HEVOSYRITYKSEN JOHTAMINEN - PDF\nDownload "HEVOSYRITYKSEN JOHTAMINEN"\nRaimo Ismo Lehtilä\n1 HEVOSALAN TIETOPAKETIT 1/8 - koulutuspäivien luentomateriaali HEVOSYRITYKSEN JOHTAMINEN Hevosyrityksen johtamisen liiketoiminnan käynnistämisen, ja hevosyrityksen kehittämisen perusteita yrityksen johtaminen.indd :50:41\n2 Teksti: Asiantuntijaryhmä Minna Mäenpää, Suomen Hippos ry Pirkko Haikkala, ProAgria Keski-Suomi Auli Teppinen ja Juha Helenius, ProAgria Uusimaa Jukka Korhonen ja Sirpa Pussinen, Laurea-ammattikorkeakoulu Kuvat: Hevosalan yrittäjyyden kehittämishanke Oikoluku: Sirpa Pussinen Suvi Louhelainen Taitto: Ulla-Maija Knuutti Hevosalan yrittäjyyden kehittämishanke Laurea-ammattikorkeakoulu Hyvinkää 2005 SP-Paino Oy Hyvinkää yrityksen johtaminen.indd :50:42\n3 SISÄLLYS 1 IDEASTA YRITYSTOIMINNAN SUUNNITTELUUN Liikeidea Liiketoimintasuunnitelma 5 2 HEVOSHARRASTAJA VAI HEVOSYRITTÄJÄ MVL- ja EVL -verotuksen keskeisimmät erot hevostiloilla 6 3 HEVOSYRITYKSEN KÄYNNISTÄMINEN Käytännön perustamistoimet ja ilmoitukset Muuta huomioitavaa hevosyrityksen käynnistämisessä 8 4 HEVOSYRITYKSEN JOHTAMINEN Pitkän tähtäimen suunnittelu ja strategiatyö Vuosisuunnittelun apuvälineet 10 5 HEVOSALAN YRITYKSEN KEHITTÄMINEN Hevosyrityksen nykytilan arviointi Hevosyrityksen kehittämistarpeiden arviointi Asiakkaat hevosyrityksessä Hevosyritystoiminnan ja talouden suunnittelu Riskien hallinta hevosyrityksessä 17 6 OSAANKO YRITTÄÄ? Hevosyrittäjän osaamistarpeet Hevosalan koulutustarjonta ja yrityskohtainen neuvonta 20 yrityksen johtaminen.indd :50:43\n4 JOHDANTO Hevosyrityksen johtaminen -tietopaketissa käsitellään hevosyrityksen käynnistämistä, johtamista ja kehittämistä. Tietopaketti tarjoaa kaikille hevosyrittäjille toimintamuodosta riippumatta yritystoiminnan johtamiseen ja käynnistämiseen liittyvää perustietoa, apukysymyksiä oman toiminnan kehittämiseen ja linkkejä laajemman tiedon hakuun. Osaa aiheista, kuten talous- ja asiakkuuden hallintaa, käsitellään tarkemmin omissa paketeissaan. Hevosyrityksen johtaminen -tietopaketin tarkoituksena on antaa tietoa yritystoiminnan aloittamisen realistiseen arviointiin ja rohkaista olemassa olevia hevosyrittäjiä kehittämään omaa yritystoimintaansa. Luomajärven hevoskievari 1 IDEASTA YRITYSTOIMINNAN SUUNNITTELUUN 1.1 Liikeidea Liikeidea on yritystoiminnan perusta. Parhaat liikeideat ovat persoonallisia ja perustuvat yrittäjän omaan ydinosaamiseen. Toisaalta hyvin toimivaa liikeideaa voidaan laajentaa ketjuyritysten avulla. Ketjussa osana voivat olla muut hevosyritykset tai yritykset alan ulkopuolelta, kuten matkailu- tai ruokailupalveluja tarjoavat yritykset. Liikeidean toimivuus on aina aikaan ja markkinoihin sidottua. Tämän vuoksi alkavan hevosyrittäjän kannattaa hankkia mahdollisimman paljon tietoa markkinoista ja kilpailijoista sekä testata liikeideaansa perinpohjaisesti ennen yritystoiminnan aloittamista. Oman alueen hevosyritykset ja niiden palvelutarjonta ja kysyntätilanne kannattaa selvittää. Onko markkinoilla tilaa yrityksellesi ja miten toimit paremmin kuin muut? Hevosyritysten erikoistuminen tarjoaa mahdollisuuksia; yritys voi keskittyä tiettyyn palveluun. Yrityksen kannalta tärkeät strategiset perusvalinnat kuvataan liikeidean avulla. Strategia kuvaa periaatteet, joilla yritys pysyy kilpailukykyisenä, ylläpitää kannattavaa toimintaa sekä turvaa toiminnan jatkuvuuden ja kehittymisen. Strategia kuvaa tapaa toimia. Yrityksen strategiassa määritellään keinot, joilla asetetut päämäärät voidaan saavuttaa. Liikeideaa voidaan arvioida seuraavan esimerkkikaavion avulla. 4 yrityksen johtaminen.indd :50:47\n5 ASIAKKAAT Kenelle, mille myydään? Ravi- tai ratsuhevosten omistajat, jotka omatoimisesti haluavat liikuttaa hevosiaan YRITYSKUVA Millainen imago halutaan ja miten se rakennetaan? Miten erottaudutaan muista? Markkinoinnilla ja yrityksen laadukkaalla toiminnalla luodaan luotettava ja turvallinen yrityskuva TUOTE Mitä tuotetaan tai myydään? Hevosten täysihoitopalvelu: karsinapaikka, ruokinta, ulkoilu ja hoito MITEN TOIMITAAN? Mitkä ovat yrityksen toimintatavat? Hevosen hoitopaikka ilman valmennusta tai liikuttamista, hoitosopimuksella määritellään vuokraan kuuluvat palvelut 1.2 Liiketoimintasuunnitelma Liikeideasta lähtee liikkeelle hevosyritystoiminnan suunnittelu. Idean realistisuus kannattaa harkita tarkoin, sillä joskus voi olla hyvä vaihtoehto olla aloittamatta yritystä ja jättää hevosten kanssa toimiminen vain harrastukseksi. Liiketoimintasuunnitelma on työkalu uuden yritysidean hiomiseen tai yrityksen laajentamiseen liittyvien riskien kartoittamiseen. Liiketoimintasuunnitelmassa arvioidaan hevosyrityksen nykyinen toiminta, resurssit ja toimintaympäristö, valitaan toimintastrategia, suunnitellaan palvelun muodot, tuotanto, investoinnit ja rahoitus sekä tarkastellaan tuotekehitystä ja markkinointia. Hyvin laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan kuuluvat myös osana riskien kartoittaminen ja tunnistettujen riskien hallintaohjelmat. Erityisesti talouden suunnitteluun on hyvä käyttää ammattiapua, sillä yritystoiminnan talouden hallinta on hevosyrittäjän tehtävistä keskeisimpiä. Liiketoimintasuunnitelman laatimiseksi on olemassa erilaisia malleja ja työkirjoja esimerkiksi Internet-sivuilla Parhaimmillaan liiketoimintasuunnitelma näyttää aloittavalle yritykselle kehittämispolun ja toimii ohjekirjana ja karttana. Liiketoimintasuunnitelman laatiminen on myös opiskeluväline omaan yritystoimintaan ja toimii kommunikointivälineenä yrityskumppaneille, investoijille, pankille tai neuvontaorganisaatioille. Liiketoimintasuunnitelma kertoo yritystoiminnan ideasta, markkinoista, investoinneista, kannattavuudesta ja erityisesti yrittäjästä. Liikeidean ja liiketoimintasuunnitelman osana on suunnitelma yrityksen tuottojen muodostumisesta. Yrittäjän tavoitteena on tuottojen maksimointi ja kulujen minimointi, jotta myyntikatetta saadaan kertymään riittävästi. Samasta liikeideasta voidaan koota erilaisia ansaintamalleja erilaistamalla tuotteita ja palveluita. Talliyrittäjä voi esimerkiksi vuokrata ratsastushalliaan paikallisille koiraharrastajille tai tuottaa elämyspalveluita läheisen kokoushotellin asiakkaille. Tuotteistaminen mahdollistaa hinnoittelun ja asiakasmarkkinoinnin. Talous-, investointi- ja rahoitussuunnitelmien avulla voidaan selvittää investointien kannattavuus ja valita investointikohteet tuotto-odotusten perusteella. Maksuvalmius- ja riskianalyyseillä voidaan arvioida investointeihin liittyviä riskejä. Investointeihin mahdollisesti saatavat tuet ja avustukset selviävät paikallisesta TE-keskuksesta. Hevostilojen tukiasioista löytyy tietoa myös -Internet-sivuilta. Maksuvalmius- ja kannattavuuslaskelmiin sekä muuhun liiketoiminnan suunnitteluun apua löytyy mm. alueellisista ProAgria Maaseutukeskuksista ja uusyrityskeskuksista. 5 yrityksen johtaminen.indd :50:48\n6 2 HEVOSHARRASTAJA VAI HEVOSYRITTÄJÄ? Hevostalouteen liittyvä toiminta alkaa usein harrastuksen kautta. Tallitoiminnan laajentuessa tulee ajankohtaiseksi miettiä, kuinka pitkään toiminta on harrastuksenomaista ja milloin on kyse elinkeinotoiminnasta. Hevostalouden harrastuksenomaisuuden määrittelee sekä toiminnan harjoittajan että verottajan näkemys toiminnan luonteesta. Toiminta on harrastuksenomaista, jos sitä ei harjoiteta ansiotarkoituksessa. Harrastukselle tyypillistä on, että pitkällä tähtäimellä toiminnan menot ylittävät tulot eli toiminta kannattamatonta. Toiminnan laajuus on tärkeä kriteeri. Harrastustoimintana hoidetuista ravi- ja ratsuhevosista saadut tulot ovat veronalaisia. Toiminnan kustannukset ovat menoja, jotka vähentävät tuloa. Jos toiminta on harrastuksenomaista, sen tappiota ei vahvisteta. Tällöin tulo-osuuden ylittävät menot jäävät vähennyskelvottomiksi elantomenoiksi. 2.1 Maatalouden ja elinkeinoverotuksen keskeisimmät erot hevostiloilla Hevostalouden yritystoimintaa verotetaan tilanteesta riippuen maatilatalouden tuloverotusta koskevan lain (MVL) tai elinkeinoverolain (EVL) mukaan. Hevoskasvatusta verotetaan pääsääntöisesti MVL:n piirissä. Laajamittainen hevosten täysihoito- ja muu palvelutoiminta on EVL:n piirissä tapahtuvaa toimintaa. Muutaman ratsu- tai ravihevosen ylläpito tulkitaan yleensä harrastuksenomaiseksi, mutta pienimuotoinen kasvatustoiminta myyntiin on useimmiten jo yritystoimintaa. Käytännössä yritysmäinen hevostalous verotetaan EVL:n mukaan, jos verovelvollisen hallinnassa ei ole hallinnassaan maatilaa. Jos verovelvollisella on hallinnassaan maatila, voidaan yritysmäinen hevostalous verottaa joko MVL:n tai EVL:n mukaan. Maatilalla tapahtuvaa EVL:n mukaista toimintaa varten on perustettava yritys. Maatilalla tapahtuva palvelu- tai kilpailutoiminta voidaan myös yhtiöittää maatilasta erilliseksi, vaikka verottaja ei sitä vaatisikaan. Tällöin yhtiömuodoksi valitaan usein osakeyhtiö, jolla voidaan saavuttaa tietyissä tilanteissa verotuksellisia etuja ja toiminnan vastuiden tarkempaa rajaamista. Kiinteistöjen siirtäminen yhtiön omistukseen ei yleensä ole veroseuraamusten takia järkevää. Yhtiöittäminen edellyttää tarkkaa vaikutusten arviointia. Ehdottomia sääntöjä elinkeino- ja maatilatalouden tuloverotuksen rajanvedolle ei ole, sillä MVL:n piirissä alkanut toiminta voi laajentuessaan siirtyä EVL:n piiriin. Tärkeitä kriteereitä tässä tulonlähderatkaisussa ovat verovelvollisen oma näkemys, hevostoiminnan laajuus ja laatu sekä pääoman ja työvoiman tarve. MVL:n ja EVL:n mukaisen verotuksen keskeisimpiä eroja ovat: kirjanpitolain mukaan EVL:n mukainen toiminta on kirjanpitovelvollista maataloutta harjoittavalta edellytetään kirjanpidossa muistiinpanoja ja tositteiden säilyttämistä kirjaamisperuste kirjanpidossa on liikkeenharjoittajalla (EVL) suoriteperusteinen, jolloin kirjaamisajankohta on suoritteen luovutushetki maatalouden ammatinharjoittajan (MVL) ja harrastustoiminnan kirjaamisperuste on maksuperusteinen, jolloin tulo ja meno kirjataan, kun maksu tapahtuu verotuksessa poistoperusteet ja varausmahdollisuudet ovat erilaisia arvonlisäverotus EVL:n alaisessa toiminnassa toteutuu aina kuukausimenettelyllä arvonlisäverotus toteutuu MVL:n mukaisessa toiminnassa yleensä vuosimenettelyllä MVL/ EVL -ratkaisu vaikuttaa yrittäjän eläkevakuutukseen ja sitä kautta esimerkiksi järjestettyyn lomitukseen 6 yrityksen johtaminen.indd :50:49\n7 3 HEVOSYRITYKSEN KÄYNNISTÄMINEN Hevosharrastuksen muuttuminen elinkeinotoiminnaksi vaatii yrityksen perustamisen tai toiminnan harjoittamisen osana maatilan toimintaa. Maatilalla toiminta voidaan käynnistää ilman varsinaisia perustamistoimia, mutta yritysmuotoisessa toiminnassa on huomioitava käytännön perustamistoimet ja ilmoitukset. Hevosyrityksen käynnistämisen lähtökohtia ovat liikeidean lisäksi yrittäjäksi aikovan oma halu ja tahto sekä yrittäjän valmiudet ja osaaminen. Liikeidea on kaiken yritystoiminnan menestymisen perusedellytys. Liikeidea on hyvä rakentaa liiketoimintasuunnitelmaksi, jossa arvioidaan suunnitellun liiketoiminnan kannattavuutta ja menestymismahdollisuuksia. 3.1 Käytännön perustamistoimet ja ilmoitukset Mikäli hevostaloutta harjoitetaan maatalouden ohessa, ei varsinaisesti tarvitse perustaa yritystä. Maatalouden harjoittajan tulee olla kuitenkin yhteydessä mm. verotoimistoon ja maatalousyrittäjien eläkelaitokseen, Melaan (www.mela.fi). Käytännössä tehdään: verottajalle ilmoitus maatilatoiminnan käynnistämisestä eläkevakuutus: maatalousyrittäjälle MYEL-vakuutus on pakollinen, jos tilalla on peltoa, puutarhaa ja metsää vähintään viisi MYEL-hehtaaria (MYEL- ha määritelmät löytyvät työntekijöiden palkkaamiseen liittyvät ilmoitukset ja vakuutukset: maatalouden työntekijöiden eläkevakuutus kuuluu LEL:n piiriin muut maatalouden harjoittamiseen kuuluvat lakisääteiset ja vapaaehtoiset vakuutukset Yritysmuotoisen toiminnan perustamistoimet alkavat yhtiömuodon valinnalla. Toiminimeä valittaessa tulee varmistaa, että toiminimi on vapaana eli sama nimi ei ole käytössä toisella yrityksellä. Toimiminen yksityisenä elinkeinoharjoittajana ei edellytä yhtiösopimusta, mutta henkilöyhtiön (avoin yhtiö ja kommandiittiyhtiö), osakeyhtiön ja osuuskunnan perustaminen edellyttää kirjallisen sopimuksen tekemistä. Uusien yritysten on pääsääntöisesti ilmoittauduttava kaupparekisteriin. Yleisimmistä yhtiömuodoista osakeyhtiöt ja osuuskunnat syntyvät rekisteröinnillä. Yrityksen perustamiseksi tehdään ilmoitus perustamisilmoituslomakkeella, jolla yritys samalla voi ilmoittautua verottajan rekistereihin. Perustamisilmoituslomakkeita saa Yritys- ja yhteisötietojärjestelmän Internet-sivuilta osoitteesta ja esimerkiksi verohallinnon yritysneuvontapisteistä. Yritysmuotoisesta toiminnasta tehdään: perustamisilmoitus kaupparekisteriin ja veroviranomaisille eläkevakuutus YEL- vakuutusyhtiöstä (yrittäjän eläkevakuutus) työntekijöiden palkkaamiseen liittyvät ilmoitukset ja vakuutukset: työntekijöiden eläkevakuutus TEL:n / TaEL:n mukaan muut yritystoiminnan harjoittamiseen kuuluvat lakisääteiset ja vapaaehtoiset vakuutukset Yritystoiminnan perustamisvaiheessa tulee valita soveltuva yhtiömuoto. Yhtiömuoto harkitaan joka kerta tapauskohtaisesti. Osakeyhtiö mahdollistaa parhaimmat keinot pitää verorasitus aisoissa, jos tuloja on paljon. Pienillä tuloilla yhtiömuodolla ei ole kovin paljon merkitystä; varsinkin, jos yhtiön tulos on otettava omaan käyttöön. Yhtiömuodon valintaan vaikuttavia tekijöitä ovat: perustajien lukumäärä pääoman tarve ja saatavuus yritystä perustettaessa vastuun jakautuminen yrityksessä toiminnan joustavuus yrityksen jatkuvuus voitonjako ja tappion kattaminen verotus Yhtiömuodon valinnasta lisätietoja 7 yrityksen johtaminen.indd :50:49\n8 3.2 Muuta huomioitavaa hevosyrityksen aloittamisessa Hevosyritystoimintaa aloittaessa on hyödyllistä tarkistaa omaa toimialaa koskevat lait ja asetukset. Lait määräävät mm. ilmoittamisvelvoitteista, hevosmäärästä ja ympäristöasioista. Lakitietoa löytyy valtion säädöstietopankista nlex.edita.fi. Eläinten pitoon tarkoitetun rakennuksen tai aitauksen sijoittamisesta tai käyttöönotosta asemakaava-alueella on tehtävä ilmoitus kunnan terveydensuojeluviranomaiselle. Lisätietoja antavat kunnan eläinlääkäri ja terveystarkastajat. Ilmoitusvelvoite perustuu terveydensuojelulakiin. Ammattimaisesta tai muutoin laajamittaisesta hevosten pidosta on tehtävä kirjallinen ilmoitus (eläinsuojelulaki 24 ja -asetus 26 ) lääninhallitukselle. Ilmoitus osoitetaan läänineläinlääkärille. Ilmoitukseen velvoittavaa toimintaa ovat mm. hevosten kasvattaminen tai vuokraaminen, niiden ottaminen säilytettäväksi, hoidettavaksi, valmennettavaksi tai koulutettavaksi, opetuksen antaminen hevosten käytössä ja käsittelyssä tai muu hevosten pito, jos täysikasvuisia hevosia on vähintään kuusi. Lomakepohja löytyy Internet- sivuilta / -> lomakkeet. Hevostilan hankinnan yhteydessä kannattaa ottaa yhteyttä oman kunnan maatalous- tai elinkeinotoimeen ja varmistaa mahdolliset kunnan vaatimat muut menettelyt. Hevostilan hankinnasta ja sukupolven vaihdoksesta löytyy lisää tietoa Internet-sivuilla -> tietopaketit -> tuotannon ja tukien optimointi. Ratsastuskoulut ja harrastetallit voivat liittyä Suomen Ratsastajainliiton yhteisöjäseniksi ja anoa koulun tai tallin hyväksymistä SRL:n jäseneksi. Hyväksytty ratsastuskoulu tai harrastetalli voi käyttää markkinoinnissaan mainintaa SRL:n hyväksymä ja valvoma sekä niihin liittyviä tunnuksia. Ratsastajainliitto asettaa ratsastuskouluille ja harrastetalleille tiettyjä perusvaatimuksia ja valvoo hyväksyttyjen ratsastuskoulujen ja harrastetallien toimintaa. Lisätietoja hyväksymisten edellytyksistä löytyy www. ratsastus.fi -sivuilta. Ravihevosten ammattivalmentamisen harjoittamiseen liittyviä asioita voi tiedustella Suomen Hippoksesta ja Suomen Ravivalmentajat ry:stä Ravivalmentajat ry järjestää jäsenilleen koulutusta ja neuvontaa sekä vapaamuotoisia tapaamisia jäsenistönsä kesken. Ravivalmentajat ry: n koulutus ja neuvonta keskittyvät yritystoimintaan ja ammattialaa kehittävään toimintaan, mikä toteutetaan usein yhteistyössä Suomen Hippoksen kanssa. Esimerkki Ravivalmentajan visio: Valmennettavien ravihevosten menestyminen Suomen parhaimmalla tasolla ja sitä kautta valmennushevosten tason nousu. Valmentajalle nimeä ja arvostusta Ratsastuskouluyrittäjän visio: Asiakasmäärää kasvatetaan tasaisesti, säilytetään olemassa oleva asiakaskunta ja ollaan tunnettuja alueella. Asiakastyytyväisyys ja palvelun laatu muodostavat hyvän yrityskuvan Kasvatustallin visio: Laadukkaiden varsojen kasvattaminen ja myynti osaaviin käsiin. Siitostammojen lukumäärän lisääminen ja oman hyvän tammasuvun säilyttäminen, kannattava toiminta ja hevosten menestyminen 8 yrityksen johtaminen.indd :50:49\n9 4 HEVOSYRITYKSEN JOHTAMINEN Liiketoiminnan käynnistyttyä yrittäjän on jatkuvasti arvioitava omia tavoitteitaan, päämääriään ja hevosyritystoiminnan suuntaa. Hevosyritystoiminnan kulmakiviä ovat toiminnan kannattavuus, tavoitteellisuus ja jatkuvan muutoksen hallinta. Yrittäjän töistä tärkein, eli johtaminen, tarkoittaa käytännössä sitä, että yrittäjä ohjaa yritystään haluamaansa suuntaan asettamassaan aikataulussa jatkuvasti muuttuvassa toimintaympäristössä. Menestyäkseen hevosyrittäjä tarvitsee päätöksentekokykyä sekä johtamisen taitoja ja työkaluja. Käytännössä johtaminen nivoutuu yrittäjän kiireiseen arkeen ja sen vuoksi johtamiseen liittyvät työt tulisi tunnistaa ja asettaa ne tärkeysjärjestyksessä etusijalle. Yritystoiminnan hallinta perustuu yrittäjän oman ajankäytön hallintaan: aika ja asiat on pidettävä järjestyksessä. Mitä tarkemmin hevosyritystoiminnan tavoitteet on määritetty sekä pitkällä että lyhyellä aikavälillä, sitä helpompaa yrittäjän on tehdä johdonmukaisia päätöksiä. Yrittäjän on asioista päättäessään tunnistettava miten pitkäkantoisia seurauksia päätöksestä seuraa. Tärkeät ja pitkävaikutteiset päätökset ovat strategisia päätöksiä ja normaaliin toimintaan liittyvät lyhytvaikutteiset päätökset ovat operatiivisia päätöksiä. Päätöksenteon tueksi yrittäjä tarvitsee faktatietoa yrityksen toiminnasta, taloudesta ja asiakkaista. Tosiasioihin perustuvat päätökset, jotka ovat strategian kanssa yhdensuuntaisia, johtavat yritystä haluttuun suuntaan. 4.1 Pitkän tähtäimen suunnittelu ja strategiatyö Yrittäjän tahto johtaa ja kehittää omaa yritystään on se kantava voima, joka saa mahdottomaltakin tuntuvat asiat toteutumaan ajan kuluessa. Suuretkin yritykset ovat saaneet alkunsa perustajiensa haaveista ja unelmista, jotka on työstetty visioiksi, strategioiksi, toimivaksi liikeideaksi sekä edelleen kaupalliseksi menestykseksi. Visiot ja strategiat ovat johtamisen työkaluja, joita tarvitaan niin pienissä aloittavissa yrityksissä kuin suurissa monikansallisissa konserniyhtiöissä. Ne ovat keino suunnata yrityksen kehitystä pitkällä aikavälillä sekä apuväline yrittäjälle päätöksentekoa varten. Unelmista ja haaveista lähtevä yritysvisio innostaa ja kannustaa jatkamaan vaikeidenkin aikojen läpi. Yrittäjän on uskallettava irrota arkitodellisuudesta ja katsottava mahdollisuuksiaan ilman ennakkorajoituksia riittävän pitkälle tulevaisuuteen. Pienten yritysten ongelmana eivät yleensä ole epärealistiset visiot vaan liian lyhyt suunnittelujänne ja epätarkat toiminnan tavoitteet. Yrityksen haluttu tulevaisuus, eli visio, on määriteltävä mahdollisimman tarkasti, sillä mitä tarkemman kuvan tulevaisuudesta pystyy piirtämään, sitä lähempänä on sen toteutuminen. Mahdoton muuttuu usein mahdolliseksi, jos tietää mitä haluaa. Uudella tavalla tekeminen ei ole vaikeaa, vaan uudella tavalla ajatteleminen. Vision työstämisen yhteydessä yrityksen tulevaisuutta kannattaa määritellä eri näkökulmista. Näkökulmia voivat olla esimerkiksi talous, asiakkaat, toimintamalli, työn luonne ja määrä, osaaminen, rakennukset, miljöö ja ympäristö. Eri näkökulmia yhdistämällä syntyy selkeä kuva halutusta tulevaisuudesta. Usein visio tiivistyy visiolauseeksi tai mielikuvaksi, joka ohjaa ja innostaa yrittäjää arkipäivän työnteossa. Hyvän visiolauseen tunnusmerkkejä: innostava, tunnetta sisältävä selkeä helposti viestittävä ohjaa ja auttaa päätöksenteossa huomioi asiakkaat, työntekijät ja yrittäjäperheen on mitattava 9 yrityksen johtaminen.indd :50:50\n10 Vision eri näkökulmien määrittelyyn liittyy aina epävarmuus tulevaisuudesta: miten asiakkaiden tarpeet muuttuvat, miten kilpailutilanne muuttuu, tuleeko uusia viranomaisvaatimuksia, mitkä asiat yhteiskunnan kehityksessä vaikuttavat yritystoimintaan. Skenaariot ovat tulevaisuuden ennustamisen työkaluja. Tulevaisuuden ennakoimiseksi voidaan laatia vaihtoehtoisia malleja tulevasta maailmasta, jossa yrityksen tulee voida toimia kannattavasti. Yleensä laaditaan kolme ennustetta: todennäköisin skenaario ja nopean edistymisen skenaario sekä kauhuskenaario, jonka avulla arvioidaan yritystoimintaan liittyvää riskiä. Nopean edistymisen skenaarion avulla voidaan arvioida resurssien riittävyyttä yrityksen kasvaessa ennakoitua nopeammin. Pitkän tähtäimen tavoitteiden saavuttamiseen ja haluttuun yrityksen tulevaisuuteen löytyy yleensä useita vaihtoehtoisia reittejä. Hyvä tapa vertailla eri toiminta- ja liikeideavaihtoehtoja on asettaa niihin liittyvät strategiset tavoitteet aikajanalle. Samalla voidaan arvioida tavoitteiden realistisuutta ja vaadittavia resursseja. Myös toiminnan kannattavuutta ja toimintaan liittyviä riskejä voidaan vertailla eri strategiavaihtoehdoissa. Yrityksen menestymisen kannalta strategiset päätökset ovat tärkeimpiä, sillä niillä määritetään yritystoiminnan raamit. Sanotaan, että yrityksen menestyksestä 85 % luodaan strategisilla päätöksillä ja 15 % operatiivisilla, eli jokapäiväiseen toimintaan liittyvillä päätöksillä. Ei siis ole yhdentekevää millaisia tuotteita ja palveluita yritys tuottaa, missä yritys sijaitsee, ketkä ovat yrityksen asiakkaita, mikä on yrityksen koko, miten yritys erottautuu kilpailijoistaan tai hyödyntää verkostoja jne. Menestyksellinen strategia perustuu yleensä yrittäjän omaan osaamiseen ja yrityksen tunnistettuihin vahvuuksiin. 4.2 Vuosisuunnittelun apuvälineet Kun tiedetään millainen yrityksen halutaan olevan esimerkiksi kymmenen vuoden kuluttua, listataan asiat, joiden tulee olla valmiita vuonna yhdeksän, jotta vuoden kymmenen tavoitteet toteutuvat. Sitten listataan asiat, joiden pitää olla valmiina vuonna kahdeksan, jotta vuoden yhdeksän strategiset tavoitteet voivat toteutua. Näin tie visioon pilkotaan tulevaisuudesta kohti nykyisyyttä vuosi vuodelta strategisiksi tavoitteiksi. Strategiset tavoitteet luovat perustan yrityksen vuosisuunnitteluun. Resursseja, eli yrittäjän aikaa, pääomaa ja osaamista on varattava vuosittain strategisten tavoitteiden toteuttamiseen ja haluttujen kehitystoimien läpiviemiseen. Yritystoiminnan suunnittelussa vuosisuunnittelu nojaa pitkäntähtäimen suunnitelmiin. Yrittäjä asettaa vuosittain tavoitteita, jotka ovat yhdensuuntaisia pitkäntähtäimen suunnitelmien kanssa. Vuosittain varataan resurssit tarvittavien muutosten toteuttamiseksi, siten että yrityksen normaali toiminta pyörii häiriöttä myös muutosten aikana. Jokaisen tavoitteen toteutumista seurataan ja saavutettuja tuloksia analysoidaan. Yrittäjän on yhtä tärkeätä tietää miksi tavoite saavutettiin kuin se miksi tavoitteesta jäätiin. Budjetointi luo perustan kannattavalle toiminnalle. Budjetoinnissa huomioidaan vuosittaiset investointitarpeet. Pienessäkin yrityksessä tuottojen ja kulujen ennakointi vuositasolla luo varmuutta yritystalouden hallitsemisesta. Budjetissa voidaan varautua myös odottamattomiin menoeriin. Tuloskortti yhdistää vision, strategian ja jokapäiväisen tekemisen. Tuloskortti on melko uusi johtamisen työkalu, jota voi soveltaa hyvin myös pienten yritysten johtamisessa. Tuloskortissa visio ja strategiset tavoitteet pilkotaan eri näkökulmien kautta vuosi- ja neljännesvuosittaisiksi tavoitteiksi. Toiminnan ja tuotteiden laadun hallitseminen on osa yrityksen johtamista. Tuotteeseen ja palveluun liittyy aina lupaus asiakkaalle. Lupaus voi olla tarkoin määritetty, ja asiakkaalle yritysesitteissä tai Internet-sivuilla helposti välitettävissä oleva kuvaus tuotteesta tai palvelusta. Asiakas odottaa, että tuotteen ja palvelun laatu on lupauksen osalta aina moitteeton ja vastaa tasoltaan hänen aikaisempia kokemuksiaan vastaavista tuotteista. Laatujärjestelmillä ja toiminnan laatua kehittämällä yrittäjä voi lisätä varmuutta tuotteiden ja palveluiden toteuttamiseen tavalla, joka saa asiakkaiden odotukset täyttymään jatkuvasti. Lisäksi yrittäjän on huolehdittava riittävästä tiedonkulusta sekä yrityksen sisällä että yrityksen ja sen sidosryhmien välillä. Markkinointiviestintä ja mainonta ovat asiakkaille kohdistettua viestintää. Yhteydet viranomaisiin ja tärkeimpiin sidosryhmiin kannattaa hoitaa säännöllisesti. Yrityksen imago syntyy tekojen ja viestinnän yhteisvaikutuksena. 10 yrityksen johtaminen.indd :50:50\n11 5 HEVOSALAN YRITYKSEN KEHITTÄMINEN Hevosyrityksen kehittäminen alkaa oman toiminnan nykytilan arvioimisella ja kehittämistarpeiden tunnistamisella. Tässä kappaleessa on koottu hevosyritystoiminnan nykytilan ja kehittämistarpeiden arviointiin soveltuvia apukysymyksiä ja kaaviokuvia. Laatuajattelu ja toiminnan tavoitteiden määrittäminen ovat osa toiminnan johtamista ja kehittämistä. Riskien hallinta hevostilalla, kuten asiakkuuden ja talouden hallinta, ovat osa liiketoiminnan suunnittelua ja kehittämistä. 5.1 Hevosyrityksen nykytilan arviointi Hevosalan yritystoiminnassa perusasiat ovat kaikissa eri toimintamuodoissa samat. Tuotteille ja palveluille pitää olla riittävästi kysyntää. Lisäksi niiden tuottaminen pitää olla yritykselle taloudellisesti kannattavaa. Yrittämiseen on panostettava, jotta se kehittyisi ja tuottaisi tulosta. Tällöin yrittäjältä vaaditaan uudenlaista osaamista yrityksen johtamisessa, tuotteiden kehittämisessä, tuotannon organisoimisesta, markkinoinnista ja yhteistyöstä muiden yrittäjien kanssa. Jokainen hevosalan yritys on erilainen ja siten menestymisen edellytyksetkin vaihtelevat. Jokainen yritys on kuitenkin yrittäjän osaamisen, yrityksen resurssien ja ympäristön luomien mahdollisuuksien varaan rakennettu kokonaisuus. Ympäristön muuttuessa hevosalan yrittäjä joutuu ajoittain arvioimaan toimintansa kehittämistarvetta. Kun liiketoiminnan suunnittelu on tehty ja yritystoiminta käynnistetty, ilmenee usein puutteita tiedoissa, jotka koskevat toimintaympäristöä ja toimialan kehitystä. Vain keräämällä systemaattisesti tietoa hevosalan muutoksista ja niiden merkitystä arvioimalla voidaan hyödyntää uusia mahdollisuuksia. Hevosyritystoiminnan kehittämisen perustana on riittävä ja ajankohtainen tieto yrityksen ympäristöstä ja sen tulevasta kehityksestä. Lähteinä voivat olla toimialaa kuvaavat tutkimukset, alan lehdet, kilpailijoiden esitteet, erilaiset tilastot, alueelliset ja paikalliset elinkeinojen kehittämissuunnitelmat, messut, rahoittajat, tutkimuslaitokset, alan asiantuntijat, järjestöt ja myös asiakkaat. Kauppa- ja teollisuusministeriö kokoaa eri yritystoiminnan toimialoilta valtakunnallista tietoa ja tilastoja. Alla olevien apukysymysten kautta voi arvioida oman hevosyrityksen toimintaympäristöä. 1. Ympäristön muuttuminen Arvioi, miten taloudelliset tekijät, kuten taloudelliset suhdanteet ja korkotaso, vaikuttavat yrityksen toimintaan ja mil laisia toimenpiteitä nämä edellyttävät? poliittisessa toimintaympäristössä, esimerkiksi maatalouspolitiikassa, verotuksessa tai hevosalan kou lutuksessa tapahtuu yrityksen toimintaan vaikuttavaa kehitystä? väestön ikärakenne, kulutustrendit tai harrastusten ja kuluttajien ajankäytön muutokset vaikuttavat he vosyrityksen toimintaan? hevosyrityksen toimintaan vaikuttava teknologia, kuten tuotantomenetelmät tai korvaavat tuotteet, ke hittyvät? 2. Kilpailutilanne millainen on kilpailutilanne hevosalalla ja hevosyrityksesi omalla toiminta-alueella? Mikä on markkinoi den jakauma? kartoita kilpailijasi ja arvioi millaisia suunnitelmia heillä on mitkä ovat yrityksen vahvuudet, heikkoudet ja ongelmat kilpailijoihin nähden? Jos kyseessä on alkava hevosyritys, selvitä lisäksi mitä markkinoille pääsy vaatii, kuinka kauan se kestää ja mitä se maksaa? kilpaileeko hevosyrityksesi hinnoilla vai onko palvelut erilaistettu ja hinnoiteltu ns. erikoistuotteina? mitkä ovat ratkaisevat menestystekijät? 11 yrityksen johtaminen.indd :50:50\n12 3. Markkinat arvioi tuotteen/palvelun kokonaismarkkinat euromääräisesti toiminta-alueellasi ja mikä on sinun osuutesi markkinoista %:na? miten markkinatilanne on kehittynyt viime vuosina? miten toimialan markkinatilanteen arvioidaan kehittyvän tulevaisuudessa? Yrityksen kehittämisen apuvälineenä käytetty nelikenttäanalyysi on hyvin yleinen tapa arvioida yrityksen nykytilannetta. Siinä kootaan samaan taulukkoon oman yrityksen sisäiset vahvuudet ja heikkoudet sekä ulkoiset mahdollisuudet ja uhkat. Yritystoiminta perustuu vahvuuksien ja mahdollisuuksien hyödyntämiseen. Erityisesti tulee kiinnittää huomioita vahvuuksiin, jotka tuovat hevosyritykseesi kilpailuetua muihin samoilla markkinoilla toimiviin yrityksiin nähden. Yrityksen kehittymistä eniten haittaavat heikkoudet tulee poistaa. Mikäli itse heikkouteen on mahdoton vaikuttaa, tulisi miettiä kuinka voisi mahdollisesti kiertää ja tai korvata jollain muulla toimenpiteellä. Analyysin jälkeen johtopäätökset kootaan yhteenvedoksi: Esimerkki NELIKENTTÄANALYYSI: Hevosten täysihoitotalli YRITYKSEN VAHVUUDET YRITYKSEN HEIKKOUDET Mitkä ovat yrityksesi sisäisiä vahvuuksia? Hyvä hevososaaminen, halu oppia ja kehittyä Yrityksen sijainti MAHDOLLISUUDET Mitkä ovat yrityksen toimintaympäristön mahdollisuudet yrityksen kehittymiselle? Kasvava kysyntätilanne Hyvät puitteet talliympäristössä Mitkä ovat yrityksesi sisäisiä heikkouksia? Yritystoiminnan kokemattomuus, yritysosaamisen puute Toiminta yksin yrittäjän vastuulla, ei ulkopuolista vakituista työvoimaa UHKAT Mitkä ovat hevosyrityksesi toimintaympäristöstä tulevat uhkatekijät? Hintamuutokset, kilpailijoiden toiminta, muutokset asiakaskäyttäytymisessä miten vahvuudet ja voimavarat voidaan hyödyntää? miten heikkoudet ja ongelmakohdat voidaan korjata tai niiden merkitystä vähentää? miten toimintaympäristön tarjoamat mahdollisuudet voidaan hyödyntää? miten varaudun uhkiin ja millä keinoin niiden vaikutus voidaan poistaa? Lisää tietoa nelikenttäanalyysin laadinnasta: 5.2 Hevosyrityksen kehittämistarpeiden arviointi Hevosyrityksen nykytilanteen toteamisen jälkeen (nelikenttäanalyysi apuvälineenä) on tarpeen miettiä yrityksesi päämääriä kuten yrittäjien palkka-, voitto- ja työllistävyystavoitteet, markkinaosuus, asiakkaiden tyytyväisyys, yrityksen koko, tuotannon määrä, liikevaihto, talouden tunnusluvut. Nämä ohjaavat yrityksesi toimintaa. 12 Päämäärien ohella yrityksen tekemistä ohjaavat periaatteet ja arvot. Yrityksesi toimintaa ohjaavia periaatteita voivat olla mm.: asiakkaiden ja ympäristön huomioiminen kehittämishakuisuus ja oman osaamisen kehittäminen, halu opetella uusia asioita ja töitä henkilöstön arvostus ja turvallisuustekijät yrityksen johtaminen.indd :50:51\n13 toiminnan taloudellisuus hevosten tarpeiden huomioiminen toiminnassa, eläinten hyvinvointi ja olosuhteet Laatuajattelu pitää sisällään kaiken toiminnan hallinnan. Laatuajattelu on yrityksen johtamistapa, jolla määritellään yritykseen selkeät päämäärät ja suunnitellaan toimenpiteet, jotka tukevat päämäärien saavuttamista. Hevosyrityksesi johtamisen tasoa voit yrityksessäsi tutkia seuraavilla kysymyksillä: 1) Onko hevosyrityksesi pitkän ja lyhyen aikavälin suunnitelmat kirjattu? ovatko ne selvillä koko henkilöstöllä seurataanko ja arvioidaanko päämääriä säännöllisesti, onko niitä ohjaavat mittarit tunnistettu 2) onko tavoitteita asetettu? työntekijöiden työntekijöiden hyvinvoinnin tuotannon tehokkuuden asiakkaiden suhteen 3) Kehitetäänkö toimintaa kriittisiä pisteitä hyväksi käyttäen, onko tuotantoprosessit kuvattu ja onko niille asetettu tavoitteita? 4) Verrataanko tuloksia tavoitteisiin vuosittain? analysoidaanko syy-seuraussuhteita suunnitellaanko korjaavat toimenpiteet ja toteutetaanko niitä 5) Tiedätkö, kehittyvätkö hevostilan tulokset suotuisasti hevosalan vertailutietoihin nähden? 6) Otetaanko huomioon asiakkaan tarpeet ja toiveet? keskustellaanko säännöllisesti asiakkaan kanssa toimintatavoista korjataanko toimintaa asiakaspalautteiden avulla 7) Kootaanko yrityksessä kerran vuodessa kehittämiskohteet (arvioinneista, korjaavista toimista, tuloksista) ja asetetaanko tavoitteita tulevaisuudelle? 8) Onko koko hevostilan toiminnan hallintaan liittyvät riskit kartoitettu ja ennaltaehkäisevät toimet tehty? 9) Ennakoidaanko hevosyrityksessä tulevia palveluiden markkinoita toiminnan suunnittelussa seuraamalla palveluihin kohdistuvia markkinamuutoksia? Hevosyrityksen liiketoiminnan ja laadun kannalta ulkoisilla toimintapuitteilla, ympäristöön ja hevosten hyvinvointiin liittyvillä tekijöillä, on usein suuri merkitys. Sen kautta yritys luo asiakkaalle kuvan toiminnastaan. Hevosyrityksen toimintaympäristön yleisilme ja yrittäjän suhtautuminen ympäristöasioita kohtaan voidaan määritellä mm. seuraavilla kysymyksillä: onko pihapiiri kunnossa? onko tilakeskuksen tiestön kunto hyvä ja sujuuko tilan liikenne hyvin kaikkina vuodenaikoina? ovatko rakennukset hyvässä kunnossa ja maalissa? säilytetäänkö kaikki koneet katetuissa konesuojissa myös kasvukaudella? otetaanko luonnoneläimet ja kasvit huomioon viljelyä suunnitelltaessa? varastoidaanko lanta asianmukaisella tavalla? Kompostoidaanko ja kierrätetäänkö lantaa? onko eläimillä riittävät karsinatilat, ovatko mitoitukset riittävät? 13 yrityksen johtaminen.indd :50:51\n14 Yrittäjän hyvinvointiin liittyvät asiat ovat tärkeitä yrityksen toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi. Ovatko yrityksessäsi seuraavat asiat kunnossa: kuuluutko työterveyshuoltoon, onko työsuojeluasiat huomioitu yrityksessä? onko työmäärä mitoitettu henkilöstömäärän osaamisen suhteen? jääkö vapaa-aikaa? viihdytkö työssä? Onko viihtyvyyttä parantavia toimenpiteitä otettu huomioon? toteutetaanko yrityksessä tarvekartoitukseen perustuva osaamisen kehittäminen ja tiedon hankinta sekä soveltaminen käytäntöön? Yrityksen johtamisjärjestelmän kehittämiseksi laatukoulutus ja -konsultointi auttavat rakentamaan laatujärjestelmän, jolla voi seurata ja kehittää tavoitteellisesti yrityksen toimintaa. Laatutyön kehittyessä paranee yrityksen kilpailukyky, jota voidaan myös arvioida. Lisää tietoa laatuajattelusta ja laatujärjestelmistä ProAgria maasetukeskukset ja Laatukeskus 5.3 Asiakkaat hevosyrityksessä Luomajärven hevoskievari Hevosyrityksen menestymisen kannalta tärkeä päätös on asiakaskohderyhmien oikeassa valinnassa. Yrityksen kannattaa valita kohderyhmä, jonka tarpeet se tyydyttää paremmin kuin kilpailijat. Yrityksen tuotteiden ja toiminnan laadun mittaa lopulta asiakas tehdessään ostopäätöstä. Yrityksellä pitää olla selkeä käsitys, ketkä ovat asiakkaita. Kohderyhmän valinnassa kannattaa pitää mielessä: riittääkö kohderyhmässäsi kysyntää? mitkä ovat kohderyhmän todelliset tarpeet nyt ja tulevaisuudessa? onko yrityksessä osaamista ja resursseja palvella kohderyhmää? Yrittäjän on tiedostettava samaa palvelua myyvät kilpailijat ja uudet alalle pyrkivät kilpailijat sekä kilpailevat tuotteet. Näiden kautta yritys saa kuvan omasta kilpailukyvystään ja alan kilpailukeinoista. Kilpailutilanne vaatii yrittäjältä jatkuvaa tarkkailua, jotta hän pystyy ennakoimaan muutokset ja sopeuttamaan strategiansa. Strategioina voivat olla kustannustehokkuus, erilaistaminen ja keskittyminen. Pienissä yrityksissä ei kustannustehokkuus yleensä ole toimiva ratkaisu koska tuotantomäärät ovat pieniä. Erilaistamalla eli kehittämällä asiakkaan valintaperusteena olevaa ominaisuutta tuotteessa voidaan saavuttaa kilpailijoita korkeampia hintoja. Keskittymällä yritys saa kilpailuetua tyydyttämällä valitsemansa kohderyhmän eli asiakassegmenttinsä tarpeita paremmin ja yksilöllisemmin. Pienessä yrityksessä tuotteiden ja palveluiden sekä asiakaskohderyhmien valintavaihtoehtoja tarkastellaan tuote- ja markkinayhdistelmien kehikossa (ks. kuvio). Pienen yrityksen kannattaa yleensä pyrkiä suureen erikoistumisasteeseen tuote- ja markkinaratkaisuissaan. Tällöin yritys on keskittynyt useaan asiakassegmenttiin, joille jokaiselle on räätälöity tuote/palvelu. 14 yrityksen johtaminen.indd :50:57\n15 Tuoteryhmät T1 T2 T3 Markkinat/ asiakasryhmät M1 Hevosten täysihoitopalvelut Suomenhevosten kasvatustoiminta Lähialueen hevosomistajat, omatoimiset Perusopetettujen suomenhevosratsujen ostajat, harrastajat M2 Hevosenomistajat, jotka haluavat hevosten täysihoitopalvelun lisäksi nuorten hevosten opetusta Laatuajattelun lähtökohtana on yrityksen suhtautuminen asiakkaisiin. Markkinoinnin suunnittelun perusteet määritellään liikeideassa. Markkinoinnin tavoitteena on saada yrityksen kohdeasiakkaat valitsemaan yrityksen tuotteet/palvelut ennen kilpailijoiden tuotteita. Markkinoinnin kilpailukeinoina ovat tuote, hinta, saatavuus ja markkinointiviestintä. Menestyvä yritys käyttää kilpailukeinoja, jotka parhaiten sopivat omaan liikeideaan, päämääriin ja voimavaroihin. Lisätietoa kilpailukeinoista esim. Yrityksen palvelun menestymisen edellytyksien tarkasteluun sopii yrityksen palveluiden/tuotteiden elinkaarimalli. Sen avulla voidaan tutkia myyntimääriä, kannattavuutta sekä havaita kehittämistarpeita. Palvelusta saatavat tuotot ovat yleensä parhaimmillaan kypsyysvaiheen aikana, jolloin yritys on oppinut tuottamaan palvelua tehokkaasti ja kustannuksiltaan edullisesti. Lopulta palvelulla/tuotteella on edessään vanheneminen, jolloin uudet ja paremmat palvelut alkavat syrjäyttää sen markkinoilta. Palveluiden elinkaareen vaikuttaa markkinoiden kehittymisen ohella voimakkaasti myös teknologinen kehitys. Teknologiset läpimurrot eli todella mullistavat keksinnöt voivat vanhentaa vanhaan teknologiaan perustuvia tuotteita erittäin nopeasti. Lisäksi yhteiskunnan lainsäädännölliset toimet vaikuttavat palveluiden elinkaariin. Lainsäädännöllisillä toimilla voidaan äärimmäisissä tapauksissa lopettaa palvelun elinkaari tai kiihdyttää sen kehittymistä. 15 yrityksen johtaminen.indd :50:58\n16 5.4 Hevosyritystoiminnan ja talouden suunnittelu Toiminnan suunnittelu lähtee aina tavoitteista. Toiminnan onnistumisen mittaamisessa noudatetaan usein tasapainoisen tulosajattelun periaatetta. Tällöin huomio kiinnitetään neljään asiakokonaisuuteen. Näitä ovat: 1) asiakastyytyväisyys 2) taloudellinen tulos 3) sisäinen tehokkuus 4) osaamisen kehittymien Toiminnan tavoitteiden suunnittelussa voi olla apuna mm. seuraava taulukko YRITYSTOIMINNAN ALUE PÄÄTAVOITE ALATAVOITE 1 ALATAVOITE 2 VARSINAISET TOIMINNOT MYYNTI JA MARKKINOINTI -Asiakkaiden kannalta TUOTANTOTOIMINNOT MATERIAALITOIMINNOT TALOUS -Talouden suunnittelu ja seuranta TUKITOIMINNOT OSAAMINEN -Henkilökunnan kehittäminen TEKNIIKAN KEHITTÄMINEN Taloussuunnittelu kuuluu vuosittaiseen seurantaan ja suunnitteluun, yrityksen johtamiseen ja pitkän tähtäimen tavoitteiden asettamiseen. Yritystoiminnan jatkuvuuden kannalta on yrityksen rahojen riittävyys oleellista. Budjetoinnilla varaudutaan yrityksen kulujen ja tulojen mahdolliseen eriaikaisuuteen. Varsinkin aloittava, kasvava yritys joutuu usein pohtimaan rahojensa riittävyyttä eli likviditeettiään. Kassabudjetilla seurataan yritykseen tulevia ja yrityksestä lähteviä maksuja. Kassabudjetti voidaan laatia esimerkiksi taulukkolaskenta-ohjelmistoa apuna käyttäen. Budjetti voidaan laatia eripituisille ajanjaksoille: viikko, kuukausi, neljännesvuosi jne. Talouden suunnittelussa apuvälineitä ovat laskutusohjelmat, asiakaskohtainen seuranta ja tuoteryhmäkohtainen seuranta. 16 yrityksen johtaminen.indd :50:59\n17 5.5 Riskien hallinta hevosyrityksessä Riskit kuuluvat liiketoimintaan. Riskien erilaiset luokittelut helpottavat riskien tunnistamista ja hallintaa. Riskejä jaotellaan paitsi luonteen, myös sen mukaan, mihin yrityksen toimintoihin ne voivat vaikuttaa. Näin riskit jaetaan ns. riskilajeihin. Moni riski voi kuulua useampaankin riskilajiin. Esimerkiksi hevosalan yrityksen tarjoamat tuoteriskit voivat olla myös liikeriskejä. Niin aloittavan kuin myös toimivan hevosalan yrittäjän on syytä tehdä riskikartoitus esimerkiksi jäljempänä olevan jaottelun avulla, tunnistettava suurimmat riskit ja mietittävä miten niitä voidaan välttää ja mitä toimenpiteitä ne yrityksessä vaativat. Riskilajeja ovat: 1. Liikeriskit Liikeriski on liikevoiton saamiseksi otettava tietoinen riski. Riskejä on oltava valmis ottamaan jos yritys aikoo menestyä. Liikeriskien arvioinnissa on esimerkiksi mietittävä seuraavia asioita: henkilöstöasiat investointien maksimitaso talous- ja rahoitustilanne ja yrityksen johtaminen tuotanto eli toiminta, mitä riskejä on varsinaisessa toiminnassa myynti, markkinointi ja asiakkaat kilpailutilanne ja suhdanteet 2.Tuoteriskit Tuotteisiin ja varsinaiseen toimintaan liittyvä riskienhallinta on pitkäjänteistä ja ammattimaista, ennakoivaa ja varmistavaa työtä. Tätä kokonaisuutta kutsutaan tuoteriskien hallinnaksi. miten varmistetaan tuotteen (palvelun) turvallisuus? vastaako myynti ja markkinointi tarjottavaa tuotetta tai palvelua? liittyykö tuotteen ja palvelun käyttöön riskejä ja mikä on tuotevastuu? liittyykö varsinaiseen tuotteeseen/palveluideaan riskejä? 3.Henkilöriskit Henkilöstö on keskeinen voimavara yrityksen toiminnassa. Henkilöstöön liittyvien riskien ennakointi ja hallinta on välttämätön osa yritystoimintaa. Henkilöriskeillä tarkoitetaan henkilöstöön kohdistuvia tai henkilöstöstä aiheutuvia riskejä yrityksen toiminnalle. Pienessä yrityksessä henkilöriskit korostuvat. Avainosaaminen on usein yhden ihmisen varassa vastuut kasautuvat ja varamiesjärjestelmät puuttuvat. millainen on yrittäjän oma ja henkilökunnan osaaminen ja ammattitaito? millainen on yrittäjän ja henkilöstön terveys ja jaksaminen? mitkä ovat työympäristön aiheuttamia riskejä henkilöstölle? onko tallissa vahingonteon tai ilkivallan varaa? mitkä ovat liikenteen aiheuttamia riskejä? mitkä ovat yrittäjyyden erityisriskit? 4.Sopimus- ja vastuuriskit Sopimukset ja sopiminen ovat olennainen osa hevosyritystoimintaa. Riskienhallinnan ongelma on, etteivät yritykset panosta sopimusten tekemiseen riittävästi. Pahimmassa tapauksessa ei tehdä mitään sopimuksia tai tehdään yritykselle epäedullisia sopimuksia. Kannattavan yritystoiminnan turvaamiseksi hevosalan yrityksen on tunnettava ja hallittava sopimuksiin, sopimiseen ja vastuisiin liittyvät ongelmat ja riskit. Sopimussakot, vahingonkorvaukset, erimielisyydet, viivästyskorot, ja saamatta jääneet tuotot voivat horjuttaa hevosalan yrityksen toimintaa ja taloutta. Yrittäjä voi riskien ennakoimiseksi miettiä: mistä asioista yrityksessäsi on hyvä olla kirjalliset sopimukset? (yleisiä yrityksen kestosopimuksia ovat esimerkiksi: vakuutussopimukset, vuokrasopimus, sopimus takuuehdoista, työsopimukset, rahoitussopimus, yhteistyösopimukset, osakassopimukset, urakka- ja aliurakkasopimukset) ovatko nykyiset sopimukset yrityksessäsi kunnossa? pitäisikö jotkut sopimuksista tarkastaa, päivittää jne.? 17 yrityksen johtaminen.indd :50:59\n18 5. Ympäristöriskit Ympäristönsuojelu ja ympäristöriskien kartoitus kuuluvat myös yritystoimintaan. Ympäristönhoidon ja suojelun taso vaikuttaa mielikuvaan, minkä asiakkaat, lähiseudun asukkaat ja muut sidosryhmät saavat yrityksestä. Erityisesti hevosalan yrityksissä hyvin hoidettu ympäristö vaikuttaa osaltaan yrityksen toiminnan hyväksyttävyyteen. mitä ympäristöriskejä hevosyrityksessäsi on? miten ympäristöriskit voidaan välttää ja hoitaa? 6. Muut riskit Muita riskejä voivat olla esimerkiksi palo-, rikos-, keskeytysriskit. Hevosalan yrityksissä on yleensä aina myös rakennuksia. Mieti miten voidaan välttää paloriskejä: onko käytössä alkusammutuskalustoa? millainen on käytävien ja tilojen järjestys, siisteys? ovatko uloskäytävät riittäviä? millainen on sähkölaitteiden kunto? missä säilytetään palavia nesteitä ja kaasuja? ohjataanko asiakkaita käyttäytymään tallissa turvallisesti? onko tallissa mahdollisuus osastointiin, ovatko palo-ovet kunnossa? Ennakoivia toimenpiteitä riskien välttämiseksi talleilla voivat olla esimerkiksi riittävän tilan varaaminen hevosten ulkoilualueilla (tarhat, laitumet) ja aitojen kunnossapito. Parkkipaikat on hyvä pitää sopivalla etäisyydellä hevosten kulkureiteiltä. Maneesien ja ulkoilualueiden turvallisuutta voi parantaa huomioimalla hevosten käyttäytyminen ja esimerkiksi ratsastuskouluissa varmistamalla asiakkaiden osaamistason. Yrityksen riskikartoitus olisi hyvä tehdä ryhmätyönä usean henkilön kanssa, jotka tuntevat yrityksen tai ovat siinä esimerkiksi töissä. Tämän jälkeen on mietittävä kuinka riskejä voidaan välttää ja tehtävä toimintasuunnitelma jatkotoimenpiteistä. Kertaalleen tehty riskikartoitus ei riitä, vaan se on uusittava säännöllisin väliajoin, esimerkiksi 1-2 vuoden välein. Lisää tietoa riskien hallinnasta: 18 yrityksen johtaminen.indd :51:04\n19 6 OSAANKO YRITTÄÄ? Sekä yritystoimintaa käynnistäessä että toimintaa kehittäessä on yrittäjän arvioitava omia resurssejaan ja osaamistaan. Hevosalan yrittäjä tarvitsee monipuolisia tietoja ja taitoja, sekä hevosiin liittyvää ammattiosaamista että yritysosaamista. Hevososaamisen lisäksi talouden toimintamekanismien ja talousasioiden ymmärtäminen helpottavat yrittäjän työtä merkittävästi. Lisäksi yrittäjältä vaaditaan sopivasti riskinottokykyä. 6.1 Hevosyrittäjän osaamistarpeet Yrittäjän oman osaamisen arviointi kannattaa aloittaa koulutuksen ja kokemuksen arvioinnilla. Työkokemuksen lisäksi kannattaa arvioida myös harrastuksia ja perhetilannetta sekä näiden yhteensovittamisen mahdollisuutta liikeideaan. Usein on hyödyllistä kirjoittaa oma osaaminen ja yritystoiminnan vaatima osaaminen listaksi ja verrata niitä keskenään. Onko joissain osa-alueissa kehittämistarpeita tai ongelmia? Ovatko ongelmat ratkaistavissa koulutuksella, neuvonnalla, verkoston tuella vai ovatko kehittämistarpeet sellaisia, että niiden puutteita voi paikata ostopalveluiden käytöllä? Esimerkiksi harvat yrittäjät ovat kirjanpidon mestareita, joten palvelu kannattaa tällöin hankkia tilitoimistolta. Toisaalta talousasioiden ja rahaliikenteen hallinta ovat erittäin tarpeellisia yrittäjällekin. Yrittäjän oma osaaminen on tärkeää, sillä yrittäjän pitää selviytyä pääosasta yritystoimintaan liittyvästä päätöksenteosta itsenäisesti. Osaamisen lisääminen on yksi pitkän ajan kehittämistavoite yrittäjäksi aikovalle ja toimintaa harjoittavalle yrittäjälle. Osaamista voi jatkuvasti kartuttaa työn kautta, ihmissuhdeverkostojen avulla, koulutuksella ja yrityskohtaisella neuvonnalla. Tärkeä osa hevosalan yrittäjän ammattitaitoa on hiljainen tieto. Hiljaisella tiedolla tarkoitetaan sellaisia yrittämisessä tarvittavia taitoja, jotka ilmenevät käytännöllisenä ja toiminnallisena tietona, ja jotka ovat osa kokonaisuuden hallintaa, mutta jotka eivät välttämättä ole tiedostettuja. Tämä opitaan usein käytännön työssä. Hiljaiseen tietoon liittyvä ammattitaito ilmenee työhön sitoutumisena ja innostuneisuutena, ihmissuhdetaitoina, kykynä ohjata, kouluttaa ja perehdyttää muita. Eräs hyvä tapa oppia yrittäjyyttä on ottaa mallia muilta yrittäjiltä. Pitkään alalla toiminut henkilö hallitsee markkinat ja osaa välttää ongelmakohtia. Etenkin investointipäätöksiä tehtäessä yrittäjä on sellaisen tiedon varassa, joka perustuu oletuksille tulevasta kehityksestä. Riskiä vähentää, jos osaa ja pystyy hyödyntämään muiden yrittäjien kokemuksia. Myös muilta toimialoilta omaksuttuja hyviä käytäntöjä voi soveltaa omassa yritystoiminnassa. Mallien etsiminen toisilta yrittäjiltä vaatii ihmissuhdeverkostojen luomista. Verkostojen luominen ja ylläpitäminen on prosessi, jossa ihmiset vaihtavat ideoita, vihjeitä, tukea, kannustusta, ehdotuksia, neuvoja ja muita aineettomia hyödykkeitä tai aineellisia hyödykkeitä, jotka tukevat sekä heidän ammatillista että henkilökohtaista elämäänsä. Olennaista ihmissuhdeverkostoissa toimimiselle on vastavuoroisuus. Yrittäjän ja yrittäjäksi aikovan on rakennettava yritystoimintansa tueksi oma verkosto. Koulutus on organisoitu oppimisen ja osaamisen kehittämistapa. Koulutus tapahtuu ryhmässä, jossa kouluttajan johdolla keskitytään aiheeseen. Koulutuksessa voidaan luoda ihmissuhdeverkostoja uuden oppimisen ohessa. Neuvonta on yksilöllistä yrittäjän ja yrityksen kehittämistä. Se perustuu yrittäjän omaan liikeideaan ja liiketoimintasuunnitelmaan. Toimivassa neuvontatapahtumassa yrittäjä ottaa vastuun kehittämisestä. Neuvonta on yrittäjälle oppimisprosessi, jossa yrittäjä ja neuvoja yhteistyössä hankkivat tarpeellisen tiedon. Tärkeää neuvonnassa on tiedon ja osaamisen siirto neuvojan ja yrittäjän välillä. 19 yrityksen johtaminen.indd :51:05\n20 6.2 Hevosalan koulutustarjonta ja yrityskohtainen neuvonta Koulutusjärjestelmän eri tasoilla on mahdollista opiskella hevosalan opintoja. Yrittäjän kannalta koulutusasteella ei varsinaisesti ole merkitystä, sillä tärkein valintakriteeri on omaan tarpeeseen sopivan tiedon ja koulutuksen saaminen. Toisen asteen oppilaitokset, joita on ympäri Suomea, antavat viralliseen tutkintorakenteeseen kuuluviin tutkintoihin liittyvää koulutusta. Hevosalalle opiskellaan perustutkinto maatalouden perustutkinnon hevostalouden koulutusohjelmassa. Koulutusohjelman ammattinimikkeet ovat hevostenhoitaja ja ratsastuksen ohjaaja. Työelämätutkintoina voi suorittaa perustutkinnot ja ammattitutkinnot (hevostenvalmentajan-, kengityssepän - ja ratsastuksen opettajan ammattitutkinnot). Työelämätutkintojen suorittaminen voi tapahtua useita eri reittejä pitkin. Näiden tutkintojen perusteet löytyvät opetushallituksen internetsivuilta Hevoskoulutusta tarjoavien oppilaitosten yhteystietoja löytyy sivuilta Hämeen ammattikorkeakoulun hevosagrologi AMK - tutkinto Mustialassa on ainoa hevosalan ammattikorkeakoulututkinto (www.hamk.fi). Yleinen yrittäjille suunnattu koulutus sopii yleensä hyvin myös hevosalan yrittäjille yritysosaamisen kehittämiseen. Yleistä yrittäjäkoulutusta annetaan useissa oppilaitoksissa. Hevosalalle soveltuvaa laajaa tai lyhytkestoista täydennyskoulutusta tarjoavat tällä hetkellä melko hajanaisesti eri toimijat hevosalalla. Hevos- tai yritysosaamisesta koulutusta ja lyhytkursseja tarjoavat hevosalan järjestöt, luonnonvara-alan oppilaitokset, yliopistojen täydennyskoulutuslaitokset, kansalaisopistot, ProAgria maaseutukeskukset, Hevostietokeskus ja erilaiset kehittämishankkeet. Juuri omaan tarpeeseen sopivan koulutuksen löytäminen on usein vaikeaa, koska lyhytkestoisesta koulutuksesta tai kurssitoiminnasta ei ole kattavia tietopankkeja olemassa, vaan on seurattava lehti-ilmoituksia ja kyseltävä suoraan koulutuksen järjestäjiltä. Kurssipäiviä tai kurssi-iltoja järjestävät eri aiheista myös paikalliset hevosystäväinseurat, paikallisyhdistykset, Suomen Ravivalmentajat ry, Suomen Hevosenomistajien keskusliitto ry, Suomen Ratsastajainliitto ry, Suomen Hippos ry, hevosjalostusliitot jne. Hevosalalla yrityskohtainen neuvonta on tapaus- ja aluekohtaisesti rakennettava olemassa olevista yleisistä yritysneuvonnan ja maaseutuneuvonnan palveluista. Hevosalan järjestöt, hevosjalostusliitot ja MTT/Hevostalous tarjoavat neuvontaa omilla sektoreillaan. Useilla paikkakunnilla aloittavan yrittäjän neuvontaa hoitavat uusyrityskeskukset, joiden Internet-sivuilta (www.uusyrityskeskus.fi) löytyvät eri paikkakunnilla toimivien uusyrityskeskusten yhteystiedot. Uusyrityskeskusten palvelut ovat maksuttomia, ja ne toteuttavat palvelussaan elinkeinoelämän asiantuntijoihin tukeutuvaa neuvontaa yrittäjiksi aikoville. Yleensä uusyrityskeskuksissa ei ole varsinaista maaseutualan/hevosalan erikoisosaajaa, vaan neuvonta on yleistä yrittäjyysneuvontaa. TE-keskuksilla on usein yritysneuvontapisteitä. TE-keskuksen yritysosastot tarjoavat edullisesti konsultointipaketteja, joita voivat myös hevosalan yritykset hyödyntää. Aloittavalle yrittäjälle sopiva palvelu on ProStart, joka sisältää kaksi puolen päivän mittaista konsultointitapaamista. Yritystoimintaa kehittäville on Kunto-palvelu, johon sisältyy konsultointipäiviä. Palveluiden esittelyt löytyvät TE-keskuksen Internet-sivuilta (www.te-keskus.fi). 20 Maatiloille sijoittuva yritystoiminnan neuvonta on maaseutukeskusten palveluiden erityisosaamista. Hevosalan yritysosaamista löytyy useista ProAgria Maaseutukeskuksista. Maaseutukeskusten palvelut ovat pääsääntöisesti maksullisia. Maaseutukeskusten palveluihin voi tutustua sivuilla josta löytyvät alueellisten toimipaikkojen yhteystiedot. Esimerkiksi liikeidean testaamiseen on olemassa palveluita mm. TE-keskuksissa ja Maaseutukeskuksissa. Maaseutukeskusten YritysTutka on yksi tapa arvioida aloittavan yrittäjän liikeideaa. YritysTutkan avulla arvioidaan yrityksen nykytila, analysoidaan markkina- ja kilpailutilanyrityksen johtaminen.indd :51:05


Potkulautamies: huhtikuuta 2016\nTaloyhtiömme yhtiökokous päätti, että polkupyörävarasto järjestetään uusiksi. Varastoon jostain syystä jääneet pyörät, jotka on sinne unohdettu, poistetaan. Polkupyörät, joita käytetään vähän tai ei ollenkaan, nostetaan seinillä oleviin koukkuihin pois aktiivisten pyöräilijöiden jaloista.\nNo, Rouva sanoi eilen, että Potkulautamies saa tulla kaveriksi nostamaan polkupyörän seinälle. Menimme nostamaan ja saimme nostetuksi kunhan ensin raivasimme lattialta tilaa niin, että seinällekin mahtui.\nAsia on niin, että jos ei ole tarkkaan kirjoitettuja sääntöjä kuinka toimia, niin pyörävarastot ovat ihan kaoottisia tiloja.\nJärjestys ja säännöt, järjestyssäännöt pitää olla.\nKaivelin lehtileikearkistojani ja löysin Ilta-Sanomien jutun otsikolla: Valtio tuhlasi satojatuhansia euroja. Jutun sisältö oli, että viime vuoden tammi-marraskuussa valtio maksoi laskuistaan viivästyskorkoja 349 160,18 euroa. "Laskuilla voi olla monta hyväksyjää ja tarkastajaa, jolloin lasku kiertää kauan laskujen käsittelyjärjestelmässä."\nArkkitehti Juulia Mikkola kirjoitti Hesarissa pääkirjoitussivulla viime vuoden marraskuussa, että ympäristöministeriössä valmistellaan uusia säädöksiä, joiden on tarkoitus vähentää rakennusten energiankulutusta entisestään. "Valitettavasti jo nyt voimassa olevat rakennusmääräykset ovat kääntyneet tarkoitustaan vastaan." Määräykset "estävät käytännössä kokonaan pitkäikäisten, terveiden ja ympäristöystävällisten asuinrakennusten tekemisen".\nEilen Hesarissa oli uutinen, että Helsinki on kolmen vuoden tutkimuksissa löytänyt vaurioita ja sisäilmaongelmia 59 koulussa.\nTaloyhtiömme isännöitsijän kirjeessä asukkaille todetaan, että "jos käytät pyörääsi harvemmin niin vie pyöräsi..." Minulla on potkulauta ja siinä kaksi pyörää. Onneksi potkulautailen ahkerasti eikä ole tarvis ripustaa pyöriä seinälle. Lainlaatijoiden on kohta korvattava pyöräkellareita koskevat määräykset uuden otsikon alle: Ohjeet käytössä olevien kevyenliikenteen kulkuvälineiden säilytykseen.\nLähettänyt potkulautamies klo 20.52 Ei kommentteja:\nLohi on meidän keittiössämme menettänyt jonkin verran suosiotaan. Ihan samalla tavalla kävi pohjoisessa Suomessa viime vuosisadan alkupuolella, kun piiat ja rengit vaativat, että kerran viikossa pitää olla tarjolla syötäväksi muutakin kuin lohta. Meillä Rouva toteaa, että Potkulautamies saa hakea Hakaniemen hallista kuhaa tai siikaa.\nEnnen kokkaamista minä huolehdin, että kalassa ei ole ruotoja. Kuha on helppo, jos se on fileroitu oikein: terävällä kalaveitsellä voi kahdella viillolla tehdä kuhasta, ihan kuin ahvenestakin, kaksilahkeisen, täysin ruodottoman.\nSiian kanssa joutuu tekemään enemmän töitä ja työhön tarvitaan hyvät ruotopihdit. Reitin Kala Hakaniemen hallissa myy NovaPickereitä, joilla siian keskiruodot voi helposti nyppiä.\nIhmiskunta, järjetön kuntamalli, on käyttänyt suunnattomasti resursseja, aineellisia ja henkisiä. täysin typeriin innovaatioihin niin kuin vetypommiin. NovaPickerin tuotekehitys on ihan varmasti ollut halvempaa ja lopputuote on ihmiselle kätevä työkalu, joka helpottaa jokapäiväistä elämää.\nNo, NovaPickerillä on helppo ruotia kala. Rouva käyttää niitä muovipakkausten avaamiseen - muovi on liukas eikä siitä sormilla saa aina pitävää otetta. Ruokaillessa, jos ei ole osannut poistaa kalasta ruotoja, ruoto saattaa jäädä hampaiden väliin - eikä se lähde harjalla eikä hammaslangalla eikä hammasväliharjalla. NovaPicker auttaa.\nTiskialtaan viemärin suulle jää usein, ainakin vihanneksista, roskia, joita on lähes mahdoton poistaa. NovaPicker auttaa.\nOlen huomannut, että vanhetessa liian pitkäksi kasvavat nenäkarvat alkavat olla haitaksi. Kynsillä niiden nyppiminen on työlästä eikä saksetkaan tunnut hyvältä vaihtoehdolta. NovaPicker auttaa.\nJos minulta kysyttäisiin, kumman joukkorahoitukseen lähtisit mukaan, vetypommin vai NovaPickerin, vastaukseni olisi NovaPickerin.\nLähettänyt potkulautamies klo 16.42 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Hakaniemen halli, NovaPicker, Reitin Kala\nLähettänyt potkulautamies klo 13.48 Ei kommentteja:\nOlin sopinut lounaasta vanhan kaverini kanssa. Olemme olleet kavereita kohta 60 vuotta. Kyllä kaverit on ihmiselle hyvä juttu. Rouvan kanssa olemme olleet yhdessä 40 vuotta. Rouva se vasta hyvä juttu onkin.\nOlin lähdössä lounaalle, kun Rouva sanoi, että Potkulautamies saa samalla reissulla Helsingin keskustaan hakea Rouvalle kirjoitetulla reseptillä Yliopiston Apteekista keuhkokuumerokotteen. Minä en ollut koskaan kuullutkaan keuhkokuumerokotteesta.\nNo, lounaalla juttelimme kaverini kanssa kuulumiset ja filosofoimme maailman menosta ja sen semmosta. Meillä oli taas kivaa. Kerroin, että kotimatkalla poikkean apteekissa hakemassa Rouvalle keuhkokuumerokotteen. "Hyvä juttu."\nKaverini kertoi joutuneensa muutama kuukausi sitten keuhkokuumeen takia sairaalaan. "Sain flunssan. Yleiskunto heikkeni, pyörryin pari kertaa enkä pysynyt tolpillani. Verenmyrkytys."\nKaverini oli soittanut ambulanssin ja joutui makaamaan sairaalassa viikon. "Jos olisin syksyllä flunssarokotuksen yhteydessä ottanut keuhkokuumerokotuksen, tältäkin olisin välttynyt."\nKaverini soitti apteekkiin minullekin reseptin keuhkokuumerokotteelle. Nyt me olemme, Rouva ja minä, rokotettuja.\nKotona hain internetistä tietoa keuhkokuumeesta. Sen tavallisin aiheuttaja on pneumokokki, joka on myös muiden vakavien bakteeri-infektioiden, kuten aivokalvontulehduksen ja sepsiksen, merkittävin syy. Keuhkokuume on vaarallinen sairaus etenkin vanhuksilla ja huonokuntoisilla, joilla se on yleinen välitön kuolinsyy.\nOlen muutaman kerran kysynyt ikäihmisiltä tietävätkö he, että keuhkokuumeeseen on rokote. Tähän mennessä vastanneista kukaan ei ole tiennyt. "Päivän paras vinkki."\nJos keuhkokuume vaatii tehohoitoa, kuolleisuus on 20-50 prosenttia.\nLähettänyt potkulautamies klo 17.03 Ei kommentteja:\nTunnisteet: keuhkokuume, rokote\nTänään oli ihan tavallinen päivä - muuten paitsi että tänään Rouvalla ja minulla oli molemmilla asiaa terveysasemalle: kävimme saamassa keuhkokuumerokotukset. Menimme hyvissä ajoin odottamaan, koska minulla oli tiukalla aikataululla varattu aika vaihtaa talvirenkaat kesärenkaisiin.\nKyllä kannatti olla etuajassa. Viereiselle ovelle odotti lääkäriä pieni tyttö äitinsä kanssa. Äiti keskittyi älykännykkäänsä. Tyttär esitteli muille odottajille pientä värikästä muovipalaa ja kun ei vielä osannut sanoa ärrää, kutsui sitä luokalapuksi. Lapsi tiesi kertoa, että "multa tulee limaa" ja jutusteli paljon muutakin. Olipa avoin, iloinen ja elämänmyönteinen pieni ihminen.\nRouva ja minä saimme rokotuksemme niin, että olimme jo kotimatkalla ennen varattua aikaamme. Kyllä kannatti mennä ajoissa. Ajelin ilman stressiä rengashotelliin. Aikaa oli odottaa, mutta odottajia oli monta ja vähitellen ihmiset alkoivat näyttää vaivaantuneilta. Tiskin takana palveli yksi henkilö ja nyt hänen asiakkaansa oli nainen, joka kyseli renkaista.\n- Miten on Good Year, minulla on sporttinen Audi, miten on Nokia, minulla on sporttinen Audi, miten on Michelin, miten on Firestone, minulla on sporttinen Audi, miten on, vai mitä nyt niitä vielä on, vai onko niitä. En minä nyt osta, mikä sinun nimesi on, minä sitten soitan.\nMinun kokemukseni on, että lapset ovat iloisia ja elämänmyönteisiä ja uskon, että niin tämäkin nainen oli lapsena ollut.\nKaikki hyvin. Jokainen sai renkaansa vaihduttua sovittuna aikana. Me kaikki olimme kokeneita ihmisiä - "vanhuksia", iloisia ja elämänmyönteisiä. Ja mehän juttelimme. Yksi rouva kertoi kokemuksestaan renkaiden vaihdossa. Hän oli odotellut toimiston puolella. Hallin ovi oli auennut ja nuori mies oli hihkaissut, että "ranki on risat".\n- En ymmärtänyt, mitä mies tarkoitti, mutta kävimme tutkimassa renkaat. Sanoin, että nehän on ihan uudet. Mies katsoi renkaita ja sanoi, että nämä ovat vuodelta 2006, lähes 10 vuotta vanhat.\n"Voi kauheeta, kuinka vanhan aika kuluu nopeasti. Minä muistin, että vastahan minä hankin uudet renkaat autooni."\nLähettänyt potkulautamies klo 17.46 Ei kommentteja:


"Hänellä oli koko ajan positiivinen asenne elämään", Arto Nyberg muistelee pelikaveriaan Jukka Virtasta – Aarre Elo kutsuu "laatumieheksi" | Päijät-Häme | Etelä-Suomen Sanomat\nPäijät-Häme 1.9.2019 11:46\n"Hänellä oli koko ajan positiivinen asenne elämään", Arto Nyberg muistelee pelikaveriaan Jukka Virtasta – Aarre Elo kutsuu "laatumieheksi"\nHänellä oli kaikenlaisia kärsimyksiä ja vaivoja, mutta ne vain jalostivat häntä, toimittaja Arto Nyberg muistelee edesmennyttä Jukka Virtasta. LEHTIKUVA / Roni Rekomaa\nJukka on – tai siis oli – mainio hahmo, sanoo toimittaja Arto Nyberg STT:lle. Nyberg tunsi Jukka Virtasen lähinnä raittius- ja urheiluseura Zoomista, jonka perustajajäseniin Virtanen kuului.\n– Hänellä oli koko ajan positiivinen asenne elämään. Hänellä oli kaikenlaisia kärsimyksiä ja vaivoja, mutta ne vain jalostivat häntä, Nyberg sanoo.\nHänen mukaansa Virtasen asenne vastoinkäymisiin oli se, että mitä enemmän niitä kokee, sitä valaistuneempi ja parempi ihmisestä voi tulla.\n– Jukka oli niin mukava ihminen, että ei sanonut kenestäkään pahaa sanaa eikä haukkunut ketään, ainakaan niin, että minä olisin kuullut. Hän näki omituisessakin ihmisessä jonkin positiivisen piirteen, Nyberg jatkaa.\n– Hänen muistinsa oli ihan mahdoton. Kun tapasimme ensimmäisiä kertoja, yli 20 vuotta sitten, Jukka tiesi kertoa, missä äitini lapsuudenkoti oli.\nKärkkäri oli Virtasen vahvuus\nJalkapalloon ja jääkiekkoon keskittyvän Zoomin jäsenkunnassa on paljon esiintyviä taiteilijoita ja viihdealan ammattilaisia.\n– Silloin, kun ihmisiä halusi liittyä Zoomiin, siellä saattoi joutua kovaan kouluun. En tiedä, oliko se Jukka, joka sitä kovaa koulua ylläpiti – itse en usko sitä ollenkaan, Nyberg sanoo.\n– Jukka oli sen verran iäkäs, kun itse lähdin mukaan, että hän ei enää silloin ollut parhaita futaajia. Jukka sijoittui hyvin, kärkkäri oli hänen vahvuutensa.\nYksi mieleenjääneimmistä yhteisistä pelimatkoista oli Jukka Virtasen nimikkokentän avajaisjuhlaottelu Jämsässä Keski-Suomessa kesällä 2016. Zoomin väki järjesti syksyllä 2015 myös Jukka Virtasen veikeimmät veisut -konsertin, jossa Virtanen oli kunniavieraana.\nZoomin Facebook-sivuilla kerrottiin sunnuntaina, että seura muisti Jukka Virtasta hiljaisella hetkellä. Tieto pidetyn pelitoverin kuolemasta tavoitti joukkueen sunnuntaiaamuna.\n"Laatumies, työtoveri ja sanaseppo on poissa"\nMusiikin, elokuvan ja television parissa pitkään työskennellyt Aarre Elo on yksi Virtasen pitkäaikaisista ystävistä ja työtovereista. Virtanen, Elo ja Matti Kuusla (1933–2018) työskentelivät 1960-luvun alkupuolella yhdessä Ylessä ja muodostivat VEK-ryhmän, jolla oli tuolloin huomattava vaikutus suomalaisen televisioviihteen kehitykseen.\nElo ei sunnuntaina halunnut itse kommentoida yhteistyötään Virtasen kanssa ja tämän kuolemaa medialle, vaan pyysi tytärtään Saara Eloa puhumaan puhelimessa puolestaan.\n– Isä on aika järkyttynyt ja antoi ihan lyhyet kommentit. Hän pyysi sanomaan, että tämä on ollut vaikea aamu, koska paras ystävä, laatumies, työtoveri ja sanaseppo on poissa, sanoi Saara Elo STT:lle.\nVEK-ryhmä kuului suomalaisen televisioviihteen uranuurtajiin. Tunnetuin ryhmän tekemistä ohjelmista lienee komedia Lumilinna. Se sai Kultaisen ruusun vuonna 1965 Montreux’n kansainvälisillä viihdeohjelmafestivaaleilla.\n"Jukan sanoituksissa on sydäntä ja järkeä", sanoo musiikkituottaja Ilkka Vainio\nSanoittaja, musiikkituottaja ja laulaja Ilkka Vainio on julkaissut lukuisia Virtasen sanoittamia lauluja ja myös esittänyt niitä. Hän luonnehtii Virtasta yhdeksi esikuvistaan sanoittamisen alalla.\n– Jukan sanoituksissa on kaikissa sydäntä ja järkeä. Niissä on huumoria, mutta myös herkkää syvyyttä. Hän sai tekstin soimaan, hän oli teknisesti ja sisällöllisesti todella taitava, sanoo Vainio.\nVirtasen tekstien taustalla on Vainion mukaan sekä laaja yleistieto että inhimillinen lämpö.\n– Tekstejä ei ole hirveitä määriä, mutta ne ovat teräviä ja loistavia. Hänellä oli nerokas huumori. Hän uskalsi elää ja tehdä omalla uniikilla persoonallaan.\nIlkka Vainio kertoo muistavansa Virtasen jo omista lapsuusvuosistaan asti, sillä tämä oli myös hänen isänsä Juha "Watt" Vainion ystävä ja yhteistyökumppani.\n– Jukka loi hyvää mieltä kaikille. Hän oli viisas, sydämellinen ja reilu. Oli kunnia tuntea, hänestä on jäänyt hienot muistot.\nVirtanen tunnettiin paitsi sanoittajana myös muun muassa käsikirjoittajana ja näyttelijänä.\n– Jokainen katsoja ja taiteenkuluttaja voi löytää oman suosikkiteoksensa Jukka Virtasen töistä, tiivistää Vainio.\nOmasta puolestaan Ilkka Vainio nostaa esiin erityisesti musiikkinäytelmän Albatrossi ja Heiskanen. Jukka Virtanen käsikirjoitti ja ohjasi tämän teoksen ystävänsä Juha Vainion kunniaksi muutamia vuosia tämän kuoleman jälkeen.\n"Suomi on eräänlainen kylä, jonka Jukka tunsi ja joka tunsi Jukan"\nYlen Runoraati-ohjelmassa pääsi esiin vähemmän tunnettu puoli Jukka Virtasesta: modernin runouden ystävä. Toimittaja Minna Joenniemen mukaan Virtasen suhtautumista runouteen leimasi loputon uteliaisuus – eli sama elämänasenne, joka teki hänestä koko kansan viihdemiehen.\n– Hän varmaan nautti siitä hämmennyksestä – miten sen sanoisi – ratkottavasta, mitä nykyrunous tarjoaa, Joenniemi sanoo.\nHän teki Runoraatia Virtasen kanssa kymmenkunta vuotta vuodesta 2002 lähtien. Virtanen muisti Runoraadissa usein huomauttaa, että ei ole itse kirjoittanut kovin monta runoa.\n– Hän oli aika nöyrä runouden edessä – mikä ei ole ominaisuus, joka Jukasta ensimmäisenä nostetaan esiin, kuvaa Joenniemi.\nJoenniemi kertoo, että kohtaaminen Runoraadissa ei jäänyt koskaan laimeaksi. Runoraadin takahuoneessa kävi lisäksi monesti ilmi, että raatiin kutsutuilla oli jokin yllättäväkin yhteys Virtaseen.\n– Suomi on eräänlainen kylä, jonka Jukka tunsi ja joka tunsi Jukan, sanoo Joenniemi.\nYksi Runoraadin keskeinen tehtävä oli tuoda runous ihmisten pariin ja alas tarpeettomista korkeuksista. Joenniemen mukaan moni katsoja tuli sanomaan: en minä ymmärrä mitään runoista, mutta hyvä se teidän ohjelmanne. Kotisohvilla puolisot ja perheet huomasivat yhtäkkiä puhuvansa runoista.\nJämsän kaupunki liputtaa surun päivänä\nJämsän kaupunki järjestää suruliputuksen Virtasen kuoleman johdosta. Virtanen syntyi Jämsänkoskella, joka sittemmin liitettiin Jämsän kaupunkiin.\nVirtanen vietti paljon kesiään ja muutakin vapaa-aikaansa Jämsänkoskella. Hänen arvostustaan paikkakunnalla kuvaa esimerkiksi se, että Jämsänkosken pallokenttä vihittiin kesällä 2016 Jukka Virtasen pallokentäksi.\nSuruliputuksesta kertoi Jämsän väliaikainen kaupunginjohtaja Anna-Liisa Juurinen Twitterissä. Juurisen mukaan Virtanen oli monilahjakas taiteilija, joka kosketti suomalaisia vuosikymmenten ajan ja oli yhteisön tärkeä jäsen


Toiminnanharjoittamisessa syntyv�t p��st�t - ymparisto.fi\nLue lis�� uudistuksesta\tVastaa uudistusta koskevaan asiakaskyselyyn\tToiminnanharjoittamisessa syntyv�t p��st�t\nElinkeinotoiminnassa ja asutuksessa syntyy p��st�j�, joita kulkeutuu vesist�ihin, ilmaan ja maaper��n.\nVesist�kuormitusta aiheutuu teollisuuden, yhdyskuntien ja kalankasvatuslaitosten j�te- ja hulevesist�. Hajakuormitusta tulee vesist�ihin peltoviljelyst�, karjataloudesta, haja-asutuksesta ja mets�taloudesta. Ilmaan p��st�j� kulkeutuu erityisesti energiantuotannosta, liikenteest�, teollisuuden prosesseista, liuottimien ja kemikaalien k�yt�st� sek� maataloudesta. Maaper��n p��st�t tulevat joko suoraan p��st�l�hteist� tai ilman kautta laskeuman mukana.\nP��st�j� ehk�ist��n ja v�hennet��n ottaen samanaikaisesti huomioon j�tteet, energiatehokkuus, raaka-aineiden k�ytt� ja p��st�ist� aiheutuvat riskit.\nYmp�rist�nsuojelulain mukaan maaper�n ja pohjavesien pilaaminen on kielletty. Ymp�rist�n pilaantumisen ehk�isemisess� huomioon otettavia periaatteita ovat ennaltaehk�isy ja haittojen minimointi, varovaisuus ja huolellisuus, paras k�ytt�kelpoinen tekniikka, ymp�rist�n kannalta paras k�yt�nt� sek� aiheuttamisperiaate. P��st�ist� ei saa aiheutua terveyshaittaa eik� muuta merkitt�v�� ymp�rist�n pilaantumista tai sen vaaraa.\nYmp�rist�n pilaantumisen vaaraa aiheuttavalla, asetuksessa erikseen s��dett�v�ll� toiminnalla on oltava ymp�rist�lupa. Toiminnanharjoittajan on oltava riitt�v�sti selvill� toimintansa ymp�rist�vaikutuksista, ymp�rist�riskeist� ja haitallisten vaikutusten v�hent�mismahdollisuuksista.\nYmp�rist�lupaa haettaessa on annettava riitt�v�t tiedot toiminnasta, sen p��st�ist� ja niiden vaikutuksista. Toiminnanharjoittajalle my�nnett�v�ss� ymp�rist�luvassa annetaan m��r�yksi� ilmaan ja veteen menevien p��st�jen sallituista enimm�ism��rist�, j�tteiden k�sittelyst� ja meluntorjunnasta sek� p��st�jen ja niiden vaikutusten tarkkailusta.\nP��st�jen tarkkailu ja niist� ilmoittaminen\nToiminnanharjoittajan on tarkkailtava p��st�j��n ymp�rist�luvan m��r�ysten mukaisesti. P��st�tiedot toimitetaan ymp�rist�nsuojelun valvontaviranomaiselle, joka valvoo, ett� yritys noudattaa ymp�rist�nsuojelulakia ja sen nojalla annettuja s��nn�ksi� ja m��r�yksi�. Toiminnanharjoittaja voi kertoa p��st�tietoja my�s esimerkiksi ymp�rist�raporteissaan.\nValvontaviranomaiset viev�t toiminnanharjoittajan ilmoittamat p��st�tiedot p��st�rekistereihin. Ymp�rist�hallinto kehitt�� ja yll�pit�� verkkosivuillaan p��st�tiedon tuottamiseen liittyv�� tietoa ja muuta materiaalia. Toiminnanharjoittajan ilmoittamia p��st�tietoja k�ytet��n my�s l�ht�tietoina laskettaessa ja raportoitaessa kansallisia p��st�j� kansainv�listen p��st�jen rajoittamissopimusten mukaisesti.\nP��st�tiedon tuottaminen ja ilmoittaminen p��st�rekistereihin (PRTR)\nBAT ja ymp�rist�lupa\nTutkimushankkeet ja -tulokset\nIlmasto ja energia (Kuntaliitto)\nIlmastonmuutoksen hillinn�n liiketoimintamahdollisuudet (TEKES)


Sinisen linnan kirjasto: Keltainen kirjasto vs. Otavan kirjasto\nKeltainen kirjasto vs. Otavan kirjasto\nTammen Keltainen kirjasto on asemansa vakiinnuttanut laadukkaan käännöskirjallisuuden sarja, jota on julkaistu jo vuodesta 1954. Sarjan ulkoasu on pysynyt yhtenäisenä alusta asti; kulttuurikodin kirjahyllyssä komeilee itseoikeutetusti rivi keltaisia kirjoja, joiden selkämyksessä on ruskea raita ;). Kansipapereissa sitten toki näkyvät muodin vaihtelut, ja nykyään Keltaista kirjastoa saa jo pokkareinakin. Keltaisesta kirjastosta ja sen historiasta voi lukea lisää teoksesta Ääntä ja vimmaa. Kirjoituksia 50-vuotiaasta keltaisesta kirjastosta (2004). Yhden naisen Keltainen kirjasto -projektia voi seurata\nKeltainen kirjasto -blogista, joka löytyy myös sivupalkistani.\nOlen lukenut useita Keltaisia kirjoja, monet niistä kirjallisuusopintoihin liittyen. Huikaisevia lukuelämyksiä ovat olleet esimerkiksi Toni Morrisonin Minun kansani, minun rakkaani, Amos Ozin Tarina rakkaudesta ja pimeydestä, Orhan Pamukin Viattomuuden museo sekä Pascal Mercierin Yöjuna Lissaboniin. Keltaisessa kirjastossa julkaistujen kirjojen määrään (yli 400 teosta) nähden olen kuitenkin lukenut niitä aika vähän, ja harva teos on tuntunut niin omalta, että se on pitänyt saada omaan hyllyyn.\nVuonna 1982 perustettu Otavan kirjasto on tuntunut paljon läheisemmältä. Lieneekö syy siinä, että olemme samaa ikäpolvea? Otavan kirjaston ulkoasu on muuttunut useita kertoja (takavuosina se on ollut mm. sinisen kirjava ja valkoinen), itse olen ollut sarjan vakiolukija sinä aikana, kun kirjasto on jo saanut nykyisen tummansinisestä raidasta tunnistettavan ulkonäkönsä. Otavan kirjastossa julkaistaan ehkä hieman "kevyempää" käännöskirjallisuutta kuin Keltaisessa, ja enemmän naiskirjailijoita. Otavan kirjastossa minulla on lukuisia suosikkeja, joista monet löytyvät omasta kotikirjastostani: Angela Carterin Maaginen lelukauppa, William Styronin Sofien valinta, Robert McLiam Wilsonin Eureka Street, Belfast, Richard Yatesin Revolutionary Road, Ian McEwan, Anne Tyler, Carol Shields, Siri Hustvedt...\nKumman kirjaston puoleen sinä helpommin käännyt, kun etsit luettavaa?\nHanna / Kirjainten virrassa 5. huhtikuuta 2011 klo 22.35\nIhana postaus. Mie jostain syystä miellän tuon Otavan sarjan nimenomaan siniseksi kirjastoksi. Aina puhunkin keltaisesta ja sinisestä kirjastosta.\nMiten muuten sait nuo kuvat noin nätisti vierekkäin blogiisi, mulla aina haluavat hypätä allekkain?\nJohanna 5. huhtikuuta 2011 klo 22.37\nTosi monet tärkeimmät kirjani ovat Tammen Keltaisesta kirjastosta. Mutta nyt, kun luin juttusi, muistinkin Otavan kirjaston suosikit - itse asiassa kaikki nimeltä mainitsemasi, lukuun ottamatta McLiam Wilsonia (joka on lukematta) ovat jättäneet jälkiä minuun. Eli minulle ei luettavaa etsiessä ole oleellista, missä sarjassa kirja on julkaistu - usein en sitä edes jälkikäteen muista. Varsinkin tuo Otavan kirjasto on "hahmottomampi" nykymuodossaan, en olisi edes muistanut että esim. Shieldsit ovat Otavan kirjastossa... (Se vanha sinikuvioinen kansi oli kyllä huomiotaherättävämpi.)\nValkoinen Kirahvi 5. huhtikuuta 2011 klo 22.45\nItselläni on enemmän hyllyssä keltaista kuin sinistä. Toisaalta viime aikoina sinistä on tullut hankittua enemmän. Molemmat ovat hyviä. Olisiko keltaisessa klassikompia kuin sinisessä? Sinisessä pulitzerimpia kuin keltaisessa? Mene ja tiedä! Oikeastaan kirjailija ratkaisee. Jos pitää kirjailijasta, lukee yleensä kaikki kirjat, tunnustipa sitten väriä tai ei.\nMustikkakummun Anna 5. huhtikuuta 2011 klo 23.54\nHyvä teksti, todellakin! Itse asiassa käännyn lukemista etsiessäni molempien sarjojen puoleen enkä ennen tätä ole edes miettinyt kovin tarkkaan sarjojen eroa. Pitäisi ihan tarkistaa, kumpaa on enemmän omissa hyllyissä, just nyt en muista (ja laiskottaa kävellä hyllyille....). Varovaisesti arvaan, että sinistä on enemmän (mm. Tyleria, Shielsia, McEwania). Kirjastosta lainaan molempia.\nMainitsit tuossa Mercierin kirjan Yöjuna Lissaboniin. Luin sen jokunen viikko sitten ja tykkäsin tosi paljon. Yksi parhaista viime aikoina lukemistani kirjoista. <3\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 5. huhtikuuta 2011 klo 23.55\nHanna: Kiva ilmaus tuo Sininen kirjasto, taidampa ottaa käyttöön :).\nIhana kun joku kysyy minulta, miten saan kuvat nätisti - kuvat ovat tässä blogissa sellainen murheenkryyni... Tässäkin piti olla alhaalla vain neljä kirjaa rinnakkain, mutta sitten tuo Murakami hyppäsikin julkaistussa tekstissä muiden alle, joten lisäilin pari ja työstin asiaa hetken... Mutta ihan siis siihen edellisen kirjan viereen laitoin kursorin ja klikkasin "sijoita".\nJohanna: Otavan kirjasto ei tosiaan erotu samalla tavalla kuin Keltainen, itse asiassa monet kotimaiset Otavan kirjat, esim. Juha Itkosen, ovat aika saman asuisia.\nValkoinen kirahvi: aihe kyti mielessäni jonkin aikaa ja sai lisää pontta Morrison-postauksestasi, kun muistin, että onhan minulla Keltaisessakin yksi ikisuosikki! Keltaiset tuntuvat ehkä klassikommilta siksi, että niitä on julkaistu jo melkein 60v. kun taas Sinisiä kohta 30v. Mutta muutenkin tuntuu, että Keltainen on hitusen "korkeakirjallisempi", kun taas Sinisessä on myös "lukuromaaneja". Doris Lessingiä on muuten ilmeisesti julkaistu molemmissa.\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 6. huhtikuuta 2011 klo 0.00\nAnna Elina: Yöjuna on tosiaan hieno, pitää joskus kirjoittaa ihan erikseen siitä, vaikka tutustuin kirjaan muutama viikko ennen blogia. Näiden sarjojen identiteettejä on hauska pohtia, vaikka luettavat kirjat toki valikoituvat enemmän muiden kriteerien mukaan :).\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka 6. huhtikuuta 2011 klo 6.32\nHei! Olen pohtinut täsmälleen samaa! Kiva että kirjoitit tästä. Minäkin muuten ajattelen Otavan sarjaa siniseä sarjana :)\nOtavan sarja on osoittautunut juuri sellaiseksi, jonka uutuus on todella harvoin pettymys. Keltaisessa on mukana, ainakin alkupuolella, myös hyvin raskaslukuista tavaraa. Keltaisessa on mielestäni enemmän vaihtelua: John Irvingistä ja Morrisonista Joyceen. Onhan siellä myös esim. Munro. Otavalla on enemmän nykyaikaista? Mene ja tiedä, kai kustantajat joutuvat meidän lukijoiden tavoin tekemään ratkaisuja kirjailijoita valitessaan hieman arvuukaupalla. Jos ei kaapata lupaavaa uutta kirjailijaa heti Tammeen, Otava nappaa sen samoin tein? :)Itselläni on molempia hyllyssä, ehkä Otava alkaa mennä ohi määrällisesti. Kiinnostavaa muuten esim., että Auster on keltainen, Hustvedt sininen!\nWSOY muuten aloittelee omaan käännöskirjaillisuuden laatusarjaansa nimellä Aikamme kertojia. Sen tunnistaa oranssista palkista selkämyksen alalaidassa. Olen lukenut sarjasta Anne Michaelsin Routaholvin ja parhaillaan on luennassa Kathrin Schmidtin Et sinä kuole. Kiinnostavia molemmat. Myös Makinen ja Maaloufin uusimmat on laitettu tähän sarjaan. Kannattaa pitää silmällä tätä!\nKatja / Lumiomena 6. huhtikuuta 2011 klo 9.04\nKommentoin nyt paljon pikaisemmin kuin ajattelin (omassa työssäni on yksi itselleni asettama deadline tänään ja tasan klo 9 sulken blogit hetkeksi :)).\nKeltainen kirjasto ja Otavan kirjasto ovat molemmat sellaisia, joihin luotan aika lailla. Molempien valikoimista löytyy tarkkaan harkittua ja pääosin hyvä kirjallisuutta, Keltaisesta kirjastosta kunnon klassikkojakin (Hemingway, Faulkner jne). Olen samaa mieltä, että Otavan kirjat ovat pääsäänöisesti aavistuksen helpompia, mutta se johtuu ehkä siitä, että Keltaisen kirjaston valikoima on niin paljon laajempi.\nJos haluan lukea jotain, mutta en tiedä mitä, käännyn hyvin helposti Otavan kirjaston puoleen. Kirja kuin kirja sieltä takaa yleensä hyvän lukukokemuksen. Jos taas etsin jotain tiettyä kirjailijaa, moni itselleni mieleinen löytyy Keltaisesta kirjastosta (Italo Calvino, John Irving, Jose Saramago, Jhumpa Lahiri, Toni Morrison...). Mutta Keltaisesta kirjastosta en osaa valita kirjaa "umpimähkään".\nJa kello tuli yhdeksän!\nKaroliina / Kirjava kammari 6. huhtikuuta 2011 klo 11.42\nMinusta on ihanaa, että tällaisia "kirjastoja" on, mutten koskaan lähde hakemaan kirjaa nimenomaan niistä tai niiden perusteella. Keltainen kirjasto minusta ilman muuta kalskahtaa hienommalta ja "vaikeammalta", so. korkeakirjallisemmalta. Luulen, että suosikkejani löytyy runsaammin sinisistä. Hienoa, että Södikakin on aloittanut omansa. Minulla on tuo Et sinä kuole kotona ja kevään/kesän lukulistalla.\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 6. huhtikuuta 2011 klo 11.57\nKirsi: minuakin jotenkin hymyilyttää tuo sinikeltainen kirjailijapariskunta :), joka myös kuvastaa hyvin sitä, että Sinisessä taitaa olla suhteellisesti paljon enemmän naiskirjailijoita kuin Keltaisessa.\nJuu olen huomannut tuon Wsoyn sarjan, joka taitaa olla uudelleen aloitettu vanha käännössarja. Minulla on tuo Routaholvi odottamassa hyllyssä! Se vaikutti muutaman ensimmäisen sivun perusteella todella koskettavalta kirjalta, mutta vasii myös aikaa ja keskittymistä. Toinen Aikamme kertojia -kirja jonka haluaisin lukea on Alkulukujen yksinäisyys. Todella kiinnostavia nimekkeitä siis, mutta sarja vaatii vielä ainakin aikaa ja ehkä myös markkinointia ja muuta tuunausta ennen kuin sen osaa käsittää sarjaksi. Seuraillaan :)\nKatja: riensit sitten pois kuin Tuhkimo, kun kello kumahti! Minulla vähän sama, että Sinisestä voisin lukea melkein minkä vaan (ne taitavat olla keskimäärin lyhyempiäkin), mutta jos Keltaisests ottaisi sokkona ja saisi vaikka Odysseuksen niin hups! Tästä saisikin hienon haasteen: arvo umpimähkään kolme Keltaista ja kolme Sinistä ja lue! ;)\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 6. huhtikuuta 2011 klo 12.00\nMoi Karoliina! Pitääpä tsekata tuo Et sinä kuole, kun se on nyt kahdesti mainittu :)\nMari A. 7. huhtikuuta 2011 klo 8.51\nOlen samaa mieltä kuin Kirsi edellä, eli Otavan kirjasto harvoin tuottaa pettymyksiä (ei siis koskaan) kun taas Tammen keltainen on epätasaisempaa. Itse mietin tuon Otavan kirjaston lukemista!\nLeena Lumi 7. huhtikuuta 2011 klo 9.22\nOtavan kirjasto on minulla alkanut mennä ohitse keltaisen. Keltainen tuottaa edelleen huippuja, kuten Herta Mülleriä, mutta myös järkyttäviä pettymyksiä kuten Peter Høegin Hiljainen tyttö.\nSirin Kaikki mitä rakastin ei ole mitenkään kevyt vaan ainakin minulla se sijoittuu elämäni kymmenen parhaan kirjan joukkoon. Olin myös aika vaikuttunut kun eräs Kustannusherra sanoi pitävänsä kirjaa 'ylinnä ohitse muiden'.\nLöysin viime suvena Paul Claudelin kirjat. Luin Harmaat sielut ja ´Varjojen raportti. Kokeile!\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 7. huhtikuuta 2011 klo 12.45\nMari: sinä olitkin "suosikkikirjasarjan" kohdalla maininnut Otavan kirjaston! Sen läpilukemisessa voisi ollakin itua, kun teoksia on vielä järjellinen määrä ja ne ovat kaikki aika "luettavan" oloisia, ei siis mitään hc-joycea mukana :).\nLeena: Kaikki mitä rakastin ei tosiaan ole kevyt, vaan loppupuolella hyvinkin raskas traagisten tapahtumien vuoksi. Ja upea kirja! Kevyellä viittasin enemmänkin esim. Tyleriin (enkä tarkoita hömppää/viihdettä vaan lukijaystävällisyyttä verrattuna esim. Keltaisen Joyceen tai Grassiin).\nKiitos Claudel-vinkistä, pistän korvan taakse!\nPekka 8. huhtikuuta 2011 klo 9.34\nEn ole lukenut kovinkaan paljon Keltaisia, tietysti Irvingin tuotantoa lukuun ottamatta. Keltainen kirjasto on toki brändinä omaa luokkaansa, mutta en tiedä, minulla taitaa olla hienoinen klassikkokammo. Otavan sarja tuntuu helpommin lähestyttävältä, ja valtaosa viime vuosien suosikkikirjailijoistani edustaakin juuri sitä: Shields, Hustvedt, McEwan... Esim. Revolutionary Road on jostain syystä edelleen lukematta, vaikka se on odottanut hyllyssä jo ainakin vuoden ja olen varma, että tulen pitämään siitä.\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 8. huhtikuuta 2011 klo 11.09\nPekka: Otava on tosiaan helpommin lähestyttävä, ja Keltaisessa monet sellaisetkin, joita olen lukenut ja tykännyt, kuten Oz ja Pamuk, vaativat aikaa ja keskittymistä ihan eri tavalla kuin esim. Shields tai McEwan. Irvingiltä olen lukenut vain Garpin maailman, joka on mahtava, ja jonkun muun, olisko ollut Välisarjan avioliitto. Haluaisin lukea ainakin Owen Meanyn.\nRevolutionary Road on tosiaan hieno!\nPetriina 14. huhtikuuta 2011 klo 16.08\nPidän molemmista, sekä sinisestä että keltaisesta. Molemmissa on puolensa enkä ole koskaan ajatellut, että kumpaan tartun, pääasia että kirja kiinnostaa muuten. Laatua ne edustavat minulle molemmat, eipä ole tainnut tulla pettymyksiä kummassakaan kirjasarjassa.\nKaikki Irvingit löytyvät omasta hyllystä, keltaisena tietenkin... ;-)\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 14. huhtikuuta 2011 klo 16.29\nPetriina, ihana kun sinulla on kaikissa irvingeissä keltainen asu! Tykkään kun sarjat (siis myös esim. Montgomeryn Anna-sarja) ovat yhtenäisessä asussa, käytännössä kuitenkin minulla on milloin mitäkin painoksia...\nLeena Lumi 29. toukokuuta 2011 klo 19.57\nHyvänen aika, etkö ole lukenut John Irvingin Leski vuoden verran! Otappa se nyt suvilukemiseksi. Siinä on niin paljon, niin paljon. Kirjan Ruth Cole on toinen alter egoni...


Siuntio repesi rikki - Pääkirjoitus | HS.fi\nSiuntio repesi rikki\nTaistelu Siuntion itsenäisyydestä on saamassa yhä katkerampia muotoja. Kunnan luottamusmiesten keskinäiset syytökset julkisissa kiistakirjoituksissa alkavat jo muistuttaa avioeroon päätyneen parin viimeisiä keskinäisiä raivonpurkauksia. Katkeraan syyttelyyn on syynä voimia kuluttanut taistelu Siuntion tulevaisuudesta mutta myös kasvava pelko siitä, kuka tarjoaa siuntiolaisille sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut tulevaisuudessa.\nTaistelu Siuntion itsenäisyydestä on saamassa yhä katkerampia muotoja. Kunnan luottamusmiesten keskinäiset syytökset julkisissa kiistakirjoituksissa alkavat jo muistuttaa avioeroon päätyneen parin viimeisiä keskinäisiä raivonpurkauksia.


Nojatuolimatka Kanadaan – aina ei tarvitse mennä paikan päälle | Kulttuuri | yle.fi\n9 Kanadan kuninkaallista ratsupoliisia kantaa välissään Kanadan lippua Kanadan lippu,Kanadan ratsupoliisi\nJulkaistu 09.07.2019 - 10:00 . Päivitetty 09.07.2019 - 10:00\nIhmismieli alkaa kuitenkin välittömästi kartoittamaan ympäristöä jäsentämään olosuhteita. Oivallusten sarjatuli ja hankaluuksista selviytymisen riemu antavat tutkimusmatkailijalle valtavasti energiaa.\nAjatus nojatuolimatkasta Kanadaan ei etukäteen herättänyt minussa suurta intohimoa. Kotoa – tai tässä tapauksessa työpaikalta käsin – uuteen paikkaan tutustumisesta puuttuu niin monta aitoon matkustamiseen liittyvää jännittävää elementtiä. Toisaalta kohde on niin suuri ja vieras, että opiskelu ennakkoon olisi ollut paikallaan, vaikka olisinkin matkustanut paikan päälle.\nKanadan kartta stelliittikuvasta Kuva: Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press Kanada,satelliittikuvat (valokuvat)\nEnnen kun keväällä sukelsin kirjojen, elokuvien ja arkistomateriaalien avulla Kanadaan, pysähdyin kertaamaan, mitä jo tiesin Kanadasta. Melko vähän. Pohjois-Amerikan toinen suurvalta, Yhdysvallat valtaa estradin ja vaikuttaa, että näemme ja kuulemme paljon vähemmän uutisia Kanadasta.\nKanadan pääministeri Justin Trudeau Justin Trudeau Kuva: EPA/ETIENNE OLIVEAU Justin Trudeau,Kanada\nNiagaran putoukset kuvattuina Kanadan puolelta Niagaran putpus kuvattuna Kanadan puolelta Kuva: imago/blickwinkel/ All Over Press vesiputoukset,Kanada,Niagara\nSen vähän perusteella mitä tiesin, minulla oli myönteinen kuva Kanadasta. Tiesin, että siellä on vapaamielinen pääministeri, joka toivottaa kaikki tervetulleeksi maahan, kovatasoista jääkiekkoa ja paljon hienoja luontokohteita. Yhdysvaltojen ja Kanadan välisessä vertailussa Kanada näyttäisi eurooppalaisesta näkökulmasta vetävän usein pidemmän korren, jos ei lasketa mukaan viihdekulttuuria.\nJääkarhu kävelee talvisella rannalla Kanadassa Kuva: imago/imagebroker/ All Over Press jääkarhu,Kanada\nPerheeni ja ystäväni ovat joutuneet kuuntelemaan intoiluani Kanadasta kyllästymiseen asti. Sillä innostuinhan kuitenkin pian vastoin odotuksiani.\nKanadan valtava koko ja monimuotoisuus sai minut aluksi epäilemään, etten pystyisi lyhyen perehtymisen perusteella muodostamaan siitä kokonaisuutta, josta olisi mitään järkevää sanottavaa. Aloin kuitenkin vähitellen hahmottaa asioita, jotka kiinnostivat enemmän kuin toiset: alkuperäiskansat, uudisasukkaat, monikulttuurisuus, kanadalaisuus. Yritin häivyttää mielestäni aiheiden laajuuden aiheuttaman huimauksen ja keskityin etsimään vastauksia mieleeni tuleviin suuriin ja pieniin kysymyksiin, sekä tietotulvan herättämiin oivalluksiin.\nLacrosse-EM Kuva: Tiina Turkki haavipallo\nItsekkäästi seurasin kiinnostukseni herättäneiden mielijohteiden polkuja. Jääkiekosta hyppäsinkin haavipalloon ja suurten historian linjojen sijasta lumouduin yksittäisten henkilöiden kohtaloista. Kirjasin tuoreeltaan ylös uusien tietojen herättämät oivallukset ja käytin tuttuja asioita ja nykyaikaa mittatikkuna yrittäessäni ymmärtää Kanadan historiaa ja kulttuuria.\nKettle Point, Lake Huron, Ontario, iltamaisema Kuva: imago/Joana Kruse/ All Over Press Huronjärvi,Ontario,Kanada\nKanada muistuttaa monessa asiassa Suomea, mutta oli kuitenkin lopulta hyvin erilainen. Esimerkiksi luonto ja vuodenajat ovat paikoin samanlaisia maiden sijainnista johtuen, mutta Kanadassa kaikki on kuitenkin jollain tapaa äärimmäisempää, sisältäen sen tutun lisäksi myös vieraita elementtejä, kuten ikiroutaa ja sademetsää. Ehkä Kanadan opetus minulle on juuri tutun löytyminen vieraasta, vaikkapa saunan alkuperäiskansojen hikimajasta.\nTietenkin herkistyin pian voimakkaasti Kanadalle. Huomasin pienetkin Kanadaa koskevat uutiset ja kiinnitin huomiota kuinka moni asia tai henkilö onkin alunperin kotoisin Kanadasta. En kuvittele saavuttaneeni kuin kevyen pintaraapaisun Kanadasta, mutta silti ymmärrän sinne sijoittuvia elokuvia ja kirjoja aivan eri tavalla kuin aikaisemmin. Moni tarinan yksityiskohta aukeaa ja tapahtumat saavat lisääntyneen tiedon ansiosta laajemman merkityksen. Osaan kuvitella ympäröivän maiseman ja olosuhteet tarkemmin.\nSuuri joukko junapummeja kiipeää junan katolle Kuva: City of Toronto Archives toronto,Hobo\nIndianer dansar under pow wow-samlingen år 2007. Kuva: Wikimedia commons intiaanit,alkuperäisväestö,Pow-wow\nMonenlaiset tunteet risteilivät sisälläni kun luin Kanadan historiaa: ihailu uudisasukkaiden rohkeutta ja sinnikkyyttä kohtaan, kun he yrittivät sopeutua uuteen kulttuuriin vaikeissa olosuhteissa, suru ja suuttumus alkuperäisasukkaiden kurjan kohtasta kohtalosta ja haltioituminen uskomattoman uljaan luonnon edessä. Opin paljon uutta, enkä pelkästään Kanadasta. Kanadan kansojen ja kulttuurien mosaiikki sisältää paloja kaikista maapallomme kolkista.\nVoin siis suositella nojatuolimatkailua lämpimästi kaikille. Rahaa säästyy ja luonto kiittää, mutta myös mieli virkistyy ja aivot saavat paljon tuoretta pureksittavaa. Voisin jopa väittää, että tajunta laajenee.\ntoimittaja Tina Caven kuvattuna sivulta, istuu tuolissa Kuva: Johanna Kannasmaa / Yle nojatuolit,kulttuuritoimittajat,tina cavén\nMinun nojatuolimatkaani Kanadaan voit seurata neljänä tiistaina 9.7. - 30.7.2019 alkaen kello 17:10. Ohjelmien toinen lähetys on lauantaisin kello 15:30. Tai kuuntele Areenasta kun sinulle sopii. Sarja on osa Yle Radio 1:n Uuden maailman heinäkuuta.\nhaavipallo haavipallo haavipallo\nNojatuolimatka KanadaanSe Pohjois-Amerikan eurooppalaisempi vaihtoehto - 9.7.2019\nLauantai 13.7.2019 15:30 Yle Radio 1\nNojatuolimatka KanadaanLuvattu maa - 16.7.2019\nLauantai 20.7.2019 15:30 Yle Radio 1\nNojatuolimatka KanadaanAlkuperäiset asukkaat - 23.7.2019\nLauantai 27.7.2019 15:30 Yle Radio 1\nNojatuolimatka KanadaanMillainen on kanadalainen mosaiikki?\nLauantai 3.8.2019 15:30 Yle Radio 1


BMW 2-sarjan Gran Tourer - Ajankohtaista Wetterillä - Wetteri\nEtusivu Uudet autot BMW - Uudet autot BMW 2-sarjan Gran Tourer - Ajankohtaista Wetterillä\nOta kaikki irti kaupungista: BMW 2-sarjan Gran Tourerilla. Se tarjoaa paljon ja ottaa vielä enemmän mukaan. Mistä on etua juuri suurkaupungissa. Kiireiset tilanteet se ottaa vastaan leikiten ja hermostumatta – se on nuori, itsevarma ja tukevasti kiinni elämässä. Ja samalla se on joka suhteessa urheilullinen, mistä kiitos kuuluu kolmi- tai nelisylinterisille BMW TwinPower Turbo -moottoreille. Jotta ajamisen ilo ulottuu kaupungin rajoille ja niiden tuolle puolen. BMW 2-sarjan Gran Tourer alkaen 31 495,18 €.\nTee kotikadusta Broadway.\nTekee kaduista bulevardeja. BMW 2-sarjan Gran Tourerin Business Luxury -malli tuo ylellisen säväyksen jokaiseen ympäristöön. Sen takaa ulkopuolen muotoilu, johon kuuluu tyylikkäitä kromiyksityiskohtia kaksiosaisessa jäähdyttimensäleikössä, etuilmanottoaukoissa ja perän korostuksessa. Elegantti olemus, joka jatkuu saumattomasti auton sisätilassa: mukavat istuinverhoilut kuten laadukas, perforoitu Dakota-nahka luovat yhdessä huolellisesti työstettyjen sisäkoristelistojen ja BMW-logon koristamien kynnyslistojen kanssa esteettisen tunnelman.\nMuuttaa ohikulkijat yleisöksi. BMW 2-sarjan Gran Tourerin Business Sport -malli kerää ihailevia katseita. Ulkopuolelta huomataan heti sporttisuutta henkivät korkeakiiltoisen mustat yksityiskohdat sekä kookkaat kevytmetallivanteet. Sisällä katse kiinnittyy ensimmäiseksi dynaamiseen muotoiluun ja näyttäviin yksityiskohtiin kuten BMW-logollisiin kynnyslistoihin ja pitkittäishienohiottuihin alumiinisiin sisäkoristelistoihin.\nJo Business-varusteltu BMW 2-sarjan Active Tourer onnistuu tuomaan etunsa täydellisesti esiin. Dynaamista keulaa hallitsevat kookkaat ilmanottoaukot, jotka pääsevät näyttävästi oikeuksiinsa korkeakiiltoisen mustien kehysten ansiosta. BMW-autoille tyyppillisen jäähdyttimensäleikön ja mattamustien korostusten kanssa ne saavat aikaan yhtä modernin kuin urheilullisenkin olemuksen. Arvokas sisätila koristelistoineen Oxide Silver Dark viimeistelee suvereenin kokonaisvaikutelman.\nBMW 2-sarjan Gran Tourer 216i alk. 31 495,18 €.


Thai-hieronta Suonenjoki - 4 - Treffit\nLarae Racine Thai-hieronta Suonenjoki\nKiimainen lesbo-hieroja ja hänen asiakas. Kuuma hierona on dominatrix. Kaunis hieroja ratsastaa kuin hullu. Kuuma hieroja tietä mitä asiakas haluaa. Makea hieroja ratsastaa asiakkaan päällä. Aasian nuru-hieroja tietää mitän asiakas haluaa. Escort fetish ilmaiset seksi videot Irc galleria mobiili ilmaiset seksisivut Thai massage fuck video maksulliset seuralaiset Eroottinen hieronta turku tantra massage hd Bump, onko nuorilta kokemuksia?\nBert Murr Thai-hieronta Suonenjoki\nPimppipumppu päiväkahviseuraa turku


Autokauppaa jo vuodesta 2017! Liikkeessä ei ole päivystystä! Soita ennen tuloa!\nMyydään tai vaihdetaan vielä varsin asiallinen pakuksi rekkaroitu passatti.\nLeimaakin löytyy 9/18 asti!\nMukavan kulkuinen 81kw versio.\nVarusteitakin auto-ilmastointi 4x sähkölasit ja vakkari.\nRekisteröity pakuksi verot vuoteen 361e.\nParemmat kuvat tulee huomenna! Piilota »\nNettiauto ID 9245260


Nelijalkaiset ihmeet: heinäkuuta 2012\nAiheet: Valokuvaus , Virkku\nTaas joudun pahoittelemaan päivitystaukoa, mutta koittakaa kestää. :) En vain ole viitsinyt kirjoitella mitään kuvienpuutteen vuoksi, mutta tässä postissa kuvia on kaikkien edellisviikojen edestä. Käytiin kuvaamassa Virkkua eräässä kallioisessa saaressa, jossa Virkku pääsi irroittelemaan ilman pantaa ja hihnaa. Saman päivän aikana pääsin samaan saareen vielä Kristan ja Nitankin kanssa, mutta Nitan kuvia näette vasta myöhemmin, tämä posti on pyhitetty Virkun kuville :)\nKirjoittanut Unknown klo 21.43 Ei kommentteja :\nBonus: Kuvatunnissa 24.7.\nAiheet: Kuvatunnissa , X-trat\nHetkeen en olekkaan näitä Kuvatunnissa -posteja tänne heittinyt, mutta saattepa nyt katsella kuvia tämän viikon tiistaista - kävimme Tervossa katsastamassa Hannu Hautalan upean valokuvanäyttelyn. <3\nPuhelin muistutti kuvatunnissapäivästä, otin kännykällä jonkunpikaräpsyn, mutta en jaksanut laittaa tänne. Olin heränny jo kaheksan aikaan, koska taidenäyttely -.-* Yheksän aikaan olin käyttänyt Virkkua jo kunnon lenkillä\n10.06 - Jonkun randomin mersu ajo meijän eellä.\n11.06 - Oltiin Pielavedellä ja käytiin äitin kans M.a.s.i'n tehtaanmyymälässä, kun iskä kävi 'jossain'.\n12.02 - Jonkun randomin navetanseinä matkanvarrelta\n13.09 - Oltiin jo käyty osittain kattelemassa näyttelyä, mutta lähettiin käymään välillä syömässä. Kävin tuomassa kuvausoppaan ja esitteen autoon.\n14.05 - Oltiin syöty loimulohi annokset.\n15.03 - Tulossa mökille päin\n17.10 - Päästiin mökille ja kävin hakemassa Virkun sisälle\n18.05 - En tehny käytännössä mitään.\n19.11 - Lueskelin kuvausopasta ja tekstasintekstasintekstasin.\n20.14 - Leikin kameralla. :D Loppuilta meni lukiessa ja laiturille tulleita telkkiä kuvatessa. :)\nKirjoittanut Unknown klo 16.16 Ei kommentteja :\nKotiuduin eilen siis siltä rankkaakin rankemmalta 10 päiväseltä musaleiriltä, mutta mahtavaa oli! Ei voi valittaa, mutta eilen en enää vihtinyt-jaksanut-ehtinyt-kerinnyt kirjotella tänne, ja meninkin jo yheksän maissa nukkumaan. :") Mutta ei mun pelkästään Rauskista pitänyt hehkuttaa, oli mulla ihan ilmotus asiaakin. :) Eilen tuli tasan 4 vuotta täyteen siitä, kun Virkku käytiin hakemassa meille ja Kaisa lopetettiin. Päätä tässä nyt sitten onko tää enemmän mahtava kun surullinen juttu??\nKuvina tässä postissa mun piccolonsoittokuva Yliviskan torikeikalta, mutta tota toisen kuvan kohdetta saatte miettiä ihan iteksenne ;)\nKirjoittanut Unknown klo 21.03 6 kommenttia :\nNyt, täysin yllättäen iski inspis heitellä kaikki tämän osoitteen ulkoasut esille. :3 Kertokaa ihmeessä suosikkinne, kuka tietää, jos vaikka muokkaisin jonkun näistä vielä käyttöön asti. ;)\nTästä olin _silloin_joskus_ hyvinkin ylpeä, muttaah.... Oli käytössä joskus talven puolella\nIhan ok idea. Rajaukset, otsikon ja tuon tassun voisin kyllä tehdä nykyisin aivan erilailla. :)\nIdea<3 Toteutus :< Tämäkin ehti olla talven puolella käytössä\nSekava. En laittaisi enää tuolla asettelulla ulkoasuksi. :) Idea voisi toimiakin. Tämäkin talvella\nSiirtykäämme kevääseen. Asettelusta en noiden kuvien suhteen tykkää yhtään, mutta pää otsikko iskee edelleen.\nTätä ulkkaa jaksoin/joiuduitte katsomaan aika kauan. Idea ja toteutuskin ihan ok. Kuvat vaihtaisin\nBlaah, nopeasti kyhätty alkeellinen. Kuvasta tykkään edelleen, mutta idea ja toteutus on lähteneet kävelemään.\nJa sitten tämä nykyinen. Idea oli hakusessa, eikä tuosta ihan tuollaista pitänyt tulla, mutta toistaiseksi olen kohtuu tyytyväinen...\nKirjoittanut Unknown klo 18.45 Ei kommentteja :\nUusi ulkoasu + handlauskuvat\nAiheet: Juniorhandler , Kuvia\nHilman seisotus © Krista\nLähden huomenna kymmenpäiväiselle musiikkileirille, eli blogi jää siksi aikaa tauolle. Sain onneksi ennen taukoa aikaiseksi taikoa tuon uuden ulkoasun (kommenttia?) ja ryövättyä Kristalta nuo Laukaan junnukuvat.\nPikku Hilmukka kiipes syliin ennen kehän alkua :) © Krista\nKirjoittanut Unknown klo 18.36 Ei kommentteja :\nAiheet: Hoitokoira , Luca , Virkku\nPerjantaina olin just päässy orkkaharkoista ja äiti soitti, että oli hommannut mulle työkeikan viikonlopuks. Eipä siinä muuten mitään, mutta mun viikonloppu täytty orkkaharkoista ja -esityksistä... Perjantai iltana meille kuitenkin tuotiin (mun orkkaesityksen aikana....) 1,5v shih tzu uros Luca. Lucan turkki oli leikattu suht lyhyeksi, eli odotin hoiton aivan erilaista koiraa. :D\nEka ilta meni hyvin. Luca pörräs kokoajan mun jaloissa ja seuras ihan joka paikkaan. Normisti meidän hoitokoirat nukkuu joko alaalla tai Virkulle tarkoitetussa metallihäkissä, riippuu koosta, mutta Luca piti illalla sellaisen metelin, ettei sitä vain raaskinut jättää alas (kyllä tiiän vahvistin tota käytöstä...). Illasta vähän aikaa kuljeksi ympäriinsä, mutta rauhottu nukkumaan.\nLauantaina mulla oli taas orkkaharkat, ja sen aikaa Luca oli ulkoportaalla häkissä ja iskä pyöri pihalla. Kaikesta muusta hässäkästä huolimatta, lähdettiin käymään vielä mökillä. Äiti oli lauantai päivän Ristiinassa ja tuli sieltä suoraan Kinnulaan.\nMeillä oli käytössä vain pakettiauto, eli Virkku oli perällä ja Luca mun sylissä etupenkillä. Loppujenlopuks Luca kiemurtelija ja pyrki Virkun luo koko matkan. Lopulta Luca laitettiin jalkatilaan, mistä se tukki itsensä käsijarrun päälle röhnöttämään, pää niin lähellä Virkkua kuin mahdollista. Virkku ei kuitenkaan paljon Lucasta välittäny, eikä tullu ees haistelemaan.\nMökillä Virkusta ja Lucasta tuli paaaarhaat kaverit, eikä Lucaa saanut Virkun luota pois muutakuin kantamalla. :) La-Su yön Luca nukkui mun vieressä. Illalla en meinannut ottaa sitä viereen, mutta se kiskoi multa tyynyä, peittoa, sukkia varpaita, tukki sängynalle kolistelemaan ja mitä vielä? :D Sitten kun se vähän rauhottu ja lupasin sen viereen, se nukku ihan rauhassa. Tänään ennen kotia tuloa mökillä Virkku ja Luca pääsi tapaamaan ihan ilman rajoittavaa verkkoaitaakin. Ihana pari :3\nKirjoittanut Unknown klo 18.13 Ei kommentteja :\nKoska Krista sai Virkusta niin mainioita kuvia sieltä metsästä, päätin että kyllä se kuvaaminen multakin onnistuu! Niinpä me äidin kanssa jälleen lähdettiin kuvaamaan Virkkua - minnekkäs muuallekkaan kun metsään. :)\nKirjoittanut Unknown klo 18.25 Ei kommentteja :