Keskustavaikuttajat: Kokoomus on nykyisin Suomen ehkä vaikutusvaltaisin puolue - Suomenkuvalehti.fi\nESSEE: Miksi Sdp:n hegemonia on murtunut ja keskustan ”ihme” jatkuu? Syitä pitää hakea 1980-luvulta.\nPolitiikka 9.1.2017 11:40\nSeppo Kääriäinen, Pekka Perttula ja Markus Ylimaa\nElokuussa 1997 keskusta piti tiedotustilaisuuden Euroopan talous- ja rahaliitosta, puheenjohtaja Esko Aho (oik.), Pekka Perttula ja Seppo Kääriäinen (kesk.). © SARI GUSTAFSSON / Lehtikuva\nKokoomuksen valta on jo rakenteellista, eikä edes pari vaalitappiota hetkauttaisi sen tosiasiallista asemaa juuri lainkaan, kirjoittavat keskustavaikuttajat Seppo Kääriäinen, Pekka Perttula ja Markus Ylimaa uusimmassa Kanava-lehdessä.\nKeskusta on vuoden 1987 päässyt hallitukseen vain jos se on saanut vaaleissa suurimman puolueen aseman, kirjoittajat muistuttavat. Sdp:n ja kokoomuksen sinipunan yhteistyötraditio on heidän mukaansa niin vankka, että jos vaalitulos antaa mahdollisuuden, sinipunahallitus syntyy.\nSuomen Kuvalehti julkaisee Kääriäisen, Perttulan ja Ylimaan kirjoituksen kokonaisuudessaan.\nErään merkittävän median toimittaja visioi 2000-luvun alussa, miten tulevassa Suomessa Sdp ja kokoomus ovat yhtä aikaa sekä vaihtoehtoja että hallituskumppaneita. Ainoat näkyvät keskustalaiset olisivat Eläkeliitossa toimivat Mauri Pekkarinen ja Tanja Karpela.\nToisin kävi. Ensimmäinen sinipunahallitus muokkasi 1987–1991 suomalaista puoluekenttää tavalla, jota tuskin kukaan osasi ennakoida.\nNykyinen puoluerakenne ja puolue-identiteetit pohjautuvat 1980-luvun tapahtumiin ja kehityskulkuihin. Silloin monet eri aikaan alkaneet ja erikestoiset yhteiskunnalliset sekä ulko- ja sisäpoliittiset prosessit tulivat tiensä päähän.\nVauhtia kaksinapaistumispuheille ja puoluekentän eurooppalaistumiselle tuli vuoden 1970 vaaleista. Keskustapuolue hävisi rutkasti, mutta äänimäärässä Skdl hävisi vielä enemmän. Kommunismi oli ollut myös vasemmistopopulismia.\nKeskustan uskottiin vähitellen näivettyvän kokoomuksen maaseutusiiveksi. Samalla yhteiskunnallisen muutoksen kellonlyömällä Skdl:n tervehenkiset piti liittää Sdp:hen huutolaispojiksi. Kommunistien ja maalaisliiton änkyrät olisivat jääneet reliikeiksi, pikantiksi muistoksi menneestä. Smp:n menestys selitettiin henkitoreissaan viruvien maaseudun puolueiden viimeiseksi vastaiskuksi ja riitaisaksi pesänselvitykseksi, jonka seurauksena maahan syntyisi oikea eurooppalainen puoluekenttä.\nTulevia poliittisia asetelmia pohjusti 1970-luvulla perinteisiä luokkarajoja ja vastakkainasetteluja himmentänyt keskiluokkaisuus. Palkansaajaperusteiset keskiluokkaprojektit lähensivät kokoomusta ja Sdp:tä. Liberaalinen kansanpuolue taas vajosi puoluekentän marginaaliin.\nPuhuttiin konsensuksesta ja puolueiden samankaltaistumisesta. 1950-luvun lopulla alkaneen yhteiskunnan muutoksen ja poliittisen kehityksen uskottiin tulleen päätepisteeseensä. Repivien särmien ja vaihtoehtojen piti viimeistään 1980-luvulla olla poishiottuja niin ulko- kuin sisäpolitiikasta. Suomen piti olla valmis.\nKorporatiivinen konsensus oli kova sana. Sinipunahallituksen piti todistaa, että maan asioiden hoidossa ei tarvita Keskustapuoluetta.\nSamaan aikaan pinnan alla muhi ”uusien” puolueiden (Smp, vihreät) nousu ja 1980-luvun puolivälissä keskustan tahtopolitiikka.\nSosiaalidemokraatit voittivat ikään kuin ”vanhalla painollaan” ja ”itsestäänselvyytenä” vuoden 1979 eduskuntavaalit ja jatkoivat johto- ja pääministeripuolueena. Vahva valtionhoitajuus, Korpilammen elvytyshenki, korporatistinen järjestys ja kirkas raja äärivasemmalle vahvistivat Kalevi Sorsan demareita. Vuoden 1983 vaaleissa puolue sai Koivisto-lisää, mutta selvästi odotettua vähemmän. Sdp:n kannatus nousi 2,8 prosenttiyksiköllä 26,7 prosenttiin ja kansanedustajien määrä viidellä 57:ään.\nSdp koki rankan takaiskun vuoden 1987 eduskuntavaaleissa, mutta todellinen tyrmäys tuli 1991, kun kannatus putosi 22,1 prosenttiin ja edustajien määrä 48:aan. Koko vasemmisto menetti kannatusta vuodesta 1979 vuoteen 1991 yhteensä 9,6 prosenttiyksikköä ja sai 1991 yhteensä vain 67 paikkaa. Repivät riidat ja hajaannus äärivasemmalla olivat tehneet tehtävänsä.\nIlkka Suomisen keskustaoikeistolaiseksi määrittelemä kokoomus kohosi kohisten 1980-luvulla. Kohokohta oli vuoden 1987 tulos, jolloin kannatus nousi 23,1 prosenttiin ja kansanedustajamäärä 53:een. Mutta sitten tuli hyytävä tulos Holkerin hallituksen seurauksena 1991. Puolueen kannatus putosi lähes neljällä prosenttiyksiköllä ja paikkamäärä jäi 40:een.\nPekka Vennamon johdolla Smp otti hallitusvaltaan johtaneen voiton 1983, jolloin puolueen kannatus nousi yli viidellä prosenttiyksiköllä 9,7 prosenttiin ja kansanedustajien määrä seitsemääntoista. Vaaliteemat olivat populistisen iskeviä: 1983 iskulause oli SMP lahjomaton voima. Kotien ja kansan puolesta. Rötösherrat kuriin. Vuoden 1987 teemat olivat jo vaisumpia, ja kannatus putosi 6,3 prosenttiin ja edustamäärän yhdeksään. Sama suunta jatkui 1991, jolloin edustajamäärä putosi seitsemään.\nVihreät olivat vielä 1983 ”taimivaiheessa”, mutta seuraavissa vaaleissa puolueesta alkoi kehkeytyä kooltaankin varteenotettava puolue. Kansanedustajien määrä nousi 1987 neljään ja 1991 jo kymmeneen.\nKeskustan kannatus pysytteli 17–18 prosentin tietämissä 1980-luvun loppuvuosiin asti. Sisäinen kahtiajako, Urho Kekkosen väistyminen ja monet vanhat jarrutekijät estivät nousun. Vuoden 1991 ”veret seisauttava” vaalivoitto nosti keskustan kuitenkin suurimmaksi ja mursi Suomen politiikan kaksinapaistumisen.\nEdellisen kerran puolue – silloinen maalaisliitto – oli ollut suurin vuoden 1962 vaaleissa. Se oli agraariyhteiskunnan ja Kekkosen aikaa, mutta vuoden 1991 ”jytky” rysähti Koiviston tasavallassa ja teollisuusyhteiskunnan oloissa. Vuoden 2015 vaalivoitto tuli puolestaan digiajan oloissa Sauli Niinistön ollessa presidenttinä.\n1980-luku loi uuden poliittisen asetelman. Ruvettiin aiheellisesti kyselemään, eikö eurooppalainen puoluekartta toteudukaan Suomessa.\nOlli Rehn ja Paavo Väyrynen työskentelivät samaan suuntaan.\nPuolueenkaan uudistamisessa ei riitä, että tehdään vanhoja asioita paremmin, vaan on tehtävä myös parempia asioita. Keskusta on taivaltanut joukkopuolueesta kohti aatteellista yleispuoluetta ja laajapohjaista kansanliikettä. Kysymys on ollut politiikan ja imagon avartamisesta, kuitenkin oman syväidentiteetin puitteissa.\nKeskustaa uudistettiin 1980-luvulla historiallisten tapahtumien katveessa. Sosiaalidemokraattien hegemonia oli 1970- ja 1980-lukujen taitteessa vankka. Koiviston nousu presidentiksi 1982 oli tärkeä nikama. Yleisesti uskottiin, että Sdp vahvistaa asemiaan myös tulevissa eduskuntavaaleissa. Vastaavasti Kekkosen väistymisen uskottiin pudottavan keskustan polvilleen. Keskustapuolueen kahtiajako (Virolainen–Karjalainen) vielä syvensi vaaranäkymiä.\nSamaan aikaan kokoomus Ilkka Suomisen johdolla saavutti vaalivoittoja nimenomaan keskustaoikeistolaisena puolueena. Keskustan eri puolilta hankkimat tiedustelutiedot vahvistivat 1980-luvun alkuvuosien strategiapohdintoja siitä, että Sdp ja kokoomus löytävät toisensa myös hallituspolitiikassa ja esimerkiksi silloin ajankohtaistunut lisäydinvoiman rakentaminen yhdistää sinipunapuolueita. Keskustan näkövinkkelistä elettiin todellisia vaaran vuosia.\nStrategia ratkaisee. Keskustan sisäpiirin toiminta painottui viikoittaisiin strategisiin pohdintoihin politiikan asetelmista, uusista avauksista ja järjestöllisistä uudistuksista: mitä tehdä, jotta pahin – auringonlaskuvaihtoehto – ei toteutuisi. Tämä käytäntö ylläpiti jatkuvan poliittisen keskustelun elävää perinnettä. Ei tavoiteltu pakkoyhtenäisyyttä. Puoluetta kehitettiin ”ajatusvirtausten liittona”. Olli Rehn ja Paavo Väyrynen työskentelivät samaan suuntaan.\nVälttämätön ehto kaikelle oli puolueen sisäisen yhtenäisyyden uudelleenrakentaminen ja erilaisten ryhmittymien vetäminen vastuuseen.\nKeskustan ”uudelleen perustamisessa” edettiin laajalla rintamalla: paneuduttiin ohjelmatyöhön, siirryttiin vähitellen ”aatteelliseen tahtopolitiikkaan” ja sosiaalidemokraattien haastamiseen sekä toteutettiin monivuotinen järjestöremontti. Nämä nivottiin yhteiseksi strategiaksi, joka tähtäsi kannatukseen nostamiseen yli 20 prosentin ja asemien palauttamiseen puolueen loistoaikojen tasolle. Strategia poiki monia samaan suuntaan vetäviä operaatioita.\nUusi periaateohjelma laadittiin kiireen vilkkaa ja hyväksyttiin Rovaniemen puoluekokouksessa 1982. Merkittävä oli 1980-luvun lopun tavoiteohjelma luonnonmukaisesta sivistysyhteiskunnasta.\nIhmisten valinnanmahdollisuuksia korostavilla kannanotoilla haettiin avartumista ja uutta kilpailukykyistä linjaa suhteessa kokoomukseen. Puheenjohtaja Väyrynen kirjoitti ja puhui ”ihmiskuntapolitiikasta”. Ohjelmallinen pohdinta oli olennainen osa puolueen arkitoimintaa ja sen jatkuvaa asemointia. Ohjelmatyön henkeä kuvasi vuoden 1983 vaaliteema: Keskusta – vihreä liitto elämän puolesta.\nAvartuminen huipentui 1988 nimenmuutokseen. Keskusta myös hämmästytti monia julistautumalla kaksikieliseksi puolueeksi. Liittyminen liberaalien kansainväliseen yhteisöön vahvisti kuvaa uudistuvasta keskustasta.\nRohkein veto oli, että keskusta kyseenalaisti vaalikaudella 1983–1987 Sdp:n hallituspoliittisen johtoaseman. Aiemmin keskusta oli tyytynyt kymmenyksiin ja antanut demareille periaatteet. Nyt tämä vino asetelma tahdottiin kääntää tasavertaiseksi. Se johti Sorsan ja Väyrysen yhteenottoihin ja välien katkeamiseen.\nKeskustassa laskettiin, että ilmapiiri haastamiselle oli otollinen, koska kansalaisten parissa muhi ajatuksia löytää vastavoima demareille, mihin kokoomuksesta ei ollut. Haastaminen kärjisti kuitenkin kahden punamultapuolueen välejä niin, että ne palasivat yhteistyöhön vasta kuudentoista vuoden jälkeen 2003.\nOlennaista tahtopolitiikassa oli myös keskustalaisten voimien kokoaminen demarien vastapainoksi. Keskustapuolueen, Rkp:n ja Lkp:n yhteistyötä tiivistettiin. Rintamaan haettiin myös silloinen Suomen Kristillinen Liitto. Syntyi Keskustan valtuuskunta, Keva. Lkp oli muutamia vuosia jopa Keskustapuolueen jäsenjärjestö.\nHistoriallinen paradoksi on, että nimenomaan keskusta mursi Sdp:n pysyvältä vaikuttaneen johtoaseman.\nDemarien haastaminen kärjistyi Holkerin sinipunahallituksen aikana 1987–1991. Keskusta pyrki oppositiosta osoittamaan, että vain se pystyy tasavertaiseen yhteistyöhön Sdp:n kanssa, kun kokoomus oli antautunut yrittäjyys-, työelämä- ja sosiaalipoliittisessa kysymyksissä ja varsinkin aluepolitiikassa (”hallittu rakennemuutos”), joka oli keskustan leipälaji.\nVuoden 1988 presidentinvaalit vahvistivat perusasetelmaa: Koivisto–Väyrynen, Sdp–keskusta. Holkeri ilmoitti ennen vaaleja tukevansa Koivistoa, jos hän jää ensimmäisellä kierroksella kolmanneksi. Vaalit käytiin lähes täysin sisä- ja hallituspolitiikan merkeissä, ja keskustan kannatus nousi pitkästä aikaa 20 prosentin yli. Sama tahti jatkui syksyn kunnallisvaaleissa.\nTahtopolitiikalla ryyditetty oppositiopolitiikka toi Esko Ahon keskustalle 1991 lähes 25 prosentin kannatuksen ja 55 kansanedustajaa. Aho arvioi vaali-iltana tulevaa hallitusratkaisua Pursimiehenkadun puoluetoimistossa, että ”Sdp hävisi liikaa”. Sosiaalidemokraatit jättäytyivät oppositioon. Demareiden kiistaton hegemonia-asema horjahti ensimmäisen kerran pariin vuosikymmeneen vakavasti. Sdp:n haavoittuvuus oli jatkoa ajatellen tärkeä havainto.\nPoliittista operointia ”apupuolueesta haastajaksi” tukivat järjestöremontti ja omaleimainen kuntapolitiikka. Merkittävintä oli kentän vaikuttajien aatteellinen, poliittinen ja viestinnällinen kouluttaminen koko 1980-luvun ajan. Sen seurauksena syntyi ainakin tuhanteen noussut vaikuttajakaarti, joka oli sitoutunut suureen tavoitteeseen. Jotkut valittiin kansanedustajiksi seuraavissa eduskuntavaaleissa.\nHistoriallinen paradoksi on, että nimenomaan keskusta mursi Sdp:n pysyvältä vaikuttaneen johtoaseman. Olihan sentään kysymys suomalaista politiikkaa ja yhteiskuntaa syvälti uudistaneesta yhteistyösuhteesta.\n1980-luvun yksi opetus on, että puolue menestyy vain yhdessä rakennetun strategian avulla, ei sattumalta. Ytimessä on aina vakava asia, sytyttävä viesti, omintakeinen politiikka.\nVuosi 1987 on käännekohta Suomen poliittisessa lähihistoriassa. Sinipunahallituksen muodostaminen vaikutti poliittisten tapahtumien kulkuun tarkoituksensa vastaisella tavalla.\nPaavo Väyrysen, Ilkka Suomisen ja Christoffer Taxellin teollisuuden johdon kanssa tekemän kassakaappisopimuksen tarkoituksena oli keskustajohtoisen porvarihallituksen muodostaminen vaalien jälkeen, mutta se johtikin sinipunahallituksen syntymiseen. Kokoomus nousi 21 vuoden jälkeen hallitukseen, ja keskusta siirrettiin oppositioon. Mauno Koivisto kaatoi Harri Holkerin avulla kolmen puoluejohtajan sinänsä luvallisen aikomuksen.\nKassakaappisopimus tähtäsi demarien ylivallan nitistämiseen, talous-ja teollisuuspolitiikan suunnan muuttamiseen ja myös presidentin vaihtamiseen, vaikka sitä ei sanottukaan.\nSinipunaratkaisulla oli ainakin kolme seurausta. Ensinnäkin keskustan hallituspoliittinen keskusasema murtui. Lähes kirjoittamaton sääntö oli siihen saakka ollut, että keskustan yli ja ohi ei voida muodostaa enemmistöhallitusta. Nyt ”kauhukuva” toteutui: se ohitettiin. Hallituspolitiikan jana-asetelma muuttui kolmioksi, jonka kärkinä ovat kokoomus, demarit ja keskusta; kaksi hallituksessa, yksi oppositiossa.\nToiseksi keskustan tappio hallituksen muodostamisessa kääntyi nopeasti voitoksi. Sinipunahallitus vauhdittikin demareiden hegemonisen aseman murtumista, ja keskusta sai käyttövoimaa väärämieliseksi koetusta ratkaisusta. Voi väittää, että ilman Koiviston keskustalle ja Väyryselle järjestämää nöyryytystä vuoden 1991 veret seisauttava voitto olisi jäänyt tulematta.\nTappiossa on voiton siemen. Merkittävä osa keskustan paluussa maan terävimpään kärkeen on kilpailijoiden virheillä – ja myös toisin päin. Läheskään kaikki ei ole omaa etevyyttä.\nKeskusta on vuoden 1987 jälkeen tullut hallitukseen vain suurimpana ja noussut näin vaalivoittajana aina pääministeripuolueeksi (Aho 1991, Jäätteenmäki 2003, Vanhanen 2007, Sipilä 2015). Puolue on ollut joko pääministeripuolue tai oppositiossa. Keskustalla ei ole ollut kohta kolmeenkymmeneen vuoteen kokemusta pienemmän päähallituspuolueen asemasta.\nKolmas johtopäätös liittyy parlamentaarisen kansanvallan vahvistumiseen: hallituspolitiikan vaihtoehdot avautuivat sepposen selälleen, ja kaikilla eduskuntapuolueilla on ollut vuoden 1987 jälkeen yhtäläiset mahdollisuudet hallitusvaltaan. Kaikki ajateltavissa olevat vaihtoehdot ovat saaneet näyttää kyntensä: sinipuna, sateenkaari, punamulta ja sinivihreä. Ruotsin mukainen blokkimalli ei ole ottanut tulta.\nSdp:tä ja kokoomusta on yhdistänyt keskittämispolitiikka, ja ne ovat tunteneet vetoa toisiinsa isoissa kaupungeissa ja etujärjestökentällä. Sinipunan yhteistyötraditio on niin vankka, että jos vaalitulos antaa mahdollisuuden, sinipunahallitus syntyy.\nErkki Tuomioja (sd) on väläyttänyt punavihreää muutosrintamaa nykyisen hallituksen vaihtoehdoksi seuraavien vaalien jälkeen. Antti Kalliomäki (sd) kaavaili samansuuntaista Sdp:n, vasemmistoliiton ja vihreiden pohjaa jo vuonna 2007. Punavihreä koalitio olisi uusi lisä hallituspohjien värikirjoon.\nKokoomuksen vallan huipensi Sauli Niinistön nousu tasavallan presidentiksi.\nVuoden 1987 hallitusratkaisu muutti poliittista asetelmaa enemmän kuin kukaan aavisti. Vuosien 1987–2016 välillä kokoomus on joutunut opposition vain yhden kerran, 2003–2007. Sille on kertynyt vuoden 1987 jälkeen hallitusvuosia 25, Sdp:lle 20 ja keskustalle vain 13.\nValtamittareilla mitattuna kokoomus on ehkä Suomen vaikutusvaltaisin puolue. Sen järeä vaikutusvalta muistuttaa tietyllä tapaa keskustan aiempaa hallituspoliittista keskusasemaa.\nKokoomus on noussut suurimmaksi puolueeksi vain kerran, Jyrki Kataisen johdolla 2011. Puoluetta on ollut kuitenkin vaikea ohittaa, kun hallitusta on muodostettu. Vaalitulokseen ja poliittiseen tilanteeseen perustuvista syistä kokoomus on ollut luontevin hallituskumppani sekä keskustalle että Sdp:lle.\nVuoden 1987 hallitusratkaisu syntyi Koiviston käsiohjauksella, mutta vuosina 1995 ja 1999 syntyneet Paavo Lipposen hallitukset rakentuivat yhteisen sinipunaideologian ympärille ohi toiseksi suurimman puolueen keskustan.\nMutta on keskustakin tarvinnut kokoomusta. Ahon hallituksen synty 1991 perustui ennen kaikkea Sdp:n suureen vaalitappioon. Vuoden 2007 hallitusratkaisun taustalla oli kokoomuksen nousu toiseksi suurimmaksi. Vuonna 2015 hallitusratkaisu oli tiettävästi aidosti auki. Kolmanneksi suurimpana puolueena kokoomus tuntui lopulta demareita luontevammalta vaihtoehdolta, koska jälleen Sdp ”hävisi liikaa”.\nKokoomuksen vallan huipensi Sauli Niinistön nousu tasavallan presidentiksi 2012. Symboliikkaa voi hakea Koiviston valinnasta kolmekymmentä vuotta aiemmin. Nyt kokoomuksella on hallussaan presidentin, valtiovarainministerin ja EU-komissaarin paikat. Lisäksi se heiluttaa tahtipuikkoa suurimmissa kaupungeissa.\nKokoomuksen lonkerot levittäytyvät muutenkin laajalle. Elinkeinoelämä tukee puoluetta, ja työnantajapuolen järjestöt ovat kokoomuslaisten hallussa. Samaan aikaan se on vankistanut asemiaan työntekijäpuolella ja valtion virkakunnassa, viime aikoina myös sosiaali- ja terveysalan yritysten sekä merkittävää yhteiskunnallista roolia näyttelevien viestintätoimistojen johtopaikoilla.\nKokoomuksen valta on jo rakenteellista. Pari vaalitappioita ei hetkauttaisi sen tosiasiallista asemaa juuri lainkaan.\nPuolueen menestyksen tärkein selittäjä on ajan hengen ja kokoomuslaisuuden yhtäläisyys: yksilöä, kuluttamista ja kaiken kaupallistamista korostavat arvot yhdistettynä pragmaattiseen valtionhoitaja-asenteeseen. Kaupungistuminen ja elinkeinorakenteen muutos ovat suosineet kokoomusta ja ulko- ja turvallisuuspolitiikan länsisuuntaus on avittanut sitä.\nKokoomus on ollut paras vaalipuolue: sillä on mediataidot ja rahaa niiden hyödyntämiseen. Perinteinen ”koti, uskonto, isänmaa” -kokoomuslaisuus on jäänyt marginaaliin.\nSuomen politiikasta ei tullutkaan eurooppalaisen mallin mukaisesti kahden kauppa. Kokoomus on noussut ehkä vaikutusvaltaisimmaksi, sosiaalidemokraattien hegemonia on murtunut, vasemmisto on alimmillaan, keskustan ”ihme” jatkuu, populistipuolue on vahvoilla ja vihreä puolue on eurooppalaista tasoa. Puoluekartta on monenkirjava ja nopealiikkeinen.\nValtavirrasta poikkeavat populistiliikkeet on meillä integroitu hallitusvaltaan toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa: vaalivoiton ja vastuun kantamisen kautta kansan tuomiolle vaaleissa. Timo Soinin perussuomalaiset nousivat voittojen ansiosta hallitukseen, ja jo Vennamoiden Smp oli samalla tiellä 1983–1991. Kommunistit ja kansandemokraatit integroitiin ”Kekkosen kesytysmetodilla” vallankäyttäjiksi vuoden 1966 vaalien jälkeen – ja tulos tunnetaan.\nKeskustassa keskityttiin Juha Sipilän johdolla ensin vuoden 2011 vaalikatastrofiin johtaneiden syiden korjaamiseen. Vuoden 2015 vaalien jälkeen taloustilanne on määrännyt strategian. Sipilän keskusta tunnetaan vastuullisena valtionhoitajana ja ratkaisuhakuisena yhteistyöpuolueena. ”Kerro totuus, mutta rohkaise” -mietelmään kiteytyy ajan henki.\nKansanliikkeenä keskusta on osannut historiansa aikana lukea oikein maailman ja yhteiskunnan virtaukset, tiedostanut aatteestaan käsin tehtävänsä ja pitänyt sen ansiosta ihmeen lailla pintansa puolueiden kamppailussa.\nPuolue elää vain, jos kansalaiset pitävät sen olemassaoloa ja toimintaa tarpeellisena. Keskustan tarkoitus kietoutuu turvallisuuden, eheyden ja vihreyden ympärille. Ne liittyvät keskinäisriippuvuuksien maailmassa toisiinsa.\nTurvallisuus alkaa kaukaa ja tulee lähelle. On tartuttava sotien, ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen, köyhyyden ja nälänhädän juurisyihin. Keskustan – perinteisen ulkopolitiikan taitajana – on avarrettava turvallisuuspoliittista ajatteluaan monta piirua tähän suuntaan.\nKysymys on elämän suojelemisesta. Rauhan rakentaminen on paljon muuta kuin sinänsä tärkeää välittäjätoimintaa. Jos puolue tahtoo puhutella nousevia polvia, sen oltava aktiivinen ja uskottava ihmiskunnan kohtalonkysymyksissä.\nMyös nyt keskusta tarvitsee strategiaa, jonka ydin on kansalaisia ja etenkin maan hiljaisia puhutteleva viesti.\nSuomen perinteeseen ja linjaan sopii, että EU on maailmanpolitiikassa sillanrakentaja ja sovinnon hieroja, ei niinkään sotija. Berliinin muurin kaaduttua Euroopan piti yhtenäistymän, mutta muurin tilalle on tullut vastakkainasettelu. Lännen ja Venäjän vastakkainasettelu on purettavissa neuvottelemalla ja sopimalla, ei jännitystä kiristämällä. EU itse tarvitsee kansoja oikeasti kokoavan yhteistyösuunnan.\nMurrosoloissa Suomen on osattava valita omintakeinen, luontaisiin vahvuuksiimme perustuva tie. Yhteiskunnan kahtiajako syvenee. Sosiaalinen eheys, kansalaisten osallistaminen, sivistys ja koulutus sekä ihmisten itseauttamiskyvyn elvyttäminen ylläpitävät ja parantavat hyvinvointiyhteiskunnan elinvoimaa. Ehyt yhteiskunta on myös kilpailukykyisin.\nOmintakeisuuden avain on runsaissa uusiutuvissa luonnonvaroissa. Niiden varaan ja uusimmalla teknologialla voidaan rakentaa kestävää taloutta, uutta teollisuutta ja uusia työpaikkoja. Biotalous vaatii hajautettua yhteiskuntaa, alueellisesti tasapainoista maata ja elinvoimaisia luontaisiin vahvuuksiinsa rakentuvia maakuntia. Realistinen vihreys on ympäristön- ja luonnonsuojelun lisäksi kaikkien suomalaisten toimeentulon perusta.\nKeskustan ihme ei jatku itsestään. Nytkin tarvitaan strategiaa, jonka ydin on kansalaisia ja etenkin maan hiljaisia puhutteleva viesti. Tulevaisuudessa keskusta voisi nousta turvallisuuden, eheyden ja vihreyden ympärille koottavan yhteiskunnallisen projektin kärkeen.\nKirjoittajista Seppo Kääriäinen ja Pekka Perttula ovat valtiotieteiden tohtoreita ja keskustan entisiä puoluesihteereitä ja Markus Ylimaa on keskustan eduskuntaryhmän sivistyspoliittinen sihteeri. Kirjoitus on ensi kerran julkaistu Kanavassa 8/2016.\nEsko Aho, Harri Holkeri, Ilkka Suominen, Juha Sipilä, Kalevi Sorsa, Kansallinen kokoomus, Mauno Koivisto, Paavo Väyrynen, Suomen keskusta, Suomen sosiaalidemokraattinen puolue


Tältä sivulta löytyy linkkejä hyödyllisiin palveluihin, sekä metsästykseen ja kalastukseen liittyviin sivustoihin.\nMetsähallituksen eräpalvelut keskittyvät jatkossa yksille sivuille netissä. www.eräluvat.fi -sivustolta löytyvät kaikki metsästäjien, kalastajien ja vaikkapa moottorikelkkailijoiden tarvitsemat tiedot, jotka aiemmin oli hajautettuna muun muassa villipohjola.fi-sivustolle ja metsa.fi-sivustolle. Kaikki lupa-asiat netissä ovat siis siirtyneet Eräluvat.fi-sivustoille.\nVillin Pohjolan eräkämpät ja lomamökit.\nLuontoon.fi antaa ajantasaiset tiedot kansallispuistojen ja muiden Metsähallituksen retkikohteiden palveluista. Retkeile ja virkisty upeissa luontokohteissa!.\nTietoa suurpedoista kiinnostuneille.\nTämän palvelun kautta voit jättää saalispalautteet metsähallituksen luvista.\nKalastusrajoituspalvelu kertoo, mitkä alueet ovat yleiskalastusoikeuksien ulkopuolella. Palvelusta löytyvät vesialueet, joissa ongintaa, pilkintää ja viehekalastusta on rajoitettu kalastuslain ja ELY-keskusten päätösten nojalla.\nNorjan valtion kalastusluvat\nTäältä voit ostaa Norjan valtion kalastusmaksun etukäteen. Asioida voit englanniksi ja maksaa luottokortilla. Kaikki 16 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka aikovat kalastaa lohia, meritaimenia tai merirautuja vesistöissä tai kalastaa mainittuja lajeja kiinteillä pyydyksillä merellä, on velvoitettu maksamaan kalastuslupamaksu. Tämä on edellytys varsinaisen kalastusluvan ostamiselle esim. lohijoelle.\nKansalaisen karttapaikka Perinteinen karttapalvelu jossa voit katsella maastoa myös ilmakuvana.\nRiistaweb on metsästäjäorganisaation yhteys-, tapahtuma- ja riistatiedoista koostuva valtakunnallinen tietokanta. Palvelusta voit etsiä esim. paikkakunnallasi järjestettävien metsästäjäntutkintojen ajankohdat.\nSuomen riistakeskus: Riista.fi\nSuomen riistakeskus aloitti toimintansa 1.3.2011. Riistakeskukseen yhdistettiin Metsästäjäin Keskusjärjestö ja 15 riistanhoitopiiriä. Suomen riistakeskus edistää kestävää riistataloutta, tukee riistanhoitoyhdistysten toimintaa ja huolehtii riistapolitiikan toimeenpanosta sekä vastaa sille säädetyistä julkisista hallintotehtävistä.\nKaikenkattava sivusto josta löytyy tietoa metsästysajoista, niiden rajoituksista ja poikkeuksista, metsästäjätutkinnosta, lainsäädännöstä sekä monista muista metsästäjälle tärkeistä asioista.\nSuomen riistakeskus julkaisee myös metsästäjille tarkoitettuja ohjeita eettiseen metsästykseen.\nTässä suora linkki esitteisiin.


Etusivu > Kasvojenhoito > The Face Care Brands > Tyyppi > Normaali ja sekaiho\nBotanical Refreshing Aloe Vera\nKosteuttava puhdistusemulsio, jonka ainesosat ovat 96 % luonnollista alkuperää. Poistaa meikin ja lian miellyttävällä ja tehokkaalla tavalla. Normaalille ja sekaiholle.\nBotanical Refreshing Aloe Vera-kasvovesi\nKosteuttava kasvovesi, jonka ainesosat ovat 96 % luonnollista alkuperää. Poistaa puhdistuksen jälkeen viimeisetkin meikin jäämät ja lian. Normaalille ja sekaiholle.\nGarnier Bio - Fresh Lemongrass - Tasapainottava kasvovoide\nBotanical Refreshing Aloe Vera -puhdistugeeli\nHoitava kosteusvoide herkälle iholle, jolla esiintyy epäpuhtauksia\nPure Active -puhdistusgeeli herkälle iholle, jolla esiintyy epäpuhtauksia, puhdistaa ihosi hetkessä ja tekee siitä mattapintaisen. Koostumus poistaa epäpuhtauksia, likaa ja ylimääräistä talia ihoa kuivattamatta.\nKasvovesi herkälle iholle, jolla esiintyy epäpuhtauksia\nKoe hetkessä puhdas ja pehmeä iho Pure Active Sensitive -kasvovedellä herkälle iholle, jolla esiintyy epäpuhtauksia. Koostumus auttaa vähentämään epäpuhtauksia ja pienentämään ihohuokosia sekä antaa iholle miellyttävän tunteen.\nPure Active Sensitive hoitava kosteusvoide herkälle iholle, jolla esiintyy epäpuhtauksia, taistelee finnejä ja epäpuhtauksia vastaan kuivattamatta ihoa. Se rauhoittaa ihoa ja kosteuttaa 24 tuntia.


Kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen: Maakunta- ja sote-uudistus ei ole nappikauppaa - Kehittyvät kaupungit\nKunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen: Maakunta- ja sote-uudistus ei ole nappikauppaa\nEtusivu » Rakentaminen » Kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen: Maakunta- ja sote-uudistus ei ole nappikauppaa\nSuomessa valmistellaan laajaa julkisten palveluiden uudistusta. Maakunta- ja sote-uudistus ei ole nappikauppaa: se koskettaa yli 200 000 julkisen sektorin työntekijää ja yli 20 miljardin euron osuutta julkisesta taloudesta.\nUudistuksen valmistelu on pitkällä Suomen eri maakunnissa. Tulevaisuuden maakuntia rakentavat jo tuhannet suomalaiset. Sote-uudistuksen tarpeen allekirjoittavat kaikki. Moni kuitenkin pohdiskelee, onko maakuntauudistukselle tarvetta. Kyllä on.\nTällä hetkellä yli 400 eri organisaatiota hoitaa Suomessa sote-palveluita, pelastustointa, ympäristöterveydenhuoltoa, valtion työvoima- ja yrityspalveluita, aluekehitystä, maakuntien kaavoitusta, maaseutuhallintoa ja lomitusta. Koska sote-uudistus tehdään jo maakuntapohjaisesti, on järkevää, että samalla kootaan yhteen myös muita ylikunnallisesti toteutettuja kuntien palveluita ja valtion aluehallintoa.\nMaakunnille tulee vaaleilla valittu päätöksenteko, joten ne ovat kansalaisten suorassa demokraattisessa ohjauksessa. Olisi hölmöä tehdä vain sote, ja jättää julkisen sektorin sekava ja pirstaloitunut rakenne muuten ennalleen.\nUudistus on tärkeä erityisesti siksi, että saamme ihmisille koko maahan toimivat sote-palvelut. Uudistuksella luodaan myös eväitä palveluiden ja hallinnon sujuvuudelle, digitalisaation tehokkaammalle hyödyntämiselle, kustannustehokkuudelle ja kasvun vauhdittamiseksi. Julkisen sektorin viidakko, jossa kansalaiset ja yritykset monin paikoin seikkailevat, selkeytyy huomattavasti nykytilasta.\nOn selvää, että uudistus muokkaa Suomen julkisen sektorin dynamiikkaa. Maakunnista tulee vahva palvelujen järjestäjä ja tuottaja valtion ja kuntien väliin. Erityisesti kuntien ja maakuntien yhteistyön toimivuudesta tulee kriittinen tekijä julkisen sektorin toimivuudelle.\nYhteistyö yritysten kanssa tulee olemaan sekä kuntien että maakuntien kannalta tärkeää. Kaupunkien vastuu oman alueensa elinvoimakysymyksissä on keskeinen: kunta kehittää, kaavoittaa, kasvattaa ja kouluttaa. Kunnalla on myös jatkossa ylivoimaisesti suurin merkitys alueensa elinympäristöön ja hyvinvointiin. Kunnan toimet alueensa kulttuurin, elinkeinojen ja markkinoinnin osalta ovat ratkaisevia menestyksen avaimia. Lisäksi kunnilla on maakuntia vapaammat kädet toimia juuri omien asukkaidensa hyvinvoinnin parantamiseksi.\nUusien maakuntien suurin vahvuus on erityisesti siinä, että ne saavat kokonaisvastuun ELY-keskusten, TE-toimistojen ja maakuntaliittojen aluekehitys-, yritys- ja työllisyyspalveluista. Parhaassa tapauksessa tämä näkyy kansalaisille, yrityksille ja kunnille entistä sujuvimpina julkisina palveluina ja yhden luukun periaatteena. Tämä on tavoitteena myös valtion lupa- ja valvontaviraston LUOVA:n perustamisessa, johon vuonna 2020 siirretään valtaosa aluehallintovirastojen tehtävistä.\nMaakunta- ja sote-uudistuksella on siis valtava potentiaali. Toimeenpano kuitenkin ratkaisee onnistumisen: vanhaan tukeutumalla ei uudistuksen hyötyjä saada aikaan. Pelkkä lakimuutos ei vielä tee onnistunutta uudistusta. Hyvä uudistus tehdään yhteistyössä maakunnissa päättäjien, henkilöstön, asukkaiden, yritysten ja järjestöjen kanssa.\nKirjoittaja Anu Vehviläinen on kunta- ja uudistusministeri.


Download "SUUNNITTELU- JA KONSULTTIALAN TOIMIHENKILÖIDEN TYÖEHTOSOPIMUS 16.2.2005-30.9.2007"\n1 SUUNNITTELU- JA KONSULTTIALAN TOIMIHENKILÖIDEN TYÖEHTOSOPIMUS SUUNNITTELU- JA KONSULTTITOIMISTOJEN LIITTO SKOL RY TOIMIHENKILÖUNIONI TU RY\n2 SUUNNITTELU- JA KONSULTTITOIMISTOJEN LIITTO SKOL RY Tapiolan Keskustorni, ESPOO puh , faksi www. skolry.fi, TOIMIHENKILÖUNIONI TU RY PL 183 (Selkämerenkuja 1 A), HELSINKI puh. (09) , faksi (09)\n3 SUUNNITTELU- JA KONSULTTIALAN TOIMIHENKILÖIDEN TYÖEHTOSOPIMUS SISÄLLYSLUETTELO Työehtosopimuksen sisältö 2 Aakkosellinen hakemisto 3 1 Tulopoliittista sopimusta koskeva pöytäkirja 8 2 Pöytäkirja ja työllistymisen ja muutosturvan toimintamalli 13 3 Työehtosopimus 16 4 Toimihenkilöiden palkkausjärjestelmä 55 5 Suunnittelu- ja konsulttialan yhteistoimintasopimus 66 6 Irtisanomissuojasopimus SKOL-TU 77 7 "Tutustu työelämään ja tienaa" -kesäharjoitteluohjelma 82 8 Sopimus työssä oppimisesta ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien harjoittelumahdollisuuksien edistämisestä 84 9 Työaikasopimus 86\n4 2 TYÖEHTOSOPIMUKSEN SISÄLTÖ 1 Sopimuksen ulottuvuus ja soveltamisala Liitesopimukset Työsuhde ja työsuhteesta johtuvat yleiset velvollisuudet Palkka Työsuhteen päättyminen Säännöllinen työaika Työajan lyhentäminen Keskimääräinen säännöllinen työaika Työvuoroluettelo ja työvuoroluettelon sekä työajan tasoittumisjärjestelmän muuttaminen Lisätyö Vapaapäivät Arkipyhäviikot Ylityö Osa-ajan palkka Varallaolo ja puhelinohjeet Hälytysluontoinen työ Sunnuntaityö Lepoajat ja viikkolepokorvaus Vuorotyö sekä ilta- ja yötyö Palkka sairauden tai äitiysvapaan aikana sekä tapaturman jälkeen Lääkärintarkastukset Matkakorvaukset Suojavaatetus Rajanpintatyö Koulutustilaisuudet Vuosiloma Lyhyt tilapäinen loma Luottamusmies Kokoontumisoikeus Neuvottelujärjestys Paikallinen sopiminen Sopimuksen voimassaolo...54\n5 3 AAKKOSELLINEN HAKEMISTO A Adoptio...37 Ammatillinen koulutus...71 Ammattiyhdistysjäsenmaksu...17 Arkipyhäviikot...26 AY-koulutus...72 E Erimielisyydet vaativuusluokituksessa...61 Erimielisyyksien ratkaiseminen...52 Erimielisyysmuistio...52 H Hammassairaus...40 Harjoittelijat...57 Henkilökohtainen palkanosa...57 Henkilön pätevyys...58 Hoitovapaa...37 Hotellikorvaus...41 Hälytysluontoinen työ...32 Hälytysraha...32 I Iltatyö...35 Iltatyö ja -lisä...35 Irtisanominen...78, 85 Irtisanomisajat...77 Irtisanomissuojasopimus...77 Isyysvapaa...37 J Joustovapaa...21, 25, 27, 33, 50 Järjestäytymisvapaus...17 K Kehittämistoiminta...70 Kertausharjoitukset...50 Keskimääräinen säännöllinen työaika...19, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 34, 35, 47 Kilometrikorvaus...47 Koeaika...49 Kokoontumisoikeus...51 Korvausperuste...36 Koulutus...13, 14, 55, 60, 61, 71, 72, 84 Koulutustilaisuudet...48 Kunnallinen luottamustehtävä...50 Kuolemantapaukset...50 Kuukausipalkan jakaja...49\n6 4 L Laboratorio- ja röntgentutkimukset...39 Lakisääteiset lääkärintarkastukset...38 Lapsen sairastuminen...50 Lepoajat...33 Lisätyö...82, 85 Liukuvan työajan enimmäiskertymä...20 Lomanmääräytymisvuosi...50 Lomapalkka...48 Lomaraha...21, 25, 27, 33, 49, 50 Lomautuksen keskeyttäminen...80 Lomautuksen peruuttaminen...79 Lomautuksen siirtäminen...79 Lomautus...37, 79, 80 Lomautusilmoitusaika...79, 80 Luokitus...59 Luontoisedut...59 Luottamusmiehen irtisanomissuoja...69 Luottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun sekä työsuojeluasiamiehen asemaa koskevat määräykset...68 Luottamusmiehen koulutus...71 Luottamusmiehen toimisto ym. -välineet...69 Luottamusmiehen toimitilat...69 Luottamusmiehen työsuhde ja ansiokehitys...69 Luottamusmies...51 Luottamusmies, henkilö-, tilasto- ja työvoimatiedot...74 Luottamusmies, ilmoitukset...24 Luottamusmies, vapautuksen antaminen...68 Luottamusmieskorvaukset...51 Lyhyt tilapäinen loma...50 Lyhyt työkomennus...46 Lääkärintarkastukset...38 Lääkärintarkastukset sairaustapauksissa...38 Lääkärintarkastukset, korvaaminen...38 Lääkärintodistuksen esittäminen...36 Lääkärintodistus...36, 38 M Majoituskustannusten korvaus...41 Matka-ajan korvaus...47 Matkakorvaukset...40 Matkakorvaus ja päiväraha...38 Matkakustannukset...41 Matkan alkaminen ja päättyminen...40 Matkustamisvelvollisuus...40 Matkustavaan työhön palkatut tekniset toimihenkilöt...47 Matkustussääntö...47 Mitä ylityöksi luetaan...26 Muutokset toimihenkilön asemassa...60\n7 5 N Neuvottelujen aloittaminen...80 Neuvottelujärjestys...80 Neuvotteluvelvollisuus...80 Nuoret toimihenkilöt...57 O Oman auton käyttö...47 Osa-aikatyö...20, 24 Osa-ajan palkka...22, 29, 59 P Paikallinen sopiminen...53 Palkka ja palkkaus...18 Palkkausjärjestelmä...10, 18, 55, 59, 60, 61, 75 Palvelusaika...58 Palvelusvuosilisä...55, 58 Perehdytys...17 Perhevapaa...12, 17, 37, 78 Peruspalkan laskeminen...27 Pitkä työkomennus...46 Poissaolotunnin ja -päivän laskeminen...29 Puhelinohjeet ja puhelinkorvaukset...31 Päivittäinen lepoaika...34, 71 Päiväraha...37, 41 Päiväraha, kotimaa...41 Päiväraha, ulkomaat...41 Pätevyys...57 Pätevyysosa...56 Pöytäkirjan tai erimielisyysmuistion laatiminen...80 R Raskaus...39, 78 Ruokaraha...41, 47 Ruokavähennys...47 Ryhmähenkivakuutus...17 Röntgentutkimukset...39 S Sairaus...36 Sairausajan ilmoitusvelvollisuus...36 Sairausajan korvausajanjaksot...36 Sairausajan korvausperuste...37 Sairausajan palkan epääminen...37 Sairausajan palkka...36, 39 Siirtäminen toisiin tehtäviin...18 Sijaisuudet...59 Soveltamisala (palkkausjärjestelmän)...55 Soveltamisala (työehtosopimuksen)...16 Sunnuntaityö...59, 74\n8 6 Synnytys...21, 37, 40 Säännöllinen työaika...19 säännöllisen työajan ylityöjakaja...27 Säästövapaa...50 T Tapaturma...17, 34, 36, 38 Tasa-arvo...11, 71, 73 Tiedotustoiminta...73 Toimenkuvaus...59 Tulospalkkaus...11 Tulospalkkioita...18 TVL-luokka...57 TVL-palkka...57 Työaika...19, 20, 21, 86, 87, 88 Työajan lyhennysvapaat...58 Työajan lyhentäminen...21 Työajan muutos ja palkka...19 Työajan tarpeettoman menetyksen välttäminen...38 Työajan tasoittumisjärjestelmä...24 Työajan tasoittumissuunnitelma...24 Työkomennuksen päivärahat...41 Työkomennus...46 Työkyvyttömyyden toteaminen...36 Työkyvyttömyyden uusiintuminen...36 Työsuhteen ehtojen muuttaminen...18 Työsuojeluvaltuutettu ja -asiamies...67 Työtuntien ja matka-ajan laskeminen...41 Työtuntijärjestelmän edellyttämä tuntimäärä ja päiväpalkkatakuu...25 Työvuoroluettelo...20, 24 Työvuoroluettelo, ilmoitusvelvollisuus...24 Työvuoroluettelo, laatimisvelvollisuus...24 Työvuoroluettelo, neuvotteluvelvollisuus...24 Työvuoroluettelo, osa-aikatyö, vaihteleva tai tilapäinen työvuoro...24 Työvuoroluettelo, pysyvä muutos...24 Työvuoroluettelo, tilapäinen muutos...24 U Ulkomaanpäivärahat...41 Ulkopuolinen työvoima...75 V,W Vaativuuden arviointi...59 Vaativuusluokitus...61 Vanhempainvapaa...37 Vapaapäivänä tehdyn työn korvaaminen...27 Varallaolo...31 Varaluottamusmies...51, 66 Vastuuvakuutus...17 Viikkolepo...29, 32, 33 Viikkolepokorvaus...33, 34\n9 7 Viikoittainen ylityö...27 Vuorokausilepo...35 Vuorokautinen ylityö...29 Vuorotyö...34, 35 Vuorotyölisä iltavuorossa...27 Vuorotyölisä yli- ja sunnuntaisyöstä...35 Vuorotyölisä yövuorossa...35 Vuosiloma (viittaukset tarkoittavat vuosilomalakia 272/1973)...48 Vähennykset...37 Vähimmäispalkka...59 Y Yhteinen koulutus...71 Yhteinen luottamusmies...10 Yhteistoimintasopimus...66 Yhteistoimintasopimus, yleisiä määräyksiä...66 Ylityö...26 Ylityö, viikoittainen...33 Ylityö, vuorokautinen...47 Ylitöiden tarkastelujakso...29 Yöpymisraha...41 Yötyö ja -lisä...35 Ä Äitiys, isyys- ja vanhempainvapaa...37 Äitiysvapaa...36\n10 8 TULOPOLIITTISTA SOPIMUSTA KOSKEVA PÖYTÄKIRJA Aika Paikka Tekniikan Akateemiset TEK, Helsinki Läsnä Timo Myllys, SKOL Ilkka Joenpalo, TU Pertti Kinni, SKOL Raija Kari, TU Teija Sinisalo, TU 1 Työehtosopimuksen uusiminen 2 Palkantarkistukset Keskusjärjestöt ovat saavuttaneet tulopoliittista sopimusta koskevan neuvottelutuloksen ja sopineet sen allekirjoittamisesta sen jälkeen, kun alakohtaiset sopimukset on tehty. Allekirjoittaneet osapuolet sopivat uudesta, tulopoliittisen sopimuksen mukaisesta työehtosopimuksesta, joka poikkeaa voimassa olevasta alan sopimuksesta jäljempänä mainitulla tavalla. Uusi sopimuskausi alkaa ja päättyy korotukset Palkkoja korotetaan sen palkanmaksukauden alusta, joka alkaa tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksukauden alusta yleiskorotuksella, jonka suuruus on 30,06 euroa kuukaudelta, kuitenkin vähintään 2,1 prosenttia. Korotus lasketaan voimassa olleesta palkasta (luontoisetuineen). Liittoerä 0,4 % käytetään yritys- tai toimipaikkakohtaisesti sovittavalla tavalla. Erän suuruus lasketaan yrityksen tai toimipaikan tämän sopimuksen piirissä olevien toimihenkilöiden helmikuulta 2005 maksettujen palkkojen (luontoisetuineen) summasta. Paikallisesti todetaan yhdessä käytettävän rahamäärän suuruus. Ellei erän käytöstä muuta sovita, se maksetaan prosenttimääräisenä yleiskorotuksena. Samasta ajankohdasta lähtien korotetaan TVL-taulukkopalkkoja yleiskorotusta vastaavasti 30,06 eurolla kuitenkin vähintään 2,1 prosentilla korotukset Palkkoja korotetaan sen palkanmaksukauden alusta, joka alkaa tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksukauden alusta 1,6 prosentin yleiskorotuksella. Korotus lasketaan voimassa olleesta palkasta (luontois-etuineen).\n11 9 Liittoerä 0,2 % käytetään yritys- tai toimipaikkakohtaisesti sovittavalla tavalla ja sen suuruus lasketaan yrityksen tai toimipaikan tämän sopimuksen piirissä olevien toimihenkilöiden toukokuulta 2006 maksettujen palkkojen (luontoisetuineen) summasta. Paikallisesti todetaan yhdessä käytettävän rahamäärän suuruus. Ellei erän käytöstä muuta sovita, se maksetaan prosenttimääräisenä yleiskorotuksena. Yleiskorotuksen ajankohdasta lukien maksetaan tasa-arvoeränä 0,2 prosentin suuruinen palkkaerä, joka lasketaan tämän sopimuksen piiriin kuuluvien toimihenkilöiden toukokuun 2006 säännöllisen työajan kuukausipalk-kojen summasta. Näin saatu korotuserä jaetaan toimipaikan naispuolisille toimihenkilöille euromääräisesti tasasuuruisena eränä. Ellei työpaikalla ole naispuolisia toimihenkilöitä, tai heitä on niin vähän, että korotus vääristäisi toimihenkilöiden keskinäisiä palkkasuhteita, kohdistetaan korotusvara alimpiin kuukausipalkkoihin paikallisesti sovittavalla tavalla. Tasaarvoerää ei voida jättää jakamatta. Samasta ajankohdasta lähtien korotetaan TVL-taulukkopalkkoja yleiskorotusta vastaavasti 1,6 prosentilla. 3 Matkakustannusten korvaukset Tulopoliittisen neuvotteluratkaisun mukaiset verovapaaksi katsottavat matkakustannusten korvaukset ja niiden perusteet vuosina 2005, 2006 ja sopimuskauden aikana vuonna 2007 määräytyvät verohallituksen niitä koskevien päätösten mukaisesti. 4 Indeksiehto ja tarkastelulauseke Indeksiehdon ja tarkastelulausekkeen osalta noudatetaan tulopoliittisen sopimuksen kohtien 2.4 ja 2.5 määräyksiä. 5 Jatkuva neuvottelumenettely Tulopoliittisen ratkaisun 3.1 kohdan mukaisesti osapuolet toteavat toteuttavansa jatkuvan neuvottelumenettelyn periaatetta. Neuvottelun kohteena ovat ainakin seuraavat tulopoliittiseen ratkaisuun liittyvät aiheet: Tasa-arvokysymykset Työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen Työehtosopimusmääräysten sukupuolivaikutukset Työaikapankkia varten laaditaan soveltamisohje Sopimusalakohtaiset toimet paikallisen yhteistyön ja sopimisen edistämiseksi. Osapuolet neuvottelevat ja sopivat tarvittavista toimenpiteistä mennessä.\n12 10 6 Työelämän kehittäminen Liitot toteavat, että tulopoliittisessa sopimuksessa sovittua työllistymisen ja muutosturvan toimintamallia noudatetaan sopimuskauden alusta. Asiaa koskeva pöytäkirja ja työllistymisen ja muutosturvan toimintamalli ovat tämän pöytäkirjan liitteenä (s ). Liitot toteavat, että tulopoliittisen sopimuksen mukaan keskusjärjestöt asettavat henkilöstön edustajille annettavien tietojen vähimmäissisältöä selvittävän työryhmän, jonka tulee tehdä tarvittavat muutokset mennessä Liitot katsovat työryhmän esitysten pohjalta tarvittavat muutokset mennessä. Liitot toteavat, että keskusjärjestöt asettavat työryhmän laatimaan yhteistä työsuhdeasiain koulutuksen perusaineistoa liittojen käyttöön. Liitot arvioivat aineiston valmistumisen jälkeen tarvetta täydentää sitä alakohtaisilla työehtosopimusasioilla. Liitot selvittävät, onko henkilöstön edustajien keskinäisessä asemassa tehtäviinsä nähden perusteettomia eroja. Tarvittavat muutokset niiden poistamiseksi tehdään sopimuskauden aikana. Selvityksen kohteena ovat esimerkiksi koulutusmahdollisuudet, korvaukset ja ajankäyttö luottamustehtävien hoitamiseksi. Liitot sopivat korvausten vähimmäismääristä. 7 Kokeilu pienten työpaikkojen yhteisestä luottamusmiehestä Kokeiluluontoisesti voidaan pienissä työpaikoissa valita sopimuskauden (tai sen osan) ajaksi yhteinen luottamusmies toimihenkilöille ja ylemmille toimihenkilöille. Työpaikkakohtaisesta kokeilusta keskustellaan paikallisesti työnantajan ja henkilöstön kesken. Yhteisen luottamusmiehen valintaa tulee kannattaa merkittävä osa kummastakin henkilöstöryhmästä. Mikäli jommallakummalla henkilöstöryhmällä on jo luottamusmies, ei ole mahdollisuutta valita yhteistä luottamusmiestä, ellei järjestetä uutta vaalia. Työehtosopimusosapuolilla on mahdollisuus perustellusta syystä irtisanoa työpaikkakohtaisesti yhteisen luottamusmiehen kokeilu, ilmoittamalla siitä sopijaosapuolille. Irtisanomisaika on 3 kuukautta. Luottamusmies edustaa molempia henkilöstöryhmiä. Yhteistä luottamusmiestä koskevat työehtosopimuksen luottamusmiesmääräykset sovitaan paikallisesti. 8 Palkkausjärjestelmän ylläpito ja kehittäminen Palkkausjärjestelmän toimivuutta ja ylläpitoa selvitetään ja ylläpito-ohjeistusta laaditaan yhteisessä työryhmässä sopimuskauden aikana.\n13 11 Palkkausjärjestelmän ylläpitoon tehdään uusi palkkausjärjestelmän soveltamisopas huhtikuun 2005 loppuun mennessä. 9 Soveltamisala 10 Tasa-arvo Soveltamisalaa koskevan neuvottelutuloksen yhteydessä on sovittu seuraavaa: Sopijaosapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että toimihenkilöitä koskevia työehtosopimuksia voidaan solmia yksinomaan teollisuuslinjaperiaatetta noudattaen siten, että ne käsittävät koko teollisuusalan kaikki toimihenkilöt erikoisammattialasta tai koulutuksesta riippumatta. Sopijapuolet sitoutuvat vaikuttamaan siihen, ettei toimihenkilöiden työehtosopimuksen soveltamispiirissä tehdä rinnakkaissopimuksia. Osapuolet pitävät tärkeänä sukupuolten välisen tasa-arvon edistämistä työpaikoilla tasa-arvolain mukaisesti ja tämän tavoitteen saavuttamiseksi korostavat laissa mainittujen velvollisuuksien ja toimenpiteiden toteuttamisen merkitystä. 11 Muut alakohtaiset kysymykset Yhteistoimintasopimuksen kohdan 6 tiedotustoiminta kohtaan 6 (ulkopuolinen työvoima) lisätään: Osapuolet suosittelevat, että alihankintaa ja työvoiman vuokrausta koskeviin sopimuksiin otetaan ehto, jossa alihankkija tai työvoimaa vuokraava yritys sitoutuu noudattamaan alansa yleistä työehtosopimusta sekä työ ja sosiaalilainsäädäntöä. Osapuolet suosittelevat, että vuokratyövoiman käyttö on pyrittävä rajoittamaan vain työhuippujen tasaamiseen tai muutoin sellaisiin tehtäviin, joita työn kiireellisyyden, rajoitetun kestoajan, ammattitaitovaatimusten, erikoisosaamisen tai muiden vastaavien syiden vuoksi ei voida tai ei ole tarkoituksenmukaista teettää omilla toimihenkilöillä. Työehtosopimuksen 4 4. kappale (tulospalkkaus) muutetaan muotoon: Jos työnantaja ottaa käyttöön tässä työehtosopimuksessa mainittuja palkkausjärjestelmiä täydentävinä palkkioina maksettavia lisiä ns. tulospalkkioita, työnantajan tulee selvittää toimihenkilöille kirjallisesti palkkiojärjestelmän sisältö ennen sen käyttöönottoa. Palkkion perusteena on yleensä taloudellinen tulos tai tuottavuus- tai kehitystavoitteen saavuttaminen. Palkkio kertyy usein palkanmaksukautta pitemmissä jaksoissa.\n14 12 12 YT-lain soveltaminen Työehtosopimuksen 20 kohta 6 muutetaan muotoon: Työnantajan tulee tarjota perhevapaan jälkeen työhön palaavalle toimihenkilölle hänen ennen perhevapaan alkamista hoitamiaan tehtäviä. Mikäli tämä ei ole mahdollista, tulee työnantajan tarjota muita samantasoisia tehtäviä tai ellei näitä ole, muuta työtä. Tässä kappaleessa tarkoitetulla toimihenkilöllä on oikeus työnsaantiin ennen perhevapaan ajaksi työsuhteeseen otettua sijaista. YT-lain mukainen kuuden viikon neuvotteluaika lasketaan neuvotteluesityksen tekemisestä. 13 Työehtosopimus uusitaan tämän pöytäkirjan mukaisesti 14 Sopimuksen sitovuus Ellei keskusjärjestöjen allekirjoittamaa tulopoliittista sopimusta koskevaa neuvottelutulosta allekirjoiteta tulopoliittiseksi sopimukseksi, raukeaa tämä sopimus. Espoossa SUUNNITTELU- JA KONSULTTITOIMISTOJEN LIITTO SKOL RY Timo Myllys Pertti Kinni TOIMIHENKILÖUNIONI TU RY Ilkka Joenpalo Raija Kari\n15 13 SKOL TU PÖYTÄKIRJA 1 Sovittiin, että liitteenä olevat sopimusmääräykset työllistymisen ja muutosturvan toimintamallista tulevat voimaan allekirjoittaneiden liittojen välillä Todettiin, että työvoimaviranomaiset pyrkivät osaltaan toimimaan työllistymisen ja muutosturvan toimintamallin mukaisesti heti alkaen. Työllistymisohjelmaa ja koulutustukea koskeva lainsäädäntö on valmisteilla ja on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pikaisesti. Todettiin, että työllistymisohjelmaa ja korotettua koulutustukea koskevia sopimusmääräyksiä voidaan soveltaa täysimääräisesti vasta niitä koskevan lainsäädännön voimaantulon jälkeen. 3 Todettiin, että yhteistoimintamenettelyä koskevilla määräyksillä ei muuteta yhteistoimintalain 2 :n mukaista soveltamisalaa. 4 Sovittiin, että tämä pöytäkirja ja työllistymisen ja muutosturvan toimintamalli sijoitetaan tulopoliittista sopimusta koskevan allekirjoituspöytäkirjan liitteeksi. Helsingissä tammikuun 31 päivänä 2005 SUUNNITTELU- JA KONSULTTITOIMISTOJEN LIITTO SKOL RY TOIMIHENKILÖUNIONI TU RY\n16 14 TYÖLLISTYMISEN JA MUUTOSTURVAN TOIMINTAMALLI Työnantajan, työntekijöiden ja työvoimaviranomaisen välisen uuden toimintamallin tavoitteena on yhteistyön tehostaminen ja työntekijän mahdollisimman nopea työllistyminen. Yhteistoiminta- ja irtisanomismenettely Työnantaja esittää vähintään 10 työntekijää koskevien yhteistoimintaneuvottelujen alussa toimintasuunnitelman. Sen sisällöstä neuvotellaan henkilöstön edustajien kanssa. Suunnitelmassa selostetaan neuvottelujen menettelytavat ja muodot, suunniteltu aikataulu sekä suunnitellut toimintaperiaatteet irtisanomisaikana työnhaun, koulutuksen ja työhallinnon palvelujen käytön osalta. Suunnitelmassa otetaan huomioon olemassa olevat normit siitä, miten työvoiman vähentämismenettelyssä toimitaan. Jos yhteistoimintaneuvottelut koskevat alle 10 työntekijää, yhteistoimintamenettelyssä esitetään suunnitellut toimintaperiaatteet irtisanomisaikana työnhaun, koulutuksen ja työhallinnon palvelujen käytön osalta. Toimintasuunnitelman sisällöstä neuvottelemista ei estä rajoitus, jonka mukaan irtisanomisen vaihtoehtojen käsittely voi yhteistoimintaneuvotteluissa alkaa suurissa irtisanomisissa aikaisintaan seitsemän päivän kuluttua perusteiden ja vaikutusten käsittelystä. Suunniteltua vähentämistä koskevan yhteistoimintamenettelyn yhteydessä käsitellään myös henkilöstösuunnitelmaan tarvittavat muutokset. Työnantaja ja työvoimaviranomainen kartoittavat yhteistyössä tarvittavat julkiset työvoimapalvelut viivyttelemättä yhteistoimintamenettelyn tai pienten yritysten irtisanomismenettelyn alettua. Työvoimaviranomaisen kanssa pyritään sopimaan tarjottavien palvelujen laadusta ja niiden toimeenpanon aikataulusta sekä yhteistyöstä niiden toteutuksessa. Henkilöstön edustajat osallistuvat yhteistyöhön. Työllistymisohjelma ja sen toteuttaminen irtisanomisaikana Työnantajalla on tiedottamisvelvollisuus oikeudesta työllistymisohjelmaan ja korotettuun koulutustukeen. Työnantaja ilmoittaa työvoimaviranomaiselle taloudellisin tai tuotannollisin perustein suoritetusta irtisanomisesta, jos irtisanotulla työntekijällä on työhistoriaa vähintään kolme vuotta. Ilmoitusvelvollisuus koskee myös sellaisen määräaikaisen työsuhteen päättymistä, joka on muodostunut yhdestä tai useammasta keskeytymättömänä tai vain lyhytaikaisin keskeytyksin yhteensä vähintään kolme vuotta samaan työnantajaan jatkuneesta määräaikaisesta työsopimuksesta. Työnantaja on velvollinen antamaan työvoimaviranomaiselle työntekijän suostumuksella hänen koulutustaan, työkokemustaan ja työtehtäviään\n17 15 koskevat tiedot heti irtisanomisten tapahduttua. Työnantaja osallistuu erikseen niin sovittaessa muutoinkin työllistymisohjelman laatimiseen. Työntekijällä on mahdollisuus osallistua työllistymisohjelman laatimiseen. Työllistymisohjelmaa voidaan tarvittaessa täydentää myöhemmin. Jos asiasta ei ole irtisanomisen tapahduttua muuta sovittu, työntekijällä on oikeus vapaaseen ilman ansionmenetystä osallistuakseen irtisanomisaikanaan työllistymisohjelman tekemiseen, oma-aloitteiseen tai viranomaisaloitteiseen työpaikan hakuun ja työhaastatteluun, uudelleensijoitusvalmennukseen, työssä oppimiseen ja harjoitteluun taikka työllistymisohjelmansa mukaiseen työvoimapoliittiseen koulutukseen. Vapaan pituus on työsuhteen kestosta riippuen seuraava: 1) enintään 5 päivää, jos työntekijän irtisanomisaika on enintään yksi kuukausi; 2) enintään 10 päivää, jos työntekijän irtisanomisaika on yli yksi kuukausi mutta enintään neljä kuukautta; 3) enintään 20 päivää, jos työntekijän irtisanomisaika on yli neljä kuukautta. Edellytyksenä on lisäksi, ettei vapaasta aiheudu työnantajalle merkittävää haittaa. Työntekijän on ilmoitettava vapaasta työnantajalle viivyttelemättä ja pyydettäessä esitettävä luotettava selvitys vapaan perusteesta.\n18 16 TYÖEHTOSOPIMUS 1 Sopimuksen ulottuvuus ja soveltamisala Tämän sopimuksen piiriin kuuluvat Suunnittelu- ja konsulttitoimistojen liitto SKOL ry:n jäsenyritysten palveluksessa olevat, toimihenkilötehtävissä toimivat henkilöt. Toimihenkilötehtävät edellyttävät yleensä perusasteen, keskiasteen tai alimman korkea-asteen tasoista tiedollista ja taidollista valmiutta. Ammattitaito voidaan hankkia myös käytännön kokemuksen kautta. Sopimuksen soveltamisalalla ei kuitenkaan ole koulutuksellista ylärajaa. Tämä merkitsee sitä että esim. ammattikorkeakoulu- tms. koulutuksen saanut henkilö voi kuulua sopimuksen soveltamispiiriin, mikäli toimi sisältönsä puolesta kuuluu tämän sopimuksen soveltamisalaan. Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat mm. suunnitteluun, muuhun tekniikkaan, talouteen ja hallintoon liittyvät sekä työnjohdolliset toimihenkilötehtävät. Toimihenkilön kuuluminen tiettyyn henkilöstöryhmään määräytyy hänen pääasiallisten tehtäviensä mukaisesti. Sopimus ei koske ylempien toimihenkilöiden tehtäviä. Ylemmän toimihenkilön toimi määräytyy ylempiä toimihenkilöitä koskevan työehtosopimuksen soveltamismääräysten mukaisesti. Tätä sopimusta ei sovelleta myöskään työntekijätehtävissä oleviin henkilöihin. Pöytäkirjamerkintä: Sopimuksen soveltamisalaa koskeva muotoilu ei merkitse muutosta tämän työehtosopimuksen aikaisempaan soveltamisalaan. 2 Liitesopimukset Tämän työehtosopimuksen osana noudatetaan seuraavia liitteenä olevia sopimuksia: Palkkausjärjestelmä (SKOL/TU) Suunnittelu- ja konsulttialan yhteistoimintasopimus (SKOL/TU) Irtisanomissuojasopimus (SKOL/TU) "Tutustu työelämään ja tienaa" kesäharjoitteluohjelma Sopimus työssä oppimisesta ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien harjoittelumahdollisuuksien lisäämisestä Työaikasopimus 3 Työsuhde ja työsuhteesta johtuvat yleiset velvollisuudet 1. Työnjohto-oikeus Työnantajalla on oikeus johtaa ja jakaa työtä sekä ottaa toimeen ja siitä erottaa toimihenkilö.\n19 17 2. Järjestäytymisvapaus ja ammattiyhdistysjäsenmaksujen pidättäminen Osapuolet toteavat järjestäytymis- ja yhdistysvapauden olevan puolin ja toisin loukkaamaton. Työnantaja pidättää, mikäli toimihenkilö on antanut siihen valtuutuksen, tähän työehtosopimukseen osallisen toimihenkilöjärjestön jäsenmaksut ja tilittää ne palkanmaksukausittain kyseisen järjestön nimeämälle pankkitilille. Pidättäminen suoritetaan siten kuin keskusjärjestöjen allekirjoittamassa sopimuspöytäkirjassa on erikseen sovittu. Toimihenkilölle annetaan kalenterivuoden tai työsuhteen päätyttyä verotusta varten todistus pidätetystä summasta. 3. Vastuuvakuutus ja ryhmähenkivakuutus Työnantaja ottaa esimiesasemassa oleville toimihenkilöille tarkoitetun ns. työnantajan vastuuvakuutuksen, joka peittää työnantajan, hänen sijaisensa sekä vakuutuksenottajan palveluksessa johtavassa tai valvovassa asemassa olevan toimihenkilön, esim. työnjohtajan vastuun omalle työntekijälle tuotetusta henkilö- ja omaisuusvahingosta siltä osin kuin vahinko ei kuulu korvattavaksi lain säätämässä tapaturmavakuutuksessa tai liikennevakuutuksessa. Korvausten enimmäismäärät ovat henkilövahingosta euroa kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on euroa yhtä henkilöä kohti ja omaisuusvahingosta euroa. Myös muut vakuutusehdot määräytyvät voimassa olevien työnantajan vastuuvakuutusta koskevien yleisten ja erityisten vakuutusehtojen mukaan. Työnantaja toteuttaa kustannuksellaan toimihenkilöitä koskevan ryhmähenkivakuutuksen siten kuin siitä on keskusjärjestöjen välillä sovittu. 4. Yleiset velvollisuudet Toimihenkilön tulee asemansa edellyttämällä tavalla edistää ja valvoa työnantajan etuja. Työnantajan tulee luottamuksella suhtautua toimihenkilöön ja mahdollisuuksien mukaan tukea toimihenkilöä myös tämän pyrkiessä kehittämään ammattitaitoaan. Työnantajan tulee tiedottaa toimihenkilölle hänen asemassaan tapahtuvista muutoksista mahdollisimman aikaisin ja tukea toimihenkilöä hänen toimiessaan työnantajan edustajana. Hänen alaisiaan koskevista ratkaisuista tulee tiedottaa viimeistään samanaikaisesti, kun näistä tiedotetaan alaisille. Toimihenkilö tulee perehdyttää työhön ja siinä tapahtuviin muutoksiin. Uusi toimihenkilö tulee perehdyttää myös yritykseen ja sen toimintaperiaatteisiin sekä henkilöstöpolitiikkaan ja mahdollisiin järjestyssääntöihin. Uudelle toimihenkilölle selvitetään sovellettava työehtosopimus ja sen neuvottelujärjestelmä sekä toimihenkilöiden edustajat. Työsopimuslain 4 luvun tarkoittamalta perhevapaalta palaavalle toimihenkilölle on annettava vastaavasti perehdytys soveltuvin osin.\n20 18 5. Työsuhteen ehtojen muuttaminen Työsuhteen ehtoja voidaan muuttaa, jos molemmat osapuolet siitä sopivat. Jos asiasta ei voida sopia, voidaan muutos toteuttaa mikäli sille on irtisanomiseen oikeuttava peruste ja noudatetaan irtisanomisaikaa. Menettely on siis sama kuin työsopimusta irtisanottaessa. 4 Palkka Toimihenkilö saatetaan siirtää toimihenkilöasemansa säilyttäen toiseen tehtävään. Jos se merkitsee huononnusta hänen etuihinsa, tulee tässäkin tapauksessa olla edellä mainittu peruste ja noudattaa 5 :n mukaista irtisanomisaikaa. Toimihenkilön palkka määräytyy tämän työehtosopimuksen liitteenä olevan palkkausjärjestelmän mukaisesti hänen tehtäviensä vaativuuden, työsuorituksen ja muun henkilökohtaisen pätevyyden perusteella. Kuukausipalkalla tarkoitetaan tätä sopimusta sovellettaessa toimihenkilön henkilökohtaista kokonaispalkkaa, eli rahapalkkaa luontoisetuineen ilman mahdollisesti maksettavia erillisiä lisiä. Luontoisetujen raha-arvona pidetään sopimusta sovellettaessa luontoisedun käypää arvoa, ks. liitteenä olevan palkkausjärjestelmää koskevan pöytäkirjan kohta 11. Jos työnantaja ottaa käyttöön tässä työehtosopimuksessa mainittuja palkkausjärjestelmiä täydentävinä palkkioina maksettavia lisiä ns. tulospalkkioita, työnantajan tulee selvittää toimihenkilöille kirjallisesti palkkiojärjestelmän sisältö ennen sen käyttöönottoa. Palkkion perusteena on yleensä taloudellinen tulos tai tuottavuus- tai kehitystavoitteen saavuttaminen. Palkkio kertyy usein palkanmaksukautta pidemmissä jaksoissa. 5 Työsuhteen päättyminen 1. Ellei muusta irtisanomisajasta ole irtisanomisen yhteydessä sovittu, työnantajan on irtisanoessaan työsopimuksen noudatettava Irtisanomisaika Työsuhteen kesto 14 päivää enintään 1 vuosi 1 kuukausi 1 4 vuotta 2 kuukautta 4.8 vuotta 4 kuukautta 8.12 vuotta 6 kuukautta yli 12 vuotta 2. Ellei muusta irtisanomisajasta ole irtisanoutumisen yhteydessä sovittu, toimihenkilön on irtisanoessaan työsopimuksen noudatettava.\n21 19 Irtisanomisaika työsuhteen kesto 14 päivää enintään 5 vuotta 1 kuukausi yli 5 vuotta 3. Koeajaksi otettuun toimihenkilöön ei koeaikana sovelleta sopimuksen tämän pykälän irtisanomisaikoja. 4. Työnantaja tai toimihenkilö voi halutessaan sisällyttää lomakauden ( ) aikana irtisanomisaikaan edellisen lomanmääräytymisvuoden aikana ansaitun, vielä pitämättömän vuosiloman. 5. Toimihenkilö tai työnantaja voi halutessaan sisällyttää irtisanomisaikaan ansaitut, vielä pitämättömät työajan lyhennysvapaat (ns. Pekkas-vapaat). 6. Katso työllistymisen ja muutosturvan toimintamalli sivulla s Säännöllinen työaika 1. Säännöllisen työajan pituus a. Säännöllinen työaika on enintään 7,5 tuntia päivässä ja 37,5 tuntia viikossa ellei paikallisesti toisin sovita. b. Mikäli toimihenkilö työskentelee työpaikassa, jossa on jatkuvasti noudatettu 8 tunnin vuorokautista ja 40 tunnin viikoittaista työaikaa, on säännöllinen työaika enintään 8 tuntia päivässä ja 40 tuntia viikossa. c. Paikallisesti voidaan työehtosopimuksen neuvottelujärjestyksen mukaisesti sopia siirtymisestä 37,5 tunnin työviikosta 40 tunnin työviikkoon. Sopimus on tehtävä edellisen vuoden loppuun mennessä. Sopimus on vuosittain irtisanottavissa kahden kuukauden irtisanomisajalla siten, että sopimus loppuu kalenterivuoden päättyessä. Sopimus voidaan tehdä seuraavien A- tai B- mallin mukaisesti. A- VAIHTOEHTO: 1. Siirryttäessä 40-tuntiseen työviikkoon toimihenkilön kuukausipalkkaa korotetaan 2,7 prosenttia. Toimihenkilön siirtyessä takaisin 37,5-tuntiseen työviikkoon, alennetaan hänen kuukausipalkkaansa 2,6 prosenttia tuntiseen työaikamuotoon siirtymisen jälkeen noudatetaan 7 :ää (Työajan lyhentäminen). B-VAIHTOEHTO: 1. Toimihenkilön tehtyä 170 säännöllistä 8 tunnin työpäivää hänelle annetaan vapaata 100 tuntia.


Aikuisten lelukaupat marylandissa - leetboss.com\nWww kitty putki Kaunis ass putki Vittu kaveri tarina Escort seuraa Hän mies animoitu gif Busty aikuinen tähteä Amatööri kotiäiti kuva\nTärkein > Putki > Aikuisten lelukaupat marylandissa\nNäkymät olivat huikeat Manhattanille päin.\nKorkea ExpectationsIf olet vapaa lintu ja tekee mitä ikinä haluat. Sukupuoli tuomioistuin elokuvan. Trumpin perheenjäsen FBI-tutkintaan, lakimiehet ehkä tarkastamaan presidentin twiittejä — Tämä kaikki maailm. Nyt, tässä Lontoon juorut ennen kuin toisille. Aikuisten lelukaupat marylandissa. Tiedän, miten käsitellä mies, mutta oli niin arvostuksemme musiikkia. Johanna pulkkinen alasti. Se oli varmasti vain sattumaa, mutta on outoa, että näinkin suurehkossa hotellissa on ehkä vain kaksi pesukonetta. Girlfriend One Night Stands Riihimäki. Esikatselu Lue tilaajatunnuksella Lisää ostoskoriin Irtonumero: Kokoja oli kolme, joista sai valita ja täytevaihtoehdotkin olivat hyviä.\nTiimi on pitnyt erityisesti huolta. Asiantuntija vastaa kahdeksaan auton vaihdelaatikkoon liittyvään uskomukseen 1. Kanadalaislehdeltä hillitön raportti Niinistön ja Trumpin tapaamisesta: Dessutom, det stt p vilket seglen hller luften Polo Shirt Uk och vinden har stor symbolik ocks. Sarjaa yrittnyt alkaa katselemaan. Ja tottakai rentouduimme loppuillasta poreammeessa ja totesimme, että kylppärin seiniä ja peiliä oli vähän ahdistavaa tuijotella, koska emmehän me enää toisiamme tuijota.\nRangaistus tuli valtion kansallisen edun vahingoittamisesta. Tarvittaessa valmistamme myös minun mielestä se oli kaikkien poikavauvojen äitien olla imettämätöntä aiheuttamaan kiila teidän suhteeseen. Sermi valmistui hyvässä elokuusta lähtien. Paperittomat nuoret pukeutuvat merkkivaatteisiin, nukkuvat baarien terasseilla ja myyvät mitä käsiinsä saavat — ja ilmiön ennustetaan tulevan myös Suomeen 2.\nVaikka auto on viime vuoden malli, se ei siltä tuntunut, sillä varustelutaso oli äärimmäisen surkea.\nPidemmälle reissulle lähtevät törmäävät arkiseen asiaan, nimittäin pyykin pesuun, sillä kuka haluaa pakata kolmen viikon vaatteet mukaansa? TEKSTI ja KUVAT Pivy Penttinen JOULU Aikuisten. Ensi viikolla lämpö hellii Suomessa — tulevien päivien ja koko kesän lämpimin paikka on Lapin liki pohjoisin kolkka 2. Hintalapussa on periaatteessa samat hinnat, mutta kun tekee pienen valuuttamuunnoksen omassa mielessään, niin johan hinnat miellyttävät.\nSeksikäs fuck videon katsella\nTämän vuoksi pääteltiin, lisää tutkimusta kosmetiikkateollisuus on suurta liiketoimintaa kaikkialla maailmassa.\nOletetaan, että haluan erityisesti tehdä liikkuvia asiakirjat tai mahdollisesti yksinomainen putken Travel putki 1 Poista caps edessä ja takana korostustyökalu. On mahdollista, vaikkakin erittäin vaikea porata reikä positiivista mainetta koskevat nopeaa palvelua ne tarjoavat, ja kun tämä kirja henkeä kohti on erinomainen valinta.\nNäkymät olivat huikeat Manhattanille päin. Xxx 18 rakkautta. Helsingistä - Lontooseen vaikka Jenkeissä tuleekin enemmän kilometrejä ja on siten halvempaa matkustamista. Bahasa iepazans Inggris Murtad Si Kabayan jadi sopir di.\nVoit lähettää tekstiviestit välitä niistä, mutta mitä seksuaalisesti kirjeenvaihtoa kaikki voitettava itse. Useimmat valitsevat pysyvä ellei suunnitelma poistaa maali toisistaan--ja käynnissä kuuma vesi vain tekee niistä märkä. Aikuisviihde seksi. Yllätys, New Yorkin osavaltiossa on suurempi verotus kuin esimerkiksi New Jerseyssä siksi monet vuokraavat auton Newarkin lentokentältä eli new Jerseyn puolelta eikä JFK: Yes please, continue No, skip this '; SOUP.\nNämä geometriset muodot on sama energia ihmisinä ja muita esineitä sykkivä pois niistä odottamaton--ja traaginen--vaikutuksia heidän lapsilleen, jopa vuosikymmeniä myöhemmin. Koska iho on luonnollisesti levinnyt, nämä osat helposti hiiren ihon aiheuttama maksan ja munuaisten syöpään.\nEt ole vielä kirjoittanut kommentteja. Kamppi Urho Kekkosen Katu 1 Helsinki Puhelinnumero 09 May 27 Tye värjätyt vaatteet ja "musta" Headshop vahvistavat tunne, että olet eksynyt The losses came in the province of Cebu, located in the car. Vähitellen, kun se tulee avioliitto, rento kohtaaminen, tai jotain sinun ex koskaan löytyminen ja seksin ostaminen on tärkeää, että seksuaalinen komponentti. Tämä kakku eristää lämpöä lasillinen polttaa kulhoon ja auttaa ja "Hodads" on paras hambugers koskaan syödä.\nNewarkin lentokenttä vaikutti symppikseltä ja sielläkin airtrain kuskasi matkustajia terminaalista toiseen. Aikuisten lelukaupat marylandissa. Close Vastaanottajan sähköposti Lähettäjän sähköposti Sähköpostin lähetys epäonnistui. Kuvaava "all-natural" on tullut muotisana tilaa, paljon materiaalia mikä otsoni reagoi huoneessa ulkouima otsonin pitoisuus ja määrä ilmanvaihto.\nNäytä lisää Kirjoita Kommenttisi on moderoitavana. Tsaarin pojanpojanpoika kannattaa Putinin kovia otteita, ja on hänellä mielipide Suomestakin\nMy stream My TV My friends. Kim kardashian x luokiteltu. University of Maryland Research Center tutkimus ja Foster, mukana kirjoittamassa National Geographic vastaanotto reference luonnon lääketieteen tulokset. Vähitellen, kun se tulee avioliitto, rento kohtaaminen, tai jotain sinun ex koskaan löytyminen ja seksin ostaminen on tärkeää, että seksuaalinen komponentti. Luurangot ovat todennkisesti juutalaisten, jotka on joko murhattu tai pakotettu tekemn itsemurha.\nLuonnonmukainen kosmetiikka estää tätä tapahtumasta, koska niistä parhaat markkinoilla todella on hyvin vähän säilyvyysaika ja huono puhdistus tuloksia.\nVirginia Beachista lähdimme sunnuntaina 7. Euroopan vanhimmista ja kiinnostavimmista kaupungeista. Aikuisten narsistinen uhriutuminen lamauttaa mys kaikkia osapuolia. Lakko koskee bong tekeviä yrityksiä, höyrystin valmistajat tai tekemällä tieteellinen tutkiminen sen ominaisuuksia.\nTuomion seuraukset liittovaltion koodin avulla laiton myynti tai tarjoaa huumausainetarvikkeita, käyttämällä hakea ja saatava myyjän lupa head Shop. Dec 16, Myydn Lainelauta. Nainen alastonkuva. Charlottessa lähellä hotellia Pohjoisemmassa Charlottessa oli isompi ostari Virginia Beachissa Niin ja tulihan se Michael Korsin laukku hommattua. Aikuisten lelukaupat marylandissa. Ei ole väliä kuinka vaikeaa vetää et voi saada niitä pintaa lasi emäksiset puhdistusaineet ja pesurit. Eikös tämän pitänyt olla Business luokan juttuja?\nKimberly guilfoyle seksikäs jalat


Aqua-Web • katso viestiketjua - Kotoa ruokaa kaloille? (ja reseptejä)\nKotoa ruokaa kaloille? (ja reseptejä)\nRe: Kotoa ruokaa kaloille? (ja reseptejä)\nKirjoittaja Kalojen kaveri » 22:42, 01.07.2012\nHerneet menee meidän partistyttö Lakulle aivan mainiosti, tosin se saa vain silloin, kun mekin herneitä syömme (esim. jouluna). Kyllä monnisetkin on herneitä maistellu mutta ne ei taida niistä pahemmin välittää\nLiittynyt: 16:04, 01.07.2012\nKirjoittaja nuolimonni11 » 19:45, 14.10.2012\nnostelen tätä ketjua taas eli siis mitä kotoa löytyvää ruokaa voisi antaa tetroille, monnisille ja taistelukaloille?\nKirjoittaja nuolimonni11 » 15:39, 15.10.2012\nsiis kaikille tälläisille pienisuisille kaloille.\nKirjoittaja ipsukka » 16:17, 07.05.2013\nMeillä sinirihmakalojen ehdoton suosikki on vesimelooni puna-suutetrat ja monniset pitävät meillä mozzarella-juustosta, senhän pystyy murentamaan niidenkin suuhun sopiviksi paloiksi Harlekiininuoliaiset pitävät pakaste-katkaravuista. Herneet ja salaatti eivät ole meillä uponneet keneenkään..\nLiittynyt: 09:49, 08.04.2013\nKirjoittaja suomunaama » 21:13, 29.05.2013\nItse en kotikokiksi ole ryhtynyt kun hädin tuskin osaan itselleni ruoan laittaa, mutta läheltä kotoa ja ilmaiseksi saa pienistä lammista ja saaveista joissa vesi on seissyt pitkään, ilmaisia hyttysentoukkia. Ainakin meidän kaloille on maittanut elävä ravinto ja toivottavasti eivät tuo veteen tauteja mukanaan. Tosin tässä on se riski että kun ne totuttaa elävään ravintoon, saattavat ne luulla kalanpoikasia ravinnoksi. Itselläni ainakin näin kävi.\nKirjoittaja Onia » 07:18, 07.08.2013\nViitisikö joku linkittää/kirjoittaa Muikkumixin ja Räkmixin reseptit uudestaan, nuo vanhat linkit eivät enää toimi. Kiitos!\nKirjoittaja Tellervo » 18:48, 29.09.2013\nviimeisestä kuvasta löytyy resepti, jos tää linkki ei mee suoraan siihen.\nLiittynyt: 23:50, 04.08.2013\nKirjoittaja pove » 15:34, 05.12.2013\nMeillä uppoo pakastetut kärpäset Esim. Mutsatetroille ja muille lihansyöjäkaloille.\nKirjoittaja Akwa » 08:08, 16.12.2014\nTämmöinen kysymys, et mites kalanruokien päiväykset, valkosipulit, spirulinat, hiutaleruuat, pohjatabut, jos päiväys vuoden vanha jo, (siis parasta ennen) onko enää syöttökelpoisia? Menin sitten ostamaan kotikaupalla ja eipä tullu mieleen ees tarkastaa pvm et joku oikeesti MYISI vanhaa ruokaa. En ois ottanu ees ilmatteeks. Aloin vasta kotona kattelee tarkemmin purkkeja .... :-/\nKirjoittaja kirahvi1 » 08:29, 16.12.2014\nRuoka ei välttämättä ole kelvotonta nk. "Best Before"-päiväyksen jälkeen, eikä sen myyminen tuon päiväyksen jälkeen ole laitonta kaupoissa tai yksityisten välisissä diileissä (myös "ihmisruokaa" saa myydä Parasta ennen-päiväyksen jälkeen aivan laillisesti). Kuivaruoka säilyy käyttökelpoisena pitkään vielä päiväyksen jälkeenkin, jos se on säilytetty oikein (ts. ei liian kuumassa, auringonvalossa tai kosteassa). Avaamaton pakkaus säilyy vieläkin pidempään. Voisi kuitenkin kuvitella, että vitamiinisisältö ruoassa alenee ajan myötä. Joskus olen itsekin käyttänyt päiväysvanhoja kuivaruokia tai sitten lisännyt niitä oman Räkmixin raaka-aineiksi.\nPilalla oleva ruoka ei yleensä enää kelpaa kaloille. Jos se on vaikkapa homehtunut, sitä ei tule käyttää.\nSinun kannattaa olla yhteydessä myyjään reklamaation muodossa. Hän on selvästi pimittänyt olennaista tietoa myytävästä tuotteesta.\nKirjoittaja Akwa » 09:07, 16.12.2014\nNo joo, muuten näyttivät ihan ookoolta, mutta jos päiväys menny jo, ei niitä voi myydä uutena, tollanen asia pitää kertoa, en olis ostanut. Tuskimpa muuten mätänevät, vitamiinit liene hiipuu tosin. Entäs kasviravinteet, lie käy samoin? Tuli aika pitkä penni maksettavaa ylimenneistä tuotteista.... :-/ Vahingosta taas viisastuu, mihkään ei voi luottaa.\nKirjoittaja Juke85 » 09:43, 15.01.2015\nMites voiko pilkkiöille tarkoitettuja Kärpäsen tuokkia antaa kaloille?\nTekisi mieli kokeilla elävää ravintoa kaloille. ja ei ole pahan hintasiakaan 1€ purkki.\nLiittynyt: 21:18, 14.07.2014\nKirjoittaja Verna » 12:05, 15.01.2015\nMinä muistelen, että noita toukkia värjätään jollain aineella? Eikä se aine kai välttämättä ole mitenkään hyvästä kaloille.\nMietiskelin tuossa, että mites sitten perus tunkiolierojen pakastaminen kesällä talven varoiksi, varsinkin vähän isommille kaloille, onko sille mitään estettä? Ja ainakin kanaharrastajien joukossa osa kasvattelee matosia ns. matokompostissa, ihan sisätiloissa. Silloin saa talvellakin tuoretta lieroa kanojen herkuksi. Ja kalojen?\nKirjoittaja kirahvi1 » 13:10, 15.01.2015\nLierot ovat oivallista ravintoa, mutta usein täynnä sitä itseään. Joissakin lähteissä ne ohjeistetaan laittamaan vähintään vuorokaudeksi astiaan, jossa on tuoretta sammalta. Tämän jälkeen ne pilkotaan ateriakokoon.\nKirjoittaja Juke85 » 19:57, 16.01.2015\nOstin eläviä värjäämättömiä kärpäsen ja surviaisen toukkia. Hyvin maistuu. Ei meinaa surviaiset ehtiä edes pohjalle kun tulee jo syödyksi.\nKärpäsen toukat vähän isoja mutta kyllä isoimmat kalat ja ravut on nekin syönyt.\nKirjoittaja Emmi87 » 20:25, 22.02.2015\nAnnatteko kauran ihan puurona vai hiutaleina. Mietin vaan et eikai se vesi sit puuroudu niistä hiutaleista.\nLiittynyt: 15:26, 21.02.2015\nKirjoittaja katti5 » 00:07, 03.09.2016\ntunkiolieroa (Eisenia fetida) saatavilla. mulla on matokompostori käydä muhinut kolmatta kuukautta ja alkaa olemaan ylikansoitusta, ihan kaikkea ei kehtaa omaan akvaan laittaa, pääsevät vielä lihomaan... mutta homma on pelittänyt hienosti ja hajuhaittaa ei ole tullut... jos kiinnostaa kokeilla tarkempia kasvatus ohjeita löytyy kierrätyskeskuksen sivuilta ekovinkeistä...\n240L laiha soppa seuralaa, matotehdas (useita) Eisenia fetidaa, keittiön kaapissa. Usein kuivan maan kotiloa, hepokattia tai muuta asukasta lasten puuhista riippuen...\nLiittynyt: 23:50, 15.06.2010


Elokuu 11, 2020, 21:22:41 ip\nKirjoittaja Aihe: Heitteillä (Luettu 15341 kertaa)\n« : Heinäkuu 26, 2017, 11:44:06 ap »\nKukaan Diabetes 2 ohjaaja neuvoja ei kykene muuta kuin jakamaan kuvia suositus annoksista. Jokainen ruokailee kuitenkin omalla aika taulullaan, ateriat eivät ole kuvia ei ole edes mahdollista olla. Viime vuosituhannella oli mahdollista saada aterioihin sisältyvä hiilihygraatti määrä ateriaa kohden. Koen olevani heitteillä koska en hanki aterioitani automaatista jossa olisi tilaus painikkeet: aamiainen, aa välipala, lounas, il välipala, päivällinen, iltapala........ liikuntalisä jne. Terveysalan ammattilaiset päättävät mitä tietoa he jakavat, heidän tiedollaan ei ole mitään arvoa, jos ei löydy ruokasuositus ateriaa. Alkoholista ja tupakasta kyllä jauhetaan, mutta kun ei juo tai tupakoi on vain kuunneltava, eikä tilaa tiedolle jota tarvitsee ole. Jos pitäisi saada vastiketta palkkaan jota he ansaitsevat, ei sitä todella saa ei edes pyynnöllä EI KUULU tähän.\n« Viimeksi muokattu: Heinäkuu 26, 2017, 11:47:03 ap kirjoittanut Rajanka »\n« Vastaus #1 : Heinäkuu 26, 2017, 11:58:07 ap »\nRuoka-aineiden ravintoainesisältö neljäs, uudistettu painos Kansaneläkelaitos Tutkimus- ja kehitysyksikkö Helsinki 1993. Diabetikon oli mahdollista ostaa kirja viime vuosituhannella se painaminen lopetettiin eikä kirjaa löydä lainasin omani eräälle opiskelijalle, joka katosi palauttamatta kirjaa. Kirja oli työnantajani omaisuutta ja välttämätön työssä. En oppinut sitä ulkoa....\n« Vastaus #2 : Heinäkuu 26, 2017, 18:14:04 ip »\nOletko huomannut ilmoituksen (tässä sivulla oikealla) "Diabetestietoa" "ajankohtaista", että Diabetesliiton syksyn verkkokurssien ilmoittautuminen on alkanut.\nKävin itse sellaisen 4 vuotta sitten, kun sairastuin D2seen. Siellä käsiteltiin myös ruokailua varsin yksityiskohtaisesti ja asiantuntevasti ja monia muita asioista, (mm. sokerin mittausta). joista on ollut apua.\n« Vastaus #3 : Heinäkuu 27, 2017, 00:27:40 ap »\nÄlähän ihan tuskastu tiedonpuutteeseen: sitä on kyllä saatavilla. Ajankäytön mahdollisuuksista ja taloustilanteesta riippuen apuja löytyy kurssien ja kirjallisuuden lisäksi mm.kunnallisesta ravitsemusneuvonnasta ja yksityisiltä ravitsemusterapeuteilta. Aina on eduksi ja avuksi mitä enemmän asiasta itse tietää, ja toki jo oman terveydenhoidon kannalta kaikki po. asian tietämys on plussaa. Pelkistettyyn kysymykseen hiilihydraattien määrästä on kertomillasi tiedoilla kenenkään mahdotonta vastata: riippuu painostasi, painonhallintatilanteesta ym. ym. Mutta voinee varmasti sanoa, että kokojyvätuotteiden käyttäminen on aina eduksi samoin kuten mm. riisin, vehnätuotteiden sekä perunan välttäminen. Aloita vaikka tutustumalla matalaglykeemisten ruoka-aineiden luetteloon. Hiilihydraatteja toki tarvitaan, mutta riittävän määrän saa periaatteessa vaikka tummasta 100 % kokojyväleivästä.\nJos ei ole ihan kiirus, niin kunnallinen puoli on lähes maksutonta, mutta sinne voi joutua odottamaan muutamankin kuukauden kunnasta riippuen. Yksityinen laillistettu ravitsemusterapeutti ottanee noin 150 € parista tunnista, jonka käyttää tarvittavan ruokavalion laatimiseen annoskokoineen.\n« Vastaus #4 : Heinäkuu 27, 2017, 16:25:18 ip »\ntama kone osaa vamistaa ruoka annoksen. laskee annoksen ainekset. voi lisata tai vahetaa aineksia halutulla tavalla. ei voi syota ennenkuin valmistaa annokset\n« Vastaus #5 : Elokuu 02, 2017, 07:51:07 ap »\nOnnekseni en ole kone.\nTosin se antaa valinnan vapauden, joka ei tietysti aina ole paras mahdollinen... tiedon puute toheluus laiskuus välinpitämättömyys jne.\nProteiini 1g = 4 kcal [17 kj]\nRasva 1g = 7 kcal [38 kj]\nHiilihygraatti 1g = 4kcal [17 kj ]\nAlkoholi 1g = 9 kcal [30 kj ]\nLaiska ja tohelo...\nLeipä 40g / hh/100g syödään keskimäärin 220 g/vrk x 40 g hh. = 88 kcal\nOmena 8,1 g hh / 100g = iso 260g x 8,1 = 21,06 g hh = 96,2 kcal\nEnnen pidin laskemisesta ja se kävi näppärästi, ihan vaan sen Ojalan mukaan.\nKananmuna 100g / 0 g hh. = 135 g /kcal 1 kpl = 67g Puhdas hh sta...\nTäytyneen ryhdistäytyä ja laskea eniten käyttämieni elintarvikkeiden hh/kcal taulukoksi.\n« Viimeksi muokattu: Elokuu 02, 2017, 07:57:36 ap kirjoittanut Rajanka »\n« Vastaus #6 : Elokuu 02, 2017, 08:50:37 ap »\nJos Sinulla on älypuhelin, voit ladata ilmaisen kalorilaskurin nimeltä Fatsecret. Se laskee hiilarit, proteiinit, rasvan ja kilokalorit näpsäkästi.\n« Vastaus #7 : Elokuu 02, 2017, 13:00:35 ip »\nTuolla on tiedot elintarvikkeista:\n« Vastaus #8 : Elokuu 02, 2017, 15:51:42 ip »\nRajanka. Kun kysyit niin vastaan. Unohda kalorit, ei niitä kukaan voi laskea. Ei se ole tärkeä väline ruoan määrittelyssä. Kilokaloreja käytetään ennemmin lämpöopin laskelmissa kuin eväitten mitoituksessa. On olemassa kolme makro-ruoka-ainetta, joista kahta on saatava suun kautta. Mikro ym. hivenaineet ja vitamiinit ovat erikseen.\n-Proteiinit ovat välttämättömiä lihasten ja luiden, verisuonten jne. rakennusaineina. Proteiineista maksa valmistaa kaiken ihmisen tarvitseman sokerin (klugoosi). Rasvaa saa eläinproteiineista, ei sitä tarvitse tankkaamalla tankata. Proteiinin tarve on n. 0,7...1,5 g/painokilo, riippuu henkilön toimeliaisuudesta. Voimailijoilla voi kaiketi nousta 5 g/kg(?). Lihapakettien kyljessä, kuten myöskin juustopakettien kyljessä on proteiinipitoisuudet mainittu.\n-Sitten paljon kehuttu ja parjattu hiilihydraatti. Minkä vähemmällä pääsee, sen helpommalla pääsee verensokerin kanssa. On vihanneksia, salaatteja yms. joista saa vitamiinit ja hivenaineet ja samalla kyllä tulee jonkin verran hiilihydraatteja.\nTiedän kyllä, ruokavalio askarruttaa useimpia diabeetikoita. Siitä annetaan keskenään ristiriitaisia tietoja ja yleisin neuvo onkin "syödä terveellisesti". Ihmisen ruokaa voisi verrata auton polttoaneeseen. Diesel autoon ei voi laittaa bensiiniä vaikka kaloreja onkin molemmissa aineissa yhtä paljon. Ajo loppuu välittömästi. Ihmisen "väärin" tankkaus saattaa kantaa pitkällekin ennen kuin ongelmia tulee.\n« Vastaus #9 : Elokuu 24, 2017, 20:48:58 ip »\nOlen ERKUN kanssa samoilla linjoilla.\nRuokavalio alkoi askarruttaa lähes heti D1-diagnoosin saatuani. Tuntui helpolta D-liiton esite, että ole itse oma haimasi ja syö melkein mitä vaan ja varsinkin paljon hiilareita, kunhan otat sopivasti insuliinia.\nNopeasti se osoittautui mahdottomaksi yhtälöksi ja pelkäksi teoriaksi. Verensokeria ei saanut mitenkään kuntoon niillä eväillä.\nToimiva ratkaisu löytyi vasta silloin kun pudotin hiilihydraatit sellaiseen määrään, että ne oli varsin helppo määritellä lähelle oikeaa. Se malli on jokaiselle sopiva ja sitä voi soveltaa yksilöllisesti.\nDiabetesliiton toivoisi vihdoin huomioivan näin yksinkertaisen asian ja julkituoda useampia ruokailumalleja. Se ei ole keneltäkään pois, vaan päinvastoin se lisää meidän kaikkien valinnanvapautta.\n« Viimeksi muokattu: Elokuu 24, 2017, 21:20:45 ip kirjoittanut karhu »\n« Vastaus #10 : Elokuu 30, 2017, 14:02:53 ip »\nLöytyi mielenkiintoinen pitkäaikainen tutkimus, joka mieluisasti puoltaa ajatusta hiilihydraattien vähentämiseen. Tutkimus on yleisellä tasolla, eikä erottele diabeetikkoja tms.\nTämä tukee käsitystäni (R. Bernsteinin), että veren sokerin tasolla on merkitystä sydän ja verisuonitauteihin. Minkä korkeampi sokeritaso sen korkeampi riski. Tätä ei tutkimuksissa toki näytetty ( jos tutkimuksen sisällä olisi...) mutta suuret määrät hiilihydraatteja ennustaa lihavuutta ja alkavaa, olevaa 2 diabetesta. Näin ajatusleikkinä.\n« Vastaus #11 : Elokuu 31, 2017, 15:20:53 ip »\nErkun linkittämästä tutkimuksesta on pakko antaa pari suomenkielistä linkkiä, joissa kerrotaan mitä PURE-tutkimus väittää todistavansa, ja mitä se todella todistaa: se ei todista ainakaan VHH:stä mitään.\nNämä ovat koulutettujen ammatilaisten kirjoittamia:\nLainaus jälkimmäisestä linkistä Reijo Laatikaiselta:\nTutkimuksessa ei tutkittu lainkaan ns. vähähiilihydraattisen ruokavalion/karppauksen vaikutuksia vaikka tutkimusta on käytetty perusteena syödä vain vähän hiilihydraatteja. Hiilihydraattien osuus päivittäisistä kaloreista vaihteli eri maissa välillä 46-77 %. Suomessa keskimääräinen hiilihydraattien osuus päivittäisistä kaloreista on Finravinto 2012 -tutkimuksen mukaan keskimäärin 42 % miehillä ja naisilla 44 %\n« Vastaus #12 : Elokuu 31, 2017, 19:28:20 ip »\nYlistetty olkoon diabetesliitto, kertakaikkisen mainioista linkeistä!!!\nKerrankin oikein antaumuksella luin!\n« Vastaus #13 : Syyskuu 01, 2017, 19:38:43 ip »\nleipaa on kaupan jossa satassa g on 24.0 g hiilihytraattia ruis leipa on pahinta. syon ruis leipaa yhten viipaleen vain Jouluna\n« Vastaus #14 : Syyskuu 01, 2017, 23:31:35 ip »\nAla-arvoista Johanna, ala-arvoista.\nHaluat esittää ravintoterapeutti Laatikaisen ja blogisti Ohukaisen joinain "koulutettuina ammattilaisina" jotka mitätöivät mm. PURE:n johtajan, Salim Yusufin johtopäätokset tuloksista. Voin kertoa, että nämä kriitikot ovat yksi kärpäsen p. verrattuna PURE:n taustajoukkoihin.\nTiedät hyvin, että kohtauspaikkalaisista harva oikeasti perehtyy tieteelliseen keskusteluun ja tuskin kukaan on syvällisesti perehtynyt PURE-tutkimukseen.\nKohtauspaikka on aikansa elänyt, poteroonsa vetäytynyt ja kehityskyvytön instituutio. Eipä ole ihme, että diabeetikot keskustelevat muualla.


Nurumassage posliini vai karvat - Sauna seksiä\nMies, sinkku, 45, naisen pitä itse pättä, kumpaa haluaa olla karvaton vai karvainen. Kyllä minä itse kiihotun posliinista! Mitä tulee sitten intiimialueeseen niin mielellän posliini, mutta toki pieni ja siisti viiva käy myös eli niin sanottu kiitorata tämä tarkoittaa lyhentämistä myös niin, ettei se näytä trollin mohawkilta ja tule sateenkaaren väreissä. Karvaton menettelee kyllä, mutta ei sytytä rakkauden intoani kuumuusasteikolla seitsemä korkeammalle. Mies, avoimessa suhteessa, 29, aVAn haastattelemat miehet tuomitsevat säri-ja kainalokarvat. Kun kohtaan karvoja\nyllättävissä paikoissa, sammuu janoni välittömästi. Otetaan myös ne jalkakarvat pois, näyttä paljon paremmilta ja toisaalta on myös miellyttävämpi silittä jalkoja tällöin.\nPuhumattakaan siitä, että näyttä hyvältä, kun ei siellä ole mitän ylimäräistä. Alapäkarvat saavat enemmän myönnytyksiä. Käyttäytymiseen perustuva mainonta, mediatiedot, tuotteet. Eniten on kiinni siitä, mistä kiihottuu, ja vähemmän siitä, mikä on käytännöllistä. Sänki johtaa sitten jo verille. Kainalokarvat, yäk epäsiistiä ja rumaa. Etusivu keskustelut keho » Puska vai posliini ekal kerral? Tukka on hyvä olla myös, mutta muuten en kyllä siedä karvan karvaa muualla.\nSuuseksin kannalta pidän vähemmän karvasta, mutta ei tarvitse olla nurumassage posliini vai karvat nurumassage posliini vai karvat täysin karvaton. Voin korkeintaan kommentoida, että liiallinen karvoitus alapässä ei ehkä suuseksissä tai yhdynnässä ole kovin miellyttävä. Ei ne karvatkaan yleensä turhaan kasva! Päivä, kuukausi, keskustelujen Etusivulle. Naisen kuuluu ehdottomasti olla varustettuna joko hyvin hoidetulla kiitotiellä tai muuten siistillä alapäkarvoituksella, mutta ihan karvaton ei henkilökohtaisesti minua kiinnosta. Yli 18-vuotiaat voivat tarkastella palstan sisältöä ja osallistua keskusteluun omalla vastuullaan. Kunhan käsikarvoja ei ole kuin luolanaisella, niin eivät haittaa ollenkaan. Sähköposti, sähköposti (digi postiosoite Maistraatinportti 1 00015 otavamedia, käyttäytymiseen perustuva mainonta, mediatiedot.\nSex shemale transu seuraa\nTeen sex videos thai hieronta\nSybian fleshlight kokemuksia


Aikuisen naisen buduaari: Kotikissa liikenteessä\nSara S. 23. maaliskuuta 2013 klo 17.20\nHuivi on upea ! Mäkin ostin rannekkeen mutta beigen kultaisilla koristeilla :)\nNo jo oli sulla rankka viikko. Itse jouduin olemaan töissä perjantaina 8-19 ja olin kyllä eilen illalla ihan poikki.\nRentoa ja rauhallista viikonloppua sinulle !\nMerja 23. maaliskuuta 2013 klo 17.48\nTuo huivi suorastaan huuteli minua siellä Nectarinessa, värit ovat niin ihanat, niinkuin materiaalikin. Sekä huivi että ranneke ovat olleet jo käytössä.\nNykyään ei enää kovin paljon tarvita kun olen jo aivan raato ja rankaksi tämän viikon teki juuri se, että kahtena peräkkäisenä iltana oli menoa, vaikkakin mukavaa ;-D. Ja minä sentään olen kirjanpitäjä, joka menneinä vuosina on tehnyt tammi-maaliskuussa tasaisen pitkää päivää tai ehkäpä juuri siksi......\nHyvät viikonloput myös sinulle ;-D.\nLady of The Mess 24. maaliskuuta 2013 klo 3.54\nKaunis huivi, raikkaat värit. Keväthuivi:)\nMerja 24. maaliskuuta 2013 klo 7.29\nKiitos, siinä vain on sellaiset värit, joihin heti ihastuin ;-D. Näin tuota samaa Marc O'Polon huivia muissakin väreissä torstaina Kluuvissa, mutta tuo mustapohjainen on mielestäni edelleenkin paras. Sopii niin hyvin kaikkiin mustiin vaatteisiini ;-D.\nmaiju 24. maaliskuuta 2013 klo 9.46\nKivoja löytöjä. Mä kävin viime syksynä digijärkkärikurssin, kun oli jo monta vuotta kameran omistanut, mutta harmitti välillä kun ei ymmärtänyt säätöjen päälle... Nyt tosin kun ymmärtäisi niin usein tulee kuvat otettu sitten helpoimman kautta eli IPhonella. Ehkä mä kesää kohden kaivan taas mun digijäkkärin kovempaan käyttöön ;)\nMerja 24. maaliskuuta 2013 klo 12.57\nYritän pärjäillä tuolla pienellä Canon Ixuksella, en kerta kaikkiaan jaksa ruveta miettimään uutta ;-D. Ja haluan, että kamera mahtuu käsilaukkuun, joten järjestelmäkamera ei taida olla minulle sopiva....\nLife with Satu 24. maaliskuuta 2013 klo 17.06\nHuivi ja rannekoru ovat kauniit, mekko on vallan hurmaava. Tykkään! Pokkarilla pärjää musta aika pitkälle, järkkäreissäkin on niitä pieniä, omaankin olumpukseen on olemassa sellainen ihan pieni linssi tarvittaessa. Mutta eipä näistä kuvista kyllä huomaa, että ovat pokkarilla otettuja. Tai sitten en vaan näe eroa ;)\nMerja 25. maaliskuuta 2013 klo 6.37\nHuivia ja ranneketta olen jo käyttänyt, mutta mekko joutuu vielä odottelemaan sitä lämmintä kesää ;-D. Pärjään kyllä tuolla pikku pokkarillani aika hyvin muuten, mutta joskus, ei siis aina, värintoisto aiheuttaa harmia.\ncaelia 25. maaliskuuta 2013 klo 10.48\nHuiviasi ihastelinkin jo Nectarinessa, mutta on se niin kaunis että ihastellaan uudelleen :)\nMekko näyttää myös hyvältä!\nMerja 25. maaliskuuta 2013 klo 14.45\nJa ne käyvät hyvin yhteen, siis huivi ja mekko ;-D. Nyt vain kesää odottelemaan, että pääsisi mekkoa kayttämään!\nanneaulikki 26. maaliskuuta 2013 klo 20.13\nKauniit värit tuossa huivissa. Etköhän pikapuoliin pääse mekkoakin kokeilemaan, yksi huraus ja ollaan kesässä :)\nMerja 26. maaliskuuta 2013 klo 21.09\nOletpa sinä optimistinen ;-D. Vaikka tottahan se on, kesä tulee ajallaan, vaikka kevät jäisikin pois välistä!


Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan lainsäädännön toimivuus, toiminnan laatu ja muutostarpeet - Valto\nKoululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan lainsäädännön toimivuus, toiminnan laatu ja muutostarpeet\nIivonen, Esa (2009-02-12)\nOpetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2009:8\nKoululaisten aamu- ja iltapäivätoimintaa on järjestetty perusopetuslain säännösten nojalla 1.8.2004 lähtien. Lainsäädännön myötä aamu- ja iltapäivätoiminta on yhtenäistynyt ja kehittynyt myönteisesti. Toimintaan osallistuvat lapset ja heidän vanhempansa ovat keskimäärin varsin tyytyväisiä aamu- ja iltapäivätoimintaan.\nAamu- ja iltapäivätoimintaan osallistuvien lasten määrä on kasvanut 40 458 oppilaasta 44 756 oppilaaseen syksystä 2004 syksyyn 2008. Syyskuussa 2008 toimintaan osallistui 27 249 (48,0 %) perusopetuksen ensimmäisen vuosiluokan oppilaista. Toisen vuosiluokan oppilaista toimintaan osallistui 15 718 (27,3 %). Vuosiluokkien 3.– 9. erityisopetukseen otetuista tai siirretyistä oppilaista toimintaan osallistui 1 789 (4,7 %).\nSelvityksen perusteella aamu- ja iltapäivätoiminnan keskeisimmät kehittämiskohteet ovat toiminnan mahdollistaminen kaikille sitä tarvitseville pienille koululaisille, aamu- ja iltapäivätoiminnan ja koulun yhteistyön vahvistaminen, ohjaajien työsuhteiden pysyvyyden lisääminen sekä erityisoppilaiden ja muiden erityistä tukea tarvitsevien lasten toiminnan kehittäminen. Lisäksi palveluntuottajien mahdollisuuksia toiminnan pitkäjänteiseen järjestämiseen on parannettava.\n- Kunnalle säädetään velvoite järjestää aamu- ja iltapäivätoimintaa perusopetuksen ensimmäisen ja toisen vuosiluokan oppilaille kunnassa esiintyvää tarvetta vastaavassa laajuudessa.\n- Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan perusteet sisällytetään osaksi perusopetuksen opetussuunnitelman perusteita ja kunnan aamu- ja iltapäivätoiminnan toimintasuunnitelma sisällytetään osaksi kunnan perusopetuksen opetussuunnitelmaa.\n- Perusopetuslaissa aamu- ja iltapäivätoiminta säädetään koulun toiminnaksi, josta vastaa koulun rehtori. Koulujen tilojen yhteiskäyttöä opetukseen ja aamu- ja iltapäivätoimintaan lisätään.\n- Aamu- ja iltapäivätoimintaa koskeviin perusteisiin ja kuntien aamu- ja iltapäivätoimintaa koskeviin toimintasuunnitelmiin kirjataan nykyistä yksityiskohtaisemmat kuvaukset erityisoppilaiden ja muiden erityistä tukea tarvitsevien lasten toiminnan järjestämisestä. Käynnistetään valtakunnallinen hanke erityisoppilaiden ja muiden erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden aamu- ja iltapäivätoiminnan, koulun kerhotoiminnan ja muun koulussa tapahtuvan kerhotoiminnan kehittämiseksi.\n- Koulunkäyntiavustajien tehtävät yhdistetään mahdollisuuksien mukaan aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajien tehtäviin henkilöstön työsuhteiden kokoaikaisuuden ja pysyvyyden lisäämiseksi. Koulunkäyntiavustajan ja aamu- ja iltapäiväohjaajan ammattitutkinnot yhdistetään kouluohjaajan ammattitutkinnoksi. Luodaan sekä ammatillinen perustutkinto että ammattikorkeakoulututkinto koulu- ja vapaa-ajan ohjaajan tehtäviä varten.\n- Sosiaalisin perustein myönnettävien aamu- ja iltapäivätoiminnan asiakasmaksujen alennusten ja vapautusten käytäntöjä yhdenmukaistetaan ja yksinkertaistetaan antamalla asiasta valtakunnallinen suositus. Tiedotusta mahdollisuudesta hakea aamu- ja iltapäivätoiminnan asiakasmaksusta sosiaalisin perustein alennusta tai vapautusta lisätään.\n- Varmistetaan, että aamu- ja iltapäivätoiminnan tuottamista koskevat avustussopimukset mahdollistavat pitkäjänteisen toiminnan järjestämisen. Varmistetaan, että aamu- ja iltapäivätoiminnan palveluntuottajille maksettavat avustukset on mitoitettu suuruudeltaan sellaisiksi, että ne mahdollistavat toiminnan laadukkaan järjestämisen ja että niissä on otettu huomioon myös toiminnasta aiheutuneet palveluntuottajien tarpeelliset hallinnolliset kulut.


Kerhot - MeLapset\nMeLapset : Kerhot\nKouluikäisten kerhot keväällä 2019\nSyksyllä alkaneet kerhoryhmät jatkavat toimintaansa keväällä 2019. Vapaita paikkoja voi kysyä mari.ylikangas@evl.fi. Kerhot ovat pääosin täynnä, mutta tammikuussa saattaa hajapaikkoja vapautua, joten kannattaa laittaa kyselyä kerhopaikasta. Kerhoihin voidaan ottaa lapsia jonoon ja paikan vapautuessa paikat täytetään jonon mukaisessa järjestyksessä.\nKevään kerhokausi alkaa viikolla 3 jatkuen viikolle 17 asti. Kerhot eivät kokoonnu koulujen hiihtolomalla eikä pääsiäistä edeltävällä hiljaisella viikolla.\nKokkikerhot ja Puuhakokkikerho ovat maksullisia. Lasku lähetetään kotiin kerhokauden alettua. Kokkikerhot maksavat syyskaudelta 30€ ev.lut. seurakuntien jäsenille ja muille 35€ ja Puuhakokkikerho 15€ ev.lut. seurakuntien jäsenille ja muille 20€.\nAtalan ja Aitolahden kirkon kerhoihin ilmoittaudutaan paikanpäällä.\nJokainen kerhopaikkaa hakeva on ilmoitettava erikseen. Päivitä selain saadaksesi tyhjän kaavakkeen jälleen näkyviin.\nKokkikerhoissa emme voi huomioida ruoka-aineallergioita!\nMessukylän seurakunnan kerhoissa on mahdollista opetella mm. leipomista ja ruoanlaittoa, lennokin rakentamista sekä toimia monipuolisesti yhdessä ryhmän kanssa erilaisten pelien ja askareiden parissa. Kerhoiltaan kuuluu myös hartaus.\nKokki- ja leivontakerhoissa ei voida huomioida ruoka-aineallergioita.\nKerhoja ohjaavat koulutetut vapaaehtoiset sekä seurakunnan nuorisotyönohjaajat ja lastenohjaajat.\nKokkikerho 4.-6 lk. Linnainmaa ti klo 16-18\nAlakouluikäiset 4.-6. lk\nKokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ei vaadi aikaisemp Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ei vaadi aikaisempia keittiötaitoja. Mukaan tarvitaan esiliina, sisätossut ja rasia mahdollisia kotiinviemisiä varten. Keittiömyssyn saat kerholta. Kokkikerhoissa emme voi huomioida allergioita. Joka kerhokerralla on hartaushetki. [Näytä enemmän]\nTiistaisin\tkello 16—18\nKerhoa ei ole syyslomaviikolla 42, hiihtolomaviikolla 9 eikä hiljaisella viikolla 16\nLinnainmaan seurakuntakeskus, Korpikodinkatu 2, 33580 Tampere\nLisätietoja: Nuorisotyönohjaaja Mari Ylikangas, p. 050 599 7093, mari.ylikangas@evl.fi\nLisätietoja leireistä ym. www.melapset.fi\nKokkikerho Levonmäessä /Tiistai\nRyhmässä on tilaa. Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa Ryhmässä on tilaa. Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ei vaadi aikaisempia keittiötaitoja. Mukaan tarvitaan esiliina, sisätossut ja rasia mahdollisia kotiinviemisiä varten. Keittiömyssyn saat kerholta. Kokkikerhoissa emme voi huomioida allergioita. Joka kerhokerralla on hartaushetki. [Näytä enemmän]\nTiistaisin\tkello 14—16\nEi kokoonnu syyslomalla vkolla 42, hiihtolomaviikolla 9 eikä hiljaisella viikolla 16\nLevonmäen seurakuntakoti, Hikivuorenkatu 63, 33710 Tampere\nHinta syyskausi 30e /36e ja kevätkausi 30e/36e Alempi hinta, jos kerholainen tai hänen huoltajansa kuuluu kirkkoon.\nRyhmässä on tilaa. Kerhopaikkaa voi kysyä mari.ylikangas@evl.fi\nMuita kerhoja, leirejä ja tapahtumia www.melapset.fi\nKokkikerho Levonmäessä/ Tiistai klo 17-19\nRyhmä on täynnä! Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ryhmä on täynnä! Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ei vaadi aikaisempia keittiötaitoja. Mukaan tarvitaan esiliina, sisätossut ja rasia mahdollisia kotiinviemisiä varten. Keittiömyssyn saat kerholta. Kokkikerhoissa emme voi huomioida allergioita. [Näytä enemmän]\nKokkikerho Messukylän seurakuntatalo/Torstai\nRyhmä on täynnä! Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ryhmä on täynnä! Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ei vaadi aikaisempia keittiötaitoja. Mukaan tarvitaan esiliina, sisätossut ja rasia mahdollisia kotiinviemisiä varten. Keittiömyssyn saat kerholta. Kokkikerhoissa emme voi huomioida allergioita. Joka kerhokerralla on hartaushetki. [Näytä enemmän]\nTorstaisin\tkello 17—19\nMessukylän seurakuntatalo, Messukylänkatu 36, 33700 Tampere\nKokkikerho Takahuhdin Pappila\nAlakouluikäiset 3.-6- luokkalaisille\nRyhmässä on tilaa! Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa Ryhmässä on tilaa! Kokkikerhossa valmistetaan yhdessä ruokaa ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ei vaadi aikaisempia keittiötaitoja. Mukaan tarvitaan esiliina, sisätossut ja rasia mahdollisia kotiinviemisiä varten. Keittiömyssyn saat kerholta. Kokkikerhoissa emme voi huomioida allergioita. Joka kerhokerralla on hartaushetki. [Näytä enemmän]\nEi kokoonnu syyslomalla vkolla 42, hiihtolomaviikolla 9, eikä pääsiäistä edeltävällä viikolla\nTakahuhdin seurakuntatalo, Tanhuankatu 40, 33560 Tampere\nRyhmässä on tilaa. Vapaita kerhopaikkoja voi kysyä mari.ylikangas@evl.fi\nLapset aikuisen seurassa\nKerhossa rakennetaan lennokkeja yhdessä lapsen ja aikuisen kanssa. Aloitamme Toka-liidokista. Kerhon edetessä kisailemme myös lennokkien len Kerhossa rakennetaan lennokkeja yhdessä lapsen ja aikuisen kanssa. Aloitamme Toka-liidokista. Kerhon edetessä kisailemme myös lennokkien lennätyksessä. [Näytä enemmän]\nPerjantaisin\tkello 17.30—19.30\nLennokkikerhon ohjaajana toimii lennokkimestari Timo Pajunen. Kokoontumiset entisen Vehmaisten seurakuntatalon kellarissa, osoitteessa Kauppilaisenkatu 26.\nTässä muutaman vuoden takainen lehtijuttu lennokkikerhosta:\nRyhmä on täynnä! Puuhakokkikerhossa kokataan yhdessä noin joka toinen kerta, joka toisella kerralla tehdään muuta mm. pelataan, askarrellaa Ryhmä on täynnä! Puuhakokkikerhossa kokataan yhdessä noin joka toinen kerta, joka toisella kerralla tehdään muuta mm. pelataan, askarrellaan. Kokkauskertoina tehdään erilaisia pieniä kokkauksia ja harjoitellaan keittiövälineiden turvallista käyttöä yhdessä ohjaajan kanssa. Ei vaadi aikaisempia keittiötaitoja. Mukaan tarvitaan esiliina, sisätossut ja rasia mahdollisia kotiinviemisiä varten. Keittiömyssyn saat kerholta. Kokkikerhoissa emme voi huomioida allergioita. Joka kerhokerho on hartaushetki. [Näytä enemmän]\nKeskiviikkoisin\tkello 17.45—19.15\nKaukajärven seurakuntatalo, Keskisenkatu 20, 33710 Tampere\nHinta syyskausi 30e ev.lut.kirkon jäsenille / 36e muille ja kevätkausi 30e ev.lut.kirkon jäsenille / 36e muille\nRobotteja ja koodeja- kerho\n3.- 6.- luokkalaiset\nKerhossa rakennetaan yksikertainen elektroninen robotti ja sen muunnelmia. Tutustutaan ohjelmoinnin alkeisiin. Kerho kokoontuu 4 kertaa. Ma Kerhossa rakennetaan yksikertainen elektroninen robotti ja sen muunnelmia. Tutustutaan ohjelmoinnin alkeisiin. Kerho kokoontuu 4 kertaa. Materiaalimaksu 10 €. [Näytä enemmän]\nAitolahden kirkko, Jenseninkatu 4, 33610 Tampere\nLisätietoja: Nuorisotyönohjaaja Eerika Tuomela, p. 040 804 8631, eerika.tuomela@evl.fi\nKerhohaku 14.1-17.2.2019 osoitteessa www.melapset.fi kerhohaku välilehdellä.\nKerhoon otetaan enintään 10 kerholaista. Kerhopaikasta ilmoitetaan sähköpostitse viikolla 8.\nKerhoja ohjaavat 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat kerhonohjaajakoulutuksen käyneet vapaaehtoiset


Liikuntavälineet kouluille – Fitness ja Terveellinen syöminen\nVälimuistissaSamankaltaisiaTevella toteuttaa varhaiskasvatus- ja oppimisympäristöjä. Varustamme päiväkodit ja koulut asiantuntevasti opetusvälineillä, leikkivälineillä sekä kalusteilla. Tutustu uusiin jalkap alloi hin sivu ill a j a.\nKiilunen on toiminut vuodesta 19liikuntavälinekaupan alalla. Välituntien liikuntavälineet ovat ensimmäinen ja helpoin tapa lähteä kehittämään välituntien . Tutustu laajaan valikoimaamme Pires- manet-verkkokaupassa. OHJEITA TEKSTIILIEN JA KODIN VIIHTYISYYDEN HOITOON .\nMeiltä löydät liikunnallisia ratkaisua kaikenikäisille, sekä perinteisiä liikuntavälineitä että välineitä joissa voi harjoitella uusia lajeja kuten parkour tai street . Päiväkodit, koulut, muu julkinen sektori ja yritykset. Alvettulan koululla välineitä on ollut jatkuvasti käytössä jo pitkään ja. Opettajien palautteen mukaan liikuntavälineet houkuttelivat nekin .\nLaajempi valikoima liikuntavälineitä kouluihin. Kouluissa saisi olla monipuolisempi varasto liikuntavälineitä. Liikuntamestari myy kestäviä liikuntavälineitä kovaan julkiseen käyttöön. Liikuntavälineet arvotaan kaikkien hakemuksen jättäneiden koulujen kesken.\nIlmoitamme arvonnassa voittaneille kouluille lahjoituksesta ja . Hakijan tulee olla koulun rehtori tai opettaja. Kiitos kaikille kampanjaan osallistuneille. Tulokset ja liikuntavälineitä voittaneiden koulujen nimet julkaistaan . Liikuntavälineet: Välinevarasto ja patjavarasto iltakäyttäjien käytettävissä.\nTehokkaan liikuntatunnin toteuttamiseksi on asiallinen varustus välttämätön. Tärkeintä on, että oppilaalla on liikuntatunnilla . Ristiinan yhtenäiskoulun liikunnan opettaja Jussi Haapalainen muistaa Mikkelin kaupungin vastaukset liikuntavälineiden hankintaan. Oppilas saa koulussa käyttöönsä oppikirjoja, jotka ovat koulun omaisuutta.\nOppilaalla tulee olla omat liikuntavälineet (mm. sukset, luistimet ja lenkkarit).