PORIN KAUPUNKITULVA - PDF\nDownload "PORIN KAUPUNKITULVA 12.8.2007"\n3 PORIN KAUPUNKITULVA Rankkasadetulvaan ja sitä vastaaviin tilanteisiin varautumista selvittäneen työryhmän loppuraportti SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO TYÖN TOTEUTUS KAUPUNKITULVA JA SEN TORJUNTATOIMET TAPAHTUMIEN KULKU ARVIO SADEMÄÄRÄSTÄ JA SATEEN TOISTUVUUDESTA TOIMENPITEET PELASTUSLAITOKSELLA JA PORIN VEDESSÄ TAPAHTUMIA JA TOIMENPITEITÄ KIINTEISTÖILLÄ TAPAHTUMIA JA TOIMENPITEITÄ LIIKENNEVÄYLILLÄ KAUPUNKITULVAN AIHEUTTAMAT VAHINGOT KIINTEISTÖJEN VAHINGOT Kaupungin kiinteistöt Yksityiset kiinteistöt LIIKENNEVÄYLIEN VAHINGOT SÄHKÖ- JA PUHELINVERKON VAHINGOT HENKILÖVAHINGOT MUUT VAHINGOT VAHINKOJEN RAHALLINEN ARVO MAKSETUT KORVAUKSET MITOITUS JA SUUNNITTELU ANALYYSI JA JOHTOPÄÄTÖKSET KAUPUNKITULVAN ESIINTYMISTODENNÄKÖISYYS VARAUTUMINEN Työnjako toimijoiden välillä Hälytystehtävien priorisointi Resurssien riittävyys ESILLE TULLEET PARANTAMISTARPEET Kaavoitus Viemäriverkosto, avo-ojat ja pumppaamot Liikenneväylät ja puistot Kaupungin rakennukset Yksityiset ja muut kiinteistöt Valtakunnalliset normit Hätäkeskuksen toiminta Johtaminen ja tiedottaminen Terveydenhuolto JOHTAMINEN JA RISKITIEDOTTAMINEN ENTÄ-JOS TARKASTELUT TOIMENPITEET JA TEHTÄVÄT RAPORTIN LIITTEET\n5 1. JOHDANTO Porissa koettiin harvinaisen voimakas kaupunkialueelle osunut rankkasade ja siitä aiheutunut tulva sunnuntaina alkuillasta 12 elokuuta Pintavedet tulvivat kaduilla ja asuntoalueilla. Alikulkutunnelit täyttyivät vedellä ja jakoivat kaupungin kahtia. Yli tuhat kiinteistöä kärsi vesivahinkoja. Rakennusten kellareihin tunkeutui viemäröinnin kautta jäte- ja hulevesiä. Pintavesiä pääsi rakennuksiin myös suoraan oviaukoista ja ajoluiskista. Rakennukset, niiden irtaimistot ja kulkuneuvot kärsivät vesivahinkoja. Pelastuslaitos sai noin 300 pumppauspyyntöä, kaikkia ei saatu kirjattua soittojen ruuhkautumisen vuoksi. Tulvaa voidaan luonnehtia luonnonkatastrofiksi. Vahingoiltaan se oli Suomen suurin kaupunkitulva. 2. TYÖN TOTEUTUS Työryhmät Apulaiskaupunginjohtaja Kari Hannus perusti päätöksellään 13 syyskuuta 2007 työryhmän selvittämään, miten tälläisiin tilanteisiin voidaan varautua entistä paremmin. Hannus nimesi työryhmän puheenjohtajaksi teknisen palvelukeskuksen johtajan Jukka Kotiniemen ja jäseniksi kaupunkisuunnittelupäällikkö Olavi Mäkelän, Porin Veden johtajan Ilkka Mikkolan, rakennusvalvontatoimiston johtajan Hannu Oleniuksen, liikenneinsinööri Markku Setälän ja toimitilapäällikkö Markku Lehtosen. Työryhmä nimesi sihteerikseen kadunsuunnitteluinsinööri Jouni Pihlankon. Työryhmän työskentelyyn osallistuivat myös pelastuspäällikkö Kalervo Laaksonen Satakunnan pelastuslaitokselta ja valmiussuunnittelija Pekka Hammais hallintokeskuksesta. Mainitulle työryhmälle avustajaksi nimettiin teknisen palvelukeskuksen sisältä työryhmä, joka keskittyi lähinnä kaupungin omistamien rakennusten, teiden ja muun omaisuuden kärsimien vahinkojen käsittelyyn. Teknisen palvelukeskuksen johtoryhmä nimesi tähän työryhmään puheenjohtajaksi Jouni Pihlankon. Muiksi edustajiksi nimettiin kunnossapitoinsinööri Petri Salo, vt. kadunrakennusinsinööri Arto Rosenholm, projekti-insinööri Jouni Lehtinen ja rakennuttajarakennusmestari Keijo Uusioja. Työssä hyödynnettiin myös kahden muun samanaikaisesti toimineen työryhmän tuloksia. Kari Hannuksen johdolla työskenteli työryhmä, jonka tehtävänä oli laatia toimintasuunnitelma johtamisesta ja tiedotuksen järjestämisestä kaupunkitulvissa ja muissa vastaavissa luonnonkatastrofeissa. Tehtävä koski johtamisvastuita jotka eivät perustu lainsäädäntöön. Avo-ojien puhdistus- ja kunnossapitotarpeita sekä pumppaamoiden riittävyyttä selvitti työryhmä jonka puheenjohtajana oli Porin Veden verkostopäällikkö Jouko Halminen. Työryhmän raportti on liitteenä 3. Lausuntopyynnöt Lausuntopyyntö raportista ja saadut lausunnot ovat liitteessä 6. Raporttiin ei ole tehty muutoksia lausuntojen perusteella. 3\n6 3. KAUPUNKITULVA JA SEN TORJUNTATOIMET Vuoden 2007 elokuun 12. päivän sunnuntaina iltapäivällä sattuneen erittäin poikkeuksellisen rankkasateen ja siitä aiheutuneen tulvan voidaan sanoa tulleen yllätyksenä niin kaupunkilaisille kuin viranomaisillekin. Vastaavaa ei ole aiemmin koettu. Hätäkeskus ruuhkautui avunpyynnöistä, pelastuslaitos pumppasi vettä kellareista. Asukkaat yrittivät parhaansa mukaan pelastaa omaisuuttaan ja poistaa vettä rakennuksista. Teknisen palvelukeskuksen kunnossapito sulki poliisin avustuksella vedellä täyttyneitä katuja ja alikulkuja liikenteeltä. Kaupungin kiinteistöjen hoitajat tekivät torjunta- ja puhdistustöitä kaupunginsairaalassa, oppilaitoksilla ja muissa kaupungin kiinteistöissä. Porin Vesi keskittyi omien vesi- ja viemärijärjestelmiensä toiminnan varmistamisen. Viemärit tulvivat, mutta juomavesi säilyi puhtaana TAPAHTUMIEN KULKU Porin keskustan ylitti etelä-pohjoissuunnassa sunnuntaina voimakas sadealue. Se oli suhteellisen kapea (noin 3 km) ja selvärajainen. Pääosa sateesta tuli kello 16 ja 19 välillä. Sademäärä oli paikoin mm ja vettä kertyi nopeasti kaduille kymmeniä senttejä, alikulut täyttyivät ja kellareihin tulvi vettä. Pahimmin kärsinyt alue ulottui 6. osasta keskustan ja 5.kaupunginosan kautta Toejoelle ja Ruosniemeen. Pelastuslaitos ruuhkautui hälytystehtävistä illan ja yön aikana. Lopullinen selvyys katastrofin laajuudesta saatiin vasta maanantaina. Siivous- ja kuivaustyöt kiinteistöissä jatkuivat viikkoja, pahimmillaan useita kuukausia. Valajankatu veden peitossa, henkilöauto on sammunut veteen Kuva : Janne Lumme 4\n7 3.2. ARVIO SADEMÄÄRÄSTÄ JA SATEEN TOISTUVUUDESTA Ilmatieteen laitoksen tiedotteen mukaan sunnuntaina 12. elokuuta 2007 satoi Porin seudulla muutaman tunnin aikana enemmän kuin koko elokuussa keskimäärin. Seuraavassa Ilmatieteen laitoksen lausunto Drno 02/452/08: Lausunto 12. elokuuta 2007 sattuneesta rankkasateesta Porissa Tämän lausunnon sademäärän mittaustiedot perustuvat Ilmatieteen laitoksen Luvian Peräkylässä sijaitsevan sadeaseman (n. 16 km Porista) ja Ikaalisissa sijaitsevan säätutka-aseman tekemiin havaintoihin. Ilmatieteen laitoksen sadeasemien mittaamista vuorokausisademääristä suurin Porin ympäristössä havaituista sademääristä ko. päivänä oli 79,5 mm, joka mitattiin Luvian Peräkylässä. Ilmatieteen laitokselle on tullut ilmoituksia maallikoiden ko. päivänä tekemistä sademäärän mittauksista. Suurin näistä mittauksista on 131 mm, joka on mitattu Ruosniementiellä. Ilmatieteen laitoksen Ikaalisten säätutkan tekemien mittausten mukaan ko. päivänä satoi Luvialla mm ja Porissa enimmillään noin 50 mm. Säätutkan tekemästä mittauksesta voidaan selvästi nähdä sateen alueellinen jakauma. Suurimman sateen alue ulottui lounaiskoillissuuntaisena kapeana nauhana Porin kaupungin yli. Toinen erillinen sadenauha oli hieman pohjoisempana (Liite 1). Kun verrataan sademittarin ja säätutkan havaintoja keskenään, niin voidaan todeta, että tutkan havaitsema sademäärä oli tässä tapauksessa sekä Luvialla että Porissa vain noin % todellisesta sademittarilla mitatusta sademäärästä. Tämä ero johtuu tutkamittauksessa olleesta systemaattisesta virheestä, jonka syyksi arvellaan tutkan kalibrointia (1-2 db) sekä Vatulanharjun aiheuttamaa osittaista katvetta tutkamittaukseen (1-2 db). Sateen suhteellisen vaihtelun eri alueilla tutkamittaus sen sijaan kuvaa tässäkin tapauksessa hyvin. Yllä olevan perusteella voidaan päätellä, että paras sademääräarvio ko. päivänä Porin seudulla saadaan tutkan tekemästä sademäärän mittauksesta, joka kerrotaan luvulla 2 tai maksimissaan luvulla 2,5. Näin ollen voidaan tehdä johtopäätös, että hyvin todennäköisesti ko. päivänä sademäärä oli Porissa paikoin mm. Luvian Peräkylässä tehtyjen vuorokausisademäärän mittaustietojen (v ) pohjalta tehtyjen toistuvuusaikalaskelmien mukaan vuorokausisademäärän mm toistuvuusaika on vuotta. Tämä tarkoittaa sitä, että mm;n suuruinen tai tämän määrän ylittävä vuorokausisademäärä sattuu Porin seudulla keskimäärin vain kerran vuodessa. 5\n8 Säätutkan tekemistä mittauksista nähdään, että lähes kaikki ko. päivänä mitatusta sademäärästä kertyi vain muutamassa tunnissa. Tämä tekee sadetapahtumasta vieläkin harvinaisemman. Kyseisen suuruista sadetapahtumaa voidaan täten pitää nykyisen kaltaisessa ilmastossa erittäin poikkeuksellisena. Seppo Saku meteorologi Ilmatieteen laitos / Ilmastopalvelu Erik Palménin aukio 1 PL Helsinki p. (09) Liitteitä Liite 1 Liite 1 Tutkan arvioima sademäärä klo\n9 Seuraavassa kaaviossa on esitetty 1 km²:n aluesateen toistuvuus (vuosia) (Lähde: Ilmatieteen laitos). Esimerkiksi 0.5 mm/min = 0.5 x 180 mm = 90 mm kolmessa tunnissa kertyvä sademäärä joka on likimäärin Porin sade , toistuu kerran noin 5000 vuodessa. 7\n10 3.3. TOIMENPITEET PELASTUSLAITOKSELLA JA PORIN VEDESSÄ Satakunnan pelastuslaitos Hätäkeskukseen alkoi tulla runsaasti soittoja noin kello 16 alkaen. Samaan aikaan oli keskisuuri rakennuspalo Hopeatäpläntiellä. Porin vapaavuorot hälytettiin pian tämän jälkeen. Porin toimialueen päivystävän pelastusviranomaisen Karhu P3:n kanssa sovittiin vastuualuejaosta ja kutsutunnuksesta saapuneiden lisävoimien kanssa noin kello 17 (Pori P3) (tulvantorjunta/ muut pelastustehtävät). Tällä toimenpiteellä vapautettiin toimialueen päivystävä pelastusviranomainen tästä rankkasadetulvatilanteesta hoitamaan muita tehtäviä. Porin paikallistilannetta hoiti siis vapaalta tullut päällystöviranhaltija kutsutunnuksella Pori P3. Hän otti yhteyttä Satakunnan hätäkeskukseen ja sopi menettelytavoista. Satakunnan hätäkeskus pyysi apua, koska tehtäväilmoituksia alkoi tulla niin paljon, ettei päivystäjien määrä enää riittänyt käsittelemään saapuneita ilmoituksia. Kaksi palomiestä siirrettiin Hätäkeskukseen viranomaisradion eli VIRVE-radion kanssa, pelastuksen eli P kaista 1 -puheryhmään. Viestiliikenteessä puheryhmä Kontio, joka on pelastuksen Porin toimialueen alueellinen viestikanava, otettiin yksiköiden yhteyskanavaksi. Keskuspaloaseman luentosaliin perustettiin toiminta-alueen johtokeskus (TOJE) ja se miehitettiin lisävoimilla. Pelastusyksiköt ja resurssit Toiminta-alueen, TOJE:n miehityksenä oli kolme - neljä henkeä (Porin toimialueen päivystävä pelastusviranomainen, Pori P3, 2 palomiestä ja L4=lääkintäesimies). Paikalle hälytettiin pelastuspäällikkö Ilkka Vastamaa. Pori P3 päätti tehtäväjaosta seuraavasti: tilanteen johto P3, tilanteen ylläpito Ari Uimonen, radioyhteys Hätäkeskukseen L4 (ja palomies tarvittaessa). Heti alusta asti oli selvää, ettei ruutupaperi ja fläppitaulu-yhdistelmällä homma tule onnistumaan. Oli pakko kehittää tietotekniikan mukaan ottamista tilastoinnin ja tilanteenseurannan avuksi, jotta tiedettäisiin, mitkä resurssit ovat käytettävissä ja mihin tehtäviin ne on määrätty. Tarkastettavia kohteita oli niin runsaasti, että niiden kirjaaminen kelloaikoineen oli työläs tehtävä. Excel- taulukoinnin avulla tehtävät saatiin hallintaan. Tehtäviä ilmoitettiin lähes yhtä aikaa noin 300 kpl ja kaikki koskivat pumppauspyyntöjä. Pelastustoimet Yksiköitä hälytettiin Porin vakinaisen väen lisäksi: Porin, Ulvilan, Uudenkoiviston, Pihlavan ja Nakkilan vpk:sta. Kaikkiaan yksiköitä oli käytössä 17 ja reserviin jätettiin sammutusyksikkö kiireellisiä tehtäviä varten. Johtamisen apuna käytettiin Excel-taulukkoon vietyjä tietoja. Pelastustoimet kestivät pitkälle seuraavaan päivään. Sopimuspalokuntien väkeä oli vapautettava, koska monilla alkoi oma työpäivä heti arkena. Tehtävät olivat pääasiassa lähes toivottomia pumppaustehtäviä, joissa vettä ei voitu siirtää mihinkään. Ei ollut mahdollista pumpata sitä järjestelmään, josta se olisi poistunut. 8\n11 Onnettomuustyyppinä rankkasadetulva oli hyvinkin staattinen. Kalustollisesti huomattiin se, että näin laajassa tehtävässä sopivaa pumppukalustoa ei ollut riittävästi tai se oli osin huonosti soveltuvaa. Voimavirtakäyttöisiä, ei voitu jättää kohteisiin, ym. Kaluston määrä oli riittämätön tämän suuruiseen onnettomuuteen. Toisaalta vaikka kalustoa olisi ollutkin riittävästi, ei veden poistaminen olisi kuitenkaan onnistunut helposti, koska sitä oli kaikkialla tasaisesti. Yhteenvetona voisi todeta, että asiakkaat olivat yllättävän rauhallisia ja ymmärtäväisiä pelastuslaitoksen toimintaa kohtaan, koska tehtävä oli mahdoton. Kellareiden tyhjennys onnistui, kun sade loppui ja vedet lähtivät virtaamaan kaikkia mahdollisia väyliä myöden. Otavankatu lainehtii, vesi on noussut kellarin ikkunoiden tasalle Kuva : Janne Lumme Porin vesi Porin Vedellä oli rankkasateen sattuessa normaaliin tapaan varallaolossa putkimestari ja kaksi asentajaa. Hälytyspuheluita alkoi tulla klo 16 aikoihin. Putkimestari siirtyi Porin Veden toimistolle Ulasooriin, jossa hän vastaili puhelimeen ja seurasi pumppaamoilta tulevia hälytyksiä. Asentajat kiersivät pumppaamoita, korjasivat vikoja ja varmistivat verkostojen toimintaa. Mitään suurempia vahinkoja ja vikoja Porin Veden omissa järjestelmissä ei ollut. Näin toimittiin puoleen yöhön asti, jolloin päivystäjät voitiin lähettää kotiin. Puheluita tuli putkimestarille noin 2 tunnin taukoa lukuun ottamatta koko yön. Strategiana oli Porin Veden omien järjestelmien toiminnan varmistaminen, jossa onnistuttiin suhteellisen hyvin. Kiinteistöjen auttamiseen tulvan vallassa olevilla kaduilla ei ollut mitään mahdollisuuksia, vaan se jäi pelastuslaitoksen tehtäväksi. 9\n12 Maanantaina kello Porin Vedellä oli normaali miehitys, ja omien verkostojen ja pumppaamoiden toiminnan korjaamiseen voitiin keskittyä. Puheluita kiinteistöiltä tuli valtavasti koko ajan. Omat järjestelmät toimivat kohtuullisesti, ja pääpaino alkoikin olla vahinkoja kärsineiden kiinteistönomistajien neuvonnassa ja palautteen vastaan ottamisessa. Kaupungin tiedotustilaisuus medialle pidettiin kello joka jossakin määrin rauhoitti tilannetta TAPAHTUMIA JA TOIMENPITEITÄ KIINTEISTÖILLÄ Voimakas rankkasade aiheutti nopeasti pintaveden tulvimista päällystetyillä alueilla. Vettä valui jatkuvasti kaduilta ja kiinteistöiltä hulevesiviemäröintiin, joka alkoi aluksi sitä varastoida. Sadevesikaivot eivät pystyneet johtamaan kaikkea vettä viemäröintiin, jolloin kaduille, pihoille ja puistoihin alkoi syntyä vesikerros, joka oli syvin alavimmilla alueilla. Sateen jatkuessa hulevesiviemäröinti täyttyi ja alkoi sen jälkeen tulvia. Sekaviemäröinnin alueella tilanne oli vastaava, kun sadevettä virtasi verkostoon ja viemärit alkoivat tulvia. Myös erillisviemärialueella sadevettä pääsi likavesiviemäröinnin puolelle. Laskuojat tulvivat ja hidastivat veden poistumista asuntoalueilta muun muassa Toejoella ja Lotskerissa. Kiinteistöille eniten vahinkoja syntyi viemäritulvista, kun kellaritiloihin tulvi likaista vettä viemäriverkoston kautta. Tulvivaa pintavettä pääsi rakennuksiin myös ajoluiskista, kellariikkunasyvennyksistä ja ulko-ovista. Pelastuslaitos kävi asuntoalueita talo talolta läpi ja suoritti tyhjennyspumppauksia. Myös yksityistä kuivauskalustoa oli liikkeellä. Kuivauskalusto kuitenkin loppui kaupungista, kaikille tarvitsijoille sitä ei ollut välittömästi saatavissa. Asukkaat yrittivät pelastaa omaisuuttaan ja estää veden pääsyä rakennuksiin. Isosanta Kuva : Janne Lumme 10\n13 Rankkasadealueella sijaitsi useita Porin kaupungin kiinteistöjä. Suurimmat vahingot tapahtuivat Porin Lyseon koulussa ja Porin Suomalaisen yhteiskoulun kiinteistössä sekä kaupunginsairaalassa. Teknisen palvelukeskuksen kiinteistönhoidon päivystys oli hereillä kaupunkitulvassa ja toimi oma-aloitteisesti. Näin vältyttiin vielä suuremmilta vahingoilta kuin mitä nyt tapahtui. Teknisen palvelukeskuksen kiinteistönhoitaja Keijo Lönnqvistin raportti Riihikedon alueelta: Rankkasadepäivänä päivystin itse (Hätäkeskus). Sateen muuttuessa myöhemmin samana päivänä rankkasateeksi, lähdin kiertämään Riihikedon piirin kiinteistöjä. Piirin päivystäjä soitti ja kyseli, että pitääkö lähteä kierrokselle. Lähdimme kerrokselle. Myös Varhon Esa 11\n14 soitti ja kysyi minulta pitäisikö lähteä kiertämään piirin kiinteistöjä. Sovimme, että kyllä. Vettä satoi tosi rankasti. Sovittiin, että Varho ja Rautiainen kiertävät piirin kiinteistöt, jotta saadaan todellinen tilanne selville. Aika nopeasti todettiin, että PSYL on meidän pahimmin kärsinyt kohde. Aloimme soitella apua vedenpoistoon. Saimme välittömästi kaupungin oman imuauton käyttöön. Samoin saimme Lassila & Tikanojalta imuauton käyttöön. Tämän lisäksi saimme Myntters Oy:ltä työryhmän (vesi-imureita ja kuivauspuhaltimia) käyttöömme. Edellä mainittuja asioita järjesteltäessä minulle tuli hätäkeskuksesta soitto. Vettä tulee toisen kerroksen varastohuoneeseen. Ohjasin välittömästi kaupungin imuauton sinne tyhjentämään kaapelikaivon. Hätäkeskus oli hommannut palomiehet imuroimaan hätäkeskukseen tulevaa vettä. Kun kaapelikaivo saatiin tyhjäksi ja sisään tulleet vedet imuroitua ja kuivattua räteillä, Hätäkeskuksen tilanne oli ohi käytännössä ilman vaurioita. Tämän jälkeen kaupungin imuauto kiersi Rautiaisen kanssa muita meidän kiinteistöjä. Lassila & Tikanoja alkoi tyhjentää pahoin vaurioituneita PSYL:n kellaritiloja. Työssä mukana meiltä oli Varhon Esa. Myntters Oy:n työntekijät alkoivat poistaa loppuvesiä PSYL:llä vesi-imureilla. Tämän jälkeen tiloihin asennettiin kuivauspuhaltimia (kymmeniä). Tämä työ kesti koko yön ja jatkui seuraavana arkipäivänä RAKENNUTTAJIEN antamien toimintaohjeiden mukaan. Itse poistuin paikalta n. 01:30. Teknisen palvelukeskuksen kiinteistönhoitaja Pekka Mannisen raportti kaupungin keskustan alueelta: Tulvapäivänä päivysti Seppo Österlund, jonka Katajan Martti hälytti paikalle rahatoimistoon jo klo 15:00. Rahatoimiston kellarikerroksen lattialla oli 20 cm vettä. Päivystäjä poisti lattialla olleen veden uppopumpulla ja vesi-imurilla. Sade yltyi iltapäivällä. Päivystäjä sai uuden kerran tulla rahatoimistoon. Nyt vettä ja liejua oli jo vajaa metri kellarin lattialla. Päivystäjä soitti minulle (Manninen Pekka) ja kertoi tilanteesta. Lähdin Luvialta paikalle ja soitin jo matkalta myös Rinteen Timolle. Hän ehti paikalle ennen minua. Uppopumpulla ja vesi-imurilla vedet saatiin kuivattua pois. Vesi tuli kellariin juuriseinän läpi poratuista läpivientiputkista. Läpivientiputkia ei ollut vielä ehditty mitenkään tiivistää. Jouduimme tukkimaan putket väliaikaisesti vessapaperirullilla yms. Kannoimme myös papereita ja muuta tavaraa turvaan. Tämän jälkeen tuli soitto Katariinankatu 18:sta, johon oli vettä valunut alakerran saunatiloihin 20 cm. Kuivasimme sieltä kaikenveden pois. Lähdimme kirjastoon, jossa tuli vettä alakerran kirjavarastoon. Kuivasimme vesi-imurin kanssa sieltä lattian. Tässä vaiheessa soitimme Henrikssonnin Heikille, joka tuli myös paikalle. Saatuamme kirjaston kuivaksi oli sadekin jo lakannut. Lähdimme kiertelemään keskustan alueen muita kiinteistöjä. Satakunnan museossa terassin katto vielä vuosi ja siirsimme muutamia tauluja pois ja laitoimme saaveja alle. 12\n15 Pääsimme Lyseolle, jossa oli ollut vettä melko lailla, mutta suurin osa vedestä oli jo imeytynyt maahan. Lattian alla on kongit, joissa on maapohja. Poistimme uppopumpuilla pari tuntia vettä ja saimme lattiat kuiviksi. Hotrassa vettä oli enää vain hiukan lattialla kellon ollessa 23:30. Siivoilimme suurimmat vesilätäköt vesivesi-imurin kanssa pois. Lähdimme kotiin n. 24:00. Seuraavana päivänä alkoivat siivoukset ja rakenteiden kuivatukset Rakennuttajien ohjeiden mukaisesti. Rankkasade aiheutti kaupungin omille kiinteistöille suuria aineellisia vahinkoja. Seuraavassa on kerrottu kahden kiinteistön tilanne. Useat muut kaupungin kiinteistöt kärsivät myös huomattavia vaurioita. Porin Kaupunginsairaalan/Pääterveysaseman tiloissa rankkasade aiheutti seuraavan tilanteen: K-rakennuksen ajoluiskassa sijaitsevat sadevesikaivot tulvivat. Lisäksi piha-alueelta kerääntyvä sadevesi kulkeutui ajoluiskaan. Tästä seurasi, että noin metrin ylempänä olevaan 0-kerrokseen alkoi vettä tunkeutua ovien alta noin kello alkaen. Luiskassa olevat jätekontit uivat tulvavedessä ja sadeveteen liukeni jätekonteista epäpuhtauksia. Vaurioalueen irtovesi saatiin siivottua pois noin kello mennessä. Kaupunginsairaalan pohjoissivulla vesi on täyttänyt ajoluiskan Kuva: klo Tuomo Piippo Tulvavesi tunkeutui koko K-rakennuksen 0-kerrokseen (noin 1000 m²) ja rakennuksia yhdistävää yhdyskäytävää (noin 250 m²) pitkin E-rakennuksen 0-kerroksen tiloihin (noin 320 m²). K-rakennuksen lattialle vettä nousi noin mm. K-rakennuksen käytävästä E-rakennukseen erkaneva käytävä sijaitsee vajaa 100 mm K-rakennusta ylempänä. 13\n16 Vesimassa E-rakennuksessa oli alle 50 mm, vaikka rakennus sijaitsee 300 mm K-rakennusta alempana. Vesimassan edetessä E-rakennukseen osa sen lattiakaivoista alkoi jo toimia. K-rakennuksen tavarahissin hissikuilu sekä E-rakennuksen tavarahissin ja kahden potilashissin hissikuilut täyttyivät vedellä. Hissit olivat pois käytöstä jonkin aikaa. K-rakennuksen hissi vaurioitui niin, että se on edelleen ( ) pois käytöstä. Lattioilla vellonut tulvavesi kasteli lattiat sekä seinärakenteita. Kaikista mahdollisista lattian ja seinien sekä pilarien liitoksista ja lävistyksistä vesi tunkeutui alapohjarakenteisiin. Porin Lyseon (Annankatu 5) tiloissa rankkasade aiheutti seuraavan tilanteen: Viemäriverkostot tukkeutuivat ja tulvivat kellarikerroksiin. Lyseon kellarikerroksessa on oppilasvessat tytöille ja pojille sekä siivous-, tauko- ja luokkatiloja, joissa on viemäripisteitä ja lattiakaivoja. Näiden viemäripisteiden kautta jätevedet tulvivat koko kellarikerroksen alueelle noin 480 m². Kellarikerrokseen tuli myös sadevettä autotallin luiskaa pitkin sekä luiskan pohjalla olevan sadevesikaivon tulvimisen seurauksena. Pahimmillaan keskiporrashuoneessa vesi nousi noin 700 mm korkeuteen ja muualla mm, riippuen tilasta, oliko ovi kiinni käytävään ja oliko ovessa kynnys. Vesi on suoritettujen mittausten mukaan kastellut pintalaatat ja tunkeutunut alapohjan eristetilaan. Eristetila on märkä. Vettä on mennyt lattian huoltoluukkujen kautta myös alapohjan alla olevaan ryömintätilaan. Ryömintätilan laajuus on keskiosassa noin 520 m², keittiön ja ruokalaosan kohdalla noin 480 m² eli yhteensä 1000 m². Ryömintätilassa on jäteveden lisäksi erilaista rakennusjätettä ja talon rakennusaikaista puutavaraa maassa sekä purkamattomia muottilaudoituksia. Ryömintätila on tuulettamaton tila. Tulvavaurioiden korjaustyöt ovat työllistäneet Teknisen palvelukeskuksen talonrakennuksen vastuualueen henkilöstön niin, että korjaustöitä on jouduttu tilaamaan myös ulkopuolisilta. Kiinteistöissä tehtyjen korjausten onnistumista voidaan arvioida enintään puoli vuotta niiden valmistumisen jälkeen. On todennäköistä, että lisää korjauksia joudutaan tekemään useissa rakennuksissa vielä myöhemmin. Vahinkojen lopullinen laajuus ilmenee vasta kevään ja kesän 2008 aikana TAPAHTUMIA JA TOIMENPITEITÄ LIIKENNEVÄYLILLÄ Porin kaupungin teknisen palvelukeskuksen kunnossapidolla riitti jo sateen aikana runsaasti työtehtäviä. Ydinkeskustan poistumisteiden alikulut olivat suurimmalta osalta tulvan aikana veden peitossa, jonka seurauksena kaupunki jakautui liikenteellisesti osittain kahtia. Osa pääja kokoojakaduista jouduttiin tilapäisesti sulkemaan liikenteeltä. Liikennöinti muun muassa keskussairaalaan vaikeutui. Kunnossapito huolehti poliisin avustuksella alikulkujen sulkemisesta puomein. Poliisi puolestaan tiedotti ambulansseille tukossa olevista kulkureiteistä. Vedellä täyttyneiden katualikulkujen eteen saatiin puomit varsin nopeasti. Teknisen palvelukeskuksen kunnossapidolla oli valmius lähteä rakentamaan nopeasti alikulkujen ohituksia, mikäli kaupunki olisi totaalisesti jakaantunut kahtia. Pahimmillaan alikuluissa oli vettä noin 1,7 metriä. Luvianpuistokadun alikulku ja Itäinen alikäytävä olivat poissa käytöstä 16 tuntia. Keskimäärin kadut olivat suljettuina kuudesta kahdeksaan tuntia. Suurimpia tulvia kärsineet alikulut saatiin liikennöitävään kuntoon vasta seuraavan aamuyön ja aamun aikana. 14\n17 Luvianpuistokadun alikulku on täyttynyt vedellä Kuva: klo Janne Lumme Valtatie 8:n alikulku valtatie 2:n kohdalla on poikki vielä seuraavana päivänä Kuva: klo Tuomo Piippo 15\n18 Hälytysajoneuvot käyttivät keskussairaalaan mennessään tulvan aikana kevytväyliä ja Kalevanpuiston ja valtatie 2 erikoiskuljetusreitin ohitusta. Kevytväyliä käytettiin silloin, kun ne olivat tulvaveden yläpuolella muun muassa Luvianpuistokadun alikulussa ja Maamiehenkadun Nesteen huoltoaseman lähellä. Kevytväylien käyttö oli vaikeaa, koska ihmisiä kertyi paljon reitin varrelle ihmettelemään tulvaa. Ihmiset väistivät kuitenkin melko hyvin hälytysja huoltoajoneuvoja. Useita katujaksoja peittyi vedellä. Liikennöintiä haittaavasti vettä oli seuraavilla melko tasaisilla kaduilla ja katujaksoilla: Koivulantie (Pohjanmaantie - Puinnintie), Puinnintie (talouskoulun pää), Pohjanmaantien kevytväylä (Ulvilantie - Koivulantie), Paanakedonkatu (Pohjanmaantie - Horninkatu), Siltapuistokatu, Isosannanpuistokatu, Hyväntuulentie (Rautian kohta), Toejoenpuistikko, Jääräntie ja Kempintie alue, Lotskerin kadut, Vapaudenkadun ja Valtakadun risteysalue, Otavankatu, Puistojenristeys. Katujen tulvimisen syynä oli, että sadevesikaivot, viemärit ja laskuojat eivät vetäneet kyllin nopeasti kertynyttä suurta vesimassaa. 16\n19 Hyväntuulentiellä suuria vesilammikoita Kuva : Janne Lumme Jääräntie Toejoella on veden peitossa vielä seuraavana päivänä Kuva : Janne Lumme 17\n20 4. KAUPUNKITULVAN AIHEUTTAMAT VAHINGOT Kaupunkitulva aiheutti suuria rahallisia vahinkoja kaupungin asukkaille, yksityisille yrityksille ja Porin kaupungille. Tulva ja rankkasade vahingoittivat noin tuhatta kiinteistöä, niiden irtaimistoa ja suurta määrää ajoneuvoja. Useiden kauppaliikkeiden ja muiden yritysten toiminta keskeytyi. Tulvasta seurasi yksityisille ihmisille monenlaista haittaa ja mielipahaa. Asuin- ja muita tiloja oli pitkään pois käytöstä kuivaus- ja korjaustöiden takia. Suoria henkilövahinkoja ei tiettävästi ollut KIINTEISTÖJEN VAHINGOT Kaupungin kiinteistöt Rankkasade aiheutti kaupungin kiinteistöille mittavia vahinkoja. Kiinteistöjen korjaustarpeet on pääasiassa selvitetty. Tiedossa olevia vaurioita syntyi muun muassa liitteessä 1. lueteltuihin kiinteistöihin. Kaupungin kiinteistöjen vahinkojen arvioidut kustannukset ovat yhteensä euroa. Piilevien vahinkojen takia korjaustarpeita on todennäköisesti tulossa myöhemmin lisää. Kaupunki ei saa omien kiinteistöjensä tulvavahingoista vakuutusyhtiöiltä korvauksia Yksityiset kiinteistöt Heti rankkasateen jälkeen sovittiin, että Porin Vesi ottaa vastaan kaikki kaupunkiin kohdistuvat korvausvaatimukset riippumatta vahingon laadusta. Pääosa vahingoista oli sade- tai jäteveden tulvimisesta kellareihin aiheutuneita eriasteisia omaisuusvahinkoja. Porin Vesi sai sattuneihin vahinkoihin liittyviä yhteydenottoja noin 300 kiinteistön omistajalta. Korvausvaatimuksia kaupungille esitettiin mennessä 130 kpl kokonaissummaltaan noin 2,7 miljoonaa euroa. Läheskään kaikki eivät ole jättäneet korvausvaatimusta. Syitä ovat ainakin vakuutusyhtiöltä saadut korvaukset, vahingon pieni määrä ja poikkeamiset kiinteistön rakennusluvasta. Kiinteistöt ovat hakeneet ja saaneet korvauksia myös vakuutusyhtiöiltä. Finanssialan Keskusliiton antamien tietojen mukaan vakuutusyhtiöt ovat myöntäneet mennessä korvauksia yhteensä 7,767 miljoonaa euroa. Kirjattuja vahinkoja on noin 1130 kappaletta. Muutamia korvaustapauksia on vielä auki. Yksityisille kiinteistöille sattuneita vahinkotapauksia arvioidaan olleen yli 1500 kappaletta. 18\n21 Seuraavalla kartalla on esitetty punaisella ympyrällä kohteet, joista asiakas on tehnyt kirjallisen euromääräisen vahinkoilmoituksen Porin Veteen. Punaisella neliöllä on esitetty ne kohteet, joista asiakas on ilmoittanut vahingosta puhelimella tai muuten, mutta ei ole tehnyt kirjallista vahinkoilmoitusta. 19\n22 4.2. LIIKENNEVÄYLIEN VAHINGOT Rankkasade aiheutti vain vähän välittömästi havaittavia rakenteellisia katuvaurioita. Rakenteellisesti suurimmat vauriot rankkasateen aikana aiheutuivat keskustan ulkopuolella sijaitsevalle Järvikyläntielle, jossa avo-ojaa myöten purkautuva tulvavesi huuhtoi katurummun ja katurakenteen viereiselle pellolle. Katu suljettiin ja liikenne ohjattiin korvaavalle reitille. Järvikyläntie oli suljettuna kolmisen vuorokautta. Katujen päällysrakenteita vaurioitui myös muualla. Syinä olivat veden voimakas virtaus ja pääsy katurakenteisiin mm. viemäriverkoston kautta. Ydinkeskustan alueella katurakenteiden vauriot alkoivat paljastua vasta seuraavana päivänä veden laskettua. Pääasiallisesti vauriot johtuivat betonikaivojen ympärillä olevien maaainesten huuhtoutumisesta. Korjaukset tehtiin vaihtamalla maamassat vaurioituneisiin kohtiin. Ydinkeskustan länsipuolella jalkakäytävät ja pyörätiet sortuivat monin paikoin läheisten talojen kellareihin. Sortuneita sorakatuja korjattiin vielä viikkoja rankkasateen jälkeen. Veden tulviminen kaduilla ja alikuluissa aiheutti liikennehaittoja ja katujen likaantumista. Alikulkujen puhdistus vaati myös paljon työtä. Alikulkujen katurakenteet puhdistettiin ja tutkittiin tarkasti mahdollisten rakennevaurioiden huomaamiseksi. Osa alikuluista jouduttiin myös desinfioimaan. Puhdistuskustannukset olivat yhteensä noin euroa. Liitteessä 2. lueteltujen katuvaurioiden yhteinen laajuus oli noin 260 m². Ilmi tulleiden vaurioiden korjauskustannukset olivat yhteensä noin euroa. Näkyvät vauriot on korjattu, piilossa olleita vaurioita saattaa tulla esille lisää vuosienkin kuluttua. Tällä hetkellä sateesta johtuvien katurakenteiden lopulliseksi korjausarvioksi on määritelty miljoona euroa SÄHKÖ- JA PUHELINVERKON VAHINGOT Sähköverkko Seuraaville muuntamoille tuli tulvasta aiheutunut sähkökatko: Pori Energian Helmentie 22, Antinkatu 14, Gallen-Kallelankatu 23 ja Mikonkatu 18 Puhelinverkko Akuutit kaapeliviat: Itsenäisyydenkatu 37 (Cumulus) 200 parinen pullojatkos kastui talojakamossa. Kiinteistön liittymät olivat mykkänä noin vuorokauden. 600 pariseen haaroitusjatkoon tunkeutui vesi Ruosniemen keskittimen edessä. Häiriöitä aiheutui noin 200 liittymälle. 50 parinen AUM kaapeli kastui Tipurinkatu 23. Tilaajat toiseen kaapeliin. Viiskulma kerrostalon syöttökaapeli LU 50 paria kastui Itsenäisyydenkadun ja Otavankadun risteyksen alla. Häiriöitä aiheutui noin 30 liittymälle. Vahinkojen korjauskulut olivat yhteensä noin\n23 4.4. HENKILÖVAHINGOT Terveysviraston tietojen mukaan juuri mitään välittömiä haittoja ei syntynyt. Yksittäiset potilaat saivat lieviä ihoinfektio-oireita pelastaessaan omaisuuttaan kellarien saastuneesta vedestä. Kosteusvaurioista tulevia home- ja muita terveyshaittoja on odotettavissa, mutta ei tiedossa. Mikrobeilla saastunut vesi ei ulkoisesti käytettynä ole merkittävä terveysriski. Tässä tapauksessa se oli pääosin vielä runsaasti laimennettua puhtaalla sadevedellä MUUT VAHINGOT Useat ajoneuvot kärsivät vesivahinkoja. Henkilöautoja pysähtyi alikulkuihin ja kaduille, kun vesi kasteli moottoritilan. Alikuluissa osa autoista jäi veden noustessa lopuksi kokonaan vedenpinnan alle, kaikkia ei ehditty pelastaa työntämällä tai hinaamalla. Monessa tapauksessa kyse oli kuljettajan piittaamattomuudesta hänen ajaessaan tarkoituksella syvään veteen vaikka vaaratilanne oli selkeästi nähtävissä. Ajoneuvoja kastui pahoin myös pysäköintialueilla ja pihoilla, kun vesi nousi autojen lattiatiloihin asti. Luvianpuistokadun alikulku, veden alle jääneitä henkilöautoja Kuva : Janne Lumme 21\n24 Hyväntuulentie, autoilla ajetaan suoraan syvään veteen Kuva : Janne Lumme Vesivaurioitunut henkilöauto Kuva : Janne Lumme 22\n25 4.6. VAHINKOJEN RAHALLINEN ARVO Rankkasateen aiheuttamien vahinkojen rahallisen kokonaismäärän arvioidaan olevan yhteensä noin 22 miljoonaa euroa. Summaan sisältyy ne vahingot jotka ovat tulleet esille kaupungin omissa kiinteistöissä ja yleisillä alueilla sekä joista on esitetty korvausvaatimuksia vakuutusyhtiöille tai kaupungille. Lisäksi summaan sisältyy arvio vahingoista jotka eivät ole vielä tulleet esille tai joista ei tulla esittämään korvausvaatimuksia. Yksityiset kiinteistöt - Vakuutusyhtiöt korvanneet mennessä 8,2 M - Kaupungille jätettyjä korvaushakemuksia 4,0 M - Arvio muista vahingoista 3,0 M Kaupungin vahingot - Kiinteistöt 2,2 M - Katuverkko 1,0 M Muut vahingot - Ajoneuvot 0,3 M - Liiketoiminnan keskeytykset 1,0 M - Piilevät vauriot 2,0 M Arvioidut vahingot yhteensä 21,7 M 4.7. MAKSETUT KORVAUKSET Porin kaupunki on maksanut korvauksia yhteensä 1 M. Vakuutusyhtiöiden korvaukset ovat olleet yhteensä 8,2 M. Porin kaupungin maksamat korvaukset Porin kaupunginhallitus päätti ilmoittaa vahingonkorvausta vaatineille, että Porin kaupunki ei ole vesilain perusteella korvausvelvollinen aiheutuneesta vahingosta, koska kyseessä on ollut poikkeuksellinen ulkoinen syy, joka on aiheuttanut tulvimisen. Kaupunki anoi valtiolta avustusta porilaisille ja Porin kaupungille sadevesitulvasta aiheutuneisiin vahinkoihin 5,3 miljoonaa euroa. Valtiovarainministeriö päätti myöntää Porin kaupungille suuruisen avustuksen tapahtuneesta sadevesitulvasta aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin. Kaikille aiemmin korvausta/avustusta hakeneille postitettiin kuulutuskirje ja hakulomake Kuulus oli lehdissä viikolla 1/2009. Aiemmin tulleita hakemuksia oli 152. Tammikuun 2009 loppuun mennessä hakemuksia tuli yhteensä 165 kpl yhteismäärältään ,85. Näistä oli yksityisiä 113 kpl yhteensä ,15, asunto- ja kiinteistöosakeyhtiöitä ja niihin verrattavia 38 kpl yhteensä ,13 sekä muita yhtiöitä ja yrityksiä 14 kpl yhteensä ,57. Hakemuksiin sisältyi ja hakemukset. 23\n26 Avustusten myöntämisessä kaupungin asukkaille ja yhteisöille noudatettiin seuraavia periaatteita: - Kaikkiin avustuksiin sovelletaan :n omavastuu eli kustannukset avustuksen laskennan perusteeksi vain ylittävältä osalta. - Omakotitaloille ja kiinteistöyhtiöille myönnetään avustuksia pääsääntöisesti vain kiinteistöille kohdistuviin vahinkoihin (kellareissa ei yleensä säilytetä uutta, arvokasta irtaimistoa). - Pienyritysten osalta voidaan kiinteistön lisäksi myöntää avustusta irtaimisto- ja keskeytysvahinkoihin, koska säilytettävä tavara yleensä on uutta, vaihto- tai käyttöomaisuutta. - Välillisiin vahinkoihin, omavastuuosuuksiin tai kiinteistön laskennallisiin arvonalennuksiin ei myönnetä avustusta eikä myöskään autovahinkoihin, koska niissä on omaa tuottamuksellisuutta mukana. - On otettu huomioon myös hakijat, joille aiheutuneiden ylimääräisten kustannusten määrä on korkea suhteessa hakijan kykyyn selviytyä kustannuksista. - Kaupungin virkamiehet ovat käyneet joko heti sadevesitulvan jälkeen tai myöhemmin osassa kiinteistöjä. Avustettava summa on: - Selkeästi eritellyistä kiinteistön vahingoista omavastuulla vähennettynä 70 %, kuitenkin enintään Muista kiinteistön sekä irtaimiston vahingoista omavastuulla vähennettynä %, kuitenkin enintään Pienin maksettava avustus on 100. Kaupunginhallitus päätti jakaa valtiovarainministeriön euron suuruisesta avustuksesta euroa. Päätöksen jälkeen hakijan tai talouspalvelujen tarkistuksen perusteella jätettiin maksamatta kaksi avustusta yhteismäärältään Avustuksia maksettiin yhteensä Pienin maksettu avustus oli 150 ja suurin Kaupunginhallitus päätti , että kaikille avustusta saaneille myönnetään avustusta lisää 10 %. Sen jälkeen koko valtiovarainministeriön myöntämä euroa on jaettu. Vakuutusyhtiöiden maksamat korvaukset Finanssialan Keskusliiton antamat tiedot, tilanne : Kaikkiaan 9 vakuutusyhtiötä osallistui korvausten maksamiseen. Vakuutusalan korvausten yhteismäärä on noin 8,2 M. Keskikorvaus oli 6 859, suurin korvaus , pienin on jäänyt alle omavastuun. Korvausten lukumäärä on noin 1200 kappaletta. Yhtiöt eivät ole saaneet vielä kaikkia tietoja lopulliseen muotoon. 24\n27 5. MITOITUS JA SUUNNITTELU Parhaillaan suunnitellaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla kaupunkikeskustan kohdalla torjutaan jokitulva. Tämä tarkoittaa joen ruoppausta, patorakenteiden korottamista ja mahdollisesti jopa uutta tulvauomaa. Kysymyksessä on niin merkittävä hanke, että sen arviointi edellyttää YVA-lain mukaista menettelyä. Helmikuussa 2008 YVA-ohjelma on palautevaiheessa. Tulvapato ja varsinkin korotettu tulvapato on sadetulvatilanteessa este, joka synnyttää taakseen keräysaltaan. Altaasta pintavedet on saatava nopeasti pois, joko tehokkailla pumpuilla tai jokiveden ollessa alhaalla johtamalla se suoraan jokeen. Jälkimmäisessä tilanteessa patoon pitää saada aukko. Nopeimmin toimii valmiiksi rakennettu sulku, muussa tilanteessa pato pitää kaivaa pois. Toiminnallisesti paras mahdollisuus saattaa olla padon rakentaminen matalaksi siellä täällä. Teknisillä ratkaisuilla nostetaan jokitulvatilanteessa sulku torjumaan jokitulvan vaaraa. Sadetulvatilanteessa pintavedet pitää saada johdettua sellaiseen paikkaan, jossa niistä ei aiheudu vahinkoa. Maanpinnan luonnonmukaisessa olotilassa vesi imeytyy tehokkaasti maahan. Kovat rakennetut pinnat, joita kaupunkiolosuhteissa on paljon, edellyttävät veden siirtämistä putkistoissa tai ojissa. Kadut, puistot ja muut yleiset alueet toimivat tulvatilanteissa vettä siirtävinä vyöhykkeinä. Tavanomaisissa mitoitusolosuhteissa putkistot riittävät siirtämään hulevettä. Mitoitusolosuhteet ylittävissä tilanteissa Porin alavissa olosuhteissa tarvitaan isoja juopia, ojia, painanteita ja myös keräysaltaita. Pintaveden siirtämisessä korkeuserot ovat olennaisia. Porissa ne ovat pieniä. Pinnanmuodot ovat siten ratkaisevia. Erilaiset rakenteiden ja pinnanmuotojen synnyttämät kynnykset, matalatkin, pidättävät tehokkaasti veden kulkua, jopa tulvapenkereet toimivat virtausesteenä jokiveden ollessa alempana. Elokuun 2007 sadetulva paljasti monia ongelmallisia alueita. Lisäksi on koko joukko alueita, joilla sadetulvan aiheuttamat vahingot eivät johtuneet maanpinnan korkeusasemasta, vaan erilaisten teknisten ratkaisujen puutteista ja/tai riittämättömyydestä. Verkostojen toimivuuteen ja mitoituksen riittävyyteen tulee paneutua sadetulvan vahinkojen perusteella. Myös kiinteistöjen liittymisessä verkostoihin on puutteita. Kiinteistöille tulee antaa tarkemmat ohjeet, miten rakennusten sisällä voidaan ehkäistä putkistoista uhkaavaa vaaraa ja toisaalta, miten maanpinnalta rakennusten sisään ohjautuvaa veden kulkua voidaan ehkäistä. Suunnittelun ja ohjauksen keinoin pitää kaikissa olosuhteissa säilyttää mahdollisimman paljon luonnonmukaisia sadevettä imeviä pintoja ja pinnat, jotka päällystetään kovilla pinnoitteilla, tulee rakentaa ainakin osittain vettä läpäiseviksi. Kaiken kaikkiaan pitää kyseenalaistaa kattovesien ja perusvesien, pintavesien nopea johtaminen putkistoja pitkin suoraan jokeen. Rakennuspaikka ja korkeudet Maankäyttö- ja rakennuslaissa asetetaan rakennuspaikkaa koskevat vaatimukset. Asemakaava-alueella rakennuspaikan sopivuus ratkaistaan asemakaavassa. Rakennuspaikan tulee asemakaava-alueen ulkopuolella olla tarkoitukseen sovelias, rakentamiseen kelvollinen ja riittävän suuri, kuitenkin vähintään 2000 m². Rakennuspaikan soveliaisuutta ja kelvollisuutta 25\n28 harkittaessa on muun muassa otettava huomioon, ettei rakennuspaikalla ole tulvan, sortuman tai vyörymän vaaraa. Lisäksi rakennukset on voitava sijoittaa riittävälle etäisyydelle kiinteistöjen rajoista, yleisistä teistä ja naapurin maasta. Asemakaavan toteuttamiseksi rakennettaville alueille laaditaan katusuunnitelma, jossa esitetään tasausviivan ja kadunreunan korkeudet. Rakennettavien rakennusten korkeudet sidotaan tontin kohdalla olevaan kadunreunan korkeuteen siten, että ensimmäisen kerroksen lattiapinta on noin 60 cm korkeammalla, kuin kadun reuna. Näkyvän sokkelin osuus on tällöin 40 cm, mikä on 10 cm suurempi kuin mitä rakentamismääräyskokoelman osassa C2 määrätään. Menettely on perusteltu ottaen huomioon Porin maaperäolosuhteet Kokemäenjoen suistoalueella. Maanalaisten kellareiden rakentamista tulee välttää pohjaveden ja erityisesti orsiveden läheisyyden vuoksi. Kyseiset rakenteet ovat aina riskirakenteita ja edellyttävät erityisiä teknisiä ratkaisuja. Hulevesijärjestelmien mitoitus Hulevesiviemärien aiheuttama suurin virtaama viemäreissä johtuu aina kesäsateista, koska lumen sulamisesta aiheutuvat suurimmatkin valumat ovat oleellisesti pienempiä kuin sateista johtuvat valumat. Mitoitussateella tarkoitetaan suurinta sadevesimäärää, jonka välittömäksi poisjohtamiseksi viemäri mitoitetaan. Mitoitussadetta ei yleensä valita sellaiseksi, että rankempienkin sateiden vedet mahtuisivat viemäreihin, vaan suurempien sateiden aikana sallitaan viemäreiden tulviminen ja lyhytaikainen lammikoiden muodostuminen alaviin kohtiin. Porissa hulevesiputkien mitoitus on perustunut kerran kahdessa vuodessa toistuvalle 10 minuuttia kestävälle sateelle rankkuudeltaan 80 l/s/ha (RIL II). Mitoitussateen radikaali suurentaminen ei ole yleensä taloudellisesti järkevää, koska se johtaisi nopeasti huomattavasti suurempiin putkikokoihin ja lisäisi oleellisesti kustannuksia. 6. ANALYYSI JA JOHTOPÄÄTÖKSET Työryhmä on analysoinut perusteellisesti tapahtunutta luonnonkatastrofia. Tämän pohjalta on selvitetty miten vastaavaan rankkasateeseen tai vastaavaan muuhun poikkeukselliseen tilanteeseen tulee varautua. Esille nousi useita parantamis- ja kehittämistarpeita hätäkeskus- ja pelastuslaitosjärjestelmissä, poikkeavien tilanteiden johtamisessa ja tiedotuksen järjestämisessä, kaavoituksessa, rakentamisessa ja kaupungin koko infrastruktuurissa KAUPUNKITULVAN ESIINTYMISTODENNÄKÖISYYS Porissa satoi paikoin mm. Tämän suuruinen tai tämän määrän ylittävä vuorokausisademäärä sattuu Porin seudulla keskimäärin vain kerran vuodessa. Lähes kaikki kyseisenä päivänä mitatusta sademäärästä kertyi vain muutamassa tunnissa. Tämä tekee kyseisestä sadetapahtumasta vieläkin harvinaisemman, todennäköisyys on kerran noin 5000 vuodessa. 26\n29 6.2. VARAUTUMINEN Aluksi on syytä kerrata muutama termi, joilla kuvataan niitä toimenpiteitä ja valmisteluja, jotka on syytä toteuttaa kaikkia mahdollisia onnettomuus-, erityis- ja häiriötilanteita varten kaupunkikonsernissa. Varautuminen o Toiminta, jolla varmistetaan tehtävien mahdollisimman häiriötön hoitaminen kaikissa turvallisuustilanteissa. o Varautumistoimenpiteitä ovat muun muassa valmiussuunnittelu, etukäteisvalmistelut sekä valmiusharjoitukset. o Materiaalinen varautuminen tarkoittaa varautumista materiaalien saatavuusongelmiin. Riskienhallinta o Järjestelmällinen tutkimus on tehty kaikista tietyn kohteen riskeistä, niiden suuruudesta ja minimoinnista sekä tähän perustuva riskienhallintakeinojen valitseminen ja käyttäminen. o Riskienhallinnan keinoja ovat riskin välttäminen, siirtäminen, pienentäminen jakamalla ja vahingontorjunnalla sekä riskin ottaminen. o Varautumisessa riskienhallinta on useiden eri tahojen yhteistyötä. Sitä tekevät sekä yritykset, eri toimialat ja viranomaiset, kunnat ja valtio. Viranomaisilla ja joillain yrityksillä on lakisääteinen velvollisuus laatia valmiussuunnitelmia, johon riskienhallinta kuuluu tärkeänä osana. Riskienhallintaan kuuluu myös riittävien resurssien määrittäminen. Häiriötilanne o o o o Häiriöstä aiheutuva yllättävä turvallisuustilanne, jonka hallitseminen on mahdollista viranomaisten säännönmukaisin toimivaltuuksin ja resurssein. Esimerkiksi sähkökatkos voi aiheuttaa häiriötilanteen. Häiriötilanteet ovat usein vaaratilanteita, joissa organisaation on kyettävä nopeasti tehostamaan omaa toimintaansa sekä yhteistyötänsä muiden tahojen kanssa. Häiriötilanteet voivat olla valtakunnallisia, alueellisia, paikallisia tai organisaation sisäisiä Erityistilanne o o Häiriötilannetta vakavampi turvallisuustilanne, joka voi vaarantaa yhteiskunnan turvallisuuden tai väestön elinmahdollisuudet ja jonka hallinta voi edellyttää normaalista poikkeavaa johtamismallia ja viestintää. Esimerkiksi laaja, pitkäaikainen sähkökatkos voi aiheuttaa erityistilanteen. Kriisiviestintä o o Viestintä häiriötilanteissa, erityistilanteissa ja poikkeusoloissa Kriisiviestintä on keskeistä väestön ja yksilöiden henkiselle kriisinsietokyvylle. Häiriö- ja erityistilanteissa sekä poikkeusoloissa korostuu se, että sekä 27\n30 viranomaiset että väestö tarvitsevat tilanteeseen nähden mahdollisimman nopeaa, oikeaa ja helposti ymmärrettävää tietoa tapahtumista sekä selkeitä toimintaohjeita. Valmius o o Valmiussuunnittelun tuloksena saavutettu tila, jossa kyetään vastaamaan tiettyihin uhkiin. Valmiuden yhteydessä käytetään yleensä asteikkoa perusvalmius, tehostettu valmius ja täysvalmius, mutta eri aloilla ja eri organisaatioissa nämä tasot eivät ole keskenään samanlaisia. Valmiussuunnittelu o o o Normaalioloissa tapahtuva varautumisen suunnittelu Valmiussuunnittelun yksi tärkeä osa on valmiussuunnitelman teko. Viranomaiset puhuvat valmiussuunnittelusta. Yrityksissä käytetään usein jatkuvuussuunnittelutermiä, kun puhutaan toiminnan jatkuvuudesta. Valmiussuunnitelma o o o o o Suunnitelma, jossa selvitetään häiriö- ja erityistilanteiden sekä poikkeusolojen vaikutukset organisaation tehtäviin ja toimintaan, toiminnan jatkuvuuden turvaaminen ja toimenpiteet normaalioloihin palaamiseksi. Valmiussuunnitelmia testataan valmiusharjoituksissa. Kunnan valmiussuunnitelma jakautuu yleiseen osaan ja toimialakohtaisiin valmiussuunnitelmiin. Yleinen osa sisältää kunnan keskeiset tehtävät häiriö- ja erityistilanteissa ja poikkeusoloissa. Toimialakohtaiset valmiussuunnitelmat sisältävät esimerkiksi sosiaali- ja terveystoimen, opetustoimen, vesihuollon ja tiedotuksen suunnitelmat. Erityissuunnitelma; onnettomuustyyppikohtainen suunnitelma o o o Tietyn onnettomuustyypin tai tapahtumaketjun varalle viranomaisen laatima yksityiskohtainen suunnitelma, joka täydentää pelastus- tai valmiussuunnitelmaa Erityissuunnitelmia voidaan laatia erityistilanteita varten. Kaupungin kaikkien organisaatioiden tulee suunnitella varautuminen eri tyyppisiin häiriö- tai erityistilanteisiin. Kaupungin pelastuspalveluvalmius tulee järjestää niin, että hälytyskaaviot tehtävästä riippuen ovat kunnossa. Tähän valmiuden suunnitteluun pitää liittyä kiinteästi myös tiedotustoiminta ja tehtävien suunnitelmien testaus koulutustilaisuuksilla. Häiriö- tai erityistilanteesta tulee yleensä ensin tieto hätäkeskukseen, joka antaa tehtävän pelastuslaitokselle. Saattaa olla myös tilanteita, joissa jokin kaupungin organisaatio on saanut tiedon jo ennen hätäkeskusta. Kuitenkin päivystävä pelastusviranomainen arvioi tilanteen vakavuuden ja tekee johtopäätökset siitä, tehdäänkö tilanteesta ilmoitukset valmiuden kohottamiseksi eri viranomaisille ja kuntien pelastuspalveluorganisaatiolle. 28\n31 Kun päivystävä pelastusviranomainen on päättänyt antaa tiedon kunnan pelastuspalveluorganisaatiolle, tulee ensitiedon saavan henkilön ratkaista se, keille hän tekee jatkoilmoitukset tilanteesta. Valmiussuunnittelulla tulee etukäteen ratkaista, kuka ottaa johtovastuun pelastustoimintaa tukevista ja kaupungin asukkaille järjestämistä elinolosuhteita turvaavista toimenpiteistä kuntatasolla. Tähän kuuluu tärkeänä osana tiedotustoiminnan hoitaminen. Kunnan pelastuspalvelun johtoryhmän tehtävänä on myös miettiä sitä, minkälainen elpymissuunnitelma laaditaan, kun palataan normaaliin tilanteeseen. Kaikissa hallintokunnissa on laadittava valmiussuunnitelma. Sen tärkein tehtävä on, että häiriö- ja erityistilanteissa ei menetetä ihmishenkiä. Todennäköisyyden mukaan tällaisia tilanteita ei esiinny usein, joten sitä tulee päivittää jatkuvasti. Pelastuslaitoksella on myös puutteita oman valmiutensa ylläpitämisessä. Päivystävän pelastusviranomaisen yläpuolista päälliköiden varallaolojärjestelmää ei ole useista yrityksistä huolimatta saatu sovittua. Järjestelmäkuvaus on valmiina, päätökset vain puuttuvat. Päälliköiden varallaolojärjestelmään kuuluu mm: - Selvittää tilannekuva ja tiedottaa se kunnan pelastuspalvelun johtoryhmälle - johtaa tarvittaessa suuronnettomuuksia, häiriö- tai erityistilanteita - osallistua tehostettua tiedottamista vaativiin tehtäviin - hoitaa johtamisvalmiudet mahdollisissa päällekkäisissä tilanteissa - toimia pelastusjohtajan sijaisena tarvittaessa Pelastuspalvelutehtävän aikana tilannekuvan ylläpito on suuri haaste. Jos se on kunnossa, tiedottaminenkin on huomattavasti helpompaa. Toiminnasta tulee olla suunnitelma Työnjako toimijoiden välillä Kaupungin pelastuspalvelun johtoryhmän tehtävänä on johtaa ja seurata eri hallintokuntien toimenpiteitä sekä pitää huolta tilannekuvan ylläpitämisestä. Jokainen hallinnonala keskittyy omiin tehtäviinsä ja raportoi niistä kunnan pelastuspalvelun johtoryhmälle. Tilannekuvan ylläpitämiseen tulee laatia suunnitelma. Jokainen hallinnonala varautuisi myös tiedottamisen hoitamiseen, mitä kukin organisaatio on tehnyt ko. tilanteessa Hälytystehtävien priorisointi Ensisijainen tehtävä kaikilla toimijoilla on estää henkilövahinkojen syntyminen. Mahdollisuuksien mukaan on estettävä omaisuuden tuhoutuminen. Kunnan ja kuntakonsernin tehtävä on huolehtia siitä, että elämisen perusedellytykset turvataan, puhdasta vettä, kaukolämpöä ja sähköä on saatavana sekä liikenneverkko toimii. Terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja on kyettävä järjestämään. Teknisen palvelukeskuksen hoitoon kuuluvat mm. katujen kunnossapitoon ja liikenneverkon ylläpitoon liittyvät tehtävät. Kunnan kiinteistöjen hoito on osa palvelukeskuksen tehtäviä. 29\n32 Pelastuslaitos keskittyy kiireellisten tehtävien hoitoon, joissa kyse on henkeä turvaavista seikoista ja sellaisten omaisuusarvojen suojeluun, joilla on yhteiskunnalle suurta merkitystä. Rankkasateiden tai myrskyn aiheuttamissa tilanteissa pelastuslaitos määrittelee tehtävän kiireellisyysluokan käymällä kohteessa ja suorittamalla riskiarvion, jos kohteeseen pääsee pelastustoimen kalustolla Resurssien riittävyys Hallintokuntien tulee määritellä valmiussuunnitelmissaan käytettävissä olevat kalustoresurssinsa. Henkilöstön hallintokuntakohtaiset puhelinluettelot on syytä olla päivitettyinä, jotta henkilökunnan töihin kutsuminen olisi mahdollista. Pelastustoimella on käytössään eri tehtävävasteisiin myös vapaaehtoisten palokuntien joukkoja, joita rankkasadetulvatilanteessakin käytettiin ESILLE TULLEET PARANTAMISTARPEET Elokuun 2007 Porin rankkasade ja sen nostama tulva toi esille useita kaavoitukseen, viemäriverkostoon, avo-ojiin, pumppaamoihin, liikenneväyliin, puistoihin ja kiinteistöihin liittyviä parantamistarpeita. Sateen poikkeuksellinen voimakkuus antaa mahdollisuuden arvioida paremmin kaupungin infrastruktuuriin ja kaupunkirakenteeseen liittyviä riskitekijöitä, joita aiemmin ei osattu täysin tunnistaa. Myös hätäkeskusjärjestelmässä, johtamisessa ja tiedottamisessa todettiin olevan kehittämistarvetta Kaavoitus Sadetulvan kokemusten pohjalta on syytä arvioida kaupunkirakennetta, maankäytön ratkaisuja, korjaustarpeita ja riskinäkökulmasta myös kaavojen muutostarpeita. Kokemuksesta on otettava oppia ja harkittava uusia ratkaisuja kaikilla kaavatasoilla yleiskaavoituksesta yksityiskohtaisten kaavojen toteutukseen. Asemakaavojen ajanmukaisuuden arviointi on tehtävä siirtymäajan jälkeen joka tapauksessa vuonna Tulvavaaran huomioon ottaminen tulee olemaan yksi tekijä ajanmukaisuutta arvioitaessa. Poikkeuksellisen voimakas lyhytaikainen sade antaa hyvän pohjan arvioida riskejä ja niiden vähentämiseen tarvittavia resursseja. Mitä ilmeisimmin osa vahingoista olisi voitu välttää, jos runsaisiin sateisiin olisi paremmin varauduttu kiinteistöissä ja julkisilla alueilla. Osa vastaavista vahingoista voidaan välttää suhteellisen pienillä taloudellisilla panostuksilla. Joitakin asioita pitää hoitaa pitkässä ketjussa maankäytön suunnittelusta yksityiskohtaisiin ratkaisuihin ja ylläpitoon. Onkin syytä huolellisesti arvioida mihin asti voidaan päästä parantamalla neuvontaa, ylläpitoa ja eri osapuolten yhteistyötä. Kriittisissä kohdissa on arvioitava putkistojen mitoitusta ja koko järjestelmän toimivuutta. Yksi selkeä päätelmä on joka tapauksessa se, että vastaavaan, ehkä vielä pidempiaikaiseen sateeseen putkistot eivät kerta kaikkiaan riitä. Alavilla alueilla, joissa on vapaita puistoalueita, pitää varata enemmän tilaa veden keräämiseen, riittäviä avo-ojia ja tehokkaita pumppaamoja. Tiiviissä kaupunkikeskustassa nämä keinot eivät toimi. Kaupunkikeskustassa on etsittävä pullonkauloja ja parannettava viemäröintijärjestelmiä ja kasvatettava mitoitusta. Riskit ja resurssit on saatava kohtaamaan. 30


Kuistin kautta: Pikkuveli on syntynyt!\nPikkuveli on syntynyt!\nSiellä on varmasti arvattukin miksi blogi on hiljentynyt. Täällä tuhisee nyt pieni pörrötukkainen ihana poikavauva. Hän syntyi lopulta pari viikkoa etuajassa ja on nyt reilun viikon ikäinen. Päivät ovat menneet niin nopeasti uutta tulokasta ihmetellessä, ihastellessa, hoitaessa ja rakastaessa.\nIsoveli on vauvasta innoissaan. "Poika haluu veli syykkyyn. Poika silu veliä." hän sanoi ensimmäisenä, kun näki vauvan, ja kotonakin lähes aina, kun vauvan huomaa. Isoveli kutsuu siis edelleen itseään useimmiten pojaksi, ja vauva taas on veli tai velipoika. Hellyttävin isoveljen antama lempinimi vauvalle taitaa silti olla vikkelä kaveri. :D Veljesten ensikohtaaminen oli todella luonnollinen. Pikkuvelikin selvästi tunnisti heti tutun äänen.\nVikkelä kaveri on varsin tyytyväinen tapaus. Saa nähdä onko isoveljen antama lempinimi enne. Varmasti noihin varpaisiin tulee vielä vauhtia, mutta nyt hän on vielä rauhallisen oloinen kaveri. Hän lähinnä nukkuu ja syö, ja pirteinä hetkinään hän tarkkailee maailmaa viisaan näköisenä. Jotain sellaista pienet vauvat näkevät, mitä itse ei enää tavoita.\nTuntuu että ruska oli sillä välin värjännyt puut, kun olimme sairaalassa. Olemmekin nauttineet näistä kauniista syyspäivistä, ja ehtineet tehdä jo pieniä vaunulenkkejäkin syysvauvan kanssa. Muuten olemme olleet vain kotona, ja isoveljen arkirutiinit ovat rytmittäneet päiviä melko tavalliseen tapaan. Joitakin vieraitakin on jo käynyt vauvaa tapaamassa. Jos neuvolassa käymistä ei lasketa, niin huomenna lähdemme koko perhe ensimmäisen kerran varsinaisesti liikkeelle, kun suuntamme Laura Schneiderin studiolle, ja vauvasta otetaan newborn-kuvat.\nNäistä kuvista taas suurin osa on tältä päivältä, kun isoveli oli kerhossa ja isä vietti aikaa pikkuveljen kanssa. Minä en malttanut olla ottamatta kameraa esiin, kun nuo kaksi olivat niin suloisia.\nBlogi päivittyy nyt luonnollisesti ainakin alkuun vähän harvemmin, mutta ennen vauvan syntymää ehdin suunnitella kaikenlaista, joten eiköhän postauksiakin ala taas hiljalleen tulemaan. Nyt on kuitenkin aika pysähtyä tämän ihmeen äärelle, nuuhkia vauvaa, nautiskella ja opetella uudenlaista arkea. Täällä sitä nyt vain onnellisena ihmettellään, että meillä todella on nyt kaksi lasta, ihanat veljekset.\nLähettänyt Heidi / Kuistin kautta klo 18:33\nTunnisteet: Elämä, Lapset, Perhe, vauva\n-HEINI- 22. syyskuuta 2016 klo 19.15\nOi, paljon onnea koko perheelle <3\nHeidi / Kuistin kautta 1. lokakuuta 2016 klo 21.43\nHanna 22. syyskuuta 2016 klo 19.24\nvoi en malta odottaa, että nähdään teidät. Kunhan nyt ensin totuttelette, niin tullaan sitten. Suloinen pörröpää <3\nHeidi / Kuistin kautta 1. lokakuuta 2016 klo 21.49\nTukkaa tällä pienellä miehellä tosiaan riittää, kunnon Tampere-takatukka ;)Tervetuloa uutta tulokasta tapaamaan. <3 Soitellaan! :)\nLyde 22. syyskuuta 2016 klo 19.41\nOi sentään, paljon onnea! Onpa hän suloinen <3\nHeidi / Kuistin kautta 1. lokakuuta 2016 klo 21.50\nHän on kyllä ihana. <3 Lämmin kiitos! :)\nHenni Keso 22. syyskuuta 2016 klo 23.30\nSylintäydeltä onnea ja iki-ihania hetkiä Teille koko perheelle 💙\nHeidi / Kuistin kautta 1. lokakuuta 2016 klo 21.51\nHannele Ruusukummusta 23. syyskuuta 2016 klo 12.03\nOnnea teille ja onnea ihanalle iso-veljelle♥\nIhanat varpaat ja ihanat hiukset♥\nAnonyymi 23. syyskuuta 2016 klo 13.45\nEn malta odottaa, että saan uuden tulokkaan syliini ja halata äitiä ja muuta perhettä. Onnea vielä ❤ halauksin, Marianne\nHeidi / Kuistin kautta 1. lokakuuta 2016 klo 21.53\nKiitos rakas ystävä! Halataan kun nähdään! ❤\nVilja @ muotoseikka\_ 25. syyskuuta 2016 klo 19.19\nMielettömästi onnea! Hän on täydellinen. Jos muuten kaipaat äitiyslomalla seuraa, voisi olla hauska tavata vauvojen kanssa. Pojilla on vain reilju 5kk ikäeroa. Se ei ole parin kuukauden päästä enää paljonkaan. Pistä vaikka viestiä, jos tulee sellainen olo :) Jaksamistä päiviin ja öihin!\nHeidi / Kuistin kautta 1. lokakuuta 2016 klo 22.00\nKiitos Vilja!❤ Ihan ehdotus! Ehdottomasti olisi kiva tavata, ja seura olisi mukava varmasti niin pojille kuin äideille. :) Laittelen sulle jossain vaiheessa viesti, kun arki tästä lähtee, niin sovitaan jotain. Kauniita syyspäiviä!\nJawwe 13. marraskuuta 2016 klo 21.17\nPaljon onnea.♡ meillekkin syntyi esikoinen 16.9. Eli samoihin aikoihin :)\nHeidi / Kuistin kautta 2. joulukuuta 2016 klo 21.58\nOnnea teille myös! Lähellä on synttärit sitten. :)


Blues - Arvot\nEtusivu »Arvot »\nMissionamme on pitää espoolainen juniorikiekko maamme huipulla, olla Suomen johtava pelaaja-akatemia ja ammattimaisesti johdettu vahva yhteisö lajin harrastamiseen.\nTavoitella kaikessa toiminnassaan erinomaisuutta. Olla vetovoimainen, esimerkillinen, helposti lähestyttävä ja vakavarainen seura, joka pitää kustannukset kohtuullisina.\nOlla edistyksellinen esimerkki, jonka toiminnasta halutaan ottaa mallia ja esimerkkiä Suomalaisessa juniorijääkiekon seuratoiminnassa.\nTarjota lähtökohdat elinikäiselle harrastamiselle sekä halukkaille kehittävän pelaajapolun lajin kansainväliselle huipulle.\nHallille tullaan iloisella mielelläi nnokkaana ja kotiin lähdetään hyvillä mielin niin pelaajat, toimihenkilöt,t yöntekijät kuin kannattajatkin. Ilmapiiri ja tekeminenon positiivista ja kannustavaa. Kannustetaan yrittämään, onnistumisista riemuitaan ja epäonnistumisista otetaan positiivisesti opiksi.\nItse jääkiekkoa lajina, pelikaveria, vastustajaa, tuomareita ja kannustajia kunnioitetaan. Kaikkien seuran piirissä toimivien kohtelu on oikeudenmukaista. Pelisäännöt, toiminta ja käyttäytyminen on esimerkillistä niin kentällä kuin kentän ulkopuolellakin.\nSeura on kiinteä yhteisö. Jokainen seuran toiminnassa mukana oleva tuntee olevansa osa seuraa ja ylpeä siitä. Seuran kaikki toimijat toimivat samojen periaatteiden mukaisesti ja edustavat kaikille sidosryhmille yhtenäisesti. Seura on merkittävä ja tärkeä yhteisö espoossa, joka suorittaa tärkeää yhteiskunnallista liikuntakasvatustehtävää.\nMONIPUOLINEN URHEILULLINEN KASVATUKSELLISUUS\nToimitaan lasten ja nuorten ehdoilla. Kaikessa toiminnassa tavoitteena on antaa lapsille ja nuorille hyviä eväitä elämään koulu ja urheilu yhdistäen ja huomioiden. Itse jääkiekon oppimisen lisäksi urheilullisten elämäntapojen, urheilullisten käyttäytymismallien, itsenäisyyden, tavoitteellisuuden, omatoimisuuden, sosiaalisuuden ja ryhmässä toimimisen mallit ovat tärkeitä oppimisen ja opettamisen kohteita kaikille seurassa toimiville. Aikuisten ja vanhempien esimerkki nuoremmille on erinomaista


Pitsit sekaisin: Kevät, naisista oikullisin...\nLähettänyt Pitsit sekaisin klo keskiviikkona, maaliskuuta 23, 2011\nKivasti kerroit keväästä ihanien kuvien kera. Olen myös katsellut tinttien touhuja, samanlaisia kahnauksia meilläkin. Punatulkutkin nutistelevat ja näyttävät raskaansarjalaisilta tinkkisten rinnalla.\n23. maaliskuuta 2011 klo 8.15\nIhanasti kerrottu, mukaansa tempaavaa tarinaa on hyvä lukea ja miellyttävä.\nVai sellaisen 'ottelun' pääsit havaitsemaan.. sitä se kevät on, kaikki villiintyy.\nTotesin todellakin kun eilen käytiin maalla, miten on ristiin rastiin ketun ja pupujen jälkiä pelloilla, vielä saa töyhtöhyyppä odotella tuloaan pellolle, on paljon lunta.\nMokkasaappaat mullakin oli jalassa, ja arvata saattaa, kastuiko ne kun hyppelin lumihangessa, ja yritin kuvata yhtä sun toista, kumpparit oli onneksi peräkontissa, ei muuta kuin jalkaan, oli onneksi vielä lämminvuoriset.\nKauniita kuvat löysit tarinan mukaan, kiitos tästä aamun piristyksestä!\n23. maaliskuuta 2011 klo 8.29\nNiistäkin keväät on tehty.\n23. maaliskuuta 2011 klo 21.52\nIhana teksti taas kerran! Pystyt muodostamaan tarinan niin yksinkertaisistakin asioista kuin lintujen nujakoista.. :)\nIhailen sinun sanankäyttöäsi, teksteissäsi käytät niin monimuotoista kieltä. Itse olen jostain syystä innostunut kirjoituksissani käyttämään yksinkertaista kieltä jossa on paljon toistoja, niin sinun tekstisi ovat hyvää vastapainoa sille.. :)\nSori jos teksti tökkii, tuli viikonlopun kunniaksi otettua muutamat, kun sai oman blogitekstin taas valmiiksi... :DD\n24. maaliskuuta 2011 klo 22.36\nKyllä, pulskia tapauksia löytyy näiltäkin pihoilta ja metsistä. Odotan mielenkiinnolla västäräkkien tepsuttelua maisemassa, samoin erään seinähullun tikan ilmestymistä kuvioihin.\nKeväässä on jotain aivan erityistä...\nAina välillä kuljen kumisaappaat reppuun sulottuna kaupungillakin. Korkokengissä on melko vaikea hyppelehtiä hangessa ja vetisillä paikoilla.\nSe, että kaivelit takakontista kumisaappaat esiin, tietää sitä, että pääsen taas ihailemaan retken tuloksia blogeissasi. Kiitos itsellesi, kuvasi auttavat arvaamattoman paljon öisessä blogistanissa vaeltajaa...:)\nSama kiitos sinulle kuin Seijastiinalle, kuvilla on uskomaton voima...:)\nEivät sinun tekstisi ole kylmän asiallisia, itse asiassa ne ovat kauniita tarinoita todellisuudesta, joka on satuttavaa ja tekee kipeää. Sinulla on tarinankertojan lahja, oma tyylisi, joka on vain sinulla...:)\n25. maaliskuuta 2011 klo 6.01\nNauroin ääneen tarinallesi ja näin silmissäni tuon ja varsinkin loppukohtaus oli hupaisa. Olet mainio!! Yksinkertaisesti sanottuna.\n16. huhtikuuta 2011 klo 16.21\nKiitos taas kerran. Elämä on mainioista asioista rakentunut, pienistä mutta niin tärkeistä. Tutkiskelen mielelläni ympärilläni tapahtuvia pieniä sattumuksia ja tapahtumia. Välillä ne ovat niin hellyttäviä, että pala nousee kurkkuun, välillä taas niin hupaisia, että olen lentää selälleni silkasta riemusta.:)\n19. huhtikuuta 2011 klo 2.30


Toimiva lapsi & perhe -menetelmät: Vertti-ryhmät - Kasvun tuki\nToimiva lapsi & perhe -menetelmät: Vertti-ryhmät\nVertti- vertaisryhmätoiminta on vertaistukeen rakentuva työmenetelmä. Kyseessä on ennaltaehkäisevä työtapa, jonka ensisijaisena kohderyhmänä ovat perheet, joissa vanhemmalla on mielenterveyden ongelmia. Lapset ja vanhemmat osallistuvat toimintaan yhdessä. Vanhempien ja lasten ryhmät toimivat rinnakkain ja kokoontuvat kymmenen kertaa.\nTavoitteena on tukea vanhemmuutta ja lasten tervettä kehitystä, lisätä jaettua ymmärrystä ja avointa vuorovaikutusta sekä lisätä muiden suojaavien tekijöiden vaikutusta perheessä. Vertti –vertaisryhmätoiminta on osa Toimiva lapsi ja perhe –menetelmiä, ja kuten kaikissa Tl&p –menetelmissä, on vanhemman oman asiantuntijuuden kunnioitus keskeistä.\nToimiva lapsi ja perhe (Tl&p) –menetelmät ovat lapsikeskeisiä toimintamalleja perus- ja erityispalveluihin. Ennaltaehkäisevän menetelmäperheen tavoitteena on rakentaa lapselle toimivia ihmissuhteita ja tukevaa arkipäivää lapsen hyvinvoinnin ja suotuisan kehityksen tueksi niin kotona kuin päivähoidossa ja koulussa ja vapaa-aikana. Työtä tehdään tilanteissa, joissa vanhemmuuden voimavaroja verottaa jokin iso tekijä perheen arjessa, esimerkiksi vanhemman vakava fyysinen sairaus, mielenterveys- tai päihdeongelma, vankeus tai lapsen käyttäytymiseen tai tunne-elämään liittyvät vaikeudet.\nKaikille Tl&p –menetelmille keskeinen yhteinen periaate on eri osapuolien asiantuntemuksen kunnioitus. Erityisen tärkeää on mielenterveys- tai päihdeongelmista kärsivän vanhemman vanhemmuuden kunnioittaminen, mikä on toimivan ja luottamuksellisen yhteistyön edellytys. Menetelmät eivät ole lapsen tai vanhemman hoitoa. Tarvittavien lisäpalvelujen ja –avun tarve arvioidaan tapauskohtaisesti (Solantaus & Niemelä, 2016).\nTl&p -työn taustalla on tutkimustieto vanhemman ongelmien tuomasta vaarasta lapsen kehitykselle ja mielenterveydelle sekä toisaalta tieto ja kokemus ennaltaehkäisyn vaikuttavuudesta. Tl&p-menetelmät perustuvat näkemykseen lapsen kehityksestä biopsykososiaalisena kokonaisuutena sosiaalisessa kontekstissa (ns. transactional bio-psycho-social model). Lapsen kehitys tapahtuu arkisessa toiminnassa ja vuorovaikutuksessa kotona, päivähoidossa, koulussa ja kaveripiirissä (kehitysympäristöt). Vanhemman ongelmat vaikeuttavat perheen toimintaa ja kommunikaatiota ja heijastuvat lapseen kotona, päivähoidossa ja koulussa.\nVertti- ryhmätoiminta on kehitetty Finfami Uusimaa ry:n Lapsi omaisena –projektissa. Beardsleen perheinterventio (nykyisin Suomessa Lp-perheinterventio) on vaikuttanut mallin kehitystyöhön (Inkinen & Söderblom, 2005). Vertti-vertaisryhmissä pyritään vanhemmuuden tukemiseen vahvistamalla suojaavien tekijöiden vaikutusta perheessä. Toiminnan pyrkimyksenä on edistää perheessä jaettua ymmärrystä, avointa vuorovaikutusta ja myönteisiä suhteita. Lisäksi pyritään lisäämään arkeen keinoja pärjätä erilaisissa haasteellisissa tilanteissa ja löytämään keinoja ratkoa yhdessä arjen ongelmatilanteita. Päämääränä on toimiva arki vaikeuksista huolimatta.\nYksilötyöskentelyyn verrattuna ryhmätyöskentelystä ajatellaan olevan erityistä hyötyä erilaisuuden kokemuksen vähentäjänä. Sosiaalinen vertailu ja kokemus hyväksytyksi tulemisesta edistävät ymmärrystä siitä, ettei osallistuja ole yksin omassa tilanteessaan.\nMenetelmän ensisijaisena kohderyhmänä ovat perheet, joilla on vanhemmuuteen vaikuttavia paineita, erityisesti vanhemman mielialahäiriö.\nVertti on kymmenen ryhmäkerran vertaisryhmämenetelmä lapsille ja heidän masennusta tai kaksisuuntaista mielialahäiriötä sairastavalle vanhemmalleen (Inkinen ja Söderblom 2005). Toimintaan voivat osallistua kaikki perheet, jotka arvioivat hyötyvänsä toiminnasta. Vanhemmalla ei tarvitse diagnoosia osallistuakseen toimintaan eikä perhe tarvitse lähetettä tai tarvearviota. Rinnakkainen toiminta ja yhteistyö vanhempien ja lasten ryhmien välillä on keskeistä. Vanhempien ja lasten ryhmillä on myös yhteisiä kertoja: ensimmäinen tapaaminen, jolloin nostetaan perheitä yhdistävä asia yhteiseen pohdintaan, ”kyselytunti”, jossa käsitellään lasten kysymyksiä vanhemmille (7. Tapaaminen) ja ”loppujuhla”, jossa yhdessä juhlistetaan ryhmäprosessin loppua.\nTyöskentelyssä rakentuu lasten ja vanhempien jaettu kokemus vertaistuen kontekstissa.\nTyöskentely perheiden kanssa alkaa perhekohtaisella Lapset puheeksi –teemoihin pohjautuvalla keskustelulla (2 kpl): ensimmäiseen keskusteluun osallistuvat vain vanhemmat, toiseen myös lapsi. Ryhmään kutsutaan ensisijaisesti mukaan sairastunut vanhempi, mutta myös lapsen toinen vanhempi on tervetullut. Kyseessä on vanhemmuutta tukeva työskentely, ei vanhemman hoito. Vanhemman motivaatio ja riittävän vakaa psyykkinen vointi ovat edellytyksiä osallistumiselle.\nVertti- lastenryhmän optimaalinen ryhmäkoko on 5-8 lasta, suositeltava ikäero ryhmäläisten välillä on 2-3 vuotta (ryhmiä esim. 7-9-vuotiaille, 10-12-vuotiaille, 13-15-vuotiaille ym.). Ohjaajia on kaksi. Myös sisarukset voivat osallistua ryhmään, mikäli he ovat iältään kohderyhmään sopivia ja mikäli työntekijä ja vanhemmat arvioivat tämän hyödylliseksi. Edellytys lastenryhmään osallistumiseen on vanhemman osallistuminen vanhempien ryhmään. Lasten ryhmäprosessin teemat ovat seuraavat:\n1. Tervetuloa: Mikä meitä yhdistää?: Lasten ja vanhempien yhteinen tapaaminen\n2. Tullaan tutuksi, luodaan hyvä ryhmä, ryhmän nimi ja säännöt.\n3. Masennus tai muu mielen sairaus: lasten kokemukset vanhemman sairaudesta; mitä sen on ja miten se vaikuttaa minun elämään\n4. Omat tunteet: kaikki tunteet ovat okay\n5. Omat tunteet: miten pärjätä omien tunteiden kanssa\n6. Jämäkkyys, miten voi pitää puoliaan hyvällä tavalla\n7.Kyselytunti ja lasten tukiaikuiset: lasten ja vanhempien ryhmien yhteinen tapaaminen\n8. Miten toimia hankalissa tilanteissa? Oikeus saada apua, kun sitä tarvitsee\n9. Minä itse /Oma tulevaisuuteni\n10. Ryhmän päättäminen, loppujuhla: lapset ja vanhemmat yhdessä ryhmäprosessin yhteinen arviointi, kunniakirjojen jako\nJokaista käsiteltävää teemaa lähestytään niin, että lapsen kehitystaso huomioidaan. Kyseessä on teemoitettu, strukturoitu ja suljettu ryhmäprosessi, jossa teemoja työstetään toiminnallisin keinoin erilaisten tehtävien ja harjoitusten sekä yhteisen keskustelun kautta.\nVanhempien ryhmässä jokaista teemaa lähestytään ryhmäläisten omia kokemuksia hyödyntäen. Tapaamisten teemat ovat seuraavat:\n2. Tullaan tutuksi ja ryhmän perusasiat: säännöt ja työskentelyn tavoitteet itselle vanhempana ja lapselle\n3. Masennus tai muu psyykkinen sairaus: Miten minä sen ymmärrän?\n4. Miten lapseni ymmärtää ja kokee psyykkisen sairastamiseni?\n5. Miten autan lastani?\n6. Valmistautuminen kyselytuntiin\n7. Kyselytunti (lasten ryhmän tekemien kysymysten pohjalta) ja lasten tukiaikuiset: lasten ja vanhempien ryhmien yhteinen tapaaminen\n8. Riittävän hyvä vanhemmuus\n9. Mitä olemme oppineet ja kokeneet yhdessä?\nPerhekohtaiset loppukeskustelut pidetään 4-6 viikon kuluttua ryhmän päättymisestä. Ohjaajan ryhmäpäiväkirja, johon voi kirjata havaintoja ja ajatuksia sekä ryhmä- että ohjausprosessista, on työväline prosessin arvioimiseksi ja palautekeskusteluihin. Palautekeskusteluissa keskustellaan osallistumisesta ja sen vaikutuksista perheen arkeen ja arvioidaan myös jatkotuen tarve, mikä oi toteutua esim. Lapset puheeksi -perheintervention tai –neuvonpidon kautta.\nOhjaajien menetelmäohjaus ja menetelmäohjaukselliset tapaamiset ovat tärkeita työskentelyssä, etenkin ohjaustoimintaa aloittaville.\nVertti- vertaisryhmätoiminnasta ei ole vertaisarvioituja tutkimuksia. Vaikuttavuustutkimus Vertti-vertaisryhmistä on suunnitteilla.\nSöderblomin pro gradu-työssä (2005) arvioitiin lasten kokemuksia Vertti-ryhmistä yhdentoista 9-12 vuotiaan tytön ja pojan kvalitatiivisen teemahaastattelun avulla. Haastattelut tehtiin ennen ryhmää ja ryhmän jälkeen, vanhemmat eivät osallistuneet tutkimukseen. Lisäksi vertaisryhmistä on ilmestynyt useita ammattikorkeakouluissa tehtyjä opinnäytetöitä (mm. Käpyaho, 2011; Kauppinen & Kokkonen, 2012), joissa tietoa on kerätty teemahaastatteluin ja kyselylomakkein. Opinnäytetöissä on kartoitettu sekä lasten että vanhempien mielipiteitä Vertti-ryhmien toiminnasta, rakenteesta sekä koetuista vaikutuksista perheeseen ja sen jäseniin. Otoskoot ovat olleet < 10, eikä tilastollisia analyyseja ole tehty.\nTämänastinen tutkimustieto Vertti-ryhmien toiminnasta rajoittuu pienillä otoksilla toteutettuihin opinnäytetöihin, varsinaista vaikutuksen vahvuuden arviota ei ole tehty.\nSöderblomin (2005) pro gradu –työssä ryhmiin osallistuneet 9-12 vuotiaat lapset arvioivat ryhmään osallistumista pääosin positiivisesti. Positiivisina seikkoina nousivat esiin mm. toiminnallisuus ja toistuvat rituaalit, lisääntynyt tieto ja ymmärryksen rakentuminen, kokemus vertaisuudesta ja vuorovaikutus ryhmässä. Lasten kokemus sekä itsestään että vanhemmasta muuttui ryhmän myötä positiivisemmaksi. Osa lapsista koki kielteisenä väsymyksen koulupäivän jälkeen sekä harrastusten väliin jäämisen ryhmän vuoksi. Lisäksi osa lapsista raportoi ulkopuolisuuden tunnetta ryhmässä, mikä korostaa etukäteishaastattelun ja -arvion merkitystä.\nKauppisen & Kokkosen (2012) opinnäytetyössä arvioitiin ryhmien vaikuttavuutta vanhemmuuteen sekä perheen vuorovaikutukseen yhdeksältä vanhemmalta kerätyin kyselylomakkein. Vanhemmat raportoivat vertaistuen vaikuttaneen myönteisesti vanhemmuuteen sekä perheen sisäiseen vuorovaikutukseen. Perheenjäsenten häpeän ja syyllisyyden tunteet vähenivät ryhmätoiminnan aikana. Luottamus omaan vanhemmuuteen, tunne perheen yhteenkuuluvuudesta sekä usko tulevaisuuteen paranivat vertaistuen myötä. Lisäksi ymmärryksen mielenterveysongelmista ja niiden vaikutuksista koettiin lisääntyneen. Tilastollisia analyyseja ei tehty.\nKäpyahon (2011) opinnäytetyössä kolme vertaisryhmään osallistunutta 6-9 vuotiasta lasta koki teemahaastattelujen perusteella ryhmiin osallistumisen pääosin myönteisenä kokemuksena, kielteisenä osa osallistujista koki ryhmien aiheuttaman kuormituksen arjessa.\nKuuden päivän ohjaajakoulutus perustuu Vertti-käsikirjaan (Inkinen & Söderblom, 2005, toinen uudistettu painos on tulossa loppukeväällä). Koulutuksen aikana tutustutaan ryhmiin liittyviin työskentelyprosesseihin yleensä ja syvennytään Vertti-toimintaan teemakäsittelyn ja tehtävien/harjoitusten kautta.\nKoulutus toimii parhaiten, mikäli koulutettavat aloittavat oman ryhmän jo koulutuksen aikana, jolloin koulutettavien kokemuksia voidaan hyödyntää oppimisprosessissa. Koulutuksessa kiinnitetään huomiota lastenryhmän ohjaamisen erityispiirteisiin sekä rinnalla toimivan vanhempien ryhmän prosessiin. Palautetta kerätään ryhmäläisiltä avoimilla kysymyksillä heti ryhmän päätyttyä.\nAktiivisia kouluttajia on tällä hetkellä yksi, ja koulutuksia tarjotaan sekä Suomessa että Ruotsissa kysynnän mukaan. Vuosittain Suomessa on koulutuksia tällä hetkellä muutamia. Kuuden koulutuspäivän hinta on noin 5000-6000 € + alv 24%. Ryhmään mahtuu 12-14 osallistujaa.\nKustannustehokkuustutkimuksia ei toistaiseksi ole Suomessa tehty.\nMenetelmää käytetään tällä hetkellä eniten pääkaupunkiseudulla sekä lähikunnissa. Se on otettu kentällä asiakkaiden sekä työntekijöiden taholta hyvin vastaan ja menetelmä soveltuu kentän toimintatapoihin (Söderblom, 2005).\nVanhemmilta on kerätty systemaattisesti tietoa heidän kokemuksistaan ja arvioidusta hyödystä Vertti-toiminnan alkuvaiheissa. Nykyisin ohjaajatiimit päättävät itsenäisesti, keräävätkö he palautetta osallistujilta (vanhemmat ja lapset/nuoret) lomakemuodossa.\nInkinen, M.& Söderblom, B.(2005). Vertti - Lapset ja vanhemmat vertaisryhmässä, kun vanhemmilla on mielenterveyden ongelmia. Käsikirja ryhmänohjaajille. Profami Oy, Er-paino Lievestuore.\nKauppinen, M. & Kokkonen, L. (2012) ”Nyt olemme myös perhe, emmekä vain kolme eri yksilöä”. Vertti-vertaistukiryhmät vanhemmuutta tukemassa. Diakonia-ammattikorkeakoulu, sosiaalialan koulutusohjelma.\nKäpyaho, J. (2011). Lasten Vertti - vertaisryhmä- toiminta – lisääntyvää itsetuntemusta ja ymmärrystä vanhemman sairaudesta. Opinnäytetyö. Laurea-ammattikorkeakoulu.\nSöderblom, B. (2005). Barnet i en stödgruppintervention med sin depressiva förälder. Pro gradu-avhandling. Socialpsykologiska institutionen. Statsvetenskapliga fakulteten vid Helsingfors Universitet.\nSähköpostitytti.solantaus@mielenterveysseura.fi Tutkimusprofessori emerita


Punainen talo maalla: Hunksi säätyttönä\nOtsikolla tarkoitan siis sitä, että kun esittelen nyt tätä meidän remontin tämänhetkistä tilannetta, niin hunksi on apuna havainnollistamassa. Ikäänkuin säätyttönä. Tai säähunksina. Ekaksi näkymä tulevasta olkkarin ikkunasta. Tästä me sitten hunksin kanssa katsellaan syysmyrskyjä. Ulospäin siis ;)\nLieneeköhän uusi sohvanpaikka tuossa. Hunksi varasi paikan sohvalta jo itselleen. Pöh, kerkes ensin.\nHunksi esittelee myös oven paikkaa toiseen huoneeseen. Siitä ei tule hunksin huone, sen minä kerkesin jo varata ensin. Ehkä kirjastohuone 8)\nHunksi myös näyttää paikkaa mihin luultavasti tulee yksi miun aarteistani. Mulla on tän talon kalustoon kuuluva päästä jatkettava sänky tuolla navetassa osina. Sen mie haluan sisälle. Liekö hunksi siitäkin jo paikan itselleen varannut?!\nTästä me sitten hunksien kera ihaillaan aamuaurinkoa=) Kuka bongaa ekana kuvasta hunksin ns. perävalot?\nJa tästä ihaillaan ilta-aurinkoa. Ja taas siellä ne hunksin perävalot... suokaa anteeksi. Ne nyt ei havainnollista yhtään mitään =)\nHieno tulloo meidän kartanosta!\nKylläpäs väsyttää! Piti vähän lähteä vaatekauppoihin vielä töiden jälkeen kiertelemään. Tällä säällä kun ensin ajaa kuumassa autossa reilun puol tuntia suuntaansa ja vielä muutamat kuteet vielä sovittaa kuumassa kopissa niin uni kyllä maittaa illalla. Enää muutama päivä lomaan....!!!\nKipa 2. heinäkuuta 2013 klo 21.49\nHunksin perävalot??? Siis mitkä? Missä? :D Villa Hunksin laajennusosa näyttää aikas lupaavalta. =)\nHanne 4. heinäkuuta 2013 klo 21.37\nNo hunksin PERÄvalot tietenkin. Höh =)\nMilla 2. heinäkuuta 2013 klo 21.56\nKOmia tulloo kartanosta. Ja voi elämä kuinka IHANA koiruli... :)\nHanne 4. heinäkuuta 2013 klo 21.44\nmummeli 3. heinäkuuta 2013 klo 6.49\nOn hyvä kun on Hunksi ohjelmoimassa sohvan paikkaa, varmaan varaa sitten parhaan paikan itselleen.\nHyv'' remontin jatkoa\nHanne 4. heinäkuuta 2013 klo 21.42\nSe on varma että hunksi itselleen parraan paikan valitsee =) Kiitos mummeli!\nPikkuBertta 3. heinäkuuta 2013 klo 7.41\nAi ...teillä olikin ihan NOIIIIN suuri "pintaremppa"...hieno tulee ja on se hyvä kun Hunksit saa vielä näyttää"kaapin(sohvan)"paikan:)\nJoo ihan vaan pientä pintaremonttia 8)\nRiitta 3. heinäkuuta 2013 klo 22.44\nHyvä että oli tuo havaillistaja niin ymmärsin paremmin mitä olette tekemäässä, VAUTSI ! Jaksamista remonttiin ♥\nHanne 4. heinäkuuta 2013 klo 21.56


AsahiPosted by Timo Klemola Fri, November 03, 2017 11:45:42\n”Niska-hartia –osio. 1. Hartianpyöritys. Hartian pyörittäminen tai itse asiassa minkä kehon osan tahansa pyörittäminen koko kehon liikemekaniikalla oli asia, jota olin paljon harjoitellut taijin yhteydessä. Erityisesti chen-tyylin nk. ”silk reeling excersice” (chan si gong) on tämän harjoituksen taustalla.”\nOn hartian pyöritystä ja hartian pyöritystä.\nMuistan yhden leirin Jalamon Ilpon salilta Turusta, missä eräs kiinalainen opettaja pyysi minua näyttämään vähän taiji-liikesarjani alkua. Aika taisi olla 90-luvun puolta väliä. Leiri oli muistaakseni karate-leiri, mutta opettaja oli sekä karaten että Yang-tyylin taijin opettaja. Tein työtä käskettyäni ja näytin muutaman liikkeen. Hänen kommenttinsa oli jäätävä: ”This is not taiji, this is taiji-mechanics.” Olin kuitenkin aika tyytyväinen hänen kommenttiinsa, koska tuolloin pyrin kovasti ymmärtämään juuri taijin mekaniikkaa, ja se näkyi läpi. Kokenut taijin tekijä pystyy toteuttamaan taijin mekaaniset periaatteet niin pieninä ja sisäisinä, että niitä on miltei mahdoton havaita. Tämä on myös se syy, miksi niitä on myös niin vaikea oppia, varsinkin kun kiinalaisessa opetustavassa ei paljon selitetä, vain tehdään.\n90-luvulla saattoi jo netistä löytää artikkeleita monista taijihin liittyvistä teemoista. Silloin tosin ei ollut Googlea, käytettiin Alta Vistaa ja muita hakukoneita. Löysin netin kautta Mike Sigmanin ja hänen taijin mekaniikkaa käsittelevät artikkelinsa. Ne olivat tuohon aikaan poikkeuksellisia. Niissä Sigman pyrki avaamaan kiinalaisia käsitteitä länsimaisen mekaniikan ja fysiikan avulla. Erityisesti hän pyrki selittämään taijissa keskeistä ”peng” –käsitettä kehoon kohdistuvien voimien ja niiden suuntaa kuvaavien vektorien avulla. Hän kuvasi, miten parin työntövoima otetaan vastaan manipuloimalla hänen voimansa vektorien suuntaa ja ohjaamalla ne oman kehon kautta jaloista maahan. Tuohon aikaan tämä oli radikaalia, koska kiinalaiset eivät koskaan selittäneet käsitteitään näin. Yleensäkään he eivät selittäneet, vaan näyttivät. Minua Sigmanin analyysit auttoivat paljon ymmärtämään koko kehon liikemekaniikkaa, mitä taijissa ja itse asiassa muissakin kamppailutaidoissa pyrittiin toteuttamaan. Koko 90-luvun pyrin ymmärtämään kiinalaisiin ja japanilaisiin kamppailutaitoihin liittyvää mekaniikkaa ja voimantuottoa ja kirjoitin teemasta paljon. Zen-karate –kirjassani käsittelin tätä teemaa karaten kannalta ja Zenshindojon Huomioita-lehteen kirjoitin useita tätä teemaa käsitteleviä artikkeleita. Sitä mukaan kun aloin asia ymmärtämään pyrin sitä myös opettamaan. Pidin tuohon aikaan paljon parin päivän mittaisia ”sisäisen voiman mekaniikkaa” käsitteleviä leirejä kamppailutaitojen harrastajille.\nJossain vaiheessa hakeuduin myös yhdelle Mike Sigmanin leirille, jonka hän piti Lontoossa. Jos oikein muistan, siellä teimme myös chen-tyylin ”silk reeling” (chan si gong) –harjoituksia. Peng-linja piti oppia säilyttämään liikkeen joka pisteen aikana. Liike saattoi olla käden, hartian tai vaikka lonkkanivelen pyöritys. Ideana oli että jos pari työntää pyöritysliikkeen aikana sinua, niin opit pitämään hänen voimansa maahan suunnattuna ympyräliikkeen jokaisesta pisteestä. Samalla opit ottamaan koko kehon voiman maasta asti liikkeen jokaiseen pisteeseen. Tällä idealla asahinkin hartianpyöritys tulisi tehdä.\n”Silk reeling” tarkoittaa silkkilangan kelausta tai puolausta silkkitoukan kotelosta. Silkkilanka on hyvin ohutta, jolloin liikkeen pitää olla tasaista ja jatkuvaa ilman pysähdyksiä, jotta lanka ei katkeaisi. Tällaista pitäisi olla myös taijin/ asahin liikkeen. Samalla liikkeen tulee olla koko kehon liikettä jaloista vartalon kautta käsiin.\nItseltäni meni kymmenkunta vuotta harjoitusta ja tutkimusta, että opin tämän liikkumisen tavan. Koko tämä ”sisäisen voiman mekaniikka” löytyy nyt asahin liikkeiden taustalta. Nyt puhun ”kokemuksellisesta biomekaniikasta”, millä tarkoitan samaa asiaa, mutta korostan asian kokemuksellista luonnetta. Tätäkään asahin periaatetta ei tulisi ottaa liian kevyesti. Hartiaakin voi pyörittää siis monella tavalla.\n”Simpukkaliike. Kehitin sen avautumisen ja sulkeutumisen taidon opettamiseksi. Zen-karate -kirjassani yritin opettaa tätä avautumisen ja sulkeutumisen mekaniikkaa karateihmisille.”\nTämä on oikeastaan jatkoa tuohon edelliseen tarinaan. Taijin ”klassikoissa” todetaan, että ”on vain avautuminen ja sulkeutuminen, yin ja yang”. Muistan joskus 90-luvun lopussa kysyneeni Zhangilta, yi quan –opettajaltamme, miten avautumisen ja sulkeutumisen käsitteet kuvaavat yi quania. En enää tarkasti muista hänen vastaustaan, mutta idean muistan: siinä on kaikki. Kaikkien kamppailutaitojen perusmekaniikka voidaan kiteyttää noihin käsitteisiin. Se tarkoittaa silloin sitä, että jos ei ymmärrä avautumisen ja sulkeutumisen periaatteita, ei myöskään ymmärrä koko kehon liikkeen mekaniikkaa.\nMutta jotta voidaan sanoa, että jokin liike on avautuva tai sulkeutuva, pitää ymmärtää, mikä avautuu ja mikä sulkeutuu. Pitää olla mielessä malli, johon nämä käsitteet liittyvät. Olen kirjoittanut tästä asahi- kirjoissani ja esimerkiksi blogi-sarjassani ”Asahi ja kokemuksellinen biomekaniikka” . Koska ihmisen keho on niin monimutkainen, malleja voi olla monia. Itse käytän sekä ”kolmen jousen mallia” että ”vipuvarsimallia”. [Ks. blogi.] Toisen mallin avulla on helpompi selittää joitain liikkeitä kuin toisen. Asian tekee vielä monimutkaisemmaksi se, että kehon kolme ”jousta” voivat olla yhtä aikaa erilaisessa liikkeessä: yksi jousi voi avautua samalla kun kaksi muuta jousta sulkeutuvat jne.\nKehitin simpukkaliikkeen yhdenlaiseksi avautumisen ja sulkeutumisen periaatteiden malliksi. Nyt jälkikäteen pitää todeta, että taisin tehdä siitä liian monimutkaisen, koska liikkeessä käsien ja selän sulkeutuminen ja avautuminen ovat selkeitä, mutta käsien liike voidaan tehdä monella erilaisella avautumisen ja sulkeutumisen idealla. Toisaalta se ei haittaa, vaan antaa tekijälle mahdollisuuden tiedostaa vielä tarkemmin käsien liikkeiden vaiheita. Teimme tämän liikkeen asahin alkuaikoina aika pystystä, siis vajoamis- ja sulkeutumisvaiheessa emme menneet kovin alas. Itse teen nykyään liikkeen laajempana ja vajoan syvään alas, jotta jalatkin saavat liikkeessä hyvän voimaharjoituksen. Jos liikkeen tekee lyhyempänä, on mahdollista antaa kaikkien jousien avautua ja sulkeutua yhtä aikaa.\nTähän vielä lopuksi vähän googlaamista vaativa asahi-koan: sulkeutuminen = fleksio + adduktio + sisärotaatio; avautuminen = ekstensio + abduktio + ulkorotaatio.\n”Päänkääntö. Tämä on suoraan ba-duan-jin –sarjan liike.”\nPerustin asahin ensimmäisen sarjan ensimmäisen suunnitelman kiinalaiseen ba-duan-jin – liikesarjaan. Olin oppinut sen zen-opettajani Engaku Tainon Italian Orvietossa sijaitsevassa zen-luostarissa, kuten olen jo kertonut. Ba-duan jin on yksi Kiinan tunnetuimmista qigongin muodoista. Kiinassa on satoja qigong-koulukuntia, jotka jakautuvat karkeasti kolmeen luokkaan harjoituksen päämäärän mukaan. On olemassa terveydellisiä, kamppailutaitoihin liittyviä ja uskontoihin liittyviä qigongin muotoja tai koulukuntia. Ba-duan-jin on tyypillinen terveysharjoitus, vaikka siinä onkin joitakin kamppailullisia ulottuvuuksia. Tainon kanssa teimme sitä zen-harjoituksena eli puhtaasti liikemeditaationa.\nBa-duan-jin tarkoittaa ”kahdeksaa brokadia” eli kauniisti kirjailtua silkkikangasta. Liikkeitä sarjassa on siis kahdeksan. Kyseessä on erittäin vanha harjoitus. Ensimmäiset maininnat siitä löytyvät jo 1100-luvulta. Koska kyseessä on jo noin 1000 vuotta vanha harjoitus, siitä on olemassa lukemattomia versioita. Jokaisesta liikkeestä on huimasti erilaisia variaatioita.\nKirjoitin kirjan ”Taiji – liikettä hiljaisuudessa, hiljaisuutta liikkeessä” vuonna 1989. Esittelin siinä taijin 24-askeleen liikesarjan, mutta myös Tainolta oppimani version ba-duan-jin –liikesarjasta. Teimme sitä taiji-tunneilla ja opetin sen myös karateoppilailleni. En saanut kaikkia kahdeksaa ba-duan-jinin liikettä asahin perusliikesarjaan, koska muut asahin työryhmän jäsenistä (Ilpo, Ykä ja Keijo) pitivät liikkeitä liian vaikeina, mutta neljä nykyisistä asahin perussarjan liikkeista ovat siitä peräisin, joista yksi on tämä päänkääntöliike.\nKyseessä on neljäs ba-duan-jinin liike ”Käännä pääsi ja katso taakse.” Alkuperäinen liike ei sisällä jalkojen ja selän avautuvia ja sulkeutuvia liikkeitä. Lisäsin ne siihen, jotta liike noudattaisi ”sisäisen voiman mekaniikkaa”. Pään kiertovenytykseen ja käsien ja vartalon venytykseen tuli luonnollisesti ojentuva ja avautuva liike. Tästä loogisesti seurasi, että välivaihe on sulkeutuva ja vajoava. Alun perin opetin ja tein tämän liikkeen kädet niin kuin olin sen itse oppinut Tainolta, jolloin kädet nousevat ylös käden sisäsyrjät, siis peukalon puoleiset syrjät ylöspäin ja laskevat kämmenet alaspäin. Muut rupesivat tekemään sitä samalla käsien liikkeellä kuin teimme hengityksen lyhyen tasausliikkeen. Ero oli pieni ja annoin olla.\nLöysin netistä liikkeelle nimeksi myös ”Viisas pöllö kääntää päänsä ja katsoo taakse.” Tästä muistui mieleeni eräs asahi-ohjaajien koulutus, missä eräs osallistuja kertoi lähteneensä edellisestä koulutuksesta kotiinsa autolla ja hän oli matkalla huomannut, miten niska oli täysin vapaa ja pää kääntyi kuin pöllöllä. Tämä olisi varmaan ”asahia autoilijoille” –sarjan perusliike.\n”Selkäosio. 1. Kierto ja työntö. Alkuperäisessä suunnitelmassani simpukkaliike oli ainoa selkäliike. Päätimme, että jokaisessa osiossa on kolme liikettä, joten piti miettiä kolme selkäliikettä. Ensimmäiseksi liikkeeksi tuli Ilpon jostakin hänen qigong-sarjastaan poimima liike. Alun perin siihen liittyi kierron lisäksi sivutaivutus taakse, kun pallo työnnettiin yläviistoon taakse. Yhtäaikainen takataivutus ja kierto eivät ole terveellisiä selälle ja liikettä muutettiin niin, että jätettiin takataivutus pois. 2. Sivutaivutus ja 3. Pallon kierto. Nämä tulivat ba-duan-gin liikesarjan yhdestä monimutkaisesta liikkeestä, joka päätettiin jakaa kahtia: sivutaivutukseen ja pallon kiertoon. Alkuperäisessä ba-duan-gin liikkeessä sivutaivutus tehdään kurottamalla vuorotellen kumpaakin kättä korkealle ylös. Siitä muodostui sivutaivutus. Pallon kiertoliike on sama kun osa tästä ba-duan-gin liikkeestä.”\nKäsittelen tässä kaikki selkäliikkeet yhdessä nipussa, koska ensimmäisen liikkeen historiallista taustaa en tunne. Ilpo ehdotti tätä liikettä ja se muistaakseni perustui johonkin Ilpon oppimaan qigong-sarjaan, jota en tarkemmin muista. Kaksi seuraavaa selkäliikettä, selän sivutaivutus ja selän kierto tulivat Tainolta oppimastani ba-duan-jinin liikkeestä. Kyseessä oli ba-tuan-jinin kuudes liike ”Ojenna kätesi maata kohti ja tartu varpaisiin.” Liike sellaisena kuin sen esittelin oli työryhmän mukaan liian vaikea ja päädyimme jakamaan sen kahtia: sivutaivutukseen ja vartalon kiertoon. Olen liittänyt alkuperäisen käsien ylöskurottamisliikkeen asahin tuoliversion selkäsarjaan. Teimme aikoja sitten myös asahin ”toimistoversion”, jossa selän sivutaivutus tehdään myös näin eli vuorotellen ylös kurottaen ja kylkeä venyttäen. Napataan omena korkean puun oksasta.\nAsahin taustaa, osa 17\n”Tasapaino-osio. 1. Piirrä jalalla ympyrää. Alkuperäinen ehdotukseni oli yi quan –askel. 2. Noustaan päkiöille ja venytetään. Tämä liike oli taas suoraan ba-duan-jin –sarjasta. 3. Pallon nosto ja venytys. Keijo ehdotti tätä liikettä. Hän oli tehnyt sitä tai vastaavaa jo aiemmin karaten yhteydessä.”\nTämä tarina läheneekin sitten loppuaan. Olemme jo asahin perussarjan viimeisessä osiossa, joka koostuu kahdesta tasapainoliikkeestä ja yhdestä venytyksestä. Alkuperäisessä suunnitelmassani asahin ensimmänen taso sisälsi kuusi erillistä osiota, joista yksi oli ”terveyskävely”. Monet kiinalaiset qigong-koulut sisältävät erilaisia askellusharjoituksia. Hidas askel on myös taijin ja yi quanin yksi perustava harjoitusmenetelmä. Kummassakin lajissa askel erotetaan yleensä omaksi harjoituksekseen ja sitä tehdään myös irrallaan muista harjoituksista ja muodoista. Hidas askel opettaa välttämättä hyvää tasapainoa ja vahvistaa jalkoja, koska siinä joutuu välttämättä seisomaan pitkiä aikoja yhdellä jalalla. Koko taijin liikesarja on jatkuvaa seisomista yhdellä jalalla, koska askellus on niin hidasta. Ehdotin asahiin myös tällaista askelharjoitusta. Koska asahista tuli lopulta paikallaan tehtävä liikekokonaisuus, liikkuva askeltaminen ei siihen soveltunut. Ehdotinkin tilalle yi quanin ideaa paikallaan tehtävästä askeleesta, missä otetaan askel, mutta palautetaan jalka saman tien sivukautta takaisin, jolloin tuloksena on jalan ympyräliike. Liikkeessä kädet ovat sivuilla ja pitävät kiinni ikään kuin kaiteista. Keijon ajatuksesta lisäsimme liikkeeseen käsien ympyräliikkeen ja liike oli valmis.\nToinen tasapainoliike, päkiöille nousu, tuli jälleen ehdottamastani ba-duan-jin –sarjasta. Ilpo ehdotti liikkeen alkuun keinahdusta kantapäille, joka otettiin mukaan ja liike oli valmis. Kolmas liike, venytys, oli Keijon ehdotus. Otimme siihen mukaan pallon noston ensimmäisestä selkäliikkeestä ja sen perään Keijon karate-harjoituksissaan käyttämän askeleen ja venytyksen. Näin tämäkin liike oli sitten valmis.\nLiikesarja päätyy seisomiseen kannatellen palloa vatsan edessä. Alkuperäinen ehdotukseni oli, että ensimmäisen tason sarja päättyisi seisomiseen wu-chi-asennossa, mikä on esimerkiksi taijin perusseisonta ja myös oma qigong-menetelmänsä, wu-chi qigong. Toiselle tasolle suunnitelmiini oli kuvattu seisominen pallo vatsan edessä, niin kuin teemme yi quanissa. Viimeisen laajan hengitysliikkeen jälkeen oli kuitenkin luontevaa jäädä siitä kannattelemaan suoraan palloa vatsan edessä, jolloin pallon kannattelu siirtyi perussarjan viimeiseksi liikkeeksi.\nNyt kun olen alkanut pitämään asahin jatko-koulutuksissa mm. ”Asahi ja tietoisuustaidot” päivää, niin oli mielenkiintoista löytää aivan ensimmäisestä asahi-suunnitelmastani (11.12.2004) viimeisenä kohtana otsikko ”Istu alas ja kuuntele kehoasi ja mieltäsi”. Suunnitelmaan olen kirjoittanut tälle kohtaa: ” Sisältää hengitysharjoituksia, mielen keskittämisen harjoituksia ja kehon kuuntelemisen harjoituksia: 1. Laske hengityksiä; 2. Laske vain joka toinen hengitys; 3. Kuuntele hengitystä; 4. Kuuntele kehon lämpöä ja elinvoimaa.” Eli suhteellisen normaalit zazenin ohjeet.


Kestävän kehityksen mukaisia alushousuja ja boksereita luonnollisista tekstiileistä- Northborn\nKestävän kehityksen mukaisia, luonnollisia vaatteita\nAlusvaatteet ovat alin vaatekerros, ei sen kummempaa. Vai onko todellakin niin, että alusvaatteilla ei ole väliä? Vuoden kestäneen kehitystyön ja testauksen jälkeen voimme todeta, että alusvaatteilla on väliä ja että valitsemalla Northborn-merkkiset alushousut ja bokserit teet hyvän työn itsesi lisäksi myös ympäristölle!\nEstävän kehityksen mukaisia, luonnollisia vaatteita\nBambu on maailman nopeimmin kasvava kasvi, joka levittäytyy nopeasti suurille maa-alueille. Mitä enemmän bambua kasvaa, sitä enemmän maapallolla on fotosynteesiä suorittavia kasveja ja sitä kautta vähemmän kasvihuonekaasuja. Kaikki alushousu- ja bokserimallimme on valmistettu bambusta, joka on luontoystävällinen materiaali esimerkiksi puuvillaan verrattuna. Bambu kasvaa erittäin nopeasti ja tarvitsee vain vähän kasvutilaa. Se tarvitsee lisäksi vain vähän vettä, eikä sen viljely edellytä lainkaan lannoitteita. Bambun kuoren oman ainutlaatuisen bakteerikannan ansiosta sen viljelyssä ei tarvita myöskään kasvinsuojeluaineita.\nBambu soveltuu täydellisesti alusvaatteiden materiaaliksi\nBambusta valmistetut vaatteet tuntuvat ihoa vasten ihanan silkinpehmeiltä ja ylellisen mukavilta. Bambukuidut ovat suloisen pehmeitä ja ne soveltuvat täydellisesti ihoa lähellä olevien ja mukavien vaatekappaleiden, kuten alushousujen, boksereiden, aluspaitojen ja pyjamien, valmistukseen. Bambu on lisäksi luonnostaan ikäviä hajuja ehkäisevä ja se imee itseensä kosteutta 60 % puuvillaa paremmin. Kaikki nämä ovat optimaalisia ominaisuuksia aktiivisille ihmisille. Tee kuin pandat – suosi kestävän kehityksen mukaista bambua!\nEikä sinun tarvitse pelätä, että bambun käyttö vaatetusteollisuudessa vähentäisi pandoille tarjolla olevan bambun määrää, sillä nirsot pandat eivät välitä vaatteissa käytettävästä kuitupitoisemmasta bambulajikkeesta.\nBambu-elastaani soveltuu erinomaisesti herkkäihoisille ja allergikoille. Se on luonnostaan kosteutta ja lämpötiloja säätelevä ja pysyy hyvänä pesusta pesuun. Aloe veralla viimeistelty bambu-elastaani tuntuu ihoa vasten silkinpehmeältä.\nSertifioituja, luontoystävällisiä ja kestävän kehityksen mukaisia vaatteita\nTeemme yhteistyötä vain yhteiskuntavastuunsa vakavasti ottavien tavarantoimittajien kanssa. Voimme tämän vuoksi taata, että käyttämämme tekstiilit ovat kestävän kehityksen mukaisia ja että ne on tuotettu tiukkojen ISO-standardien (ISO 9001 ja ISO 14001) mukaisesti. Kaikilla Northborn-tuotteilla on lisäksi Øeko-Tex-sertifiointi. Tämä takaa, että niissä ei ole käytetty syöpää aiheuttavia tai hormonitoimintaa häiritseviä väriaineita.\n100-prosenttisesti kestävän kehityksen mukainen\nEmme ainoastaan aseta toimittajillemme tiukkoja vaatimuksia, vaan kannamme myös vastuun omista toimituksistamme asiakkaillemme. Kaikissa tavarantoimituksissamme käytetään 100-prosenttisesti kierrätettyjä pakkausmateriaaleja, ja kehotamme myös asiakkaitamme kierrättämään pakkaukset!


Vakuumipannu eli sifoni luo tunnelmaa - Caffi\nVakuumipannu eli sifoni luo tunnelmaa\nAvainsanat: kahvin valmistus, vakuumipannu\nVakuumipannu on keksitty 1840-luvulla, ja se oli melko yleisesti käytössä Suomessakin 1950–1960-luvuilla. Menetelmä on nerokas mutta monimutkainen:\nVettä lämmitetään vakuumikeittimen alemmassa lasipannussa. Paine nostaa veden ylempään osaan, jossa se kohtaa kahvin ja uutto käynnistyy. Paine laskee, kun lämmitys lopetetaan. Valmis uutos laskeutuu takaisin alempaan pannuun.\nVakuumipannun uuttoa on vaikea hallita täydellisesti, sillä käytännössä osa vedestä uuttaa kahvia pitempään ja osa ei juuri ollenkaan. Tämä ei välttämättä johda huonoon makuun, mutta uuton vakioiminen vaatii tarkkaavaisuutta. Käytettävä jauhatuskarkeus on yleensä suodatinkarkeus tai vähän karkeampi.\nVakuumipannun tulos vaihtelee\nLAADUT: Kaikki käyvät\nJAUHATUS: Hieno karkeus (koko 500–700 µm)\nUUTON AIKA: 2–4 minuuttia\nMittaa kahvi ja vesi valmiiksi.\nKaada vesi vakuumipannun alempaan osan ja kahvi ylempään. Sytytä tuli tai aseta pannu levylle tai laita sähkö päälle, jos kyseessä on sähkölaite. Spriilämmittimellä toimivissa pannuissa vesi pitää esilämmittää, sillä muuten lämmittäminen kestää tuskastuttavan kauan.\nKun vesi alkaa kiehua, se alkaa nousta ylempään astiaan. Kun alempi osa on lähes tyhjä, sekoita ylemmässä osassa oleva uutos huolellisesti ja sammuta sitten lämmitys.\nKun kahvi on laskeutunut alas, se on valmis tarjoiltavaksi.\nPerkolaattori vaatii puolikarkean jauhatuksen\nAeropress ohje kahvinvalmistukseen