросектору кардинально збільшать ефективність роботи аграріїв, наприклад, продуктивність у сільському господарстві, за оцінками UIF, може збільшитися в 6–7 разів за 10 років.\nЕфект від інвестицій в агросектор\nІнвестиції (потреба сектору в інвестиціях) $46 млрд\n- у т. ч. зовнішні $15 млрд\nДодатково створений ВВП $6,1 млрд $7,7 млрд $10 млрд $80 млрд\n- додатковий ВВП, % +3,8% +3,7% +3,5% 3,7%\nДодаткове зростання середньомісячної заробітної плати\nв Україні, на одну особу + $17 + $25 + $41\nДодаткові надходження до бюджету $1,1 млрд $1,4 млрд $1,9 млрд $15 млрд\nДжерело: оцінювання Ukrainian Institute for the Future\nПорівняння ВВП, що буде створений у Агросекторі України до 2030Е, за двома сценаріями, $ млрд\nПідготовлено за підтримки експертів «Латифундист Медіа»\nУкраїнський інститут майбутнього © 2018-2019