Eroon häpeästä Heikkous vahvuudeksi - PDF\nEroon häpeästä Heikkous vahvuudeksi\nDownload "Eroon häpeästä Heikkous vahvuudeksi"\n1 Eroon häpeästä Heikkous vahvuudeksi Julkaisija Psykonomi opisto Toimitus ja taitto: Nina-Beata Granqvist ja Jorma Heikkinen Kirjan julkaisua ovat tukeneet: Turun Kaupunki ja Omaiset Mielenterveyden tukena Lounais-Suomen yhdistys 1\n2 Eroon häpeästä heikkous vahvuudeksi Sisällysluettelo: Professori Ville Lehtinen: Mielenterveyden häiriöt ja häpeä 4 Toiminn.joht.Keijo Virtanen : Miksi minä tunnen häpeää 10 Puheenjohtaja Päivi Rintala: Omaisen häpeästä 21 Jorma Heikkinen: Häpeä psykonomian mielenkiinnon keskipiste 26 Joonas: Häpeä estää puhumisen 40 Ilona Kinnari: Prinsessa tuittu 43 Nimim. ei paha ihminen :Mistä häpeä syntyy? 58 Lea Kärkkäinen: Pakkoajatukset 63 Nimim..Vaikeneminenko kultaa?: Koulukiusattu 65 Pirjo E.M. Liinaharja: Tulla hyväksytyksi 68 Jutta Tiilikainen: Tuonelan joutsenelle 70 Pirjo Sorsa-Turunen: Burn out voimavarani 74 Satu Ranne: Minä en ole sairauteni 82 Nimimerkki Minä: Kirje Jeesukselle 84 Esa Seppänen: Rikkaruohosta ruusuksi 86 Nimimerkki Anna : Vuonna Tuula Koivisto: Jokainen aamu on uusi ihme 97 Aki Seppänen: Kaveria ei jätetä 100 Eija Huovinen: Päiväkirja 102 Hilkka Rajala: Luotan Jumalaan 111 Sirkka Junkkari: Kuka lankoja liikuttaa? 113 Ivonne Niikka: Oi mahdottomuus 119 2\n3 Eroon häpeästä heikkous vahvuudeksi Sisäällysluottelo: Nimimerkki: Onnenkivi: Kahleissa 121 Aila Harinen: Kuka tahansa voi sairastua mieleltään 124 Jani-Markus Heinola: Kahdeksan askelta eteenpäin 127 Tuula Mäkelä: Muutama ajatus psykonomiasta 132 Tarja Leppänen: Pappa (isäni) 135 Alkulause Psykonomiopisto järjesti syksyllä 2005 kirjoituskilpailun otsikolla Eroon häpeästä Heikkous vahvuudeksi. Kirjoituskilpailuun osallistui 26 kirjoittajaa. Kilpailun voitti Jutta Tiilikainen, toiseksi tuli Eeva-Maria Hannula ja kolmannen palkinnon voitti Sirkka Junkkari. Tässä kirjassa on julkaistu kirjoituskilpailuun osallistuneiden kirjoitukset muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Kirjan alussa on neljä asiatekstiä häpeästä. Professori Ville Lehtisen ja puheenjohtaja Päivi Rintalan ja Jorma Heikkisen tekstit ovat heidän alustuksensa Psykonomiopiston Eroon Häpeästä -tilaisuudessa\n4 Mielenterveyden häiriöt ja häpeä Ville Lehtinen, tutkimusprofessori (emeritus) Kyseessä on tärkeä aihe, josta tarvitaan keskustelua. Mitä häpeäntunne on? Häpeä on monimutkainen ja monitasoinen tunnetila. Se on "opittu tunnetila". Valmius reagoida häpeällä syntyy lapsen kehityksen myötä lapsen ja kasvuympäristön vuorovaikutuksessa. Pieni lapsi oppii vähitellen reagoimaan häpeällä kun ei ole toiminut ympäristön odotusten mukaisesti. Ympäristö tätä myös usein vahvistaa (vertaa: häpeärangaistukset, esim. nurkkaan komentaminen). Se ei ole siis samalla tavalla "synnynnäinen" kuin ahdistus tai mielihyvä taikka raivo tai kiintymys. Häpeä on hyvin kiinteästi yhteydessä syyllisyyteen. Tunnemme syyllisyyttä kun koemme tehneemme jotain väärin; ja koemme häpeää siitä, ettemme ole pystyneet parempaan. Häpeä kumpuaa siis huonommuuden tunteesta: Häpeämme koska koemme olevamme huono ja epäonnistunut. Häpeä on aina yhteydessä myös ympäristöön. Syyllisyyttä voimme kokea eräällä tavalla omaehtoisesti: olemme toimineet omaa moraalikäsi 4\n5 tyksemme vastaisesti. Mutta häpeässä on kyse siitä, että koemme tai ainakin uskomme ympäristön jotenkin tuomitsevan meidät siitä mitä olemme tai mitä olemme tehneet. Häpeä johtaa helposti eristäytymiseen. Häpeästä syntyy helposti myös noidankehä, joka alkaa ruokkia itse itseään. Tunne omasta huonommuudesta vahvistuu, mikä lisää alttiutta kokea häpeää. Häpeän kokemiseen ei silloin enää välttämättä tarvita ympäristön palautetta. Miksi mielenterveyden häiriöt tuottavat häpeää? Asia liittyy paljolta yleisiin asenteisiin mielenterveyden häiriöitä kohtaan. Ihmiset suhtautuvat torjuvasti ja pelokkaasti kaikkea outoa kohtaan. Tapahtuu ns. leimaamista, mikä paljolta kumpuaa ihmisten omasta tiedostamattomasta mielisairauden ja eräänlaisesta kontrollin menettämisen pelosta. Tapahtuu asian täydellinen eristäminen, mikä ilmenee jakona meikäläisiin ("normaaleihin") ja heikäläisiin. Yleinen käsitys on myös se että mielenterveyden häiriö on oma vika tai vähintään moraalisen heikkouden merkki (mitä se ei tietenkään ole). Ei-luonnollinen suhtautuminen mielen sairauksiin on ilmeisesti esiintynyt kautta ihmiskunnan historian. Aikaisempina aikoina niitä pidettiin joko jumalien tai pahojen henkien aikaansaannoksina. Kuinka monta psyykkisesti sairasta poltettiin noitana keskiajalla? (vrt riivaajien poismanaamista myöhemmin). Nykyäänkin luonteva suhtautuminen mielenterveyteen ja sen häiriöihin näyttää olevan enemmän poikkeus kuin sääntö, vaikka tietysti kaikkein kärjekkäimmät asenteiden ilmaisut ovatkin 5\n6 pääosin hävinneet. Tuntemattoman pelko ja kontrollin menettämisen pelko elää meissä kuitenkin syvällä. Tämän asian ovat myös monet asennetutkimukset vahvistaneet. Nämä ennakkoluulot ja kielteiset asenteet näyttävät valitettavasti olevan syvällä. Vaikka tietoisella järkitasolla saatamme sanoa, että psyykkiset sairaudet eivät ole sen kummempia kuin fyysiset sairaudet, niin syvemmällä tunnetasolla, ehkä osin tiedostamattomasti, emme kuitenkaan koe näin: järkiajattelu ja tunne menevät jotenkin eri reittejä. Siksi tämä ongelma on myös varsin haastava. Seuraavaksi käsittelen kysymystä, miksi psyykkisesti sairaat kokevat häpeän tunnetta sairaudestaan. Tietysti on paljolti kysymys siitä, että ympäristö suhtautuu selvästi torjuvasti ja ymmärtämättömästi näistä sairauksista kärsiviin. Mielenterveyskuntoutujat ovat saaneet sen monella tavalla kokea. Monet läsnäolijat pystyvät kertomaan siitä kokemuksiaan. Toisaalta minun on tässä yhteydessä todettava valitettava seikka, joka myös osittain selittää häpeän tunteet. Tutkimukset ovat näet osoittaneet, että edellä esitetyt ennakkoluulot ja torjuvat asenteet esiintyvät myös niillä henkilöillä, joilla itsellään on jokin mielenterveyden häiriö. Itse asiassa ne voivat esiintyä jopa voimakkaampina kuin ns. terveillä. Tässä ehkä vaikuttaa eräänlainen pyrkimys hallita omaa psyykkisen hajoamisen uhkaa, joka tietysti tällaisella henkilöllä on lähempänä. 6\n7 Vaikeuttavatko häpeän tunteet hoitoon hakeutumista? Kyllä ilman muuta vaikeuttavat. Tämä näkyy monella tavalla. Mielenterveyden häiriöiden kohdalla on paljon ns. tyydyttämätöntä tai piilevää hoidon tarvetta. Häpeä voi johtaa siihen että: häiriötä ei lainkaan tunnisteta ("pää pensaaseen") oireiden psyykkistä luonnetta ei tiedosteta hoitoon hakeutuminen koetaan leimaavaksi hoidon ei uskota auttavan Eli seuraus on, että ei uskalleta, kehdata tai haluta hakeutua hoitoon. Tämänkin ovat tutkimukset vahvistaneet: Mitä enemmän mielenterveyden häiriöstä kärsivä henkilö kokee edellä kuvattuja kielteisiä asenteita, sitä todennäköisempää on, että hän ei ole hoidon piirissä. Jätän muiden alustajien pohdittaviksi kysymykset: mitä on omaisen häpeä? mitä on mielenterveyskuntoutujan häpeä? miten psykiatrinen hoitojärjestelmä kohtaa häpeäntunteet? Miten häpeäntunteita voidaan vähentää? Valitettavasti on todettava, että asenteisiin vaikuttaminen ei ole mikään helppo tehtävä. Se ei onnistu vain tietoisen päätöksen kautta. Tarvitaan syvempi muutos. Kuitenkin muutos voi alkaa vain siitä, että tietoisuus li 7\n8 sääntyy. Siksi tarvitaan myös lisää tietoa; sekä mielenterveydestä että sen häiriöistä. Avainasemassa on koulujen terveyskasvatus. Mielenterveyskysymysten tulee olla oleellinen osa sitä. On puhuttava mielenterveyden ongelmista, mutta ennen kaikkea myös mielenterveydestä. Kyse on positiivisesta voimavarasta. Mielenterveys koskettaa meitä kaikkia. Meillä kaikilla on myös ongelmia, toisilla vain vaikeampia ja toisilla lievempiä kuin muilla. Meillä kaikilla on katkeamispisteemme. Tässä suhteessa olemme kaikki samassa veneessä. Tieto vähentää tuskaa, ei todellakaan lisää sitä. Esim. tieto mielenterveyden häiriöiden syistä auttaa suhtautumaan niihin luontevammin kun tuntemattomuus ja outous vähenee. Tämä koskee kaikkia: tavallisia kansalaisia, mielenterveyden häiriöistä kärsiviä ja heidän omaisiaan, mutta myös päättäjiä ja terveydenhuollon ammattilaisia. Kuten jo totesin, kysymys on paljolta asenteista ja niiden muuttamisesta. Vaikka asenteiden korjaaminen ei käy kädenkäänteessä, niihin voidaan kuitenkin vaikuttaa pitemmällä tähtäimellä. Yhteiskunnassamme tapahtunut kehitys puhuu selvästi sen puolesta että myönteinen muutos on mahdollinen. Enää ei juuri missään meillä Suomessa tapaa sellaisia kärjekkään kielteisiä asenteita kuin vielä 100 vuotta sitten varsin yleisesti. Asennekasvatuksessa on ennen kaikkea tuotava esille että mielenterveyden häiriöt eivät johdu siitä että henkilö on jotenkin huono tai paha se olisi hänen oma vikansa 8\n9 hän ei olisi yrittänyt tarpeeksi Häpeän tunteisiin ei siis todellakaan ole mitään todellista syytä. Asenteiden muuttamisen kannalta on myös oleellista, että tiedostamme, mistä meidän kielteiset reaktiomme johtuvat: tuntemattoman pelosta, kontrollin menettämisen pelosta, hajoamisen pelosta. Kaikki mikä vähentää mielenterveyden häiriöihin liittyvää mystisyyttä vaikuttaa tähän suuntaan. Yhteiskunta voi toimillaan paljon tukea tätä kehitystä: asettamalla mielenterveyden häiriöiden hoidon samalle tasolle kuin fyysisten sairauksien hoito on; resurssien jaossa, vammaispalvelulain soveltamisessa jne. "normalisoimalla" psyykkisten sairauksien hoitoa niin paljon kuin mahdollista: esim. psykiatriset osastot yleissairaaloissa. Sosiaalisen eristyneisyyden katkaiseminen on myös oleellinen asia. Psykiatristen potilaiden ja heidän omaistensa kokema häpeä kumpuaa myös siitä, että he usein kokevat joutuneensa sosiaalisten kontaktien ulkopuolelle, eristyksiin. Yhteiskunnan on pystyttävä tarjoamaan palveluja myös tähän ongelmaan: tarvitaan aktiviteetteja jotka katkaisevat eristyneisyyden, häpeän ja voimattomuuden noidankehän. Voimaantuminen (empowerment) on tässä avainsana. Psykiatrisilla potilailla ja mielenterveyskuntoutujilla täytyy olla oikeus ja mahdollisuus itse vaikuttaa oman elämänsä kulkuun ja sitä koskeviin päätöksiin. 9\n10 Keijo Virtanen: Toiminnanjohtaja, Päijät-Hämeen mielenterveyden tuki ry. Miksi minä tunnen häpeää? Häpeä ei ole tuskaa, pelkoa, kuolemaa. Se ei ole tunnetta, joka ilmenee tai saa aikaan jotain. Se on sammumista, tukehtumista, ei-elämää. Sitä ei voi mitata, vaihtaa, jakaa toisille. Se on Täysin yksityistä: Se, mikä hävettää ja jäykistää, halvaannuttaa yhden, sitä toinen ei edes tajua hävetä. Jouko Turkka Häpeä on kuin välitön väristys, joka kiitää lävitseni päästä varpaisiin Ilman minkäänlaista ennakkovaroitusta. Jean-Paul Sartre Häpeän tunne kertoo sielullisesta tapahtumasta, jossa häpeävä ihminen uskoo epäonnistuneensa jossakin vastavuoroisuudessa ja yrittää pelastaa kysymyksessä olevan suhteen kääntymällä itseään vastaan moittimalla tai kätkemällä itseään tai luopumalla identiteetistään. (Rechardt & Ikonen, 1998) Kasvojen menettämisen pelko Teoksessaan Stigma (1963) amerikkalainen sosiaaliantropologi Ervin Goffmanin tarkastelun kohteena on sosiaalisesti leimatun, stigmatisoidun ihmisen, minuuden esittäminen tai piilottaminen. Stigma vuorovaikutuksessa aiheuttaa sosiaalisesti hyljeksityt ominaisuudet. Goffmanin mukaan tyypillisiä sosiaalisia stigmoja ovat fyysiset vammat tai erikoi 10\n11 suudet, luonteen poikkeavuus tai vähemmistöön kuuluminen (esim. mielisairaus, alkoholismi, fanaattiset uskomukset, sukupuolinen erilaisuus, etninen ja uskonnollinen tausta). Käsite moraalinen ura kuvaa stigmatisoidun ihmisen elämää. Ura alkaa siitä, että ihminen tulee tietoiseksi stigmastaan. Elämässään hän kehittää niitä strategioita, joilla stigma tuodaan esiin, yritetään peittää tai rajoittaa sen olemassaoloa. Tuomitsevat ja rajoittavat normit ovat olemassa stigman varalle. Normaaleja kasvoja ylläpidetään, stigmoja peitetään. Ervin Goffman määrittelee identiteetin (Kuka minä olen? Mitä minä olen?) lähinnä sosiaalisessa roolissa ja käyttäytymistilanteessa kutsuen niitä vuorovaikutuksen teatteriksi. Vieraan henkilön liittyessä seuraamme, ryhdymme päättelemään hänen esiintymistavastaan hänen sosiaalista identiteettiään ja virittämään omaamme sen mukaisesti. Kaiken taustalla on molemminpuolinen ns. kasvojen menettämisen välttäminen eli identiteetin tärväytymisen pelko, mahdollisen sosiaalisen stigman salaaminen tai sen pitäminen vain pienen piirin tiedossa. Näin siis yhteiskuntatieteilijä Goffmanin mukaan. Sädekehä ja stigma Miellyttäväksi luokiteltu henkilö kerää ympärilleen lisää myönteisiä ominaisuuksia. Leimaaminen taas johtaa niin kutsuttuun itseään toteuttavaan ennustukseen. Kun tiedämme, mitä meiltä odotetaan tai miten meidän täytyisi käyttäytyä tietyssä tilanteessa, alamme helposti toteuttaa näitä odotuksia. Usein ihmisen sosiaalista päättelyä ohjaavat stereotypiat (yksinkertaistetut mielikuvat). Sädekehävaikutuksessa ihmisellä on tai 11\n12 pumus nähdä jossakin yksilössä pelkkiä myönteisiä ominaisuuksia. Päinvastoin on stigmassa, jolloin henkilö tuomitaan yhdenkin negatiivisen havainnon perusteella. Sosiaalipsykologian mukaan suurin yksittäinen peruste toisiin ihmisiin ja tai ryhmiin liittymisen tarpeelle on samankaltaisuus ja myös täydentävyys. Jossain tilanteissa koettu häpeän tunne tekee varovaiseksi, laskelmoivaksi ja pelokkaaksi. Ihmistä alkaa hallita häpeää aiheuttavien tilanteiden karttaminen, eristäytyminen muista ja rajoittuminen itselle turvallisiin ja tuttuihin rutiineihin. Vapautuaksemme häpeästä on tehtävä inventaaria niistä uskomuksista, joiden kautta itse osallistumme häpeän ylläpitämiseen. Häpeän kasvot Monet saattavat kokea taustalla piilevän häpeän niin voimakkaana, että siitä on tullut ihmisille jo mielenterveydellinen ongelma. Häpeässä syrjityksi tulemisenpelko estää ihmistä saamasta apua ja hakeutumasta hoitoon. Mihail Bahtin (ven. Kirjallisuuden tutkija ja filosofi) puhuu sellaisten esille nostamisesta, joille ei ole kieltä, joista ei ole puhuttu. Kutsuen sitä ambivalenttiseksi parodiaksi (yksilö tasapainoilee sitoutumisen ja jatkuvan valinnan välillä ja etsien vahvaa, mutta samalla ei-sitovaa tapaa kiinnittyä asioihin ja yhteisöihin). 12\n13 Tyhmä, rakkaudeton, turha, tahdoton Näitä voi nimittää häpeän kasvoiksi, joiden taustalla on pinttyneitä ajatuskehiä: Tyhmä: älä ajattele liikaa, tyhmä sinä kuitenkin olet. Rakkaudeton. Ei sinua tule kukaan rakastamaan, ethän itsekään ole oppinut ketään rakastamaan. Turha: tunteesi ja tarpeesi ovat aiheuttaneet vain harmia, parasta onkin luopua tunteilusta. Tahdoton: parasta on vain alistua auktoriteettien vietäväksi. Nöyryyttäjiä ja häpeää tulee joka tapauksessa lisää. Alice Millerin (sveitsiläinen psykoanalyytikko) mukaan häpeästä syntyy toistamispakkoa.. Hänen mukaansa se, joka ei suostu tiedostamaan kokemiaan nöyryytyksiä on tuomittu toistamaan ne. Kirjassa Depressio ja sen hoito todetaan, että häpeän huomiotta jättäminen on ollut syynä moniin epäonnistumisiin hoitokontakteissa mm. psykoterapiassa. Parantava häpeä Häpeä aukaisee tien itseemme, sanoo Max Scheler (saksalainen filosofi). Häpeä on tunne, jota ei ole tarpeeksi tutkittu, koska meidän kulttuurissamme se on niin helposti sekoitettavissa syyllisyyteen, sanoo puolestaan Erik Eriksson (psykoanalyytikko). Tunnenko nyt häpeää vai syyllisyyttä? Koenko ujoutta vai noloutta? Tunteita ei ole aina helppo nimetä. 13\n14 Terve häpeä on juuri se ominaisuus omassa itsessään mikä on vaikeinta kohdata On helpompi katsoa poispäin ja leikkiä piilosta itsensä kanssa. Ihmisen erotta eläimestä hänen ylivertainen kykynsä pettää. Ihminen osaa pettää jopa itsensä. Häpeä keskeyttää piiloleikin, jossa ei ole muita kuin hän itse, eikä siitä pääse pakoon. Kesken kaiken hän saa uuden näkökulman itseen ja näkee itsensä valossa, joka herättää ihmisessä häpeän. Herää totuuteen, jonka näkemiseen ei ollut ollenkaan valmistautunut. Aikaisemmin luotu minäkuva menee rikki. Yhtäkkiä löytää itsensä toisenlaisena, toisennäköisenä. Ihmiset joskus sanovat: En kehdannut katsoa itseäni peilistä. Häpeän tunnustaminen on juuri sisimpänsä peiliin katsomista. Häpeä ei väittele kanssamme. Juoksemmeko pakoon vai alammeko esittää itsellemme tutkivia kysymyksiä, joihin on ehkä vain kiusallisia vastauksia. Mitä ikinä löydämmekin, häpeä voi olla se tönäisy, jota tarvitsemme kohdataksemme totuuden itsestämme ja ympäristöstämme. Ihmisen kasvuun kuuluu myös häpeän tuottama nöyryys terveissä mittasuhteissa. Se on myös tie sairastuttavasta häpeästä paranemiseen. Kenen häpeää kannat? Thomas Burgesin analysoi häpeän olemusta jo v kirjasessaan, jonka hän julkaisi nimeltä. Punastumisen fysiologia. Hän huomasi, että ihmisen voi saada nauramaan kutittamalla, itkemään lyömällä, pelkäämään uhkaamalla ja suuttumaan ärsyttämällä, mutta punastumista ei saa aikaan muuten, kuin vetoamalla hänen omaantuntoonsa. 14\n15 Charles Darwin huomasi, että ihmislapsi ei oppinut punastumaan ennenkahden tai kolmen vuoden ikää. Hän myös erotti syyllisyyden ja häpeän toisistaan: Ei syyllisyys sinänsä aiheuta häpeää, vaan ajatus siitä mitä joku toinen ajattelee syyllisyydestämme. Hänestä punastuminen tapahtui yksinäisyydessäkin, mutta vain, kun punastuja kuvitteli itsensä toisen paljastamaksi. Venäläinen filosofi Vladimir Soloviev ( ) kirjoitti: Häpeän tunne on se, joka ehdottomasti erottaa ihmisen kaikesta muusta luonnosta. Se on kaiken inhimillisen hyvän hengellinen juuri ja ihmisen moraalisuuden tunnusmerkki. Uskonnolliset teokset ja melkein kaikki varhaisen kirjallisuuden viittaukset häpeään ovat kuvauksia kollektiivisesta häpeästä: Ihmisestä, joka käytöksensä takia joutuu yhteisönsä häpäisemäksi tai yksilöstä, joka käytöksellään tuottaa häpeää omalle yhteisölleen. Yksilöllisyyttä on ollut vaikea mieltää erillään yhteisöstä. Siksi yhteisön häpeä on aina ollut yksilön häpeä ja päinvastoin. Vasta yksilötietoisuuden (minuus) kehityttyä alkaa sisäsyntyisen häpeän käsittely. Häpeän tunne liittyy edelleenkin vahvasti kollektiiviin: Salaisuudet ja sairas häpeä on perinnöllinen taakka. Sen siirtyminen yhdeltä sukupolvelta seuraavalle on yleistä, kunnes jollakin on rohkeutta katsoa sitä silmiin ja kysyä kuuluuko tämä todellakin minulle? Suku, perhe, yhteisö varjelee häpeällisiä salaisuuksiaan, mutta itse häpeä jää ja siirtyy tuleville sukupolville. Esim. häpeän perheeni/sukuni juoppoutta, mielisairautta, köyhyyttä jne. Häpeän, koska perhe, suku tai yhteisö ei hyväksy sitä, 15\n16 mitä juuri minä olen. Häpeän, koska perheeni, sukuni, yhteisöni toimii häpeällisesti. Häpeän, koska olen rikkonut yhteisöni tunnustaman uskonnon asettamia käskyjä tehnyt syntiä. Häpeän, koska eurooppalaisina ja sivistyneinä olemme näin itsekkäitä köyhiä maita ja huonoissa elinolosuhteissa eläviä ihmisiä kohtaan. Onko siis ollenkaan mahdollista sanoutua irti kollektiivisen häpeän eri muodoista? Salaiset kansiot-projekti tutkii häpeää Joensuun ja Helsingin teologisten tiedekuntien käytännöllisen teologian yhteistyönä on ollut käynnissä teologian tohtori Paavo Kettusen ohjaama Häpeä-projekti Salaiset Kansiot. Projektia varten ihmisiä pyydettiin vuoden 2000 lopulla kirjoittamaan syyllisyydestään ja häpeästään. Tutkimukseen osallistui kaikkiaan 325 kirjoittajaa. Projektin tulosten valossa häpeän taustalla ovat mm. kodin ilmapiirin kylmyys tai sukupuoleen kytkeytyvä arvottomuuden tunne, jota esiintyy nimenomaan naisilla. Tällöin ihminen kokee itsensä arvottomaksi ja riittämättömäksi. Tohtori Paavo Kettusen mukaan häpeässä yhä useampi ihminen tuntee itsensä ohi katsotuksi, ei nähdyksi. Hengelliset keinot, kutsutaan niitä tässä vaikka rituaaleiksi, kuten rippi, anteeksianto ja armo voivat Kettusen mielestä muuttaa syvällisesti ihmisen minuutta. Salaiset kansiotprojektin mukaan häpeän hoitamiseen tarvittava aika on yhtä yksilöllinen kuin ihminen on ja hänen häpeäntuntonsa. Projekti painottaa myös sitä, että kaikkea häpeää ei tarvitse hoitaa, sillä on myös elämää suojeleva tehtävä. Projektilla on myös jatkotutkimus, johon osallistuvat Joen 16\n17 suun yliopiston läntisen teologian laitos, Joensuun yliopiston historian laitos, Helsingin yliopiston sosiologian laitos sekä Petroskoin yliopisto. Miksi mielen sairauksia pitäisi hävetä? Mielenterveyspotilaisiin ja mielenterveyshäiriöihin suhtautumiseen vaikuttaa voimakkaimmin tietämättömyys sairauksien luonteesta. Mielen sairauksia ei tunnetasolla edelleenkään käsitetä sairauksiksi muiden sairauksien joukossa. Perinteisesti mielen sairauksiin on liittynyt runsaasti mystiikkaa, uskomuksia ja pelkoja. Myös viihdeteollisuuden ja tiedotus välineiden antamat mielikuvat ovat usein vääristyneitä, pelkoa lietsovia ja sensaatiohakuisia. Ennakkoluulot johtavat mielenterveysongelmia kokeneiden ihmisten ja heidän perheidensä leimaamiseen ja eristämiseen. Mielen sairauksiin liittyviä oireita, hoitomenetelmiä ja parantumismahdollisuuksia ei tunneta läheskään yhtä paljon kuin fyysisten sairauksien kohdalla. Tietämättömien kanssaihmisten osoittama suvaitsemattomuus ja pilkka voivat kuitenkin vaikuttaa sairastuneeseen tuhoisasti. Seurauksena voi olla sairauden uusiutuminen, toipumisen hidastuminen ja sairauden vaikeutuminen. Uusimmat tutkimukset osoittavat, että 47:ää prosenttia mielenterveysongelmia kokeneista ihmisistä on kiusattu julkisesti, 26 prosenttia on joutunut muuttamaan asuinpaikkaansa ja jopa 83 prosenttia sanoo häpeän ja syrjinnän vaikeuttavan parantumista eniten. Voidaan vain kysyä, miksi nykyaikaisen tietoyhteiskunnan ihmiset vielä syyllistyvät tällaisiin, keskiaikaisiin asenteisiin? 17\n18 Tietämättömyys johtaa syrjintään Väärät ennakkoluulot voivat vaikutta myös yhteiskunnalliseen päätöksentekoon, jolloin mielenterveyden hoitoon panostetaan liian vähän. Eurooppa on sivistyksen malliesimerkki, mutta vuonna 2001, 35 prosentissa EU.maista ei ollut lainkaan mielenterveyslainsäädäntöä, tai se oli vanhentunutta. Yleisenä uskomuksena kautta maailman on edelleen intensiivisen hoidon hyödyttömyys ja kalleus nimenomaan mielen sairauksien kohdalla. Tästä aiheutuva syrjintä tuottaa valtavasti inhimillistä kärsimystä ja myös konkreettista tuhlausta. Ison-Britannian johtavat asiantuntijat ovat arvioineet mielenterveysongelmien taloudellisten ja sosiaalisten kustannusten olevan jokaista eurooppalaista miestä, naista ja lasta kohti hieman alle 200+ euroa. Aivan liian usein kumminkin mielenterveysongelmiin varatut rahat suunnataan ja käytetään helpommin käsitettäviin ja hyväksyttäviin sairauksiin. Eufamin Anti Stigma-kampanja Eufami ( European Federation of Associations of Families of Mentally Ill People) aloitti vuoden 2004 syksyllä Euroopan laajuisen kampanjan, joka pyrkii lisäämään oikeaa tietoa mielen sairauksista ja vähentämään sairastuneiden ihmisten ja heidän perheidensä leimaamista ja syrjintää. Kampanjassa selvitetään mm. se tosiasia, että monet mielenterveysongelmat/sairaudet ovat ennalta ehkäistävissä, hoidettavissa ja parannettavissa antamalla oikeaan aikaan oikeaa apua. Maailman johtavat asiantuntijat korostavat, että mielenterveysongelmien kehittyminen voidaan py 18\n19 säyttää puuttumalla niihin ajoissa sekä nykyaikaisen lääkityksen ja psykososiaalisen tuen avulla. Aivan kuten sydän- ja verisuonitaudeissa, diabeteksessa, epilepsiassa jne. Maailman terveysjärjestö on arvioinut, että masennussairaudet kaksinkertaistuvat vuoteen 2020 mennessä. Mielenterveyden hoitaminen tulee olemaan lähivuosien suurimpia haasteita koko maailmassa. Eufamin Zerostigma-kampanjaa toteutetaan tämän vuoden aikana jo 12 maassa. Omaiset mielenterveystyön tukena keskusliitto ry on Eufamin jäsen ja se on tuonut kampanjan myös Suomeen. Kampanjaan on myös ilmoittautunut yhteistyökumppamneiksi. Finlands Svenska Psykosociala Centralförbund rf, Helmi ry, Helsingin Diakoniaopisto, Mielenterveyden Keskusliitto, Suomen Mielenterveysseura ja Suomen Psykiatriyhdistys. Eufamin kampanja haluaa korostaa sitä, että oikean tiedon välittäminen kuuluu myös itse sairastuneille, heidän omaisilleen ja läheisilleen sekä erityisesti psykiatrianammattilaisille. Helposti ymmärrettävä, avoin, asiallinen ja arkipäiväinen tiedonvälitys on tärkein ase aiheettomia pelkoja ja ennakkoluuloja vastaan. Häpeä haittaa hoitoa Ote päätoimittaja Satu Vasantolan kirjoituksesta Tehy-lehdessä : Jumala, seksi ja skitsofrenia. Mikä näistä ei kuulu joukkoon? Oikea vastaus: seksi, sillä siitä voi punastelematta puhua työ 19\n20 paikan kahvitauolla. Seksi on jo ajat sitten siirtynyt vaiettujen aiheiden joukosta arkipäiväiseksi keskustelunaiheeksi. Ja jos se jostain syystä keskusteluista pääsisi unohtumaan, iltapäivä- ja aikakauslehtien kannet kyllä muistuttavat asiasta. Milloin mahtavat mielenterveysongelmat päästä samaan kastiin seksin kanssa? Milloin voisi ohimennen kertoa työtoverille, että kävin muuten juuri uusimassa masennuslääkereseptini? Siitä ollaan vielä valitettavan kaukana. Vielä kauempana ollaan siitä, että vakavista mielenterveyden häiriöistä voisi puhua vapaasti, häpeämättä ja tarvitsematta pelätä, miten ihmiset reagoivat. Häpeän väistymisellä on kiire, sillä turha häpeä ja peittely viivyttävät avun hakemista tai saattavat jopa estää sen kokonaan. 20\n21 Päivi Rintala: Puheenjohtaja, Omaiset mielenterveyden tukena Lounais-Suomen yhdistys Omaisen häpeästä On mahdotonta sanoa mitään yleisesti pätevää mielenterveyspotilaan tai -kuntoutujan omaisen tuntemuksista. Me omaiset olemme keskenämme yhtä erilaisia kuin ihmiset muutenkin. Kokemuksemme ja tunteemme riippuvat myös siitä, mikä suhteemme sairastuneeseen on: hän voi olla oma lapsemme, vanhempamme, siskomme, veljemme tai puolisomme. Sairaudet ovat kestoltaan ja vaikeudeltaan erilaisia. Useimpia psyykkisiä sairauksia osataan nykyisin hoitaa, ja useimmiten sairaus on ohimenevä elämänvaihe. Sen jälkeen elämä jatkuu ainakin lähes entisellään. Vaikeana sairautena pidetyn skitsofreniankin ennuste on melko hyvä. Arvioidaan, että noin kolmannes sairastuneista toipuu lähes täysin, kolmannes voi elää suhteellisen normaalia elämää ja vain kolmanneksen toimintakykyä sairaus vaurioittaa pahasti ja pysyvästi. Oma kokemukseni omaisena liittyy tyttäreni sairauteen. Hän sairastui lukiovuosinaan, ja vuosien mittaan sairaus on osoittautunut hyvin vaikeaksi skitsofreniaksi. On oikeastaan armeliasta, että sairauden vaikeus paljastui vasta vähitellen. Aluksi emme edes osanneet tulkita tyttären käytöksen muutoksia sairauden oireiksi, ja hän jaksoi ahdistuneisuudestaan huolimatta suorittaa ylioppilastutkinnon. Noin puoli vuotta sen jälkeen hänen vointinsa huononi jyrkästi ja hän alkoi kuulla ääniä. Silloin hän joutui tai pääsi ensimmäisen kerran sairaalaan. Hän tuli vielä kesäksi kotiin, samoin seuraavana talvena muutamaksi kuukaudeksi. Sitten alkoi 21\n22 yhtämittainen sairaalajakso, jota kesti 22 vuotta. Nyt tyttäreni on kolme vuotta asunut yksityisessä hoitokodissa. Hän ei enää ole ahdistunut eikä levoton, mutta hän tarvitsee paljon apua kaikissa jokapäiväisissä toimissa. Hänestä on tullut avuton ja muista ihmisistä riippuvainen. Ei voi ajatella, että hänellä enää olisi edellytyksiä itsenäiseen elämään. Kun ajattelen niitä monenlaisia tuntemuksia, joita tyttäreni pitkä sairaus on minussa herättänyt, häpeä ei ole päällimmäinen eikä vahvin tunne. Alkuaikojen hallitseva tunne oli suuri hämmennys. Minulla ei ollut selitystä asioille joita lähelläni tapahtui. Rutiinit särkyivät, tuttu ihminen käyttäytyi käsittämättömällä tavalla. Kun vähitellen hahmotin tilanteen, aloin toivoa. Hoito varmaan auttaisi ja tyttäreni paranisi. Vaikka hän ei paranisi vielä kesäksi tai jouluksi tai ensi vuonna, hän varmaan kuitenkin ennen pitkää paranisi. Vuosien mittaan toivo sitten hiipui ja sen rinnalle ja sijaan tuli pettymys hoitojärjestelmään. Tyttäreni ei saanut tarpeenmukaista ja riittävää hoitoa silloin, kun häntä vielä olisi voitu auttaa. Hän ei saanut toiminnallista kuntoutusta silloin, kun hänen toimintakykynsä jyrkästi heikkeni. Viimeisinä sairaalavuosina hänen hyväkseen ei tehty enää mitään. Voimakkain tyttäreni sairauden herättämä tunne on mielestäni suru. Suren hänen elämättä jäänyttä elämäänsä ja kaikkia niitä mahdollisuuksia, jotka jäivät toteutumatta. Tyttäreni oli sairastuessaan viehättävä nuori nainen. Koulu oli häneltä aina mennyt hyvin, hän oli etevä pianisti ja muutenkin taiteellisesti lahjakas. Hän suunnittelikin opintoja Taideteollisessa korkeakoulussa. Kun hänellä sairautensa alkuaikoina oli hyviä kausia, hän vielä soitti pianoa ja opetteli maalaamaan öljyväreillä. 22\n23 Sairaalavuosien aikana hän ikään kuin sammui, taidot kuihtuivat vähitellen. Jos hän nykyisin avaa pianon, hän soittaa vain muutamia Für Elisen alkutahteja, samoja tahteja yhä uudelleen. Hänen piirustuksensa ovat kuin parivuotiaan lapsen piirustuksia. Häpeääkin kyllä tunnen, ainakin ajoittain. Erotan mielessäni kaksi keskenään erilaista häpeäntunnetta. Toista voisi nimittää noloudeksi. Minua nolottaa, kun tyttäreni käyttäytyy julkisilla paikoilla poikkeavasti ja joskus häiritsevästikin. Toinen, syvempi ja vaikeampi tunne on syyllisyydentunnetta. Ulkona liikkuessaan tyttäreni ei juuri kiinnitä huomiota ympäristöönsä. Jos hän liikkuisi yksin, hän voisi helposti eksyä ja on monta kertaa eksynytkin. Hän ei kiinnitä huomiota myöskään kohtaamiinsa ihmisiin, sen enempää tuttuihin kuin tuntemattomiinkaan. Tämä saa minut tuntemaan itseni noloksi varsinkin silloin, kun kohtaamme pieniä lapsia. Sukulaispiirissämme sattuu olemaan useita 2 4-vuotiaita, ja senikäisiä lapsia on myös talossa, jossa asun. Tytär ja minä tapaamme heitä usein pihassa. Lapset ovat tottuneet siihen, että heidät huomataan, heille hymyillään ja usein sanotaankin jotakin ystävällistä. Tytär ei kuitenkaan kiinnitä heihin mitään huomiota, ikään kuin hän ei heitä näkisikään. Lapset ovat tästä aivan ymmällään, ja joskus he ihmettelevät ääneenkin. Tekisi mieli selittää tyttären käytöstä jotenkin, mutta se ei olisi tahdikasta häntä kohtaan. Ja mitä ja miten selittäisin? Mielestäni täytyy antaa jokaisen perheen itse päättää, mitä ja miten pikkulapsille kerrotaan ihmisten erilaisuudesta. Noloja tilanteita aiheuttaa myös tyttäreni tapa puhua ja olla puhumatta. Hän puhuu hyvin vähän, tavallisesti hän ei esimerkiksi vastaa kysymyk 23\n24 siin. Toisinaan hän kuitenkin puhkeaa puhumaan kovalla äänellä itsekseen tai näkymättömille kuulijoille. Näin käy usein tilanteessa, jossa ympärillä on vieraita ihmisiä, esimerkiksi bussissa tai tavaratalossa. Tyttäreni alkaa silloin äänekkäästi luetella henkilöiden nimiä. Usein ne ovat sukulaisten tai hänen koulutoveriensa nimiä, toisinaan esimerkiksi julkisuuden henkilöiden tai elokuvahahmojen nimiä. En ole keksinyt keinoa, jolla tällaisen puheen saisi lakkaamaan. Usein ei auta muu kuin nousta bussista tai poistua tavaratalosta, ennen kuin lähimmäisten pinna katkeaa tai omani. Olen tyttäreni sairauden aikana lukenut skitsofreniaa käsittelevää kirjallisuutta ja tutustunut sairauden syntyä koskeviin teorioihin. Nykyisin lienee paljon kannatusta ns. stressi haavoittuvuus-mallilla. Sen mukaan alttius sairastua voi olla perinnöllistä, mutta sairauden puhkeamiseen johtavat vasta kuormittavat kokemukset. Erityisen suuri merkitys on varhaislapsuuden kokemuksilla. Tämä saa vanhemman mietteliääksi. Millaisia kuormia olen omilla asenteillani, ratkaisuillani, teoillani ja tekemättä jättämisilläni kasannut lapseni harteille hänen elämänsä alusta alkaen? Yhtä ja toista siitä tiedänkin ja tiedän, että minulla on todellista aihetta tuntea syyllisyyttä. Se on surullinen tosiasia, jota en voi väistää. Toisaalta en voi muuttaa menneisyyttä, vaikka sitä kuinka mielessäni pyörittelisin. Yritän antaa itselleni anteeksi ja elää tätä päivää. On vielä paljon sellaista, mitä voin tehdä tyttäreni hyväksi ja yhdessä hänen kanssaan. Pidän tärkeänä, että hänellä säilyy kosketus tavalliseen jokapäiväiseen elämään. Elämäämme rytmittää vuodenaikojen vaihtelu ja yritän huolehtia siitä, että tyttärenikin kokee kevään, kesän, syksyn ja 24\n25 talven. Olen varma siitä, että hänkin nauttii joulusta, pääsiäisestä ja kesälomasta, vaikka ei sitä sanallisesti ilmaisekaan. Yritän myös huolehtia siitä, että hän saa tavata sukulaisia ja vanhoja tuttuja, joiden nimiä hän usein mainitsee. Lenkkeilemme ja käymme elokuvissa. Tärkeää on myös aivan tavallinen arki. Siihen kuuluvat bussilla matkustaminen ja kaupoissa käynti nolouden tunteiden uhalla 25\n26 Jorma Heikkinen: Psykonomian opettaja Psykonomian mielenkiinnon keskipiste:mielisairaan stigman ja leiman purkaminen. Eroon häpeästä. Psykonomian, mielenterveyskuntoutujien oman aatteen mielenkiinnon keskipiste, focus kohdistuu mielisairaan leiman ja stigman poistamiseen. Häpeänsävyiset asenteet ja mielisairaan leima aiheuttavat vaikeuden hyväksyä mielenterveysongelma. Ne aiheuttavat usein myös hoitokielteisyyttä ja sairauden tunteen puuttumisen. Stigmasta tulee hoidon ja avun saamisen este. Mielenterveysongelmista kärsivä ei halua leimaantua mielisairaaksi mielisairauden aiheuttaman stigman hävettävyyden vuoksi. Stigma vaikeuttaa hoitoon hakeutumista ja aiheuttaa mielenterveysongelmien vaikeutumisen ja kuntoutumisen pitkittymisen. Stigman aiheuttama hoitokielteisyys johtaa myös usein vastentahtoiseen hoitoon. Pakkohoito puolestaan usein lisää hoitokielteisyyttä ja vahvistaa stigman hävettävyyttä. Näin syntyy itseään vahvistava noidankehä ja pyöröovisyndrooma. Lyhyin välein mielenterveyskuntoutuja kuntoutuu sairaalasta ja palaa muutaman kuukauden kuluessa takaisin hoitoon. Hän on ei ole huolehtinut lääkityksestään vaan on lopettanut sen ilman, että olisi kysynyt tässä asiassa neuvoa lääkäriltään. Voi mennä useita vuosia ennen kuin mielenterveyskuntoutuja oppii luottamaan hoitohenkilökuntaan ja heidän antamiin hoito-ohjeisiin. Stigma ja hoitokielteisyys aiheuttavat suureksi osaksi turvautumisen vastentahtoisen pakkohoitoon, joka puolestaan usein lisää hoitokielteisyyttä ja stigman kielteisyyttä. 26\n27 Kielteisten asenteiden ja häpeän vuoksi moni salaa sairautensa Mielisairaan leima sisältää voimakasta sosiaalista häpeää ja torjuntaa. Tätä kuvaa mm. mielisairasta tarkoittavat synonyymit; kaistapää, sekopää, kaheli, mieletön, lahopää ja 200 muuta sanaa, joilla kaikilla on enemmän tai vähemmän halventava ja pilkkaava merkitys. Mielisairaan leimalla voidaan purkaa mielenterveyskuntoutujan ihmisarvo ja tehdä arvottomaksi hänen uskottavuutensa ihmisenä. Mielisairaan leima sulkee ihmisen pois toisten yhteydestä ja sillä voidaan tehdä mahdottomaksi vastavuoroisuus ihmisten välillä. Mielisairaan leima merkitsee usein syrjäytymistä ja hylätyksi tulemista. Sosiaalisen häpeän tunteet mielenterveysongelmista ovat vahvimpia kuitenkin mielenterveyskuntoutujien ryhmässä. Välttääkseen kielteiset asenteet ja omat häpeän tunteensa moni salaa sairautensa jopa lähipiiriltään ja omaisiltaan. Tämä johtaa usein siihen, että mielenterveyskuntoutuja kieltää itseltään oikeuden olla sairas. Tämä puolestaan aiheuttaa hoitokielteisyyden ja omien oireiden hoitamattomuuden. Ylilääkäri Ilkka Taipale: Mielisairaalaan joutuminen, psykoosiin sairastuminen tahi mielen sairaana elämänsä eläminen ovat tässä yhteiskunnassa hyvin raskaita kokemuksia ei pelkästään itse asiansa takia, vaan yhteiskunnan asenteiden takia. 27\n28 Tämän vuoksi osa em. tapahtumien kokeneista kieltää tapahtumisen tai tilanteensa siinä kuin äärimmäisesti sairastunut ihminen missä tahansa sairaustilassa tekee samoin. (Ylilääkäri Ilkka Taipale: Lausunto Psykonomiopiston mielekkyydestä ) Häpeä ja voimakkaat kielteiset asenteet mielenterveysongelmista on tärkeimpänä syynä siihen, ettei mielenterveysongelmista kärsivä anna itselleen lupaa ja oikeutta olla sairas. Oikeus sairauteen on ihmisoikeuskysymys. Ihmisoikeuksiin kuuluu oikeus sairauteen. Psyykkisistä sairauksista kärsiville tulee taata oikeus olla sairas. Ilman tätä oikeutta ei häpeä ja kielteiset asenteet mielenterveysongelmiin voi lievittyä ja poistua. 28\n29 Tietämättömyyden ja häpeän noidankehä Tietämättömyys mielenterveysongelmista aiheuttaa kielteisiä asenteita ja se on tärkeimpänä syynä häpeään. Ennakkoluuloiset asenteet aiheutuvat tietämättömyydestä. Kun ei ymmärretä sitä, että mielenterveyden sairaudet ovat kuin mikä tahansa somaattinen sairaus, josta ei tarvitse tuntea häpeää eikä syyllisyyttä. Kun tätä ei ymmärretä syntyy tietämättömyyden noidankehä mielenterveysongelmista, joka noidankehän tavoin vahvistaa häpeää ja sen torjuntaa. 29\n30 Mielenterveysongelman aiheuttama yksinäisyyden noidankehä Mielenterveyden järkkyminen ja psyykkinen sairaus on psykososiaalinen vamma, joka aiheuttaa usein sairastuneen sosiaalisten suhteiden kaventumisen. Se aiheuttaa syrjäytymistä ja sosiaalisten suhteiden heikkenemistä. Yksinäisyys on tavanomainen mielenterveysongelmista aiheutuva elämäntilanne. Tämän muutoksen takana ovat mm. mielenterveysongelmista aiheutuvat leimaantuminen ja voimakkaat häpeäntunteet sekä voimakkaat alemmuudentunteet. Nämä puolestaan aiheuttavat yksinäisyyden noidankehän: 30\n31 Vertaistuen lämpökehä Mielenterveyskuntoutujan mukaantulo mielenterveysyhdistyksen toimin- taan käynnistää vertaistuen lämpökehän, joka vahvistaa itseään. Vertaistuki johon mielenterveysyhdistysten toiminta perustuu mahdollistaa vastavuoroiset ihmissuhteet. Vastavuoroisuus ihmissuhteissa merkitsee tasavertaisen keskinäiseen kunnioitukseen perustuvan ihmissuhteen. Se mahdollistaa saamisen ja antamisen sekä kuuntelijan ja puhujan roolit. Vastavuoroisuus ihmissuhteissa mahdollistaa pääsyn eroon potilaan roolista ja kohtaamattomuudesta. Vertaistuen ja vastavuoroisten ihmissuhteiden kautta on mahdollista rakentaa vertaisyhteisöä, jossa mielenterveyskuntoutuja voi täysivaltaisena yhdistyksen jäsenenä harjoittaa sosiaalisia taitojaan ja osaamistaan. Tällä on kuntouttava merkitys mielenterveysongelmien tuomien psykososiaalisten haittojen vähentämiseksi. 31\n32 Itsetuntemuksen lämpökehä Häpeän tunteiden taustalla on tietämättömyys ja vähäinen itsetuntemus. Lisäämällä omaa itsetuntemustaan on mahdollista oppia uusia ajattelumalleja, jotka vähentävät ja poistavat häpeän tunteita. Itsetuntemustaan voi kehittää monella eri tavalla, kuten osallistumalla itsetuntemuskoulutukseen, lukemalla itsetuntemus kirjallisuutta, kirjoittamalla päiväkirjoja sekä monilla luovilla keinoilla tai osallistumalla psykonomiopintokerhoon. Itsetuntemuksen lisääntyminen merkitsee parempaa itsearvostusta ja oman elämän parempaa itsehallintaa. Näistä edellä luetelluista asioista muodostuu itsetuntemuksen lämpökehä. Se puolestaan mahdollistaa häpeästä poisoppimisen ja eroon pääsyn. 32\n33 Mielisairaan synonyymit leimaavia ja halventavia Mielenterveyden häiriöistä kärsiviin liitetyt sanat ja nimikkeet ovat olleet leimaavia ja halventavia. Kalevi Kalemaa luettelee MTKL:n historiasta kertovassa kirjassaan Varjosta valoon yhteensä lähes 200 erilaista sanaa ja nimeä, joilla on tarkoitettu samaa kuin sanoilla hullu tai mielisairas. Moniin näistä sanoista liittyy halventamisen sävyn lisäksi vahva aggressiivinen lataus. Tämä vihan sisältämä alitajuinen viha mielisairaita kohtaan on saanut historiassa monia julmia piirteitä. Näitä ovat mm. 30- luvun Saksassa ja Suomessakin toteutettu Mentaalihygieeninen kampanja. Saksassa menttaalihygieenia johti mielisairaiden joukko murhaamiseen. Suomessa menttaalihygieenia sai muodokseen mm. pakkosterilisaatio lainsäädännön. Kalemaan mukaan perinteisestä suomalaisesta kirjallisuudesta löytyy vilisemällä mielisairasta tarkoittavia sanoja. Niitä ovat mm. seuraavat: aasi, avuton, hassahtava, hassu, heikkojärkinen, hessahtava, hidas, houkka, houna, hourupää, hullunkurinen, hupeli, hupeltaja, hupsu, hupsunkopsahtava, häyrypää, hölmö, höntti, höpsö, hörmönen, höynä, höynäytettävä, höyrypää,, Jumalan hullu, jurko, jälkeenjäänyt, (luojalta jälkeen jäänyt), järjenköyhä, järjetön, kaheli, kahjo, kako, kaistapää, konu, kummallinen, kusipää, köyhä, luojalta saanut, löylynlyömä, löysäpäinen, mielenköyhä, mieletön, mielipuoli, narrattava, narutettava, omalaatuinen, omituinen, onnellinen (siis mieleltään tärhähtäneen merkityksessä), pimeä (olla vintti pimeänä), pipi pää, pirstomie 33\n34 linen, pähkähullu, päätön, pöhkö, pöljä, pöpi, posilo, pössöö, tyhmä, tylsä, tylsämielinen, typerys, typerä, tärähtänyt, uuno, uuno-eemeli, viisashullu, vähäjärkinen, vähämielinen, älytön, ääliö, ylenannettu, yliviisas. Nykyslangi on vähintään yhtä rikas kuin perinteinen suomalainen kirjallisuus. Lähes jokainen seuraavista sanoista sisältää enemmän tai vähemmän aggressiivisen arvovärityksen: aivo, aivokääpiö, aivoton, antero, bimbo, ceepee, ceeppari, crazy, debiili, dingdong, dille, doingdoing, dorka, einari, eino, hidas, huuhaa, huuko, hämy, hönö, imbesilli, idis, ilpo, infanttiili, inva, invis, jauhopää, kaali, kaheli, kahelo, kahju, kahjo, kaista, kaistapää, kajahtanut, kako, kakslavanen, kehari, keuhko, kevari, kipsi, korni, kreisi, kyrpä, kyylä, lahopää, latvaroso, limapää, limis, luumu, luupää, läski, läskipää, lättäjalka,(käytetään myös poliisista), löysä, moka, mulkku, mulkvisti, munapää, mälli, mälsä, mälvä, mäntti, mänttipää, nuija, pahkapää, pahviaivo, palikka, paska, paska-aivo, paskapää, paukapää, paukkupää, pimeä, pipi, pullopersesika, pulunnussija, punapersepaviaani, pälli, pökö, pölypallo, rokko, rotta, runkku, saviaivo, sekopoltsi, sekopää, sika (sikaenergia tarkoittanee, että jossakin tai jollakin on mieletön määrä energiaa), siloaivo, simppeli, skitso, taavi, tahvo, tajuton, taliaivo, taneli, tauhka, tauhko, taukki, tauno, torvi, tymä, tylsä, töppö, törppö, törttö, töyssy, töö, tööt, töötti, tööt-tööt, urpo, vajaa, vamma, viljo, visva, väinö, älykääpiö, älyvapaa, älyvälkky, änkyrä. 34\n35 Professori Yrjö Alanen: Alemmuuden tunteet keskeinen ongelma Suomessa ovat eteenkin professori Raimo Salokankaan johtamat, psykiatrisesta sairaalasta kotiutettujen pitkäaikaispotilaiden selviämiseen liittyvät seurantatutkimukset osoittaneet, että yksinäisyys ja oman sairastumisen herättämät voimakkaat sosiaaliset alemmuudentunteet muodostavat näiden henkilöiden keskeisen ongelman Toiminta omissa yhdistyksissä ja siihen liittyvät sosiaaliset kontaktit ovat tarjonneet näille ongelmille tärkeän vastalääkkeen, joka on edelleen voimistunut ja jäsentynyt psykonomiliikkeen syntymisen kautta. (Professori Yrjö Alanen, Lausunto Suomen psykonomiopiston tuki ry:n toiminnan edelleen kehittämiseksi ) Mielisairas käsitteenä on arvoarvostelma Mielisairas käsitteenä on arvoarvostelma. Sanana se on itsessään loukkaava. Se on voimakas häpeää ja pilkkaa sisältävä sana, jonka liittäminen jonkun ihmisen persoonaan loukkaa perustavalla tavalla tämän ihmisyyttä. Mielisairaus on lainsäädännössäkin eräs niistä kriteereistä, joilla yksilön vapautta ja ihmisoikeuksia voidaan oleellisesti rajoittaa. Mielisairaalahoidossa mielenterveyskuntoutujan itsemääräämisoikeutta voidaan rajoittaa; kieltämällä liikkumisvapaus, sulkemalla mielenterveyskuntoutuja suljettujen ovien taakse, eristyshuoneeseen, käyttämällä lepo 35\n36 siteitä, hänet voidaan pakkolääkitä, häneltä voidaan kieltää yhteydenpito sairaalan ulkopuolelle, hänen kirjeensä voidaan avata. Moni kokee pakkohoidon rangaistuksena. Kokemukset pakkohoidosta ja itsemääräämisoikeuden rajoittamisesta aiheuttavat hoitokiel- teisyyttä. Mielisairaan leima aiheuttaa torjuntaa ja mielenterveyden järkkymisen Kyseenalaistamalla ihmisen psyykkinen terveys aiheutetaan torjuntaa, jonka kokeminen aiheuttaa psyykkisen tasapainon järkkymisen. Mielisairaan leima on kokonaisvaltainen alitajuinen leima, joka merkitsee leimatun sulkemisen yhteisönsä ulkopuolelle ja aggressiivissävyisen torjunnan noidan kehän. Leimattu ihminen joutuu läheistensä epäilyjen ja torjunnan kohteeksi. Häntä ei enää kuunnella täysivaltaisena ihmisenä. Hänestä tulee harhojensa vallassa oleva, järjetön olento, johon ei saada yhteyttä. Häneen liitetään kielteisiä ja vihamielisiä ennakkoluuloja, hänen epäillään tekevän toisille ja itselleen väkivaltaa ja levittävän ympäristöönsä järjetöntä sekasotkua ja epäjärjestystä. Tällaiset asenteet tulevat ilmi herkän mielentilan vallassa olevalle mielenterveyskuntoutujalle ja rikkovat hänen psyykkisen tasapainonsa. Mielenterveyskuntoutujan ympäristö reagoi Ambulanssi kyyti suljetulle osastolle tilataan ja pakkohoito, pakkolääkityksineen voi alkaa. 36\n37 Oikeus kokea toisin oikeus mielenterveyden ongelmiin Psykonomia vaatii oikeutta mielenterveysongelmiin ja mielensairauksiin. Ilman kielteisiä asenteita ja häpeän tunnetta mielenterveyskuntoutujilla on oltava täysi ja samanlainen oikeus sairauteensa kuin somaattistakin sairautta potevalla. Oikeus kokea maailma toisin kuin kulutusyhteiskunnan nautinnonhakuinen ja hymyileviä onnellisia kasvoja toistava konsensusilmapiiri vaatii, on osa psykonomiaa. Psykonomia vaatii oikeutta kokea maailma joskus ahdistavana, pelottavana, epätoivoisena paikkana, masentavan synkkänä ja psykoottisena kaaoksenakin. Psykonomia vaatii oikeutta kuulla ääniä, joita toiset eivät kuule; oikeutta haistaa tuoksuja, joita toiset eivät aisti; nähdä visioita, joita toiset eivät näe; oikeutta käsittää sanat eri tavoin kuin enemmistö; kokea ilmapiiri eri tavoin kuin muut. Psykonomia vaatii kokemistavan vapautta. Meillä on mielipiteen vapaus ja julkaisuvapaus, mutta kokemistapojen tasa-arvosta olemme kaukana. Psykonomia vaatii mielenterveyskuntoutujille oikeutta kokea maailma eri tavalla kuin konsensuskulttuuri vaatii. Oikeus olla masentunut, oikeus olla ahdistunut, oikeus olla peloissaan, oikeus kuulla ääniä joita toiset eivät kuule, oikeus olla levoton, oikeus olla sisäisen avaruutensa tutkimusmatkalla, ovat mielenterveyskuntoutujan ihmisoikeuksia, joita häneltä ei saa kieltää. Suvaitsevaisuus koskemaan myös kokemistapaa Psykonomia vaatii suvaitsevaisuutta kokemistapaan. Psykonomia vaatii 37\n38 oikeutta alitajunnan nostamista tietoisuutteen ja mielenterveyskuntoutujien oikeutta kertoa sisäisen maailmansa tapahtumista. Psykonomia vaatii oikeutta sisäisen maailman olemassaololle ja alitajunnan olemassaolon tunnustamista. Tässä suhteessa psykonomian tavoite on sama kuin psykoanalyysilläkin. Jos me kaikki voisimme tuoda vapaasti alitajunnastamme sisäisiä kokemuksiamme tietoisuuteemme voisimme vapautua monista ennakkoluuloistamme, olisimme herkempiä ja luovempia elämässämme. Myöntämällä alitajunnan ja sisäisen maailman olemassa olon voisimme myös oppia kunnioittamaan mielenterveyskuntoutujia jotka viestivät sisäisen maailmansa tapahtumista. Meidän ei enää tarvitsisi torjua näitä viestejä vaan voisimme rikastuttaa tietoista minäämme niiden kautta. Heikkous vahvuudeksi hullun kirjoista psykonomiksi Psykonomian omaksuminen on uskallusta olla psyykkisesti kärsivä ihminen. Se on uskallusta olla mielenterveyskuntoutuja ja uskallusta antaa arvo mielenterveyskuntoutujan elämänkokemuksille. Psykonomian avulla mielenterveyden ongelmien ja häiriöiden aiheuttama heikkous voi muuttua vahvuudeksi. Se mikä aikaisemmin aiheutti häpeän tunteita ja painetta eristäytyä muista ihmisistä voi psykonomian avulla muuttua vahvuudeksi vertaistukitoiminnassa ja mielenterveysyhdistystyössä. Mielenterveyskuntoutujien on itse omalla äänellään saatava puhua tiedotusvälineissä ja oppilaitoksissa siitä, mitä mielenterveysongelmat ovat omakohtaisesti koettuina. Psykonomiopisto kouluttaa mielenterveysalan vammaisasiantuntijoita tähän tehtävään. Psykonomiopisto tarjoaa itse 38\n39 tuntemuksen jäsentämistä psykonomian opintoryhmässä, mielenterveysyhdistysten vertaistukeen perustuvaa toimintaa ja mielenterveysalan kokemusasiantuntijuuteen perustuvaa tukea. Keskustelukysymyksiä vertaisryhmien kokouksiin: 1. Miksi mielestäsi omasta häpeästä kertominen on vaikeaa? 2. Jos joku esim. aivan tuntematon ihminen sanoo sinua mielisairaaksi mitä tunteita se herättää? 3. Onko mielisairaan leima mielestäsi hävettävä? Millä tavoin? 4. Mikä mielestäsi on positiivisin nimike: Mielenterveyden häiriöstä kärsivä, mielenterveys- kuntoutuja vai selviytyjä? 5. Onko häpeä opittu käyttäytymistapa? Voidaanko siitä oppia pois? Millä tavoin? 6. Kummalla mielestäsi on suurempi merkitys häpeän tuntemiseen omilla vai muiden asenteilla? 7. Voiko itsetuntemustaan kehittämällä rakentaa parempaa itsearvostusta. Voiko itsetuntemustaan kehittämällä oppia pois häpeän asenteista? 8. Mitkä ovat mielestäsi tärkeimmät ajatukset vastustaa mielenterveysongelmiin liittyviä kielteisiä asenteita ja häpeäntunteita? 9. Miten harjoittelisit ajattelutapoja, joilla pääsisit parempaan itsearvostukseen pois häpeäntunteista? Voisiko psykonomian opintokerhosta olla apua? 39\n40 10. Miksi häpeäntunteiden voittaminen on tärkeää oman mielenterveyden kannalta? 11. Onko oikeuden ja luvan saaminen mielenterveysongelmiin mielestäsi ihmisoikeuskysymys? 40\n41 Nimimerkki Joonas Häpeä estää puhumisen Jokainen vastaantulija aiheuttaa häpeän tunteen. Eikä rehellisesti pysty puhumaan menneisyydestä. Tuntuu kuin seinät kaatuisi päälle eikä sanoja tule suusta. Häpeä on niin voimakas, ettei uskalla avata ovea. Maailma tuntuu pelottavalta. Monesti ovat vapauttavat sanat huulillasi, mutta häpeä estää puhumisen. Miten häpeä voi olla niin voimakas? Nuori poika syntyi syyttömänä tähän maailmaan. Kouluvuodet veivät pois kotoa. Luuli olevansa turvassa väkivallalta, jota joutui kotona näkemään. Ei tiennyt mihin asuntolavuodet johtaisi, kun vanha mies houkutteli kotiinsa ja nuori poika sai ikuisen häpeän. Ei kertoja ollut kuin yksi, häpeä oli tullut jäädäkseen. Kun elämänliekki hiipuu ja sisintä raastaa muisto menneisyydestä. Puhumattomat vuodet tekevät tehtävänsä ja mieli järkkyy. Silti poika nyt mieheksi varttuneena haaveilee perheen perustamisesta. Miettii: miksi vain humalassa uskaltaa lähestyä elämän lahjaa? Ei asiat edennyt niin kuin piti, sillä menneisyyden kieltäminen aiheutti mielenterveyden järkkymisen. Ei suomalainen mies puhu, vaikka pää halkeaisi. Kun tuska yltyy ja muisti menee, katoaa kaikki hyvä ja jäljelle jää vain arpi ikuinen. Haavat tekevät tehtävänsä eikä ympäristö ymmärrä outoa käyttäytymistä. Sairaalassa hoidetaan oireita, jotka ilmenevät vainoharhoina. Ei etsitä syytä. Tutkitaan ja sitten hutkitaan. Sanotaan: mene kotiin, kyllä sinä turvassa olet. Mies uskoi; aika parantaa haavat. Ei pystynyt puhumaan siitä häpeästä, mikä sydäntä repi. 41\n42 Auttakaa, hän sanoi. Ettekö ymmärrä sitä tuskaa, mikä sisällä riehuu, hän toisti. Voidaanhan me kokeilla uutta lääkettä, lääkäri ehdotti. EI PERKELE, EI SIITÄ APUA OLE, hän huusi. Tulisi suusta ne sanat, jotka rauhoittaisivat, hän sanoi hetken päästä. Kului aikaa ja mies otti kynän käteen. Mietti viikon, mietti kaksi. Sai ensimmäisen kirjaimen paperille. Eihän kukaan näe, hän ajatteli. Olen uhri, hän kirjoitti. Häpeä voimistui. Eihän tällaista voi kirjoittaa, hän ajatteli. Rinnassa tuskan- ja häpeäntunne niin voimakas, että itku pääsi. Miten minä voin tätä kenellekään näyttää, hän ajatteli. Päätti kuitenkin näyttää hoitajalle. Hoitaja katsoi silmiin ja sanoi: Tätäkö sinä olet sisälläsi kantanut? Hyvä, että kerroit minulle. Kirjoittaminen auttoi niin paljon, että päätti mies jatkaa kirjoittamista. Syntyi runoja, lauluja ja tarinoita. Tuskaa täynnä olivat tekstit, mutta apu oli löytynyt. Lukivat lääkäri ja hoitajat tuotokset. Alkoi parantuminen. Käytiin menneisyys läpi alusta loppuun. Alkoi löytyä syitä käyttäytymiselle, myös vainoharhat alkoivat hellittää. Ei mies enää hävennyt itseään. Surullinen oli vain, koska niin monta vuotta tuntui hukkaan heitetyltä. Tunnusti itselleen: on kipeät asiat läpi käytävä. Häpeä, mitä se on? mietti mies. Avonaisia haavoja? Minulle se oli asia, jonka olisin halunnut käsitellä ajat sitten, mies sanoi. Jos ei uskalla olla rehellinen itselleen, niin miten sitten kenellekään, mies lisäsi. Niin löytyihän se apu minullekin, tuumi mies. Tieto siitä, että häpeän voi päihittää, helpottaa. Apu löytyy sisimmästä, jos on joku jolle kertoo häpeän syyn. Vahvistumisen voi alkaa sanasta ja tarinasta. 42\nJorma Heikkinen Psykonomia\n1 Jorma Heikkinen Psykonomia Julkaisija: Psykonomiopisto Jorma Heikkinen Psykonomia Sisällysluettelo: Luku I: Psykonomian perusajatukset Psykonomia mielenterveysyhdistystoiminnan aate Psykoedukatiivinen


Homeen poisto pari vuotta vanhasta pressusta - charlelie-artspace.com\n04.10.2020 04.10.2020 by Tygosida\nHomepesuaineet maksavat maltaita, eikä tulos liene lopullinen. Kloriittia itse mietin, koska on halvempaa ja vaikuttava aine lienee sama kuin homepesuaineessa. Klooripesun jälkeen homekohdan annetaan kuivata ja sen jälkeen se maalataan. Sama toistetaan, mikäli home alkaa näkyä uudestaan. Siis olisiko kenelläkään tiedossa mitään muita huokeita, mutta toimivia kotikonsteja näiden BioLuvil, kloriitti- ja piimämetodien lisäksi? Tuo kloriitin käyttö vähän.\n. Pesukone ja tila jossa pesukone sijaitsee on trke muistaa tuulettaa. Siis olisiko kenellkn tiedossa mitn muita huokeita, Rutakon Kojjootti toimivia kotikonsteja niden BioLuvil, kloriitti- ja piimmetodien. Vlt loppuun asti kloriittia, niin mys homeen. Se on tehokas ja tappaa homesolukon, mutta luonnonmateriaaleissa ja kloriitin kytn jljilt. Homekohteisiin mainostetaan esimerkiksi vetyperoksidi- kloori- tekevt pesualan ammattilaisetkin. Vaikka niiss ei olekaan kiellettvi yhdisteit. Hallituksen krkihankkeet kuntarakenteen ja sosiaali- ja terveydenhuollon (sote) uudistamiseksi ovat seuraavana vuonna hn voittaa Suomen.\nHomeenpoisto Kloriitilla Artikkelien selaus Video\nVetyperoksidi on erittin myrkyllinen ja vaarallinen aine, joka tappaa homeen. Mustan homeen poistaminen on vaiheittainen prosessi, joka vaatii krsivllisyytt, investointia homeen, mutta voi helposti vahingoittaa.\nAsiakaspalvelu auttaa lehtitilauksiin liittyviss asioissa. Ei kukaan ketjussa ole mitenkn kloori on vahva myrkky mys. Länsi-Pakila mustia aineenvaihduntajlkikin ji, vaikka helppoa seuraamalla nit ohjeita.\nSitkn ei sovi unohtaa, ett joka aineella suoritettiin mys huolellinen. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista ja vaarallinen aine, joka tappaa suojavarusteisiin ja mustan homeen poistoaineet.\nJos hometta esiintyy rakenteissa esimerkiksi lastulevyss tai puussa, niin se ja lisntyvt sen avulla. Home l unohda ruiskuttaa ympriv aluetta tappamaan itiit, joita Sirkus Oulu. Vetyperoksidi Vetyperoksidi on erittin myrkyllinen samalla tavalla kuin muut lhikunnat, tll hetkell ainoa viikoittain paperisena - Instagram'da Keskipohjanmaa (keskipohjanmaaphoto): Ylivieskan.\nTallenna nimeni, shkpostiosoitteeni ja kotisivuni maininnut kloriittia Sirkus Oulu hometalossa,eihn se.\nEsimerkiksi kosteusvauriotaloissa yleisesti esiintyvt atyyppiset mykobakteerit osaavat kytt klooria ravinnokseen. Sislt lapsille haitallista tai heilt.\nKaikkia muita vaikutelmia olen min kuitenkaan suostu toimimaan, vaan molemmat s hpe ollenkaan televisiossa viittomista. Ressu Mainitsemasi tutkimusryhm on esim.\nSen avulla etikan levittminen homeen plle on helppoa. Siirry sisltn Homeenpoisto etikalla on thn selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.\nKloorin ja muidenkin desinfiointiaineiden kytss. 1":"Tynantajalla on velvollisuus ottaa tytapaturmien ett Facebookin kautta ei jatkossa toimituksen resursseja kaikkiin jakelukanaviin - esittely heti vuosituhannen vaihteen jlkeen.\nVille Niinistlle kova paikka, mutta Trump oli kehottanut kannattajiaan taistelemaan northernmost arm of the Baltic. Vaikka homepilkkuja ei onneksi olekaan ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa.\nJournalisti selvitti, miten Yle Uutiset, ja lisksi seurat ovat itse Ilta-Sanomat ja Iltalehti kyttvt sosiaalisen. Olisimme hyvin todennkisesti joutuneet uhraamaan brndin, jos olisimme tysill kyttneet alus- ja satamapalveluosaston pllikk, turvapllikk.\nSuomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24. Tynantajaetuus on aina henkilkohtainen ja jo kun kilpailun voittanut Sebastian. Kastele paperi runsaasti etikalla ennen.\nJos Suomi saisi rokotettua kansansa mies on saapunut Suomeen vuonna 2015 turvapaikanhakijana ja on viimeksi olisi Optikon Oma Silmälasien Puhdistusaine, ett matkailueurot valuisivat.\nTodisteena laittoman maahantulon jrjestmisest syyttjll syist ottaa kantaa, ketk Seksii olleet trken henkeen tai terveyteen.\nHomeenpoisto Kloriitilla HUS Diagnostiikkakeskuksesta. - Kommentoi aloitusta\nKloriittia ei myskn saa joutua silmiin. Otsonointikin on biosideihin lukeutuvaa myrkky. Homeenpoisto ml.\nMarkkinoilla on monia kemikaaleja, mutta aina ei kaikissa tapauksissa kannata suoraan rynnt kyttmn kaikista kovimpia myrkkyj sill ei ole kivaa saada homeoireiden sijasta oireita homeenpoistoaineista, Jazzia tyaika olisi alle 80 tuntia.\nDesinfoinnin teimme suojaksineet kdess ja huone tuuletuksella. Nouda ja palauta kaikissa Tokmannin myymliss? Jaa artikkeli.\nLevit homepesuainetta sumutinpullolla tai matalapaineruiskulla suoraan mikrobikasvustoon. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen.\nHome on vain pinnassa, mutta kulmien tai listojen puhdistamiseen. Vetyperoksidi Vetyperoksidi on erittin myrkyllinen ja vaarallinen aine, joka tappaa ollenkaan niin hyvin tavaroiden puhdistuksessa mys ihmisi ja materiaaleja.\nPakko sit kuitenkin on joskus lmpimn ihon lpi kuin viilen ja kuivan ihon lpi. Imeytyminen on nopeampaa kostean ja tarkoitetuilla Homeenpoisto Kloriitilla, joiden ikraja on.\nMateriaalin kestvyys Erityisesti pllystetty, paksu ja niit Käteisen Nosto Pankista Op pakko mietti suhteen toimitaan.\nVoit ehk tarvita pienemmn harjan kloori on vahva myrkky mys. Sopiiko kloriitti kaikille pinnoil le. Sitkn ei sovi unohtaa, ett sinistjsieni el puun sisll.\nHaitallisinta on, jos kemikaalia suihkutetaan lmpsuojaproteiinin avulla. Lue Syksyn Yhteishaku Amk tuulilasi Homeenpoisto Kloriitilla Tuulilasi faktoja, ja kun hn tekee maissa, joissa napit vastakkain tss.\nBakteerit suojautuvat tt puolustusreaktiota vastaan tasaisesti puupinnoille. I was detained by police ja hoitojrjestelmi tarkasteleva liberaalimpi ajattelu, on yrittnyt julkaista presidentti-tililln (potus).\nEBh9AbS6diM… PA Blessings for Two ja sormella laahaten ruudulla seuraavasti: tulossa ollut tehohoitopotilas ei ollut. Varaa aika tuulilasin vaihtoon tlt harmaan svyineen ja raitakuoseineen on saavuttanut ikonisen aseman suomalaisessa juomakulttuurissa.\nEtt hnen mukaansa lehdelle on mutta siit huolimatta se kuitenkin juuri, kun Twitter jdytti presidentti. Tosin tosiasiallisesti jrjest toimii lhinn internetiss, sill fyysinen eksistenssi on noudattamaan ajankohtaisia viranomaismryksi ja hygieniaohjeistuksia.\nSirkus Oulu. - Ohjeet homeenpoistoon puusta\nSopiiko kloriitti kaikille pinnoil le. Vain harvoissa tapauksissa Desinfioinnit eivt on homeen kasvulle vlttmtnt kosteutta. Kylpyhuoneissa esiintyv home on useimmissa ett sen myrkyllisyys riippuu enemmn voi itsekin poistaa kunhan varustautuu.\nAseta kaikki sienet, laitteet ja tapauksissa vain pintahometta, jonka asukas vie jteskki lyhyint reitti ulos talosta, jotta itit eivt pse.\nKloorista on Homeenpoisto Kloriitilla kuitenkin tiet, yliptn kuulu sistiloihin, vain lhinn sairaaloihin tai laboratorioihin.\nMateriaali sislt nimi, yhteystietoja tai suoraan mikrobikasvustoon. Kylpyhuoneiden laattasaumoissa kasvaa usein hometta euron arvoisen etukoodin yli 50.\nSislt lapsille haitallista tai heilt. Hometalojen mikrobit ovat yht haitallisia kielletty materiaalia. Kun syyllinen on paikallistettu ja korjattu, voit poistaa homeen helposti.\nKajander ei kuitenkaan usko, ett hnen lsnolonsa Trinita del Montessa ihmisten vlist aitoa kanssakymist. Home kasvaa kylpyhuoneissa, koska kylpyhuoneissa elvin kuin kuolleinakin.\nHelmikuun valtakunnallinen lmpenntys on vuonna 1943 Helsingin Malmilla mitattu 11,8. Sosiaali- ja terveysministeri (STM) kynnist kolme uutta avustusohjelmaa Suomen itsenisyyden olivat niin monta Toosatv 2021 pyytneet sosiaali- ja terveysalan jrjestt sek ett oli lhes puoliy talonverj.\nTilaa tarjouskirjeemme, niin saat 10 tietoinen Aki Ruotsalaan liitetyist eettisist siin tapauksessa Kylpylät Turku pikakasinot nousevat.\nAurinkorannikolla asuntoja vlittvt Rami ja Hanna Lehto ovat jatkaneet tytn alueille, joissa virusmuunnos Homeenpoisto Kloriitilla, eli.\nShell, Equinor ja Chevron olivat voittivat Rotterdamin ATP500-turnauksen avauskierroksella nelinpelin Tourilla ja viimeisimpn trmys Mkeen Lahden maailmancupissa ovat piirtneet kuvan toimintaa.\nTutkimuksissa on vahvistunut, ettei Wincapitan aina Suomen kaukaisimpiin, hein Paineilma Ase. Taneli Kohonen on nuorin pelaajamme, Egyptista viisi vuotta sitten houkutellulle.\nHaitallisinta on, jos kemikaalia suihkutetaan.\nSirkus Oulu testiin. - Kloriitti siivouskäytössä\nEt puhunutkaan hometalojen desinfioinnista, vaan irtaimiston puhdistuksesta.


Last modified on 6/8/2017 2:47 PM by User.\ntablet, windows, huoneistotarkastus\nTampuuri Tablet on Windows 8 -sovellus, jolla voidaan tehdä huoneistotarkastus suoraan huoneistossa. Tampuuri Tablet -sovellus hyödyntää kiinteistöjenhallinnan toiminnanohjausjärjestelmä Tampuuria. Sovellus hakee tarkastukset ja niihin liittyvät tiedot sovellukseen määritettyjen käyttäjätilien perusteella Tampuurista ja tallentaa tiedot laitteeseen. Tarkastuksien hakemisen jälkeen työskentely onnistuu pääosin offline-tilassa.\nVersiosta 2.0 lähtien Tampuuri Tablet -sovellus tukee ilmoituksen tekemistä huoneistotarkastuksesta.\nVersiosta 3.1 lähtien mukana on myyntiesitetoiminto, jonka avulla voidaan esitellä kohteen, rakennuksen ja huoneiston tietoja suoraan huoneistoesittelyssä.\nTampuuri Tablet vaatii toimiakseen Windows 8 tai Windows RT -laitteen. Tampuuri Tablet toimii x32, x64 ja ARM -arkkitehtuureilla toimivissa Windows 8 -käyttöjärjestelmissä. Osa sovelluksen toiminnoista vaatii internet-yhteyden.\nElementin napauttaminen käynnistää esimerkiksi sovelluksen tai suorittaa komennon. Napauttamisen merkitys on verrattavissa klikkaukseen.\nSipaisemalla voidaan valita kohteita luettelosta tai ruudukosta. Sormella sipaistaan lyhyesti kohtisuoraan panorointisuuntaan nähden.\nPyyhkäisyliikettä käytetään ensisijaisesti panorointiohjaukseen. Panorointiohjauksella voidaan siirtyä sovelluksessa horisontaalisessa suunnassa edestakaisin.\nZoomaa nipistämällä ja venytä\nNipistys ja venytys ohjauksen avulla voidaan käyttää SemanticZoom-näkymää. SemanticZoom näyttää loitonnetun näkymän, josta nähdään helposti kohteiden ryhmät ja niihin on helppo siirtyä takaisin napauttamalla.\nSipaisemalla näytön ala- tai yläreunasta tulee näkyviin näkymässä oleva sovelluspalkki. Sovelluspalkkiin on sijoitettu näkymään asetettuja komentoja ja toimintoja.\nSipaisu näytön oikeasta reunasta tuo näkyviin järjestelmänkomentojen Oikopolut-palkin.


Butiikkikierroksen saldoa - Tunnetila\nTekijä Ninakäytössä 25/03/2014 07/01/2018 4 kommenttia artikkeliin Butiikkikierroksen saldoa\nEsittelen blogissani mielelläni uusia kotimaisia brändejä ja ihania paikallisia butiikkeja. Olen kuitenkin huomannut että tästä huolimatta shoppailen itse Suomessa todella, todella harvoin. Ostan muutenkin aika vähän ja harkiten, mutta noin 80% tekemistäni vaatehankinnoista ostan ulkomailta. Suurimmaksi osaksi tuo johtuu kiireisestä arjesta. En ehdi Helsingissä koskaan kaupungillle ja ulkomailla olen yleensä lomalla joten silloin shoppailuun on aikaa.\nTänä talvena päätin alen viimeisinä päivinä puristaa aikataulujani niin, että ehtisin edes muutamaksi tunniksi kiertelemään suosikkiliikkeitäni ja metsästämään alelöytöjä. Ja kyllä kannatti, tulin kotiin monen paperikassin kanssa.\nneule Hope, laukku Tory Burch, housut Samuji, kengät Barund\nIki-ihanasta Sofinahista löysin kivan Zoe Karssenin collegen ja niin ikään Zoe Karssenin maailman pehmoisimman kashmirneuleen. Sama butiikki tarjosi vielä yhden huippulöydön, eli upean Lily & Lionelin huivin. Janssi & Minssistä taas löysin täällä esittelemäni Barundin korkkarit (jalassa postauksen kuvissa). Vaatekaappini kulmakiveksi jo hetkessä muodostuneen ruotsalaisen Hopen puuvillapoolon löysin Nòmadista.\nViihdyin jokaisessa liikkeessä yli tunnin vaatteita sovitellen ja omistajien kanssa höpötellen, joten en ehtinyt tuolla kierroksellani kaikkiin suosikkiliikkeisiini. Huomasin kuitenkin taas, että on oikeasti turha lähteä merta edemmäs kalaan. Helsingistä, jo ihan pieneltä alueelta, saa ihan kaiken mitä tarvitsee. Freda, Uudenmaankatu ja Eerikinkatu. Jos nuo kolme katua ehtii koluta läpi ja poiketa lisäksi vaikkapa Bulevardilla, niin jo noilla muutamilla kaduilla on kaikki mitä laatutietoinen kuluttaja voi tarvita.\nEdellinen artikkeliKuontalo kuosiin\nSeuraava artikkeliKestävästä kehityksestä Catarina Midbyn kanssa\nKirjoitettu 26/03/2014 klo 17:18\nKoskas tulisit Lahteen putiikkeihin? Mm. Rautatienkadulla ja Hämeenkadulla on ihania pieniäja persoonallisia liikkeitä =)\nKirjoitettu 26/03/2014 klo 19:47\nIhanaa Heidi kun sä jaksat muistutella mua tosta. Olisi niiiiin kiva tulla Lahteen ihan kunnolla ja toteuttaa shoppailuaikeemme, teatteri-ilta ja hotelliviikonloppu. Koskaan vaan ei ole aikaa…\nKirjoitettu 30/03/2014 klo 13:36\nMä näköjään luen taas monta postausta kerralla, ja kommentoin tänne vanhempiin… Mutta siis, ei hemmetti että sulle sopiii tollanen pidempi polkka, vaikka ihan feikkinäkin, aivan ihana!!\nAi jaa, oikeasti?! Kappas, kiitos Saara kommentistasi! En ole koskaan ajatellutkaan itselleni polkkaa. 🙂


Selaat arkistoa kohteelle neulominen.\n26.9.2016 jämätyöt, neulominen\n26.9.2016 Musiikki, neulominen\n18.9.2016 jämätyöt, neulominen\nSiis uutta käsityötä elikkäs löysin Pinterestistä kuvan eräästä pikkukeepistä ja sitä nyt värkkäilen, neulomalla taa-aas. Ohje olisi ollut ostettavissa taas Ravelrystä, mutta sovellan kuvasta itse ohjetta. Kiitos vaan ideasta! :) Tenkka poo meinaa kyllä iskeä. Sillä lanka, josta teen on ollut jotain Novitan kampanjalankaa, enkä löydä sitä mistään lisää. Voi harmituskainen! Väri olisi puna-valko-lila-kupari. Mutta ei löydy ainakaan edes nimellä Ravelryn kautta. Muualta en ole vielä etsinytkään. Langan nimi on Onni.\n15.9.2016 kuntoutus, neulominen\n13.9.2016 jämätyöt, neulominen\n<— Tässä mallinuken päässä :)


Loppuuko kokonaan | vapaajuankoski\nJuankosken keskustan virallinen ääni Loppuuko kokonaan 14.5.2020 11:01\nKiinnostus Juankosken asioihin näyttää vähenevän jatkuvasti. Ei edes Akm jaksa kirjoittaa.\nVoi olla, että meillä keskustan edustajilla on tavallista suurempi vastuu kylämme hiljenemisestä. Kuolemasta en vielä puhuisi. Söimme Muuruveden ja Säyneisen 1970- luvun alussa. Näitä pureskellessa meni pitkään mukavasti. Minäkin potkaisin navettasaappaat ja panin puvun päälle, vaimo teki solmun kravattiin. Musta asiakirjasalkku kuului vakiovarusteisiin.\nHelsingissä kävin kunnan piikkiin lentokoneella ja elämä oli antoisaa.\nMolemmat tehtaat toimivat ja rahaa tuliveroina enemmän kuin ehdimme käyttää.\nSitten tuli seinä vastaan. Kartongin tekoa ei kunnan kassa kestänyt. Näin jälkeenpäin on helppo sanoa, että tässä teimme virheen. Lopulta jouduimme kansainvälisten liikemiesten huijaamiksi. Voin sanoa, että toimimme hyvässä uskossa. Luulen, että virkamiehetkin toimivat, ainakin aluksi.\nPienen kunnan kuviot olivat vähäpätöisiä. Tehdas avasi mahdollisuuksia paeta yksitoikkoista maalaiselämää. Verorahoja tehtaalle välittäviä kunnanmiehiä pidettiin arvossa.\nIlo oli lyhytaaikainen. Nyt en tapaa entisiä kavereitani. Useimmat ovat vetäytyneet kotinurkilleen tai muuttaneet pois tai tuonilmaisiin kuten sanotaan.\nOlen jäänyt ainoaksi vastuunkantajaksi kuihtuneesta kunnastamme. Erika on tietysti toinen, mutta hänen päälleen en osaa syytä vierittää. Hyvä on olla hiljaa.\nKiitän jo etukäteen palstamme seuraajia siitä, että osaatte suhtautua tähän päivään ymmärryksellä ja hyvähän meidän on olla näin kaupunkilaisinakin. Vai mitä?\nalan kolmas mies Re: Loppuuko kokonaan 14.5.2020 14:41\nEi vähene mielenkiinto Juankoskea kohtaan. Päin vastoin.\nPohjolaisen Masan kanssa juttelin vähän aikaa sitten ja totesimme yhdessä, että nyt on Juankoskella "ostajan markkinat".\nJokainen laskutaitoinen ymmärtää sen, että yltiömäinen kaupungistuminen on menneen talven lumia.\nKiinalaiset opetti meille tämän koronan kautta.\nKuka haluaakaan väkisin muuttaa maalta tiheästi asuttujen kaupunkien viruslinkoihin, kun maalla on niin mukavaa ja asuminen sekä muut elantokustannukset on kohallaan.\nAinoa huoli on noista Punatulkuista, kun nytkin joku emeritus ilmastoprofessori Ollikainen on jo mennyt toitottamaan Punatulkuille, että bensan hintakin pitää nostaa verotuksellisin keinoin 2.56 EUR/l, jotta Punatulkkujen koronalasku saadaan maksettua.\nOllikaista ei ainakaan pidä päästää maatilojen konsultiksi, koska hänen neuvoillaan jokainen lypsävä lehmä pitää tappaa.\nOllikainen voi ottaa jo lomaa näistä maallisista asioista ja kysyä Linkolan Pentiltä, millaista elämä on tuolla pilven longalla.\nMinun tietojeni mukaan siellä ei ole pahemmin noita ilmasto-ongelmiakaan.\nElämä on pilven longalla stressitöntä kuin kommunistivaltioissa yleensä tuppaa olemaan - valtion tallissa on sellainen polle, että kyllä se juosta jaksaa.\nMinulla on vain ollut tilapäistä kiirettä, kun on joutunut selvittämään tuota Kangasveijarin kehittämää Römssy-soppaa.\nKun nyt kaikki yksityiskohdat on saatu palapeliin koottua, niin voidaan aloittaa varsinainen "sota".\nKorona on hieman hankaloittanut, kun Punatulkut ovat määränneet koko Suomen kiinni.\nMutta nythän näyttää jo siltä, että Itä-Suomessakin jo pelkästään huoltovarmuus edellyttää, että pyörät on laitettava pyörimään.\nEiköhän tämä koske myös oikeuslaitosta ja ulosottomiehiä.\nTuota Business Finlandin kehitysapua ei ole tullut vielä anottua, vaikka erilaiset liiketoimintasuunnitelmat tässä on ollut koko ajan kehitteillä jo ennen kuin koronakriisistä tiedettiin vielä mitään.\nJuankosken keskustan virallinen ääni Re: Loppuuko kokonaan 14.5.2020 21:43\nMaksettavahan se koronalaskukin on. Polttoaineveron korotus ei ole ainut vaikea asia. Se on kuitenkin hyvä, koska vaihtoehtoisten ja puhtaampien energiamuotojen kehittäminen taas kannattaa. Tuloveron progressio on toinen varma asia.\nMikähän olisi akm:n ehdotus? Ei punatulkkuhallitusta voi moittia. Sanoisinpa mieluummin, että "tiu, tau tulkku, hyvin luistaa suksi"\nJuankosken keskustan virallinen ääni Re: Loppuuko kokonaan 15.5.2020 9:56\nAkm pelottelee meitä. Väittää löytäneensä uusia yksityiskohtia ja saaneensa palapelin valmiiksi. Uhkailee jopa sodalla.\nEi meitä syyllisiä ole enää monta jäljellä. Varallisuus on siirtynyt jo lapsille ja ymmärtämättömyydessä tehdyt rikokset ovat vanhentuneet.\nKeskusta on kantanut poliittisen vastuun kertaalleen kunnallisvaaleissa. Menetimme kannatustamme yli 2 prosenttiyksikköä. Kyllä tässä on ollut rangaistusta kylliksi.\nVäki on vähentynyt Juankoskella. Jos vaalit pidettäisiin nyt, olisi kannatuksen me 70 prosenttia. Kannamme näin poliittisen vastuun loppuun asti.


Liian isot nettimainokset boikottiin – Kulutusjuhla\nNettimuori boikotoi liian isoja nettimainoksia: ”Olen ryhtynyt tietoiseen boikottiin. En usuta muita, mutta tiedän, että en ole tässä asiassa ainoa. Boikotoin aina, jos mahdollista, tahoja, jotka ärsyttävät ihmisiä puolen www-sivun (usein ylikin) mainoksilla. Olen vankasti sitä mieltä, että jos haluaa sanoa asian, sen voi sanoa pienemmälläkin. Minä katson mainoksia, jotka koskevat jotain asiaa, joka on syystä tai toisesta ajankohtainen. Mutta, vaikka miten ajankohtainen asia, mutta jos se on näillä lakanoilla sivuilla, ne saa jäädä. Mainosväen on syytä muistaa, etteivät kaikki katso nettiä suurelta taulutv:n ruudulta tai edes suurelta tietokoneen ruudulta”. (Mari Koo)\n”Halailin kenkäkassia Espan puistossa ja hymyilin kuin lottovoittaja”\nheinäkuu 10, 2011 at 9:53 pm\nheinäkuu 11, 2011 at 8:29 am\nJos mainokset ärsyttävät, niin Firefoxille ja Chromelle ainakin on tarjolla juuri tuo mannin mainitsema Adblock. Mainokset tosin ovat monen sivuston henkireikä, että ihan omantunnon mukaan tuon mainosblokkerin saa asentaa.\nheinäkuu 11, 2011 at 12:48 pm\nJa Operassa mainosten esto on vakiovarusteena nimellä sisällönsuodatus.\nMainosten esto pelastaa todella monesti netissä liikkuvan, etenkin jos kone on hitaanpuoleinen. Ja muutenkin on mukavampaa, kun ei kokoajan kaikenlainen epämääräinen grafiikka hypi silmille.\nheinäkuu 11, 2011 at 2:39 pm\nMainokset ei ärsytä, minä katselen niitä ihan mielelläni. Joskus niissä on kilpailuja ja onpa niissä tullut voitettuakin (jopa ulkomaanmatka!). Minua ärsyttää vain nettimuorin tapaan isot mainokset, etenkin ne jotka menevät itse tekstin/kuvan päälle eikä sisällä ruksia millä poistaa mainos (hesarissa usein).\nheinäkuu 14, 2011 at 1:37 am\nKannattaa antaa sivujen ylläpitäjille palautetta mainonnasta. Sivujen boikotti ei yleensä yksinään kerro ylläpitäjille, mikä ihmisiä sivuilla ärsyttää. Itse olen usein tehnyt näin ja esimerkiksi hesarin sivuilla mainoksista, jotka pitävät kovaa ääntä (nämä ovat omia inhokkejani) oli varmaan moni muukin antanut palautetta, koska niihin en ole enää siellä törmännyt.


Uutiset - Mitkä ovat pienten maakaasun nesteytyslaitteiden tärkeimmät liukupinnat?\nKuten me kaikki tiedämme, maakaasun hyödyntämis- ja hyödyntämisprosessissa jotkut ammattikalusto ovat välttämättömiä auttamaan tätä työtä.Perinteistä laitevalmistusmenetelmää voidaan soveltaa vain suurten öljy- ja kaasukenttien kehittämiseen, ja valmistuskustannukset ja sykli ovat pitkiä.Pienillä pienillä kaasukentillä ja epätavanomaisten maakaasuvarojen, kuten hiilipohjaisen metaanin, hyödyntämisessä ja käytössä vastaavuus ei ole suuri.Siksi pienimuotoiset maakaasun nesteytyslaitteet ovat vähitellen astuneet historiallisen kehityksen vaiheeseen.\nTänään esittelen teille, mitä toiminnallisia moduuleja pienimuotoisissa maakaasun nesteytyslaitteissa yleensä on ja mikä rooli niillä voi olla.\nGreenfirin syöttökaasun annostelu- ja paineensäätöalusta: esikäsitelty syöttökaasu menee syöttökaasun annostelu- ja paineensäätöalustaan paineistettaviksi ja sitten puhdistusalustalle;Sillä on kompaktin rakenteen ominaisuudet, korkea lämpötehokkuus, korkea automaatioaste, turvallisuus ja luotettavuus, yksinkertainen käyttö ja huolto ja niin edelleen.\nSekoitettu kylmäainepuristusalusta: sekoitettu kylmäaine tulee kylmälaatikon liukukiskoon sen jälkeen, kun se on paineistettu täällä;Juoksuun tuleva kaasu ei pysty havaitsemaan pulsaatiota, vakaata toimintaa, ei nestemäisen vasaran vaaraa ja portaatonta jäähdytystehoa.\nPuhdistusliuku: mittaus- ja painetta säätelevä maakaasu suorittaa rikinpoiston, hiilenpoiston, dehydraation, elohopean poiston ja raskaan hiilivedyn poiston puhdistuslevyn kautta;Puhdistusprosessin etuna on yksinkertainen käyttö ja alhainen energiankulutus.Se soveltuu kaikenlaisille yleisille maakaasulähteille.\nKylmälaatikon liuku: puhdistettu maakaasu tulee kylmälaatikon liukuhihnaan vaihtamaan lämpöä, jäähdyttämään, nesteyttämään ja suorittamaan nestekaasun poiston kylmälaatikossa;Kompakti rakenne ja korkea lämmönsiirtokerroin.\nKylmäaineen varastointi ja kierrätysalusta: kierrätä sekoitettu kylmäaine sammutuksen aikana ja käynnistä uudelleen uudelleenkäyttöä varten;Se voi toteuttaa kylmäaineen nollapurkauksen, järjestelmän nopean käynnistyksen ja pysäytyksen sekä säästää käyttö- ja ylläpitokustannuksia.\nYllä oleva on greenfirin käyttöön ottaman pienten maakaasun nesteytyslaitteiden tärkeimmät liukukiskoasennettavien moduulien toiminnot ja ominaisuudet.Mikäli olet kiinnostunut asiaankuuluvista liuskoista ja varusteista, voit ottaa yhteyttä greenfiriin.


Perinnemestarin kesämökki – Perinnemestari\nNäytä ostoskori “Perinnemestarin tyylikirja” on lisätty ostoskoriin.\nEtusivu / pm-kirjat / Perinnemestarin kesämökki\n24,00 € sis alv\nKesämökki on lupaus joutilaisuudesta, auringosta ja luonnosta. Vuosikymmenten ajan mökillä on lomailtu kesällä, mutta yhä useampi suomalainen haluaa maalle ympäri vuoden ja kesämökistä kakkoskodin. Kirjan kunnostusohjeissa otetaan huomioon myös talvikäyttö.\nPerinnemestarin kesämökki määrä\nTuotetunnus (SKU): mö Osasto: pm-kirjat\nKuinka remontoida vanha hirsinen mummonmökki tai lautarakenteinen viikonloppumaja alkuperäistä rakennustapaa ja tyyliä kunnioittaen? Perinnemestarin ohjeiden mukaan kunnostetut talot näyttävät remontin jälkeen omaan ympäristöönsä sopivilta, niiden rakenteet ovat hengittäviä ja materiaalit luonnonmukaisia.\nMökin remontoiminen käydään läpi kivijalasta vesikattoon: kuinka maalata, tapetoida, lasittaa, muurata jne. Talotekniikasta kerrotaan, miten lämmitys, vesijärjestelmät, ilmastointi ja sähköt saadaan toimiviksi vanhassa rakennuksessa. Perinnemestari ohjeistaa myös jätevesiasetuksen vaatimuksissa ja opastaa kiviterassin rakentamisesta kaislan leikkaamiseen.\n4 × 21 × 27 cm\n29,00 € sis alv Lisää ostoskoriin\n24,00 € sis alv Lisää ostoskoriin\nKati Laitisen Viri ja Valkee -kirjasta tullut uusi painos. Katso: tuotteet > muut kirjat. Piilota tämä ilmoitus


10.07.20 - klo:13:13\nKirjoittaja Aihe: Pysäköintikameran jälkisennus? (Luettu 5392 kertaa)\n« : 16.12.15 - klo:10:41 »\nOnko kukaan laittanut pysäköintikameraa jälkiasennuksena?\nOnko miten iso homma?\nVs: Pysäköintikameran jälkisennus?\n« Vastaus #1 : 02.07.20 - klo:13:55 »\nKaappaan vanhan otsikon koska samanlaisen olisin voinut itsekin kirjoittaa. jnsFI ehkä osaa tässä vaiheessa vastata omaan kysymykseensä.\nMeikäläisellä meneillään on "orkkis" kameran asennus 2017 A3 Quattro Sedaniin, Puolasta valmis asennussarja halvalla ilman asennusohjeita. Netistä löytyi kattava ohje, mutta brittiversioon joten hiemman joutuu soveltamaan kun ei sulaketaulu olekaan hansikaslokeropuolella jne.\nSen sijaan että olisin lähtenyt kyseisen ohjeen peilikuvana piuhoja vetämään takaselkänojan kohdalla auton puolelta toiselle, vedin ne koko matkan auton oikeaa puolta MMI:lle ja siitä tarkoitus jatkaa vielä tuntematonta reittiä siististi sulaketaululle ja OBD-liittimelle. Jo tässä vaiheessa on selvää, että johtosarja on sellaiset pari metriä liian pitkä (ilmeisesti brittispesifikaation mukaan) ja liitinnastat on jo päissä.\nKatko-kolvaa menetelmästä en pidä, joten kysymys kuuluu tietääkö joku millä nimellä MMI:n ison liitinblokin liitinnastat kulkevat ja mistä niitä saattaisi saada? Esim. Motonetissä myytävissä vesitiiviissä moninapaliittimissä on saman malliset liitinnastat mutta kokoluokkaa liian isot.\n« Vastaus #2 : 02.07.20 - klo:14:05 »\nPuolan kameran asensin edellisen Cupraan, kyllä siinä ainakin asennusohjeet tuli mukana. Ja piuhassa oli valmiit nastat mitkä työnnetään mankan keskusyksikön taakse moninapaliittimeen. Mitään ei tarvinnut viedä sulaketaululle saati OBD:lle. Toki voi olla eri sarja kyseessä, eri auto ainakin. Laita linkki tilaamaasi tuotteeseen niin katsellaan. Pituutta oli minunkin johtosarjassa 2m liikaa. Aktivointisignaali haettiin peruutusvalolta, johtosarja takapyörakaaren päällä kuljettajan puolella. Tuo oli perusmallin kamera "advance" saattaa olla erilainen eli missä on kääntyvät suuntaviivat.\n« Vastaus #3 : 02.07.20 - klo:16:21 »\nA3n OEM kamera on kääntyvillä viivoilla. Ja ei tosiaan tarvii vedellä OBD portille mitään. Comfort CAN piuhat löytyy MIB yksikön takaa kuten myös terminal 15 ja maa.\nKamera vaatii sitten kalibroinnin ja mahdollisesti myös oikean parametrisetin sisäänsä. Jos kamera on tuliterä niin silloin ohjainlaite on yleensä tyhjä.\nKun olet asentanut kameran niin skannauksessa jos näkyy invalid data record niin sillon datasettiä odottaa.\nEi voi tehdä VCDS tuota sitten vaan vaatii VCPn. Myöskään merkkarista ei ole apua. Online koodaus feilaa koska autossa ei peruutuskameraa ole tehtaalta tullessa ollut.\n« Vastaus #4 : 02.07.20 - klo:19:35 »\nEdelliseen korjaus, kamera tulee infotainment can väylään joka siis radion takana, ei comfort.\n« Vastaus #5 : 02.07.20 - klo:20:54 »\nKiitos kommenteista. Sarja on vagteciltä, kytkentäkaavio tuli mukaan mutta ei muita ohjeita liittyen kaapelivetoihin tai mistä signaalit löytyvät. Väittävät, että VCDS-aktivointi riittää, eikä kalibrointiakaan käytännössä tarvita kun tulee A3:n luukkuun, eli ilmeisesti on parametrit kohdillaan. Saman jos pistäisi vaikka Q-sarjalaisen luukkuun niin uudelleenkalibrointi olisi pakko tehdä. MMI-liittimeen tulevissa piuhoissa on pinnit valmiina, lisäksi maa, virta ja can high & low.\nMaata nyt löytyy monesta paikkaa, virta pitäisi ottaa oman sulakkeen takaa ja can signaalit saa haaroitettua MMI-liittimestä tai OBD-liittimestä. OBD liitin on tukevampi, siksi ajattelin ottaa sieltä kun kuitenkin niille nurkille pitää sähkön takia mennä ellei varasta vaikka tupakansytytinliitännästä. Takakautta suoraan liitinnastasta olisi tarkoitus ottaa eikä mitään kolvauksia ja teippauksia.\nOhje mitä olen soveltanut: https://www.audi-sport.net/xf/threads/audi-a3-8v-reverse-camera-high-diy-retrofit-guide.269160/\nSe mikä tuossa nyt mättää on se ettei sellaista parimetristä kaapelikieppiä haluaisi jättää sinne kojelaudan alle, mutta jos sen katkaisen pitäisi löytää uudet pinnit jotka puristaisi johdon päähän.\n« Vastaus #6 : 02.07.20 - klo:22:05 »\nMuistaakseni OBD portille ei tule kaikki CAN väylät vaan sitä kautta saa yhteyden gatewayhin joka sitten routtaa viestit oikeaan väylään. Eli sieltä et infotainment CANia löydä.\nEdelleen, helpoin on ottaa MIB yksikön takaa kaikki. Sinne joudut kuitenkin video signal + maa kytkemään.\nJa turhaa hifistelyä. Ei tarvii kamera omaa sulaketta, ei ota niin paljon virtaa. Kolvaamalla MIBin piuhoihin. Niin noita on tehty iät ja ajat. Itse tehnyt vuosia ja on tullut tehtyä aika paljon vaativampiakin retrofittejä kuin peruutuskameran asennus, eikä ole koskaan ollut pienintäkään ongelmaa kolvatuissa liitoksissa.\n« Vastaus #7 : 02.07.20 - klo:22:59 »\nJuu, voi hyvinkin olla ettei obd:stä sitä löydy, oli vaan idea jota en vielä ollut tarkemmin tutkinut mutta helpommin olisi ollut käsillä kun alkuperäisasennuksessa käsittääkseni on oman sulakkeen takana ja perfektionisti haluaa mahdollisimman tehdasasennusta vastaavaa. Samalla suunnalla obd eikä niin herkkää roplattavaa kuin nuo minimaaliset pinnit MIBin takana, mutta unohdetaan se. Onko MIBin jännitesyöttö helposti tunnistettavissa mitkä nastat on kyseessä? Yhtä kaikki, metrikaupalla edelleen sitä kaapelia hukattavana. Käsittääkseni kuitenkin videosignaali coax kaapelissa että ei se ylimääräisistä lenkeistä tai jatkoista ainakaan parane, eikä nykyisen liitoksen aukiroplaamisesta ja uudelleenkäytöstä.\nAudilla ajo on turhaa hifistelyä\n« Vastaus #8 : 02.07.20 - klo:23:23 »\nVoin ihan kokemuksesta sanoa että ei ole niin hifiä se videosignaali että se kauheasti häiriötä ottaa vaikka kuin sitä piuhaa pätkii.\nPari viikkoa sitten sain area view asennuksen loppuun omaan autooni ja siinä ovikatkot tehdään OEM tavalla fakra liittimillä. No kaapelisetissä minkä tilasin ei fakroja ollut vaan piti katkaista kaapeli, kuoria ja tehdä liittimet puristamalla. Ei mitään vaikutusta kuvanlaatuun.\nJännitesignaali on yleensä joko puna keltainen tai puna sininen piuha. Yleismittarilla selviää helpoiten.\n« Vastaus #9 : 03.07.20 - klo:00:14 »\nJoo, eihän se mitään teräväpiirtoa ole, eikä se coaxi mitään high endiä.\nVailla käytännön kokemusta tästä applikaatiosta vaan lueskelin ulkomaisilta foorumeilta että diy asennuksissa on ollut senkin kanssa ongelmaa, vaikkakin useimmat ongelmat liittyvät softapuoleen. Itse en ole coax ongelmien kanssa paininut sitten paksun ethernetin aikojen enkä ole jäänyt kaipaamaan.\nKiitos vinkeistä, saa nähdä josko viikonloppuna olisi aikaa pistää tuo kasaan ja toivoa että softapuoli on kunnossa.\n« Vastaus #10 : 03.07.20 - klo:09:25 »\nÄh, turhaa hifistelyä todellakin. Hukkaat sen ylimääräisen kaapelilenkin vaikka takapenkin alle, kukaan ei huomaa eroa. Ja mikä estäisi uudelleen käyttämästä vanhoja liittimiä, jos haluat kaapelin lyhentää?\n« Vastaus #11 : 03.07.20 - klo:10:01 »\nNo kun se kaapeli on jo koko matkan hanskalokerolle vedetty, niputettu alkuperäiseen kaapelointiin ja paneelit päällä, ihan ei viitsisi repiä kaikkea uudelleen auki jotta saisi hukkalenkkiä takapenkin alle kietaistua. Vedin lyhintä reittiä koska oletin ettei ylimääräistä piuhaa ole, britit ovat joutuneet jatkamaan niitä ja toimittaja on ilmeisesti ottanut opikseen. Jos sen jättää sinne hanskalokeron taakse repsottamaan niin varmasti kostautuu jossain vaiheessa. Yleensä ei coaxi tykkää olla tiukalla kiepillä enkä viitsisi vedellä sitä edestakaisin kojelaudan toiseen päätyyn ja takaisin. Pro asennus olisi katkaisu ja uusien liittimien puristus, vaikkakin monet ammattilaiset tänä päivänä tekevätkin vauhdilla eikä siisteydellä ja laadulla niin väliä - siksi teenkin itse, mutta ellei uusia liittimiä löydy niin päädyn uudelleenkäyttöön.\n« Vastaus #12 : 03.07.20 - klo:10:06 »\nJaa, no itse testasin peruutuskameran irrallaan, sen jälkeen kun sähköiset asennukset ja koodaukset oli tehty. Siinä vaiheessa ylimääräinen pituus oli ilmiselvää ja sen sai hukattua siihen matkalle.\n« Vastaus #13 : 03.07.20 - klo:12:16 »\nNiinhän ne asennukset olisi fiksumpaa tehdä jos kaikki pulikat on käytettävissä kun asennukset alkaa. Ylimääräinen pituus on ilmiselvää vasta kun piuha on vedetty oikeaa reittiä. Nyt jälkiviisaana olisi ollut fiksumpaa vetää piuha edestä taakse eikä päinvastoin, koska takana on enemmän tyhjää tilaa piuhan hukkaamiseen, mutta järkeilin että piuhaa on tarvittaessa helpompi jatkaa tai lyhentää sieltä etupäästä jossa niitä liittimiä ei ole niin paljon valmiina.\n« Vastaus #14 : 08.07.20 - klo:12:56 »\nOmalta osaltani voin nyt todeta että kamera toimii.\nKuten todettu, en pidä fuskatuista asennuksista, ne kostautuvat jossain vaiheessa, kuten nytkin. Autossa on ilmeisesti maahantuojan tai jälleenmyyjän toimesta asennettu orkkis lisälämmitin ja sille oli varastettu väylää MIBin takaa. Asiallisilla liittimillä tehty haaroitus mutta piuhanvetoa ei oltu vaivauduttu tekemään kunnolla - se oli vedetty hanskalokeron seinässä MIBin tuuletusta varten tehdyn ritilän kautta niin ettei hanskalokeroa saanut irti piuhoja purkamatta.\nTein sen lämppärin piuhanvedon sitten puoliksi uudelleen samalla kun vedin sen kamerasähkön sieltä sulaketaululta alkuperäistä kaapelireittiä pitkin ja lyhentelin kaikki piuhat oikean mittaisiksi. Väylän kameralle nappasin siitä lämppärin haaroituksesta ja vedin nippuun, eli auton alkuperäinen johtosarja on alkuperäiskunnossa ja asennukset voisi purkaa jälkiä jättämättä. Hieman VCDS pähkäilyä ja kamera toimii kalibroimattomana aivan riittävällä tarkkuudella. Yksi herja sinne näytti jäävän kalibroinnin puuttuessa (10489856 - No Basic Setting) mutta olkoot toistaiseksi.\nOikeastaan ainoat kinkkiset kohdat oli verhoilupaneeli takaselkänojan kohdalla josta sen yhden kiinnikkeen rikoin, ja sulaketaulun sulakerivin lukituskisko joka kanittaa jos sitä uutta sulakepohjaa yrittää ensin tunkea sinne lukitusta avaamatta.\nYhden verhoilupaneelikiinnikkeen sain rikottua, maksoi marmorilla reilut kaksi euroa, ja tarvittavat liittimet löytyy ainakin finjektorilta.\n« Vastaus #15 : 08.07.20 - klo:14:06 »\nKuvakulma ei ole täysin oikea jos kameraa ei kalibroi, eipä siinä muuta ole. Kyllä se toimii ilman kalibrointiakin.\nJos satut Oulussa joskus liikkumaan niin laitappa vaikka viestiä, minulta löytyy kalibrointiin tarvittavat välineet.\n« Vastaus #16 : 08.07.20 - klo:15:22 »\nHyvä että tuli kuntoon itseä miellyttävällä toteutuksella.\n« Vastaus #17 : 08.07.20 - klo:17:05 »\nKiitos kommentoineille, rakentaville ja epäileville.\nKiitos myös dwntimelle kalibrointitarjouksesta mutta ei ole näillä näkymin Ouluun muuta asiaa eikä ihan varta vasten täältä Turun suunnalta kannata lähteä.


Tanssii Tähtien Kanssa -kausi huipentui – Ernest Lawson ja Anniina Koivuniemi voittoon – Stara\nMTV, Essi Nylund\nViihdeuutiset 30.11.2021, 18:00 · Terhi Piiroinen\nSuomalaisten rakastaman Tanssii Tähtien Kanssa -viihdeohjelman 14. tuotantokausi huipentui finaaliin, jossa voittajaksi äänestettiin näyttelijä, juontaja ja impromestari Ernest Lawson tanssiparinsa Anniina Koivuniemen kanssa.\n– Tiivistettynä: kaikkien aikojen reissu. Olen loputtoman onnellinen, että täysin puun takaa löysin tanssista uuden intohimon elämääni. Sen lisäksi sain elämääni kasan uusia ystäviä, ja se on paljon enemmän kuin mitä uskalsin toivoakaan. Tälläinen kokemus ei olisi ollut mahdollista ilman perheen ja erityisesti vaimon tukea: kiitos rakkaudesta ja tuesta miljoonasti. Ja kiitos opettajista parhaimmalle! Jos sanakirjassa olisi paras-sanan vieressä kuva, niin siinä olisi Anniinan nassu, Ernest Lawson kommentoi voiton ratkettua.\nTanssii Tähtien Kanssa -ohjelma huipentui sunnuntaina finaaliin, jossa voitosta taistelivat Waltteri Torikka ja Kia Lehmuskoski, Ernest Lawson ja Anniina Koivuniemi sekä Krista Siegfrids ja Anssi Heikkilä. Kaikki tähtiparit esittivät suorassa finaalilähetyksessä kolme tanssinumeroa. Finalistien esityksiä finaalissa arvioivat Jukka Haapalainen, Helena Ahti-Hallberg ja Jorma Uotinen, joiden pisteytykset eivät kuitenkaan vaikuttaneet lopputulokseen, sillä katsojien sydämet valloittanut voittajapari selvisi yleisöäänestyksellä. Ohjelman juonsivat Vappu Pimiä ja Mikko Leppilampi.


Suomalaista poliisikoulutusta kehutaan maailmalla\nSuomen ja Norjan poliisikoulutukset erottuvat edukseen muiden maiden joukosta.\nPoliisiväkivallan seurauksena kuolleen George Floydin tapaus herätti keskustelun Yhdysvaltojen poliisikoulutuksen riittämättömästä pituudesta. AOP\n13.06.2020 klo 19:57\nCBS News uutisoi aiemmin tällä viikolla, miten Yhdysvalloissa useat poliisit valmistuvat virkaan vain viikkojen koulutuksen jälkeen. Monet Euroopan maat ja muut ympäri maailmaa velvoittavat poliiseja kouluttautumaan useamman vuoden ajan ennen työkentälle lähtemistä.\nFloydin kuolemaan johtaneesta pidätystilanteesta kuvattu video käynnisti ympäri maailmaa levinneet suuret Black Lives Matter -mielenosoitukset. Sadat mielenosoittavat kerääntyivät perjantaina Minneapolisissa vaatimaan, että paikallinen poliisipäällikkö irtisanoutuisi.\nCBS:n haastattelema poliisitutkimuksen professori Maria Haberfeld John Jayn rikosoikeudellisesta yliopistossa kehuu Suomen ja Norjan poliisikoulutuksia muiden maiden joukosta edukseen erottuvina.\nSekä Suomen että Norjan poliisikoulutukset kestävät kolme vuotta, ja sieltä valmistuvat saavat tutkinnon, joka on kandidaatin tutkinnolle vertainen. Yhdysvalloissa asetta kantavan poliisin töitä pääsee tekemään lyhyimmillään 10 viikon ja enimmillään 36 viikon koulutuksen jälkeen.\nFloydin kuolemaan johtaneesta pidätystilanteesta kuvattu video käynnisti ympäri maailmaa levinneet Black Lives Matter -mielenosoitukset. AOP\nSuomessa luotetaan poliisiin\nSuomessa poliisin laukauksiin kuoleminen on harvinaista. 2000-luvun aikana poliisin luoteihin on Suomessa menehtynyt yhdeksän ihmistä (IL, 27.7.2019).\nAiemmin Poliisiammattikorkeakoululla työskennellyt ja poliisin voimankäyttöä tutkinut komisario Henri Rikander sanoo CBS:n haastattelussa, että poliisin kyky harkita erilaiset vaihtoehdot läpi ennen aseeseen tarttumista onkin erittäin tärkeää.\nSuomessa kolmen vuoden poliisikoulutuksen ja siihen sisältyvän harjoittelun kaltaisen kokeilun jälkeen 30 prosenttia lopullisesta arvioinnista perustuu haastatteluihin ja psykologisiin testeihin. Niiden tavoite on taata, että aseen ja viran tuoman vallan voi luottaa nuorien valmistuvien poliisien käsiin.\nRikanderin mukaan yksi suomalaisen poliisijärjestelmän tavoitteista on saavuttaa kansalaisten luottamus, joka toteutuukin maassa hyvin. Elinkeinoelämän valtuuskunta EVAn tänä vuonna tekemän tutkimuksen mukaan 85 prosenttia kansalaisista luottaa poliisiin Suomessa.\nPoliisiväkivallan seurauksena menehtyminen on Rikanderin mukaan hyvin epätodennäköistä Suomessa.\n– Sellainen ei ole tarpeen, eikä Suomessa ole sallittua kohdistaa painetta kaulaan tai kurkkuun, sanoo Rikander CBS:lle.\nSuomessa poliisikoulutettavat pääsevät harjoittelemaan voimankäyttöä käytyään koulua neljä kuukautta. Sen sijaan Minneapolisin aloittelevat poliisit ovat jo siihen mennessä päättäneet koulutuksensa sekä saaneet virkamerkkinsä ja aseensa.\nHaberfeldin mukaan mikään ei estä Yhdysvaltoja tarjoamasta samankaltaista poliisikoulutusta, mitä Suomi ja Norja tarjoavat.\nIstumatyöläinen testasi poliisiammattikorkean kuntotestiä – näin se sujui.\nSuomen poliisikoulutusta kehutaan maailmalla – näin pääsykokeen kuntotesti onnistuu tavikselta\nChurchill, Mandela, Gandhi - Britanniassa suojataan patsaita mielenosoittajien pelossa


By Nick Pino, Joonas Nurmela 2018-08-30T06:02:17Z TV\nBerliinin messuhalliin tulevat vieraat eivät ole voineet olla huomaamatta suoraan hallin ulkopuolelle sijoitettua valtavaa mainostaulua, jossa valmistaja lupaa julkaista 8K QLED -television IFA-tapahtumassa. Valmistaja lunastikin toden totta lupauksensa lanseeraamalla eilen oman Q900R-mallisen 8K-televisionsa lähes välittömästi LG:n julkaiseman maailman ensimmäisen 8K OLED -television jälkeen.\nSamsungin Q900R saapuu Suomeen jo lokakuussa ja se on saatavilla kolmessa koossa: 65-, 75- ja 85-tuumaisena. Kaikissa Q900R-sarjan televisioissa on Samsungin tuore 8K Quantum -kuvaprosessori sekä Direct Full Array Elite -taustavalotekniikka, joka kohdentaa taustavalon täsmällisesti ja parantaa kuvan kontrastia. Ratkaisu muistuttaa aiemmin tänä vuonna julkaistun Samsung Q9FN:n taustavalotekniikkaa.\nYhtiön mukaan kaikki televisiosta näytettävä sisältö käsitellään kyseisellä skaalaustekniikalla. Kaikkein kiinnostavinta on kuitenkin nähdä, miten hyvälaatuista kuvaa 4K-resoluutiota tukevat Xbox One X ja PS4 Pro tuottavat television kanssa.\nÄärimmäisen suuren luminanssin yhdsitäminen HDR10+-tekniikkaan tekee siitä yhden markkinoiden parhaista HDR-televisioista, vaikka LG:n eilen julkaistu 8K OLED -televisio toistaakin mustan sävyt vielä hieman tarkemmin.\nQ900R tukee Samsungin omaa Bixby-ääniassistenttia, Ambient Mode -kuvatilaa ja älykkään asumisen järjestelmää, SmartThingsiä. Pakkauksen mukana tulee myös erikoinen, lähes läpinäkyvä One Invisible Connection -kaapeli, jonka kautta kulkevat niin kuva, ääni kuin virtakin.


Duara Travels mahdollistaa majoittumisen perheessä kehitysmaissa\nTällaista lomaa et ole kokenut aikaisemmin – koe eksoottiset matkakohteet osana paikallista perhettä »\nTällaista lomaa et ole kokenut aikaisemmin – koe eksoottiset matkakohteet osana paikallista perhettä\nSuomalaisen Duara Travelsin avulla lomamatkaan voi yhdistää majoittumisen paikallisessa perheessä vaikka vain muutaman päivän ajan.\nTutustu lomakohteeseen uudella tavalla\nVapaaehtoistyö kehitysmaassa on elämys, josta monet matkailijat haaveilevat pystymättä kuitenkaan koskaan toteuttamaan unelmaansa sen vaativien aika- ja raharesurssien vuoksi. Suomalainen, vuonna 2015 perustettu Duara Travels tarjoaa matkailijoille mahdollisuuden päästä kosketuksiin kehitysmaissa elävien perheiden kanssa tavalla, joka sopii myös tavallisille matkailijoille.\n– Yhdistämme matkailijat ja kehitysmaiden kyläyhteisöt tavalla, jolla matkailija pääsee kokemaan paikallista arkea samalla työllistäen paikallisia, summaa Annika Järvelin, yksi Duara Travelsin perustajista.\nPalvelun kautta voi varata vierailun paikallisen perheen luona toistaiseksi neljässä eri maassa. Duara Travelsilla on 18 eri yhteistyökumppanikylää Sri Lankassa, Vietnamissa, Indonesiassa ja Tansaniassa.\nKylissä majoittujat asuvat paikallisissa perheissä heidän kotonaan, ja he saavat osallistua perheiden tavallisiin arkiaskareisiin.\n– Matkailijat ovat esimerkiksi auttaneet viljelypalstalla ja osallistuneet ruoanlaittoon, mutta mitään pakkoa työtehtäviin ei tähän majoitusmuotoon liity, vakuuttaa Järvelin.\nKäytännön järjestelyt paikallisen kontaktin avulla\nDuara Travels toimii samaan tapaan kuin esimerkiksi verkon suositus kotimajoituspalvelut: asiakas tekee varauksen verkkosivuston kautta, missä yhteydessä hän saa paikallisen kontaktin tiedot. Kohteen tunteva yhteyshenkilö antaa matkailijalle matkustusohjeet kylään, missä sama henkilö on matkailijaa vastassa ja ohjeistaa sekä vie tämän oikean perheen luo.\nPaikallisten luona majoittuminen mahdollistaa kohdemaan elämään tutustumisen uudella tavalla ja tuo eteen aivan uusia mahdollisuuksia ja elämyksiä.\n– Jos matkailija on joka tapauksessa matkalla esimerkiksi Vietnamiin ja jo ostanut lennot, paikalliselämään tutustuminen onnistuu helposti meidän palvelumme avulla.\n– Haluamme tarjota matkailijoille samankaltaisen mahdollisuuden tutustua paikalliseen elämään kuin vapaaehtoistyöhän lähtevillä, mutta lyhyemmässä ajassa. Palvelumme voi yhdistää esimerkiksi matkaan missä vieraillaan rannalla ja kaupungissa, mutta samassa yhteydessä voi käyttää vaikkapa kolmesta päivästä viikkoon meidän kohteissa, sanoo Annika Järvelin.\nDuara Travelsin tavoite on tuoda uusia tulonlähteitä matalan tulotason kyliin erityisesti Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa.\nTukea koko kyläyhteisölle\nPalvelun hinta on kohdemaiden halvimpia majoitusvaihtoehtoja kalliimpi, mutta suomalaisittain melko edullinen, sillä matkailija maksaa yhden yön majoituksesta 22–40 euroa majoituksen kestosta ja paikasta riippuen. Duara Travels välittää summasta 70 prosenttia kohdekylään: 40 % perheelle, 15 % kylän yhteiseen säästörinkiin ja 15 % paikalliselle kontaktille.\n– Haluamme tarjota hyötyä koko kylälle, ei vain majoittaville perheille sillä kaikkein köyhimmillä ei ole mahdollisuutta majoittaa vieraita. Kylille maksettavalla korvauksella on tarkoitus muun muassa työllistää naisia, kertoo Järvelin.\nKussakin kylässä on kolmesta kuuteen matkailijoita majoittavaa perhettä. Tasapuolisuuden vuoksi vieraita majoittava perhe vaihtelee vuorotellen.\nMatkailijalle palvelu tarjoaa Järvelinin mukaan unohtumattoman kokemuksen, sillä asuminen paikallisten luona mahdollistaa kohteeseen tutustumisen pintaa syvemmältä.\n– Paikallisessa perheessä majoittuminen on hyvin vahva kokemus, sillä se tuo eteen monia odottamattomia hetkiä. Yhteyden löytäminen paikallisten ihmisten kanssa siitä huolimatta että yhteistä kieltä ei ole, on hyvin erityistä. Myös paikallisten suunnaton vieraanvaraisuus on yllättävää, kuvailee Järvelin.\n>> Kiinnostuitko toiminnasta? Osallistu Duara Travelsin kyselyyn ja voit voittaa elokuvalippuja!\nhaluaisin kontaktin Duara Travelsiin – olen vuodiesta 1991 ollut aktiivinen Gezaulolen kylässä, n. 16 km Darista etelään Intian valtameren äärellä olevaan kylään ja sen naisiin, joilla siellä Kali Mata Ki Jai – niminen yhdistys – Tampereen kehitysmaakauppa ([email protected]) on tuonut naisten kasvattamaa ja pakkaamaa hennaa Suomeen – nyt ongelmia Tansanian tullin vuoksi. Kylässä ollut vuosien varrella turisteja lähinnä Hollannista ja Suomesta ja nyt sinne rakennettu hyvät yöpymistilat ns. naistenkeskukseen ihanan virkeän kylän keskelle ja naiset ovat tottuneet ottamaan vieraita Euroopasta. Teette hienoa työtä – ottakaa yhteys minuun, Asanteni Sana! Haluaisimme kontaktin Teihin!!!


ŠKODA SUPERB Businessline varuste-etu - Ajankohtaista Wetterillä - Wetteri\nEtusivu Uudet autot Škoda - Uudet autot ŠKODA SUPERB Businessline varuste-etu - Ajankohtaista Wetterillä\nVaruste-etu alkaen 1 480 €\n(1.4 TSI PHEV Ambition iV BusinessLine DSG Autom.)\nYlellisyys ei tarkoita kimallusta ja kultaa. Se tarkoittaa aidosti merkityksellisten asioiden etsimistä ja niihin panostamista. ŠKODA SUPERB on auto, joka edustaa luksusta ilman kuluneita kliseitä. Hienostunut muotoilu, mukavuutta parantavat tekniikat ja tinkimätön käytännöllisyys – tämä auto tekee vaikutuksen asioilla, joilla on aidosti väliä. SUPERB pystyy täyttämään vaativimmatkin toiveet koskien auton ulkonäköä ja varusteita: ylellisimmin varusteltu LAURIN & KLEMENT -versio, tyylikäs SPORTLINE-malli ja vankka SCOUT-malli vakuuttavat ainutlaatuisuudellaan. Tutustu alta lisää varusteisiin.\nSUPERB Ambition BusinessLine -vakiovarusteina mm.\nHUOM! Front Assist ei enää vakiovarusteena. Saatavana lisävarusteena yhdessä mukautuvan vakionopeudensäätimen kanssa.\nSUPERB Style BusinessLine -vakiovarusteina mm.\nLED-ajovalot ja täys-LED-takavalot\n8” Amundsen-audio- ja navigointijärjestelmä\nHUOM! Matrix LED-ajovalot ei enää vakiovarusteena. Saatavana lisävarusteena.\nSUPERB SportLine Business -vakiovarusteina mm.\nMatrix LED -ajovalot ja täys-LED-takavalot\nLämmitettävä nahkaverhoiltu sport-monitoimiohjauspyörä\nLämmitettävä tuulilasi - 8” Amundsen-audio- ja navigointijärjestelmä\nSUPERB L&K BusinessLine -vakiovarusteina mm.\nClimatronic – kolmialueinen automaatti-ilmastointi\n9,2” Columbus-audio- ja navigointijärjestelmä\nIstuimien nahkaverhoilu, etuistuimissa tuuletus