Studies on the Determinants of Migration and the Spatial Concentration of Labour - PDF\nDownload "Studies on the Determinants of Migration and the Spatial Concentration of Labour"\n1 Studies on the Determinants of Migration and the Spatial Concentration of Labour KTL Mika Haapasen kansantaloustieteen väitöskirja Studies on the Determinants of Migration and the Spatial Concentration of Labour (Tutkimuksia muuttoliikettä selittävistä tekijöistä ja työvoiman alueellisesta keskittymisestä) tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa. Vastaväittäjänä toimi professori Brigitte S. Waldorf Arizonan yliopistosta (Yhdysvallat) ja kustoksena professori (vv.) Jaakko Pehkonen Jyväskylän yliopistosta. Väestö keskittyy miksi suomalaiset muuttavat? Viime vuosikymmeninä syrjäisemmät seudut ovat menettäneet osan tuottavasta työvoimastaan, kun nuori ja ammattitaitoinen väestö on muuttanut vetovoimaisille keskusalueille. Mika Haapasen väitöstutkimuksen mukaan väestön keskittymisellä on sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia. Väestön keskittyminen voi parantaa alueen talouden toimintaa. Esimerkiksi työvoiman siirtyminen matalan tuottavuuden alueilta korkean tuottavuuden alueille voi synnyttää talouskasvua. Toisaalta hyvin epätasapainoinen muuttoliike voi heikentää alueiden toiminta- ja kilpailukykyä. Esimerkiksi työikäisen väestön voimakas poismuutto vähentää muuttotappioalueiden kuntien taloudellisia toimintamahdollisuuksia, koska työelämän ulkopuolella olevien ihmisten määrä suhteessa veronmaksajiin kasvaa, Haapanen päättelee. Väitöstutkimuksessa on käytetty Haapasen kehittämää alueluokittelua, joka jakaa Suomen seutukunnat keskusalueisiin ja muihin syrjäisempiin alueisiin. Suomen yhdeksän keskusseutukuntaa ovat Helsinki, Porvoo, Salo, Tampere, Turku, Vaasa, Jyväskylä, Kuopio ja Oulu. Keskusalueiden ulkopuolelle jää 76 syrjäisempää seutukuntaa. Syrjäisten seutujen väestö ikääntyy Viime vuosikymmeninä keskusalueiden väkiluku on kasvanut. Keskusalueilla syntyneiden määrä on ylittänyt merkittävästi kuolleiden määrän, ja niiden muuttovoitto on ollut suurta vuodesta 1994 lähtien. Syrjäisempien alueiden väkilukua ovat laskeneet muuttotappio ja syntyneiden alhainen määrä, joka on ollut\n2 LITERATURE luvun alusta lähtien selvässä laskussa. Viime vuosina näillä alueilla on kuollut selvästi enemmän ihmisiä kuin syntynyt. Haapasen mukaan erityisen huolestuttavaa on väestön ikääntyminen syrjäisillä alueilla keskusalueita nopeammin. Yhä suurempi osa syrjäisten alueiden väestöstä ei ole enää työelämässä. Koulutus ohjaa usein muuttoliikettä Ihmisen on järkevintä muuttaa alueelle, jossa hänen koulutukselleen ja tietotaidolleen on eniten käyttöä. Tämä osaltaan selittää sen, miksi korkeasti koulutettu väestönosa on viime vuosina pyrkinyt muuttamaan kasvaville keskusalueille, Haapanen selvittää. Muuttoliike määräytyy usein ihmisten koulutuksen mukaan. Korkeasti koulutetut muuttavat herkemmin kaupunkialueille, jotka tarjoavat paremmat työllistymismahdollisuudet sekä runsaasti vaihtoehtoja itsensä kehittämiseen ja vapaa-ajan harrastuksiin. Muuttoa edeltäneellä tulotasolla ei näyttäisi olevan vaikutusta suomalaisen muuttohaluun. Muuttaminen voi kuitenkin parantaa henkilön asemaa työmarkkinoilla, mikäli uuden elinalueen työmarkkinaja elinkeinorakenne on lähtöaluetta parempi. Haapasen mukaan tulopoliittisilla toimenpiteillä, kuten verohelpotuksilla, voidaan vaikuttaa syrjäseudulla asuvan henkilön muuttohalukkuuteen. Toisaalta verohelpotuksista syntyvät kustannukset voivat olla hyvin korkeat verrattaessa toimenpiteiden vaikuttavuuteen. Sen vuoksi mahdolliset toimenpiteet ihmisten pitämiseksi syrjäseuduilla tulisi toteuttaa harkiten ja kohdentaa esimerkiksi nuorisoon, jotta toimenpiteiden vaikutus kasvaisi. Lisätietoja: Verkostotalous ja luottamus 430 KTM Petri Ruuskasen sosiologian väitöskirja Verkostotalous ja luottamus tarkastettiin Jyväskylän yliopiston taloustieteiden tiedekunnassa. Vastaväittäjänä toimi professori Raimo Blom Tampereen yliopistosta ja kustoksena professori Kaj Ilmonen Jyväskylän yliopistosta. Luottamuksen merkitys vaihtelee verkostotalouden eri osissa Viime vuosina julkisuudessa on puhuttu paljon talouden verkostoitumisesta ja ns. globaalin verkostotalouden kehittymisestä. Tällä on useimmiten viitattu siihen, että talous organisoituu entistä enemmän ylikansallisesti yritysten välisessä joustavassa yhteistyössä. Väitöstutkimuksessaan Petri Ruuskanen tarkastelee talouden verkostomaista organisoitumista ja siihen liittyviä luottamussuhteita Suomessa. Aiemmissa tutkimuksissa on osoitettu, että ryhmätyö ja joustava tuotanto ovat Suomessa edenneet suurten yritysten sisällä nopeammin kuin yritysten yhteistoiminta. Havaintoa voidaan Ruuskasen mukaan selittää luottamuksen epätasaisella jakaantumisella verkostotalouden eri osissa.\n3 Vahva luottamus korostuu tutkimuksen mukaan talouden ytimessä, missä keskeistä on tuottavuuden hakeminen ja liiketoiminnan jatkuva parantaminen. Tällöin luottamusta ylläpidetään sekä henkilöiden välisillä suhteilla että erilaisilla virallisilla ja epävirallisilla sopimuskäytännöillä. Verkostojen reunoilla taas keskeinen luottamuksen laji on henkilöiden välinen luottamus, joka kuitenkin on kaikkein epävarmin luottamuksen laji. Luottamuksen ja sosiaalisen pääoman rooli vaihtelee Yritysten väliset ja yrityksen sisäiset verkostosuhteet ovat Ruuskasen mukaan jatkuvasti sidoksissa paitsi maailmanlaajuisesti jäsentyviin markkinoihin, myös taloudellisen toiminnan paikalliseen ympäristöön. Samalla luottamuksen ja sosiaalisen pääoman merkitys näyttää kuitenkin eriytyvän joustavien yritysverkostojen eri osissa. Laadullisiin aineistoihin perustuvat tarkastelut kohdistuivat tutkimuksessa yhtäältä suomalaisen vientiteollisuuden ydintä edustavaan paperiteollisuuteen ja paperitehtaan sisäisiin luottamussuhteisiin. Niiden perusteella yritysjohto panostaa yritysjohdon ja työntekijöiden kollektiivisen luottamuksen rakentamiseen toiminnoissa, joissa on keskeistä tuotantoprosessien ja tuotteiden jatkuva parantaminen. Alihankintasuhteissaan suuret yritykset eivät sen sijaan pyri vakiinnuttamaan luottamusta samalla tavalla kuin oman henkilöstönsä keskuudessa. Etenkin alihankinta- ja yhteistyöverkostojen reunoilla, joissa haetaan erityisesti kustannustehokkuutta ja tuotantoon liittyvää kapasiteetin tasausta, luottamus perustuu enemmänkin henkilösuhteisiin ja suhteen vahvemman osapuolen hyvään tahtoon. Ruuskanen tarkastelee tutkimuksessaan myös luottamuksen kokemusta muuttotappioseutujen pienyrittäjien keskuudessa, sillä etenkin verkostojen reunoilla esiintyvä luottamuksen puute näyttää selittävän esimerkiksi maaseudun pienyrittäjien toimintamalleja, joissa korostuu pienimuotoinen yksin selviytyminen yhteistyön kustannuksella. Verkostosuhteiden heikommassa asemassa olevat pienet alihankkijayritykset olisivat tutkimuksen mukaan halukkaita kehittämään henkilötason luottamuksen tueksi vakiintuneita sopimusjärjestelmiä, jotka takaisivat yhteistyön jatkuvuuden. Tämä ei näytä olevan suurten yritysten tavoitteiden mukaista, vaan ne välttävät tiukkaa sitoutumista yksittäisiin alihankkijoihinsa. Suurten yritysten näkökulmasta vakiintuneen, sopimuksiin perustuvan, luottamuksen rakentaminen voi olla kallista ja aikaa vievää byrokratiaa, josta on pyritty eroon. Toisaalta vahvaan, sopimuksin säänneltyyn luottamukseen perustuva suhde voi heikentää markkinasuhteille ominaista passiivisen jouston potentiaalia. Verkostojen reunoilla luottamuksen puuttuminen kuitenkin heikentää yrittäjien riskinottokykyä, mikä puolestaan hidastaa pienten yritysten liiketoiminnan kehittymistä. Luottamuksella ja sosiaalisen pääoman käsitteillä useita ulottuvuuksia Luottamus ja sosiaalinen pääoma ovat taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti merkittäviä, sillä sosiaaliset siteet ja niihin sitoutunut luottamus ja vastavuoroisuus helpottavat yksilöiden välistä yhteistoimintaa. Samalla sosiaalisella pääomalla ja luottamuksella on ristiriitaiset ulottuvuutensa. Sosiaalista pääomaa ja luottamusta onkin näkökulmasta riippuen pidetty milloin ihmisiä kokoavana hyvänä, milloin yhteiskuntaa jakavana pahana ja milloin yksilöä oman voi- 431\n4 LITERATURE ton pyyteissä auttavana rumana. Tutkimuksen mukaan sosiaalinen pääoma on vain harvoin yksinomaan hyvä, paha tai ruma. Kaikkia on yleensä löydettävissä taloudellisesta toiminnasta, mutta erilaiset sosiaaliset ympäristöt vahvistavat tutkimuksen mukaan eri tavoin luottamuksen ja sosiaalisen pääoman eri ulottuvuuksia. Lisätietoja: Cost Management in Firm Networks 432 DI Harri I. Kulmalan teollisuustalouden alaan kuuluva väitöskirja Cost Management in Firm Networks (Kustannusten johtaminen yritysverkostoissa) tarkastettiin Tampereen teknillisen yliopiston tuotantotalouden osastolla Vastaväittäjinä toimivat professori Jouko Karjalainen Teknillisestä korkeakoulusta ja professori Veli-Matti Virolainen Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta. Kustoksena toimi professori Erkki Uusi-Rauva Tampereen teknillisestä yliopistosta. Verkostoituminen on tapa parantaa yritysten sekä niiden markkinoimien lopputuotteiden kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla. Koneenrakennusyritysten kannattavuuden määrittelevät paljolti toimitusketjun kustannukset. Väitöskirjassa tarkastellaan verkostoituneiden koneenrakennusyritysten kustannusten hallinnan nykytilaa ja kehittämistä, sekä verkostomaiseen toimintatapaan liittyviä ongelmia ja haasteita kustannusten johtamisen näkökulmasta. Päähankkijat haluavat toimittajiltaan tyypillisesti sellaista kustannustietoa, jota toimittajat eivät kustannuslaskennan puutteista johtuen pysty antamaan tai eivät väärinkäyttämisen pelossa halua antaa. Väitöstutkimuksessa havaittiin, että täsmällisen kustannustiedon avoin käsittely verkostoyritysten välillä voi johtaa sekä kustannussäästöihin että verkostoyritysten keskinäisen liiketoiminnan kehittymiseen. Kustannusten tehokkaalle johtamiselle yritysverkostoissa voidaan esittää kolme keskeistä vaatimusta: verkostoyritysten tulee tuntea omat kustannuksensa täsmällisesti, kustannustietoa tulee hyödyntää avoimesti asiakkaiden ja toimittajien kanssa, ja kustannustietoa tulee verkoston oppimisen tehostamiseksi tarjota myös kaikille verkoston jäsenille. Lisätuloksena havaittiin, että oikeudenmukaiseksi koettujen win-win -ratkaisujen synnyttäminen verkostosuhteissa paransi yritysyhteistyön onnistumisen todennäköisyyttä. Kustannustiedon avoin hyödyntäminen yli yritysrajojen lisäsi kustannussäästöjen saavuttamisen mahdollisuuksia. Suomalaisen koneenrakennuksen tulevaisuuden haasteena voidaankin pitää suhteellisen avointen käytäntöjemme hyödyntämistä kansainvälisissäkin yritysrajapinnoissa. Lisätietoja: Väitöskirjaan voi tutustua osoitteessa:\n5 Essays on Audit Pricing Lectio praecursoria KTL Lasse Niemen laskentatoimen väitöskirja Essays on Audit Pricing tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa. Vastaväittäjänä toimi professori Markku Koskela, KHT Helsingin yliopistosta ja kustoksena dosentti Veijo Riistama, KHT Helsingin kauppakorkeakoulusta. Tilintarkastuksen historia vastuuvelvollisten raportointia varmentavana menetelmänä on suunnilleen yhtä pitkä kuin itse raportoinnillakin (Watts & Zimmerman, 1983). Se on siis kestänyt hyvin ajan hampaan mikä lienee osoitus siitä, että sen kustannustehokkaampaa menetelmää ei ole kyetty keksimään. Mutta millainen hyödyke tämän päivän lakisääteinen tilintarkastus oikeastaan on? Asiakas tarvitsee tarkastuksen vakuuttaakseen tilinpäätöksen lukijat sen oikeellisuudesta, mutta hyötyykö asiakas tämän lisäksi muutenkin tilintarkastuksesta? Millaisia ovat asiakkaan odotukset tilintarkastusta kohtaan? Riittääkö oikeellisuuden varmentaminen vai odottaako asiakas että tilintarkastajan tehtävänä on myös neuvoa ja opastaa asiakasta erilaisissa liikkeenjohdon ja taloudenpidon kysymyksissä. Onko lakisääteinen tilintarkastus homogeeninen perustuote ja tilintarkastajalle keino saada asiakkaita, joille voi myydä muita tilintarkastajan osaamisalaan kuuluvia räätälöidympiä palveluja. Näitä ja monia muita tilintarkastuksen olemusta koskevia kysymyksiä voidaan tarkastella tutkimalla tilintarkastuspalvelujen hinnoittelua. Tilintarkastuspalvelujen hinnoittelua on tutkittu pari vuosikymmentä (Cobbin, 2002). Vaikka hinta tai kulloinenkin hintataso yleensä varmasti kiinnostaa monia markkinaosapuolia, se ei kuitenkaan ole tutkimuksen kannalta itsessään kiinnostavaa. Itse hintaa kiinnostavampia ovat eri tuottajien ja yksittäisten tilintarkastustenkin väliset hintaerot sekä erityisesti hinnan ja kustannusten välinen suhde. Ne kertovat miten sekä yksittäiset yritykset että markkinat yleensä toimivat (Yardley et al., 1992). Ne voivat kertoa myös itse tilintarkastuksesta hyödykkeenä mitkä tekijät vaikuttavat tilintarkastuksen laatuun ja mitkä tekijät vaarantavat sen. Tilintarkastuksen hinnoittelua tutkimalla voidaan siis kertoa paljon itse tilintarkastuksen olemuksesta tilinpäätösinformaation luotettavuuden varmentajana. Nyt käsillä oleva väitöskirjaksi aiottu tutkimuskokonaisuus koostuu kolmesta itsenäisestä tutkimuksesta, jotka kukin vastaavat johonkin tilintarkastuksen hinnoittelua koskevaan keskeiseen kysymykseen. 1. tutkimus: sisältääkö tilintarkastuspalkkio riskipreemion? Ensimmäinen tutkimus tarkastelee kysymystä vaikuttaako asiakkaan riskisyys häneltä laskutettuun yksikköhintaan, ts. onko työtunti riskiasiakkaalle kalliimpi kuin matalariskiselle asiakkaalle. 433\n6 LITERATURE 434 Asiakassuhteeseen liittyvä riski voi realisoitua monella tapaa. Palkkio tehdystä tarkastuksesta saattaa jäädä saamatta asiakkaan taloudellisten ongelmien vuoksi. Tilintarkastajasta voidaan tehdä valitus, jolloin hän laatiessaan vastineensa saattaa joutua käyttämään merkittävästikin aikaansa keskellä kiivainta sesonkia tai tilintarkastajaa kohtaan voidaan nostaa korvauskanne, joka saattaa johtaa suuriinkin vahingonkorvauksiin. Asiakassuhteeseen liittyvä riski voi realisoitua paitsi suoraan myös epäsuorasti. Esimerkiksi tilintarkastajan imagon kolhiintuminen voi vaikeuttaa uusien asiakkaiden hankintaa ja uusia neuvotteluita entistä huonoimmin ehdoin nykyisten kanssa. Tilintarkastusyritys ei aina voi edes itse vaikuttaa riskeihinsä. Käytännön esimerkkejä ei tarvitse kaukaa etsiä. Amerikan Arthur Andersenin eräät tilintarkastukset johtivat tämän maailmanlaajuisen tilintarkastusketjun imagon kolhiintumiseen yleisesti siinä laajuudessa että muissakin maissa toimivat ketjuun kuuluvat tilintarkastusyritykset joutuivat lopettamaan toimintansa, vaikka niillä ei ollut mitään tekemistä näiden tilintarkastusten kanssa. Tilintarkastajalla on siis selkeä asiakassuhteeseen liittyvä taloudellinen riski, ja tuo riski saattaa vaihdella eri asiakkaiden välillä huomattavastikin. Mutta miten tuo asiakaskohtainen riski tulisi hinnoitella? Eräät tilintarkastajat ovat julkisesti kertoneet, että he eivät peri erikseen riskilisää asiakkailtaan vaan erot asiakaskohtaisissa riskeissä huomioidaan tehtyjen työtuntien määrissä ei hinnoissa (Reinikainen, 2002: 14). On kuitenkin huomattava, että edellä kuvatut riskit ovat luonteeltaan sellaisia, että tilintarkastuksen määrää lisäämällä tilintarkastaja ei niistä pääse, ainakaan kokonaan, eroon. Esimerkiksi odotettavissa olevien luottotappioiden määrä pikemminkin kasvaa kuin pienenee tarkastusta lisäämällä. Tilintarkastajasta voidaan myös aina tehdä valitus tai häntä vastaan nostaa korvauskanne vaikka hän olisikin tehnyt työnsä jopa tavanomaista perusteellisemmin. Koska työtunteja lisäämällä ei voida useimpia tilintarkastajan liikeriskejä poistaa ainakaan kokonaan, se ei selvästikään ole aiheuttamisperiaatteen mukainen ratkaisu riskin hinnoitteluongelmaan. Otetaan yksinkertaistettu esimerkki, joka valaissee hinnoitteluongelman ytimen. Oletetaan, että tilintarkastajalla on kaksi asiakasta. Toisen asiakassuhteensa tilintarkastaja arvioi sisältävän huomattavan liikeriskin toisen riskin ollessa käytännössä merkityksettömän. Oletetaan edelleen että tilintarkastajalle olisi tarjolla vastuuvakuutus, jolla hän voisi siirtää liikeriskinsä kokonaisuudessaan vakuutusyhtiön kannettavaksi. Tulisiko hänen jakaa vastuuvakuutuksesta hänelle koituva kustannus tasan asiakkaidensa kesken vai tulisiko korkeariskisen asiakkaan maksaa koko vakuutusyhtiön lasku aiheuttamisperiaatteen mukaisesti? Taloustieteellinen vastaus tähän esimerkkiin on helppo. Mikäli tilintarkastaja yrittäisi jakaa vastuuvakuutuksesta aiheutuvat kustannukset tasan asiakkaidensa kesken, niin kilpailluilla markkinoilla matalariskisempi asiakas ei suostuisi tähän vaan ostaisi tilintarkastuksen toiselta tuottajalta. Mikäli siis tilintarkastaja haluaisi pitää molemmat asiakkaansa niin hänen täytyisi laskuttaa riskeistä aiheutuvat kustannukset aiheuttamisperiaatteen mukaisesti. Toisaalta, saattaa olla käytännössä vaikeaa määrittää kullekin asiakkaalle oikean suuruinen riskilisä (Moizer & Hansford-Smith, 1998). Jo riskitapahtuman todennäköisyyden arvioiminen voi toisinaan olla hyvin hankala tehtävä, mutta sen lisäksi sille on osattava asettaa vielä oikea hintalappu. Esimerkiksi vahingon-\n7 korvausriskien osalta tulisi tilintarkastajan mm. osata ennakoida tuleva oikeuskäytäntö, joka vaikuttaa paitsi riskitapahtuman todennäköisyyteen, myös sen rahamääräiseen suuruuteen. Voidaan siis sanoa, että teoriassa tilintarkastaja joutuu laskuttamaan riskin asiakkailtaan aiheuttamisperiaatteen mukaisesti, mutta käytännössä oikean suuruisen riskilisän määrittäminen saattaa olla vaikeaa. Aikaisempien tutkimuksien tulokset aiheesta ovat ristiriitaisia. Koeolosuhteissa testattuina tilintarkastajat näyttävät soveltavan aiheuttamisperiaatteen mukaista hinnoittelua (Pratt & Stice, 1994; Houston et al., 1999), mutta todellisiin palkkioihin perustuvissa tutkimuksissa asiakaskohtaisen liikeriskin vaikutusta yksikköhintoihin ei ole voitu havaita (Simunic & Stein, 1996; Bell et al., 2001). Näitä jälkimmäisiä tutkimuksia on kuitenkin vain pari kolme ja ne kaikki perustuvat samaan tutkimusaineistoon yhdestä suuresta tilintarkastusyrityksestä. Nyt käsillä olevan väitöskirjan ensimmäisen osatutkimuksen aineisto on kerätty neljästä suuresta tilintarkastusyrityksestä. Aineisto poikkeaa myös siinä mielessä aikaisemmasta, että asiakkaan ominaisuudet on ollut mahdollista mitata entistä tarkemmin. Myös tutkimuksen päätulos poikkeaa näistä aikaisemmista todellisiin palkkioihin perustuvista tutkimuksista: tilintarkastaja toimiikin myös oikeassa elämässä kuten teoria ennustaa ja laskuttaa riskistä aiheuttamisperiaatteen mukaisesti. 2. tutkimus: asiakasyrityksen omistustyypin vaikutus tilintarkastuksen työmäärään ja hintaan Väitöskirjaksi aiotun tutkimuskokonaisuuden toinen essee tarkastelee asiakasyrityksen omistustyypin vaikutusta tilintarkastuksen toteutukseen ja hintaan. Tilintarkastuksen toteutuksella on kaksi ulottuvuutta, nimittäin tarkastuksen kohde, ja halutun varmennuksen taso. Omistustyypin voidaan olettaa vaikuttavan näihin molempiin ulottuvuuksiin. Mitä lähempänä omistajat ja yritysjohto ovat toisiaan, sitä vähemmän yritys tarvitsee raportointia ja tarkkailujärjestelmiä, joten tarkastuskohteita ja siten tarkastettavaa on vähemmän. Toisaalta, jos johto joutuu kommunikoimaan omistajien kanssa lähinnä erilaisten raportointijärjestelmien kautta yrityksen ollessa esimerkiksi osa laajempaa yrityskokonaisuutta, on raportoinnin ja tarkkailujärjestelmien merkitys suuri. Tällöin myös tarkastuskohteita on enemmän. Johdon ja omistajien välinen etäisyys vaikuttaa samalla tavoin myös toiseen tilintarkastuksen ulottuvuuteen, varmuuden tasoon. Mitä kauempana johdosta omistajat ovat, sitä enemmän heidän voidaan olettaa panevan painoa tilintarkastuksen tuottamalle varmennukselle ja mitä korkeampaa varmennusta halutaan, sitä enemmän kohdetta on tarkastettava. Omistustyypin voidaan siis olettaa vaikuttavan tilintarkastuksen työmäärään sekä tarkastuskohteen luonteen että halutun varmennuksen tason kautta. Asiakasyrityksen omistusrakenteen tai tyypin vaikutuksia tilintarkastuksen toteutukseen on empiirisesti tutkittu yllättävän vähän. Eräs syy tähän saattaa olla se, että omistajuutta koskevaa aineistoa on hankalaa ja työlästä kerätä. Valmiita tietokantoja yritysten omistajista tai omistusrakenteesta on yleensä saatavilla ainoastaan listatuista yrityksistä, jolloin merkittävä osa suuristakin yrityksistä jää tarkastelun ulkopuolelle. Nyt käsillä oleva toinen essee laajentaakin aikaisempaa palkkiokirjallisuutta tarkastelemalla miten omistustyyppi vaikuttaa suurten 435\n8 LITERATURE 436 kaupan ja teollisuuden alojen yritysten tilintarkastuksen toteutukseen ja hintaan nimenomaan silloin, kun kyseessä ei ole listattu yritys. Tutkimuksessa omistustyypin vaikutusta tilintarkastuksen toteutukseen ja hintaan tarkastellaan kahden äärityypin avulla. Nämä äärityypit ovat omistajajohtoisen yrityksen ja ulkomaisen konsernin kotimaisen tytäryrityksen tilintarkastukset. Vertaamalla näitä äärityyppejä toisiinsa sekä muiden yritysten tilintarkastuksiin voidaan tehdä johtopäätöksiä omistustyypin vaikutuksesta tilintarkastuksen toteutukseen ja hintaan. Odotusten mukaisesti päätulokset tukevat käsitystä, että omistajajohtoisten yritysten tilintarkastukset ovat työmäärältään ja siten hinnaltaan pienempiä kuin muiden muutoin vastaavanlaisten yritysten. Toisaalta toista ääripäätä edustavat ulkomaisten konsernien kotimaiset tytäryritykset, joiden tilintarkastukset ovat suurempia kuin muiden vastaavan kokoisten yritysten. Toinen keskeinen tutkimuksen tulos koskee omistustyypin merkitystä työn määrän ja palkkion selittäjänä. Yrityksen koon lisäksi omistustyypin havaittiin olevan tärkein kokonaistyömäärään ja siten kokonaishintaan vaikuttava tekijä. Tämä on tärkeä havainto, kun pyritään selittämään palkkion muodostumista markkinoilla, joilla ei-listattujen yritysten merkitys on suuri. 3. tutkimus: tilintarkastajien väliset hintaerot ja niitä selittävät tekijät Väitöskirjakokonaisuuden kolmannen esseen keskeinen kysymys on, suhtautuvatko asiakkaat tilintarkastukseen hyödykkeenä kuin viiniin vai kuin perunaan? Jos tilintarkastus on kuin peruna, niin hinta on ratkaisevin tekijä ostopäätöstä tehtäessä, eikä merkittäviä eroja yksikköhinnoissa voida havaita, mutta jos tilintarkastus on kuin viini, niin vallitsevat hintaerot tilintarkastajien välillä ovat suuria. Aikaisempien tutkimuksien valossa suurimmat kansainväliset tilintarkastusyritykset laskuttavat korkeampia kokonaispalkkioita kuin muut suuret tilintarkastusyritykset myös sellaisilla markkinasegmenteillä, joiden voidaan olettaa olevan voimakkaasti kilpaillut (Simunic, 1980; Moizer, 1997). Asiakkaat siis vapaaehtoisesti maksavat korkeampia palkkioita näille tilintarkastajille, vaikka huokeampiakin vaihtoehtoja olisi saatavilla. Sen sijaan pienten tilintarkastusyritysten tarjoamien tarkastusten on toisinaan väitetty olevan kuin perunoita: asiakkaat valitsevat hyväksytyn tilintarkastajan lähinnä hinnan perusteella (Palmer, 1989). Tosin aikaisempaa empiiristä tutkimustietoa tästä ei kuitenkaan juuri ole. Kolmas essee tarkasteleekin kysymystä, suhtautuvatko asiakkaat pienten tilintarkastusyrittäjien tilintarkastuksiin kuin perunoihin vai kuin viiniin? Ja jos ne ovat kuin viiniä, niin mitkä tekijät selittävät hintaeroja eri tuottajien välillä. Tilintarkastuksen arvo asiakkaalle riippuu viimekädessä ulkopuolisten käsityksestä tilintarkastuksen laadusta. Ulkopuolisten kannalta tilintarkastuksen laadulla on kaksi ulottuvuutta: tilintarkastajan kyky päätyä oikeisiin johtopäätöksiin ja hänen tahtonsa raportoida johtopäätöksensä totuudenmukaisesti. Näin määriteltynä tilintarkastuksen laatu muodostuu kahdesta tekijästä, tilintarkastajan ammattitaidosta ja tilintarkastajan riippumattomuudesta asiakastaan kohtaan. Riippumattomuuden yksittäisestä asiakkaasta puolestaan oletetaan kasvavan asiakkaiden lukumäärän kasvaessa DeAngelo, 1981). Näin ollen, mikäli kaikki hyväksytyt tilintarkastajat ovat teknisesti kyllin hyviä päätyäkseen oikeisiin johtopäätöksiin, niin kriitti-\n9 nen tekijä on riippumattomuus, jonka siis oletetaan kasvavan toiminnan laajuuden funktiona. Viime kädessä niin viinin, perunan kuin tilintarkastuksenkin hintaerot kilpailluilla markkinoilla ovat mahdollisia vain, mikäli ostaja uskoo hyödykkeen laadussa olevan sellaisia eroja että on valmis maksamaan niistä. Jos asiakkaat uskovat, että hyväksytyt tilintarkastajat ovat teknisesti yhtä laadukkaita ja että ainoat merkittävät erot laadussa ovat tilintarkastajan riippumattomuudessa, niin tällöin tilintarkastajien väliset hintaerot selittyvät ainoastaan toiminnan laajuuseroilla, ja esimerkiksi tilitarkastajan kokemus tai koulutus eivät hintaan vaikuta. Tutkimuksen tulokset kuitenkin osoittavat toisin. Vaikka toiminnan laajuuden havaittiin olevan erittäin merkittävä tuntihintaa selittävä tekijä, niin myös tilintarkastajan työkokemuksen pituus, yleinen koulutustausta sekä auktorisointityyppi vaikuttivat tilintarkastajan yksikköhintaan. Toiminnan laajuutta voidaan siis pitää yhtenä laadun signaalina, mutta se ei selvästikään ole ainut. Havaittu yksikköhintojen vaihteluväli oli yllättävän suuri. Korkeinta tuntihintaa laskuttavat tilintarkastusyrittäjät laskuttivat yli kolme kertaa enemmän kuin pienimpään tuntihintaan tyytyvät ammattiveljensä. Näin ollen voidaan sanoa, että tutkimuksen mukaan myös ammatinharjoittajina toimivien tilintarkastajien tilintarkastuksetkin ovatkin enemminkin viiniä kuin perunaa. Yhteenveto Suuri osa aikaisempaa palkkiotutkimusta on pyrkinyt selittämään tilintarkastuspalkkioiden eroja asiakkaan ulkoisesti havaittavien ominaisuuksien, esimerkiksi asiakkaan koon avulla. Tähän on kaksi syytä. Ensiksi, tilintarkastuksen hinnoittelun tutkimisen keskeinen käytännön ongelma on ollut ja tullee olemaan kustannuksien mittaaminen. Vain harvoin on tutkijalla ollut käytettävissään aineistoa, joka mahdollistaa kustannusten mittaamisen suoraan. Aineiston puuttuessa kustannuksia on yritetty mitata epäsuorasti ulkoisesti havaittavien asiakkaan ominaisuuksien avulla. Toiseksi, kyky selittää palkkion vaihtelua ulkoisesti havaittavissa olevien asiakkaan ominaisuuksien avulla lisää hinnoittelun läpinäkyvyyttä. Tämä hinnoittelun läpinäkyvyyden lisääntyminen hyödyttänee paitsi ostajia niin myös myyjiä, kun ymmärrys hinnoittelusta lisääntyy markkinoilla (Akerlof, 1970). Tämän väitöskirjaksi aiotun tutkimuskokonaisuuden mukaan tilintarkastustyön määrään ja siten tilintarkastuksen kokonaishintaan vaikuttaa asiakasyrityksen koon lisäksi keskeisesti se, kuka yrityksen omistaa. Lisäksi asiakkaan tilintarkastajalleen aiheuttama riski vaikuttaa hintaan työn yksikköhintojen kautta. Hinta riippuu myös siitä, kuka tilit tarkastaa. Tilintarkastus hyödykkeenä on siis mieluumminkin viiniä kuin perunaa. Hinta on siis vain yksi kriteeri muiden joukossa asiakkaan valitessa itselleen sopivaa tilintarkastajaa. Lähdeluettelo AKERLOF, G. A. (1970) The Market for Lemons : Quality Uncertainty and the Market Mechanism, Quarterly Journal of Economics, 84 (August): BELL, T. B., LANDSMAN, W. R. & SHACKELFORD, D. A. (2001) Auditors Perceived Business Risk and Audit Fees: Analysis and Evidence, Journal of Accounting Research, 39: COBBIN, P. E. (2002) International Dimensions of the Audit Fee Determinants Literature, International Journal of Auditing, 6(1): DEANGELO, L. E. (1981) Auditor size and audit quality, Journal of Accounting and Economics, 3: HOUSTON, R. W., PETERS, M. F. & PRATT, J. H. (1999) The Audit Risk Model, Business Risk and Audit- Planning Decisions, The Accounting Review, 74:\n10 LITERATURE MOIZER, P. (1997) Auditor Reputation: the International Empirical Evidence, International Journal of Auditing 1(1): MOIZER, P. & HANSFORD-SMITH, L. (1998) UK Auditor Liability: An Insurable Risk? International Journal of Auditing, 2: PALMER, R. E. (1989) Accounting as a mature industry, Journal of accountancy, (May): PRATT, J. & STICE, J. (1994) The Effects of Client Characteristics on Auditor Litigation Risk Judgements, Required Audit Evidence, and Recommended Audit Fees, The Accounting Review, 69: REINIKAINEN, K. (2002) Kirjanpitoskandaalit korottavat tilintarkastuspalkkioita, LuottoLista, 15: 4 5,14. SIMUNIC, D. A. (1980) The Pricing of Audit Services: Theory and Evidence, Journal of Accounting Research, 18: SIMUNIC, D. A. & STEIN, M. (1996) The Impact of Litigation Risk on Audit Pricing: A Review of The Economics and the Evidence, Auditing: A Journal of Practice and Theory, 15, (Supplement): WATTS, R. L. & ZIMMERMAN, J. L. (1983), Agency problems, auditing, and the theory of the firm: some evidence, Journal of Law and Economics, 26 (October): YARDLEY, J. A., KAUFFMAN, N. L., CAIRNEY, T. D. & ALBRECHT, W.D. (1992) Supplier Behavior in the U.S. Audit Market, Journal of Accounting Literature, 11: Lisätietoja: Yrittäjyyskasvatuksen kolme diskurssia 438 KM Liisa Remeksen kasvatustieteen väitöskirja Yrittäjyyskasvatuksen kolme diskurssia tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä oli professori (emerita) Ulla Suojanen Åbo Akademista ja kustoksena professori Pauli Kaikkonen Jyväskylän yliopistosta. Yrittäjyyskasvatus vaatii sille ominaiset opetusjärjestelyt Nykykoulu kasvattaa toimimaan organisaatioissa Kasvatustieteen maisteri Liisa Remeksen väitöstutkimuksen keskeinen teesi on, että yrittäjyyskasvatuksen oppimisjärjestelyjen on viestittävä yrittäjyydestä toimintatapana. Keskeisiksi näyttävät silloin nousevan keskusteleminen ja yhteistoiminta. Opetussuunnitelmissa toivotaan koulun kasvattavan sekä organisaatiotoimijoita että yritteliäästi toimivia kansalaisia. Yrittäjyyskasvatus on tullut opetussuunnitelmiin 1990-luvun puolivälin molemmin puolin. Kohtapuoliin se on tulossa myös opettajien kouluttamisen opetussuunnitelmiin. Yrittäjyyskasvatuksen opettamisen ja yrittäjyyteen sosiaalistumisen onnistumiseen vaikuttaa se, miten hyvin yrittäjyyskasvatukseen osallistuvat opettajat, oppilaat, vanhemmat ja kunnallisten päätöksentekoelinten jäsenet ovat tietoisia yrittäjyydelle ominaisesta tavasta oppia.\n11 Tutkimuksessa selvitetään, mitä on yrittäjyyskasvatuksen oppi oppimisesta eli sille luonteenomainen pedagogia. Kysymys on keskeinen yrittäjyyden sosialisaation kannalta. Jos nimittäin yrittäjyyskasvatuksella halutaan tavoitella yrittäjyyden lisääntymistä yhteiskunnassa, yrittäjyyskasvatuksen oppimisen järjestelyjen tulee palvella tätä tarkoitusta. Koulussa tämä merkitsee keskusteluyhteyttä ja yhteistoimintaa kaikkien siihen liittyvien toimijoiden välillä, Remes painottaa. Yrittäjyyden oppiminen on ongelman ratkaisua Yrittäjyydelle luonteenomaisten oppimisjärjestelyjen tulee lähteä oppijan havaitsemasta toiminnan tarpeesta ympäristössään. Itse asiassa tällöin ollaan myös yrittäjyydelle luonteenomaisessa lähtökohdassa, toimintaa vaativan ongelman ratkaisemissa. Yrittäjyyskasvatus on siis sosiaalista toimintaa, jonka keskiössä on oppija itse omine erityispiirteineen. Hän on suuntautunut ympäristöstään löytämänsä ongelman ratkaisemiseen ja käyttää tässä apunaan ympäristönsä resursseja. Yrittäjyyskasvatuksen sisältö voi siis olla muukin kuin yrittäjyys, koska yrittäjyyskasvatus on toimimisen tapa, ei ainoastaan opeteltava asiasisältö. Oppijalla tulee olla tarvittaessa käytössään opastava tukihenkilö. Yrittäjyyskasvatukselle ominaisiksi piirteiksi nousevat ohjaajien ja opettajien avoimuus, aito tieto ja neuvottelevuus ympäristön kanssa. Oppijien toiminnassa ilmenee kulloisellekin ikäkaudelle ominainen psykologinen tyydyttävyys. Oppimisympäristöjä tarjoavien muiden ihmisten toiminnassa ilmenevät avoimuus ja neuvottelevuus heitä hyödyttävässä yhteistoiminnassa oppilaitoksen kanssa. Koulun oppimisjärjestelyt kasvattavat organisaatiossa toimimiseen Tutkimuksessa pohditaan, mitä ja miten tiede ja käytäntö viestivät tai voivat viestiä yrittäjyyskasvatuksesta. Yrittäjyyteen voidaan Remeksen mukaan sosiaalistaa vasta, kun opettajat ovat tietoisia tieteessä käydystä yrittäjyyskasvatuksen keskustelusta. Käytännön keskustelut ja toimintatavat voivat muuten vaikuttaa jopa yrittäjyysvastaisesti. Yrittäjyyskasvatuksen vastaisesti toimitaan organisaatiotoimijan kasvattamiseen tähtääviä oppimiskäsityksiä soveltaen eli koulussa tavallisia oppimisjärjestelyjä noudatettaessa. Mikäli yrittäjyyttä ei opeteta sille luonteenomaisella tavalla, vaarana on, että oppijia koulutetaan kyllä tietämään yrittäjyydestä, mutta heitä ei välttämättä sosiaalisteta toimimaan yrittäjyydelle luonteenomaisella tavalla. Yrittäjyyden opettaminen tuottaa silloin tutkijan mukaan itse asiassa sekä yrittäjyydestä tietäviä että sitä vastustavia henkilöitä. Jotta opettajat ja kouluun liittyvät muut toimijat ymmärtäisivät, millainen toiminta koulussa sosiaalistaa yrittäjyyteen, tulisi Remeksen mukaan etenkin opettajankoulutuksessa kyetä sekä päivittämään opettajien näkemys yrittäjyyskasvatuksesta että kouluttamaan yrittäjyyskasvatukseen. Kunnallisten päättäjien taas tulisi tuntea aitoa kiinnostusta asiaan ja osallistua yhteistyöhön kasvattajien kanssa. Jättäytyminen ulkopuolisen päätöksentekijän rooliin estää tehokkaasti yrittäjyyskasvatuksen pedagogian toteutumisen, koska silloin helposti tuetaan organisaatiotoimijan kasvattamiseen tähtäävää ilmapiiriä ja käytäntöjä. Lisätietoja: 439\n12 LITERATURE Mistä jatkajat perheyrityksille? Uudenlaiset yrittäjämallit kiinnostavat nuoria enemmän 440 KL Erkki Nevanperän taloustieteiden väitöskirja Yrittäjyys Suupohjan opiskelijanuorten ajattelussa. Tutkimus Suupohjan seudun nuorisoasteen opiskelijoiden yrittäjyysnäkemyksistä sekä yrittäjyysopetuksen opetussuunnitelman kehittämispyrkimyksissä tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi professori (emeritus) Erkki Asp Turun yliopistosta ja kustoksena professori Matti Koiranen Jyväskylän yliopistosta. Perheyrityksen jatkaminen ei näytä kiinnostavan yrittäjätaustaisiakaan nuoria. Tarpeeksi pitkäkestoinen, tehostettu yrittäjyyskasvatus ja -opetus vaikuttavat positiivisesti nuorten suhtautumiseen muuhun yrittäjyyteen. Nuoret painottavat luovuutta, itsevarmuutta, rohkeutta ja sosiaalisuutta yrittäjälle tärkeinä ominaisuuksina. Myös kansallishyveemme sisu ja yritteliäisyys saavat nuorilta korkeat pisteet. Tällaisia tuloksia sai Erkki Nevanperä tutkiessaan väitöskirjaansa varten nuorisoasteen opiskelijoiden käsityksiä yrittäjyydestä ja yrittäjäkasvatuksesta. Alihankintayrittäjyys kiinnostaa nuoria eniten. Myös verkosto- ja tiimiyrittäjyys saivat heiltä korkeat pisteet. Poikia kiinnostavat nämä yrittäjäroolit enemmän kuin tyttöjä, samoin yrittäjätaustaisia enemmän kuin muita. Muina nuorten tulevaisuuden yrittäjäroolia kuvaavina suuntauksina nousivat esiin perheyrittäjä ja liikemiesyrittäjä. Tutkimuksessa erottui kaikkiaan yhdeksän yrittäjän ominaisuutta: sinnikkyys, yrityskriittisyys, innovatiivisuus, tieto, itsekkyys, luottamus, luovuus, kommunikointitaito ja tekninen asiantuntemus. Suhtautuminen perheyrittäjyyteen oli samansuuntaista kaikissa kuudessa eteläisen Etelä-Pohjanmaan Suupohjan alueen nuorisoasteen koulussa, joiden toisen ja kolmannen lukuvuoden opiskelijat (yhteensä 638) osallistuivat tutkimukseen. Yrittäjätaustaiset nuoret antoivat kuitenkin erittäin merkitsevästi korkeamman arvon perheyrittäjyydelle kuin muut. Tutkimuksen tuloksia ei voida luotettavasti yleistää koko maahan. On kuitenkin perusteltua olettaa, että nuorten suhtautuminen sukupolvenvaihdokseen ei ole muualla maassa Etelä-Pohjanmaata parempi, koska tutkimusten mukaan Länsi-Suomessa suhtaudutaan yrittäjyyteen huomattavasti positiivisemmin kuin maassa keskimäärin, Nevanperä arvioi. Kansantaloutemme kehitys ja yhteiskunnallinen hyvinvointi riippuvat keskeisesti pksektorin yrityksistä, jotka työllistävät merkittävän osan väestöstä eri puolilla Suomea. Suuri osa näistä yrityksistä kohtaa sukupolvenvaihdoksen lähitulevaisuudessa. Ovatko yhteiskunta ja koululaitoksemme varautuneet tähän, väittelijä kysyy.\n13 Yrittäjyyskasvatus vaikuttaa mutta ei vastaa odotuksia Nuoret, jotka ovat saaneet useiden vuosien ajan tehostettua yrittäjyyskasvatusta ja -opetusta, näyttävät painottavan vertailuryhmää enemmän yrittäjän kannalta tärkeitä ominaisuuksia, taitoja ja tietoja. Myös heidän asenteensa yrittäjyyteen, yrityksiin ja pienyrittäjiin ovat vertailuryhmää positiivisempia. Tyttöjen ja poikien suhtautumisessa on merkitseviä eroja tyttöjen eduksi. Yrittäjätaustan omaavat nuoret suhtautuvat yrittäjyyteen ei-yrittäjätaustaisia merkitsevästi positiivisemmin. Kouluissa annettu yrittäjyysopetussuunnitelman mukainen yrittäjyysopetus ei kuitenkaan vastaa sitä, mitä opiskelijat odottavat. Nuorten mielestä tulisi painottaa enemmän verkottumista ja yritysyhteistyötä, johtamista (esimiestyötä ja organisointia), innovatiivisuutta ja yrittäjyyttä yhteiskunnassa, pienyrityssektorin merkitystä ja rakennetta sekä yrityksen ohjausta ja strategioita. Eniten tarvittaisiin lisää opetusta luovuuteen ja yrittämiseen sekä tiimityöskentelyyn ja ryhmädynamiikan tuntemiseen. Tärkeintä on kuitenkin se, että yrittäjyyskasvatus saatetaan laajasti ja systemaattisesti kaikkien koulumuotojen opetussuunnitelmiin aina päiväkodeista yliopistoihin saakka. Sukupolvenvaihdosta tukevaan asenteelliseen kasvatukseen ja koulutukseen on panostettava sekä yleissivistävässä että nuorisoasteen koulutusohjelmissa. Yrittäjyysvastuuopettajat on saatava kaikkiin kuntiin, ja kaikille opettajille on annettava riittävät tiedot yrittäjyydestä. Opettajien työelämäharjoittelu on myös saatava yhdeksi keskeiseksi osaksi koulujärjestelmäämme, Nevanperä luettelee. Lisätietoja: 441


scifi | Routakoto\nAvainsanat: Makoto Yukimura, manga, Planetes, scifi\nJulkaistu 23 kesäkuun, 2011| Jätä kommentti\n(Novellini ”Purret” oli tarkoitettu harjoitukseksi. Ensimmäinen versio julkaistiin Kosmoskynässä 3/2001 ja samassa lehdessä oli novelliin tilattua palautetta. Tarkoitus oli demota, miten palaute voi muokata tekstiä, mikä olisi vaatinut novelliin toista, uudelleenkirjoitettua versiota seuraavaan lehteen. Jostain syystä en sitä koskaan kirjoittanut. Alla on novellin ensimmäinen ja ainoa versio, vuosikymmenen takaa. Jos äidyn, kirjoitan viimein sen toisen version. Itse en tosin pidättele hengitystäni enkä toivo että kukaan mukaan niin tekee. Nimittäin pidättelee hengitystäni.)\nKukaan meistä ei ollut odottanut sitä, vaikka mahdollisuudet siihen olisivat olleetkin. Kun vakuutusmyyjät saapuivat planeetallemme vuosi sitten, emme kuunnelleet heidän tarinoitaan ja vakuuttelujaan planeettoja uhkaavista vaaroista. Nauroimme. Planeettavakuutus! Vakuutus asteroidien, gammamyrskyjen, napajäiden sulamisen ja selittämättömien räjähtämisien varalle. Oliko kukaan koskaan kuullut mitään naurettavampaa? Emme ymmärtäneet, että mikään niin mielikuvituksellinen ei voinut olla sisältämättä totuuden ydintä.\nOlin silloin komennuksella kuun takana sijaitsevassa tutkimuskeskuksessa, joka kellui painovoimatasapainopisteessä. Asema itsessään oli aika mitätön, mutta vaikuttavan näköinen. Kolmetoista kilometriä mattamustaa lieriötä, ei valonpilkahdustakaan pinnassa lukuunottamatta aivan toisessa päässä sijaitsevaa komentomodulia. Kuun pinnalla seisten olisi näkynyt vain tyhjä laikku taivaalla – selittämätön tähtien puute. Sisältä löytyi kasapäin laitteita ja mittareita, sekä yhden hengen asuintilat, joiden tärkein osa oli Konsoli. Tai ainakin se oli minulle tärkein.\nTyöni oli epäkiitollisen tylsää. Tutkimuslaitteet toimivat automaattisesti, viankorjausjärjestelmä oli käytännössä aukoton ja vain vanhentuneista laeista johtuen oli ihmispilotin läsnäolo välttämätöntä. Puolen vuoden komennuksella minut piti järjissäni Konsoli, multipystyvä interaktiivinen viihdekeskus. Käytin sitä vain purjelaivojen seuraamiseen. Inhosin muita syötteitä. Inhosin muita ihmisiä.\nOlin juuri seuraamassa taitotanssia, kun lähetys katkesi. Ne olivat upeita nuo sulavalinjaiset metallihirviöt. Läpikuultavaa haurautta harsopurjeineen ja metallikehikoineen täynnä kiukkua ja vimmaa ja pahaa sisua, ja niin kauniita katsella. Niiden rakenne esti niiden pääsyn alempiin ilmakehän kerroksiin, ja ilmatorjunta varmisti, että laukaisuikkunat pysyivät turvallisina. Niiden elämä koostui vain painovoimakaivossa kiitämisestä ja viihteen luomisesta – todellinen moderni orjarotu keinoälyineen uhkuen pahaa tahtoa mestareitaan ja rakentajiaan kohtaan.\nKaksi purtta oli juuri aloittanut dervissisen paritanssin kohti alhaalla siintävää merta, kun lähetys äkisti lakkasi. Olisin halunnut nähdä kuinka lähelle pintaa ne uskaltasivat mennä ennen kuin musertumisen uhka pakottaisi ne jälleen ilmakehän yläosiin. Syötelista näytti nollaa, mikään signaali ei ollut toiminnassa. Kummastellessani outoa tilannetta tulin vilkaisseeksi ulos ikkunasta, ja tiesin, mitä oli tapahtunut.\nKuun harmaan, epämuotoisen reunan takaa esiin purjehti majesteetillisesti valtava kappale, joka ei voinut olla mitään muuta kuin palanen kotimaailmaani. Se kieppui äänettömän surullisesti ja sylki jälkeensä hitaasti jähmettyvää magmavanaa. Tuijotin sen balettia, voimatta muutakaan.\nKun ne vihdoin viikon kuluttua saapuivat, olin valmis. Planeetan tuhonnut voima oli kohdistunut vain pintaan ja painovoiman ikuisesti kahlitsemat vangit olivat vihdoin saaneet vapautensa. Katselin kyyneleet silmissä kun sadat purret hitaasti lipuivat orvoksi jääneen kuun takaa minua hakemaan. Olin ollut ainoa, joka oli tuntenut niitä kohtaan myötätuntoa, kuiskinut lohduttavia sanoja ruutuni ääressä noiden vavahduttavien olentojen alistuessa pahaisiin sirkustemppuihin. Purjeet pullistelivat aurinkotuulta ja ne olivat valmiita aloittamaan matkansa. Oman elämänsä.. Nousin luunvalkeaan siroon terälehdeltä näyttävään alukseen ja lähdin niiden matkaan.\nEhkä purret olivat aiheuttaneet planeetan tuhon, ehkä ne jopa olivat kansanmurhasta johtuvaa syyllisyyttään lievittääkseen kutsuneet vakuutusmiehet, mutta sillä ei ollut enää väliä. Seilatessamme painovoimalinkoja pitkin ulos järjestelmästä tajusin etäisesti olevani kaltaisteni seurassa. Minä, viimeinen ihminen. Sieluni lauloi pursien kanssa ja yhdessä me matkasimme äärettömyyteen. Eikä meistä koskaan enää kuultu mitään.\nAvainsanat: Kosmoskynä, maailmanloppu, novelli, purret, science fiction, scifi


Säätiedotus merenkulkijoille: Kungsbackan kotieläinpiha\nKävimme vanhempieni kanssa Kungsbackan kotieläinpihalla Ilolassa. Se oli mukava paikka vaikka aasia sainkin pelätä! Huuto kuuluu kuulemma kolmen kilometrin päähän, enkä sitä lainkaan ihmettele! Aluksi ei sitä näkyny missään, mutta kotvasen kuluttua lähti ryntäämään kiljuen kohti. Minä en kiljunut, mutta käänsin askeleeni toiseen suuntaan. Äitini jäi jotain sille höpöttämään ja se kuunteli pää kallellansa. Rauhoittui.\nKotieläinpihalla oli myös poroja. Kuvittelin, että poronkusema olisi se aika kun poro pissii, mutta ei se sitten niin ollutkaan. (Täältä löydät oikean selityksen.)\nKipin kapin juoksujalkaa tuli luoksemme myös kotieläinpihan kruunaamaton kuningas. Kissa.\nSiinä se sitten hymy huulillansa kävi kehut ja rapsutukset hakemassa ja paineli matkoihinsa. \nLähettänyt Mamma N klo 10.30\nTunnisteet: Kotieläinpiha, loma\nSijainti: 07280 Ilola, Suomi\nMillan maanantaina, 20 elokuuta, 2012\nHui, kiljuva pitkäkorva ( ja pitkähammas) voi olla hätkähdyttävä näky. Oliko siellä tosiaan tuommoinen punainen, kovasti Helmin näköinen kissakin?\nMamma N maanantaina, 20 elokuuta, 2012\nÄlä muuta sano! Oli pelottava :) Ja kyllä, sieltä se punainen kissa jostain rakennuksen takaa tuli kovaa vauhtia luoksemme. Taisimme olla pienen pihan ainoat vieraat, ja isännän elkein tuli luoksemme!\nZepa maanantaina, 20 elokuuta, 2012\nOli varmaan aika kiva nähdä noin tutunnäköinen kisu :-)\nZepa: No oli! Arvaapa vaan hämmästyinkö kun sieltä tuommoinen tuli? Navettakissasta oli kyllä puhe heidän nettisivuillansa, mutta että ihan tuommoinen :)\nella tiistaina, 28 elokuuta, 2012\nMukavaa, että pihapiirin ruhtinas oli noin ystävällinen ja ehti teitäkin tervehtiä. Liekö komistus koettanut samalla selvitellä mahdollisuuksiaan Naukulan johtajattaren suhteen? ;D\nMamma N tiistaina, 28 elokuuta, 2012\nElla: Oli erittäin ystävällinen! Oikein kiiruhti luoksemme kun meidät huomasi ja armollisesti tervehti. Terveisiä komistus nyt ainakin lähetti, sen verran tarkkaan housunpuntit hingattiin. Tiedä sitten sitä viestiä...\nPaula tiistaina, 28 elokuuta, 2012\nOletpas ihanan cremen kollipojan bongannut.\nNiin, nämä cremet tuntuvat jotenkin tulemaan luokseni :) ! Tässä tapauksessa kiinnostuksen kohteena oli kuitenkin enemmän äitini.\nSuositus - nro 2 & ystävyys


Seura: Alkoholismista selvinnyt Kyösti Mäkimattila ei enää juo saunakaljaakaan - Uutiset - Iskelmä\nSeura: Alkoholismista selvinnyt Kyösti Mäkimattila ei enää juo saunakaljaakaan\n21.11.2013 10:54 -\nTangokuningas kertoo lehtihaastattelussa joutuneensa vuosiksi viinapirun vangiksi.\nHallitseva tangokuningas Kyösti Mäkimattila kertoo uusimmassa Seura-lehdessä avoimesti alkoholiongelmastaan. Hän sanoo, että viinan juominen lisääntyi hänellä 2000-luvun aikana vähitellen samalla kun keikkamäärä Varjokuva-yhtyeen kanssa kasvoi.\nLopulta hän joi keikoillaan kymmenen paukkua illassa, minkä lisäksi viina virtasi vapaa-ajallakin.\nPelastus tuli kaksi vuotta sitten, kun Mäkimattilan bändikaveri ilmoitti lopettavansa keikkailun. Se pani Mäkimattilan miettimään, kauanko hän itse vielä jaksaa rankkaa elämäntapaansa.\nMäkimattila päätti pitää tipattoman kuukauden, jonka aikana olo parani niin paljon, että korkki jäikin pysyvästi kiinni. Paino putosi ensimmäisen puolen vuoden aikana 17 kiloa.\nNyt hän ei ole juonut saunakaljaakaan yli kahteen vuoteen.


Taian tehä ite: maaliskuuta 2010\nLiivihame ja vaippajuttuja\nAavalla on turkoosi-ihastus meneillään. Maanantaina löysimme kirpparilta hienon turkoosikukkaisen kangaspalan, ja lupasin siitä Aavalle jotain keksiä. Keksiminen ei tuottanut paljoa päänvaivaa - ihan vasta olin nimittäin tuumaillut että haluan juurikin Aavalle toteuttaa viimekeväisestä Käsityölehdestä kierrätysliivihameen. No kierrätyskangasta tämä ei kyllä ollut, vaan uudenkarhea pala ehkä jonkun verhokangasta. Pala ei ollut suurensuuri ja pieneni entisestään esipesussa, mutta rohkeasti lähdin sitä mekoksi muuntamaan.\nKaavan piirsin koossa 104, mutta jouduin helman pituuden piirtämään koon 92 mukaan, koska enempää helmaa en palasta olisi saanut. Sen sijaan lisäsin pituutta olkaimiin, koska sen pystyin tekemään. Kaavassa ja lehden kuvassa mekon pään- ja kädentiet näyttivät varsin ahtailta ja Aava on harteikas lapsi, joten arvelin että pituuden lisäys ei menisi hukkaan.\nEilen illalla sain mekon valmiiksi ja surustuin, kun se näytti henkarissa kovin pieneltä. Menin nukkumaan sillä mielin että joudun etsimään mekolle toisen käyttäjän - Aavalle se ei koskaan mahtuisi. Aamulla päätimme kuitenkin kokeilla ja kas - sehän menikin päälle.\nAika piukka se on mutta kyllä siinä heilumaan mahtuu!\nPidetään tätä nyt sitten sen aikaa kuin mahtuu. Toivottavasti vielä kesällä menisi.\nAamulla surisin vaaleita vaippajuttuja valmiiksi ennen kuin vaihdan saumuriin toisenväriset langat tulevia projekteja varten.\nSyksyä silmällä pitäen neljä pientä "harsoa" vanhan, keskeltä hiutuneen flanellilakanan kulmista. Sekä kaksi pientä sisävaippaa myös kierrätysmateriaaleista. Päällä frotee, sisällä joustofrotee, toisessa imuna vanha flanellinen Unimix-lisäimu ja toisessa frotee+vohvelikangas+puuvillapellava.\nOn talvi kestänyt ikuisuuden... Kuvittelin että maaliskuussa jo tarkenisin terassilla istua leikkaamassa matonkuteita, mutta mitä vielä. Yhden kerran kokeilin kun aurinko kalpeasti yritti paistaa, mutta näpit jäätyivät hetkessä. Haaveillaan nyt sitten huhtikuusta seuraavaksi.\nLähettänyt Pilvi klo 12.38 1 kommentti:\nTunnisteet: kestovaipat, kierrätys, lasten vaatteet, ompelu\nPahvi on kyllä hereillä\nAlkoi pikku hiljaa nolottaa nuo jouluaiheiset kuvatukset blogin etusivulla. Täällä on koko alkuvuosi kyllä tehty ite kaikenlaista, mutta aika vähän sellaista kuvattavaa kuitenkin. Eikä bloginpitäjä varsinkaan ole ollut innokkaana istumaan koneella.\nTammikuu kului nukkuen ja yökkäillen. Helmikuussa lähinnä lepäilin ja suunnittelin, mitä seuraavaksi voisin syödä. Maaliskuussa olen jo kovasti touhunnut ja käsityölehtien vuosikerrat ovat saaneet kyytiä kun olen niitä iltakaudet keittiössä plarannut. Paha startiitti vaivaa nyt, ja siinä oli yksi syy miksi halusin vihdoin ottaa itseäni niskasta ja potkaista tämän blogivuoden käyntiin. Bloginpito on niin hyvä vastavoima startiitille, kun siitä saa porkkanan tehdä entisiä töitä valmiiksi.\nValoa olisi taas mahtavasti mutta en ole oikein saanut aikaiseksi ottaa kuvia niistä muutamista käsitöistä mitä olen tässä saanut valmiiksi asti. Ne vähät kuvat tähän nyt alkuverryttelyksi.\nNämä valmistuivat heti vuodenvaihteessa, ennen kuin sohva nielaisi minut uumeniinsa. Esikoiselle tarpeelliset legginsit Maaemon luomuribbistä, hurmaava kuva pimeältä keskitalvelta:\nLahkeensuussa on pilvi-merkki. (Pitäisikin muuten painaa lisää noita merkkejä, sillä löysin sattumalta kirpparilta tarkoitukseen sopivaa, leveää mutta ohuehkoa kanttinauhaa ja väriltään ihanan kirkkaanvihreää. Nuo ensimmäiset merkithän painoin trikoovinokantille paremman puutteessa, ja se vinoilee kyllä minkä ehtii kun siitä yrittää merkkiä ommella.) Legginsit ovat ihan tumman violetit, salama vaalentaa. Ovat olleet hyvän väriset monen vaatteen kanssa, joten eivät ole paljoa kaapissa ehtineet seisoa. Ihan siksi vielä toinen kuva in action:\nNämä seuraavat pikkujutut ovat tärkeät siksi että ne saivat minut ylös sohvalta ja koneen ääreen helmikuun lopulla. Tytöt hoitivat noin 15-senttistä vauvanukkea ja kovin oli vähissä sopivat vaatekappaleet hänellä. Tuli mieleen sovitella fleecen paloista jotain pientä ja yksinkertaista päällepantavaa. Vauva sai pipon ja vaipan ja makuupussin. Sitten pitikin jo loppuilta levätä. ;)\nTämä on kuitenkin taatusti alkuvuoden tärkein käsityöni. Pussikko puikoille ja koukuille, tällainen on pitänyt tehdä jo kauan aikaa:\nEn ollut aiemmin saanut aikaiseksi tehdä tällaista, sillä suunnittelin sitä liian tarkkaan ja hartaasti. Olin itseasiassa jo piirtänyt isolle paperille suunnitelman varmaan metrin mittaisesta lokerikosta jossa olisi tarkkaan mitoitetut taskut eri kokoisille puikoille ja myös huomioitu se, montako paria mitäkin kokoa omistan. Kankaatkin oli valittuna, miksiköhän se oikein jäi tekemättä..?\nJoulukuussa näin sitten vanhassa käsityökerholehdessä yksinkertaisen ohjeen tikkikankaasta toteutettuun, kokoon käärittävään pussikkoon ja alkoi tuntua, että ehkä teenkin tuollaisen, "ensi hätään". Toteutus siis kuitenkin siirtyi sinne helmikuulle asti. Uhrasin tarkoitukseen vanhan, littanaksi painuneen vauvanpeiton ja pätkän ihan oikeaa, kangaskaupasta ostettua vinokanttia. Onneksi sitä oli, sillä vinonauhan valmistaminen itse kankaasta olisi tuossa vaiheessa ollut liian kova pala purtavaksi. Tämä pussikkokin valmistui aika vaivoin, mutta on ollut kyllä kaiken vaivan arvoinen! Ihanaa kun tietää nyt heti, mitkä puikot ovat vapaina, ja oikeat parit löytyvät myös etsimättä. Tämä on myös innostanut joko tekemään keskeneräisiä neuletöitä valmiiksi tai purkamaan ne - on aina hyvin tyydyttävää kun saa palauttaa jotkut puikot paikalleen pussikkoon. :)\nMuita valmistuneita on ainakin itselleni trikoopaita, yksi vaippa, kakkoselle mössykkä ja päättelyä vailla yhdet uusiovillasukat sekä pienet pitkälahkeiset villapöpät. Ehkäpä näistä ja muista lisää myöhemmin, jos saan itseni kameran varteen.\nLähettänyt Pilvi klo 14.47 1 kommentti:\nTunnisteet: kodintekstiilit, lasten vaatteet, lelut, ompelu, tilkuista


Varokaa kevätjäitä! :: Puujärven vesiensuojeluyhdistys ry\nAurinko on jo sulattanut Puujärven jään pintaan pieniä kuoppia (kuva yllä). Pakkasyön jälkeen hanki kesti tänä aamuna kävellä - hieno ulkoilusää! Vielä viime viikolla Puujärvellä mitattiin jopa 80 cm:n jään paksuuksia, mutta jään paksuudessa oli jo suurta vaihtelua. Kevätjäät ovat petollisia. Vaarallisia paikkoja Puujärvellä voivat olla mm. laskuojien ja purojen suistot, jyrkkien penkereiden vierustat, kaislikot, niemen kärjet ja laiturien ja isojen kivien vierustat. Puujärvellä on paljon lähteitä, joiden aiheuttamat virtaukset voivat myös heikentää jäätä. Valitettavasti lähteiden paikoista ei ole karttaa.\nKevätjäillä hukkuneitakin Suomessa jo on. Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliitto (SUH) varoittaa petollisista kevätjäistä. Jään kantavuuden arviointi voi olla hyvin hankalaa ja virhearvioinnin voi tehdä kuka vaan.\nUseamman vuoden hanke Pipolan ja Heponiemen viemäröintien uusimiseksi on meneillään. Puujärven jäälle tehdään railo, josta putket (viemäri- ja vesijohtoputket suojaputkissa) lasketaan jäältä järven pohjaan.\nLippusiimalla merkittävää railoa on syytä varoa. Alla on kuva putkista ja niihin liitettävistä painoista. Putkityömaan voi kiertää Heponiemen rannan puolelta. Toki sieltäkin varoen - aurinko lämmittää jäätä!


Osta Zomig Nasal® netistä - Ilmainen toimitus & resepti | Treated.com\nSumatriptan Zolmitriptan Imigran Nenäsumute Almogran Maxalt Melt (Maxalt Rapitab) Imigran\nZomig Nasal nenäsumute\nZomig Nasal nenäsumute on AstraZenecan valmistama lääke migreeniin. Se lievittää kipua ja helpottaa myös muita migreeniin liittyviä oireita.\nKäyttämäsi migreenilääkkeen uusinta on vaivatonta nettiapteekkimme kautta. Täytä terveyskyselymme tänään ja lääkärimme arvioi tapauksesi. Tilauksen hyväksymisen jälkeen tuote toimitetaan suoraan kotiovellesi.\nZomig Nasal Spray5mg\nYksi sumutettu annos Zomigia sisältää 5mg tsolmitriptaania. Tätä käytetään kerran migreenikohtauksen hoitoon. Toinen annos voidaan ottaa toistuneeseen kohtaukseen kahden tunnin kuluttua. Älä ota useampaa kuin kahta annosta 24 tunnin sisällä.\n6 Sumutin - 123,29 € + 24h ilmainen toimitus\nZomig Nasal nenäsumute on AstraZenecan lääke, jota käytetään migreenin hoitoon. Migreenin aiheuttaman päänsäryn lisäksi lääke voi myös auttaa vähentämään huonovointisuutta ja näköongelmia. Lääke otetaan oireiden alkaessa ja se tehoaa nopeasti. Se on sopiva vaihtoehto niille, jotka eivät pidä tableteista.\nTunnetun lääkeyrityksen tuottama\nArvioiden mukaan noin 15-18% naisista ja noin 6-8% miehistä kärsii migreenistä. Ei kuitenkaan täysin ymmärretä, miksi jotkut kärsivät tästä sairaudesta ja toiset eivät. Monet lääkärit kuitenkin uskovat geenien olevan merkittävä tekijä. Jotkut uskovat migreenin olevan vain paha päänsärky, mutta todellisuudessa siihen voi kuulua myös muita vaikeita oireita.\nMigreeni jaetaan kolmeen eri kategoriaan: aurallinen migreeni, auraton migreeni ja kivun migreeni. Aurallisesta migreenistä kärsivät saavat usein varoitusmerkkejä ennen päänsäryn alkua. Näkö- ja kuulo-ongelmat sekä pahoinvointi ovat yleisiä näissä tapauksissa. Aurattomasta migreenistä kärsivät ohittavat nämä oireet ja kärsivät suoraan kovasta, jyskyttävästä päänsärystä. Kivuttomaan migreeniin kuuluu auraoireet, mutta ei päänsärkyä.\nMigreenilääkkeiden tarkoitus on helpottaa kipua ja rajoittaa muiden oireiden vaikeutta. Jotkut saattavat saada avun reseptivapaista kipulääkkeistä, kun taas toiset tarvitsevat tarkemman lääkityksen, joka on nimenomaan tarkoitettu migreenin hoitoon.\nTsolmitriptaani, joka on Zomig nenäsumutteen vaikuttava aine, on esimerkki triptaani-lääkkeestä. Se on selektiivinen serotoniiniagonisti (5HT1), mikä tarkoittaa, että se toimii aivojen serotoniinireseptoreissa. Migreenin aiheuttaa aivojen verisuonten laajeneminen ja jännittyminen. Tsolmitriptaani saa nämä verisuonet supistumaan, ja tämä puolestaan auttaa lievittämään jännitystä ja helpottamaan oireita.\nHakeudu lääkäriin, jos olet ole käyttänyt lääkettä aikaisemmin tai jos kärsit migreenistä ensimmäistä kertaa.\nTiedämme, että nopean ja tehokkaan hoidon saaminen on tärkeää. Apteekkimme voi toimittaa Zomig Nasal nenäsumutteen kotiovellesi jo seuraavana arkipäivänä. Sinun ei tarvitse tehdä muuta kuin täyttää yksinkertainen terveyskyselymme. Tilauksesi pakataan ja lähetetään heti kun lääkärimme on tarkistanut vastauksesi ja hyväksynyt tilauksesi.\nSivu on viimeksi tarkastettu: 10.12.2020\nSaadaksesi lääkkeestä parhaan mahdollisen tehon, on tärkeää noudattaa lääkärin määräämiä ohjeita sekä lukea tuotteen pakkausselosteen käyttöohjeet. Näin tekemällä voit myös vähentää mahdollisten haittavaikutusten riskiä.\nYleinen annos on yksi 5mg suihkaus migreenin oireiden alkaessa.\nHuomaathan, että tätä lääkettä ei tule käyttää migreenin ennaltaehkäisyyn. Lääke on tarkoitettu vain alkavien oireiden hoitoon.\nSuihkauta liuosta yhteen sieraimeen annostelijan avulla.\nKatso tuotteen pakkausselosteesta tarkat ohjeet sumuttimen käyttöön.\nVain yksi annos per migreenikohtaus. Ota toinen annos vain, jos migreeni palaa, ja jos et ole käyttänyt lääkettä viimeiseen kahteen tuntiin.\nÄlä ylitä kahta annosta yhden päivän sisällä.\nJos oireesi eivät helpota lääkkeen käyttämisen jälkeen, ota yhteys lääkäriisi.\nTämä ohjeet ovat vain alustavia, eivätkä korvaa pakkausselosteen käyttöohjeita. Tutustu pakkausselosteen ohjeisiin huolella ennen lääkkeen käyttöä.\nZomig Nasal pakkausseloste\nLataa Zomig Nasal 5 mg Pakkausseloste PDF\nKaikki tämän lääkkeen käyttäjät eivät kärsi haittavaikutuksista. On silti tärkeää tietää mahdollisista sivuoireista, joita lääke voi aiheuttaa, koska jotkut niistä, kuten seuraavat, saattavat vaatia lääkärin hoitoa: allergiset reaktiot, jotka voidaan tunnistaa ihottumasta, tai kasvojen tai suun turvotuksesta; rintakipu tai hengenahdistus, sillä nämä voivat olla merkkejä sydänongelmista; vatsakipu ja verinen ripuli; aivoverenvuoto; tai aivohalvaus.\nPistely tai vastaavat tuntemukset sormissa ja varpaissa, uneliaisuus, päänsärky, epäsäännöllinen syke, nenäverenvuoto, pahoinvointi tai oksentelu, vatsakipu, suun kuivuminen, lihasheikkous tai -kipu, tai nielemisvaikeudet.\nLisääntynyt syke, verenpaineen kohoaminen, tai virtsaamisen lisääntyminen.\nTämä ei ole täysi lista mahdollisista sivuoireista, joita lääke saattaa aiheuttaa. Katso lisätietoa aiheesta tuotteen pakkausselosteesta.\nTerveyskyselyä täyttäessä on tärkeää mainita kaikki käyttämäsi lääkkeet lääkärin tiedoksi. Seuraavat lääkkeet saattavat vaikuttaa Zomigin toimintaan tai päinvastoin: muut triptaanit; ergotamiini tai sen johdoksia sisältävät lääkkeitä kuten dihydroergotamiini tai metysergidi; mäkikuisma; MAO-estäjät kuten moklobemidi; SSRI kuten fluoksetiini, paroksetiini, fluvoksamiini ja sertraliini; SNRI-lääkkeet, esimerkiksi venlafaksiinin tai duloksetiini; simetidiini; tai kinoloniantibiootti kuten siprofloksasiini.\nLääkärisi tulee olla tietoinen kaikista sairauksistasi, jotka voivat vaikuttaa tämän lääkkeen käyttöön. Älä käytä tätä lääkettä, jos sinulla on: korkea verenpaine; historiaa sydänvaivoista tai angiinasta; tai joskus ollut aivohalvaus tai ohimenevä aivoverenkiertohäiriö. Lääkettä tulee käyttää erityistä varovaisuutta noudattaen, jos: sinulla on riski saada iskeeminen sydänsairaus; tupakoit; sinulla on korkea kolesteroli, diabetes, Wolff-Parkinson-Whiten oireyhtymä tai maksasairaus.\nKeskustele lääkärisi kanssa ennen tämän tuotteen käyttöä, jos olet raskaana, imetät tai yrität tull raskaaksi.\nMigreenioireet saattavat heikentää ajokykyä ja kykyä käyttää koneita. Älä aja tai käytä koneita, jos nämä vaikuttavat sinuun.\nZomig Nasal -foorumi\nAlkoholi voi pahentaa migreenin oireita, joten neuvomme välttämään alkoholia lääkettä käyttäessä.\nJos kärsit migreenikohtauksesta, tai käytät lääkettä siihen, ajamista ei suositella.\nLääkettä tulee käyttää raskaana ollessa vain, jos lääkärisi uskoo sen olevan välttämätön. Lääke ei välttämättä sovi käytettäväksi imettäville.\nSäilytä turvallisessa paikassa, alle 25°C:ssa.\nLääke sisältää: tsolmitriptaani, sitruunahappo, dinatriumfosfaatti ja puhdistettu vesi. Älä käytä lääkettä, jos olet allerginen tai yliherkkä jollekin näistä aineista.\nZomig nenäsumutetta ostaaksesi tarvitset lääkärin reseptin.\nOma lääkärisi voi neuvoa eri hoitovaihtoehtojen kanssa, jos et ole käyttänyt migreenilääkkeitä aiemmin tai kärsit migreenioireiasta ensimmäistä kertaa.\nEU-rekisteröidyt lääkärimme auttavat jo käyttämäsi lääkkeen uusimisessa. Terveyskyselymme täyttäminen kestää vain pari minuuttia. Tämän jälkeen, lääkärimme arvioi tapauksesi ja hyväksyy tilauksesi vain, jos lääke osoittautuu sinulle turvalliseksi. Kaikki kauttamme tilaukset toimitetaan Iso-Britanniassa sijaitsevasta apteekistamme tai EU-alueella sijaitsevasta kumppaniapteekistamme seuraavan arkipäivän aikana.


Lumikukkulalla: syyskuuta 2014\nNyt kun tuo valkoinen suti on heilunut melko ahkeraan, niin ajattelin kokeilla jotain muutakin välillä. Pikavedos harmaata maalia rokkarilta löytyneeseen siniseen koritarjottimeen. Itse tykkään kovasti lopputuloksesta. Ei tarvi tätäkään viskata saunan pesään.\nSutasin myös yhden korin saman väriseksi.\nTuli tuossa laskettua muutama päivä sitten, että jouluun oli tasan sata yötä. Ajatus oli, että teen joka päivä jotain jouluun liittyvää, niin ei tule niin kauhea härdelli kuin joka vuosi jo on ollut.\nEilen jo aloitinkin ekan jouluprojektin. Tai no, oikeastaan se alkoi tavallaan jo juhannuksena. Talvijuttu siitä kai tullee, ei se pelkästään joulua varten tule. Pimeän ajan viritys.\nRoskiksesta kannoin kotiin tälläisen tosi ison Riihimäen kotitölkin. Tässä on yläreunassa risku, mutta näin isoista saa maksaa kirpoilla itsensä kipeäksi ja pikkuriskuinen on oikein oiva terassille kynttilälyhdyksi. Tää taitaa vetää kymmenisen litraa sisuksiinsa. Ihan kiva löytö.\nLähettänyt Alaston lohikäärme klo 22.50 Ei kommentteja:\nTunnisteet: dyykkaus, tuunaus\nValkoinen valloittaa vahvasti\nOlen tässä viime aikoina miettinyt tuota tulevaa vessaa, vaikka en yhtään tiedä koska se oikein tulee. Joka tapauksessa sinne tulee alaosaan valkoinen paneli, joka ylettyy hiukan pytyn yläpuolelle. Peräseinään edelleen on jäämässä hirsi näkyviin ja muut seinät oletettavasti kuitenkin tapetoidaan. Aluksi oli kuusi eri tapettivaihtoehtoa ja kaksi eri peiliä. Peilivaihtoehtoja on edelleen kaksi, mutta tapettivalinnat on kaventuneet kahden eri kuvion välille. Tykkään molemmista. Ja molemmista. Ehkä mä annan tuon miehen päättää kun mulle on ihan sama noiden vaihtoehtojen välillä.\nTekstitapetti on kuulemma italialaisen runoilijan, Luca Canalin kirjasta Ritratti dei padri antichi. Kirja kuulemma käsittelee kirjallisuuskiritiikin teorioita. Että tuskin siinä sitten mitään murhasuunnitelmaa lukee. Mä kun en haluaisi seiniini mitään tekstejä, joista en ymmärrä mitään. Tämä tieto tuli Kanelin Talosta.\nSitten olen kohta kolme vuotta uhonnut miehelle, että maalaan sisäkatot vaaleiksi, mutta eihän se sille sovi, kun jää kaikki kolot ja oksakohdat näkyviin. Mua taas semmoiset ei vanhassa talossa haittaa yhtään, päin vastoin.\nTiistaina muhun iski todellinen aamuidea. Kun tulin yläkerrasta alas, totesin, kuin ka pimeää meillä on eteisessä. Ja eikun tyhjentämään eteistä. Ja sitä tavaraa muuten meillä on vaikka kuinka. Ja paljon. Ensin imuroin katon, pesin sen ( hullun hommaa ) ja aloin maalata. Kahteen kertaan maalasin, kolmas pitäisi vielä vetää, mutta saa kelvata toistaiseksi noin. Sähkötaulululle pitää askarrella kaappi. Ajattelin tehdä sen ihan raakalaudasta ja saranoida, ja maalata valkoiseksi.\nTosin, nyt nuo seinät näyttävät aivan hirveiltä, joten nekin on pakko maalata/ paneloida/ tapetoida. En vaan vielä tiedä millaisiksi, niin se saa vielä hetken odottaa. keltaiset seinät olis aika ihanat Toivottavasti se hetki on pian.\nPoikettiin tampereen ikeassa ja ideaparkissa viime viikolla. Clas Ohlosinlta ostin dymonauhaa vanhaan härveliini, mutta tää uustuotantonauha on jotenkin paljon ohkasempaa kuin se vanha kasari. Ei meinaa millään saada noita kirjaimia kunnolla siihen teippiin. Facen sisustushulluista sain vinkin, että sitä pitää vaan PAINAA.\nRetrolinnasta kävin eilen hakemassa eteiseen somisteen. Ihana valkoinen bakeliittipuhelin 12€ ja pitsipeitto "yhden hengen sänkyyn" 20 €. Peittoa mä kaavasin puusoffalle, ans kattoo kuin käy. Se on just niin sopivan kokoinen, että sitä vois käyttää vaikka pöytäliinana.\nPaikallisringistä sain ostettua keltaisen Vallilan mandariinikapan vaikka olin jonossa vasta kolmantena. Olenko hiukan onnellinen tästä? No olen! Tää on siis se toinen vaihtoehto keittiön verhoksi kun sitä keltaista miljoonasydäntä ei oo käsiin jäänyt. Kaksi kymppiä pulitin tästä ja tää on ihan uudenveroinen. Juomalasit löysin kontista 1€lla.\nJa tää ei suostu laittamaan tuota lasikuvaa keskelle vaikka kirveellä jo kokeilin.\nNyt tartsis alkaa saamaan. Aikaiseksi. Ihan hyvältä vaikuttaa jo. Oon päättänyt, että kyllä se tästä.\nTehokasta ja mukavaa viikonloppua.\nLähettänyt Alaston lohikäärme klo 0.30 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Askartelu, Kirpputori, remontti\nKävin tänään työpaikkahaastattelussa keskikaupungilla. Sen jälkeen kävelin ajatuksissani autolle päin ja poikkesin ihan vain vaivihkaa puolivahingossa Anttilaan. No, kuinka ollakaan, siellä sattui olemaan tarjouksessa mun kauan haaveilemani "haamuvalo". Oikealta nimeltään Pinja. Sen on suunnitellut Eero Aarnio ja olen siitä haaveillut kauemman kuin tuostaYki Nummen Lokista. Ihan pakkohan se oli ottaa satasella mukaan.\nJuhlan kunniaksi leivoin porkkanakakkua\n3 dl öljyä\n1 prk (225g) ananasmurskaa\nsekoita sokeri ja öljy, lisää keskenään sekoitetut kuivat aineet, porkkanaraaste ja ananasmurska. Veivaa tasaiseksi massaksi ja uunita 175 asteessa noin tunti\nsekoita aineet keskenään ja lisää jäähtyneen pohjan päälle\ntää kannattaa kyllä tuplata\nUlkonäkö ei oo tällä kertaa kaksinen, mutta maku on aivan taivaallinen. Sitten kun vielä löytäisin täältä jostain sitä valkosuklaakaakaojauhetta kaupasta, ni elämä olis mageeta .\nJa kannattaa osallistua Johannan IHAN OIKEA BLOGI- blogin arvontaan. Sieltä voi voittaa Vintagemessulippuja.\n♥lla rouva Hoo\nLähettänyt Alaston lohikäärme klo 10.41 Ei kommentteja:\nTunnisteet: kokkailut, munaton, shoppailu\nFlunssa on valloittanut mun kropan ja aivastelusta ei oo loppua näkyvissä. Silti välillä hiukan pitää jotain askarrella ja tuunata. Pari kirpalta löydettyä systeemiä on saanut uuden luukin. Paikallisringistä löysin kesällä vitosen hintaan ikean pöydän. Hioin sen ja maalasin valkoiseksi. Kontista ostin sille kaveriksi valkoisen pinnatuolin myös vitosella. Itse tykkään tosi paljon yhdistelmästä.\nMyös kirpalta löytämäni mäntyhylly sai valkoisen maalin pintaansa. Taustaan tuuppasin tapetin jämäpalan ja sain sillä hiukan persoonallisuutta hyllylle. Vetimet voisi vielä vaihtaa, mutta sen ehtii sittenkin jos sopivat tulee vastaan.\nForssan Mainio-kirpalta ostin iittalan lautasia\nTulipa poikettua vaihteeksi myös Matin huutokaupassa, kerrankin pääsin liikkeelle ihan keskenäni. Vettä satoi välillä niin tolkuttomasti, että meinasin jo luovuttaa koko homman, mutta jäin kun jäinkin vatiin asti ja se kyllä mielestäni kannatti. Olen tästä vanhasta turkoosista haaveillut kohta pari vuotta ja nyt sain sen itselleni inhimilliseen hintaan. Rokkarilta pitäis kaivaa sille kaveriksi se kääntömaljakko ja Faunan kulho.\nTurkoosi kastehelmen kaksikerrosvati\nHarjavallan rompepäivillä oli myyjiä paikalla melkein kymmenen. Sieltä ostin Gustavsbergin potan kympillä. Aivan ihana sydämiin hurahtaneelle. Emmä kyllä oikeesti edes tiedä, mitä tuolla teen, mutta, mutta ...\nEttä tämmöistä tällä erää\nLähettänyt Alaston lohikäärme klo 6.10 Ei kommentteja:\nTunnisteet: astiat, huutokauppa, ikea, TSI-DIY, tuunaus


SDP:n nostettava profiilia suomalaisen työn ja osaamisen puolueena - Jukka Kivimäki\nSDP:n nostettava profiilia suomalaisen työn ja osaamisen puolueena\nOlen ehdolla puoluekokousedustajaksi SDP:n puoluekokoukseen.\nPuolueosastoni lähetti puoluekokoukselle useita eri jäsentemme valmistelemaa aloitetta. Alla alkuperäisasussaa valmistelemani aloite, jonka mukaan puolueemme on nostettava profiilia suomalaisen työn ja osaamisen puolueena\nMatinkylän sosialidemokraatit Ry:n aloite:\nHyväksyessään tämän puoluekokousaloitteen Suomen sosialidemokraattinen puolue nostaa tulevan puoluekokouskauden keskeisemmäksi tavoitteekseen suomalaisen työn ja osaamisen puolustamisen.\nTeknologiateollisuus on toipunut hyvin koronakuopasta. Tilauksissa ollaan koronaa edeltävällä tasolla ja tarjouspyyntöjen määrässä saavutettiiin kesän...\nAFP: Maailmanlaajuisesti koronavirustartuntoja on rekisteröity nyt yli 200 miljoonaa\nMaailmanlaajuisesti koronavirustapauksia on kirjattu nyt yli 200 miljoonaa sen jälkeen kun virus ensimmäisen kerran havaittiin Kiinassa joulukuussa 2019,...\nSote uudistus on muuttumassa lihaksi maakunnissa. Tulevat hyvinvointialueet ovat paljon vartijoina, sanoo kansanedustaja Tarja Filatov. Hän puhui...\nSDP:n kansanedustaja, eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsen Raimo Piirainen on huolissaan Suomen kansallisten etujen huomioimisesta vielä...\nCopyright © 2012 - 2021 Sivujen sisältö Jukka Kivimäki. Tietosuojaselosteet Toteutus Intelligent Systems Oy Finland.


Hues of Black: Crazy stuff\nUraäidin Ruuhkavuodet 28. maaliskuuta 2015 klo 23.49\nTervetuloa takaisin ja onnittelut koska olet selvinnyt aikamoisesta viikosta!\nKiitos 5 x 5 -haasteesta, sain viimein vastattua siihen:\nHekku 29. maaliskuuta 2015 klo 11.56\nOi, täytyykin käydä lukemassa vastauksesi! Ja joo, nyt on voittajaolo, kun edessä on "vain" ihan tavallinen työviikko :-)\nSatu // XL Elämää 29. maaliskuuta 2015 klo 10.55\nHuh mikä viikko! Onneksi on viikonloppu :)\nHekku 29. maaliskuuta 2015 klo 11.57\nSanopa muuta - nopeasti tämä aika tosin meni, huomennahan on taas maanantai! Ihan hyvillä fiiliksillä kyllä lähden taas uuteen viikkoon :-)