Esipuhe. Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät PDF\nEsipuhe. Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 2008\nDownload "Esipuhe. Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 2008"\n2 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Esipuhe Suomen Yrittäjät ja Finnvera Oyj tekevät yhteistyössä pientä ja keskisuurta yritystoimintaa kuvaavaa Pk-yritysbarometria kaksi kertaa vuodessa valtakunnallisena raporttina ja alueellisina raportteina. Valtakunnallisessa raportissa tuloksia käsitellään teollisuuteen, rakentamiseen, kauppaan ja palveluihin jaoteltuna. Alueraporteissa kehitystä verrataan erityisesti kyseisen alueen ja koko maan välillä. Kevään 200 Pk-yritysbarometri perustuu noin 00 pk-yrityksen vastauksiin ja heijastaa siten kattavasti pkyritysten käsityksiä yritysten kehitysnäkymistä ja toimintaan vaikuttavista tekijöistä. Barometrin ennustekyky on ollut hyvä. Tässä raportissa tarkastellaan pk-yritysten suhdanneodotuksia lähimmän vuoden aikana. Lisäksi tarkastellaan yritysten rahoitusta, kasvuhakuisuutta sekä yritysten kehittämistarpeita ja -esteitä. Erityiskysymykset koskevat työelämän kehittämistä ja lainsäädännön hallinnollista taakkaa. Tällä hetkellä suhdanteisiin ja erityisesti rahoitusmarkkinoihin kohdistuu suurta mielenkiintoa. Vaikka myllerrys onkin alkanut Yhdysvalloista, on odotettavissa, että vaikutukset näkyvät myös suomalaisten pkyritysten näkemyksissä ennen pitkää. Lisäksi väestön ikääntyessä on mielenkiintoista tarkastella mm. työvoimatarpeiden ja -pulan sekä yritysten omistajanvaihdosodotusten kehitystä. Helsingissä Jussi Järventaus toimitusjohtaja Suomen Yrittäjät Pauli Heikkilä toimitusjohtaja Finnvera Oyj 1\n3 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Tiivistelmä Pk-yritysten suhdanneodotuksissa laskua kustannusodotuksissa nousua Pk-sektorin suhdanneodotukset ovat osittain kaksijakoiset: yleiset suhdannenäkymät ovat heikentyneet syksystä 200, mutta toisaalta oman yrityksen taloudelliseen menestykseen jaksetaan uskoa. Yrityksistä prosenttia ennakoi suhdanteiden pysyvän ennallaan ja prosenttia niiden yhä paranevan seuraavan vuoden aikana. Paranemista odottavien osuus on laskenut yksiköllä ja heikentymistä odottavien osuus on noussut yksiköllä. Näin alhaalla saldoluku ei ole ollut sitten syksyn 200. Tästä huolimatta saldoluku on edelleen pitkän aikavälin keskiarvoaan korkeampi. Odotukset heikkenemisestä ovat nousseet teollisuudessa ja palveluissa sekä odotukset kokonaisuutena ovat heikentyneet rakentamisessa. Odotukset ovat muita aloja hiukan korkeammat palveluissa. Näkemykset ovat muita positiivisemmat nuorissa, kasvuhakuisissa ja kansainvälisillä markkinoilla toimivissa yrityksissä. Pitkä noususuhdanne näkyy liiketaloudellisissa indikaattoreissa. Odotukset niin liikevaihdon kuin kannattavuuden ja vakavaraisuuden suhteen ovat edelleen vahvat. Saldoluvut ovat jopa edelleen nousseet hieman. Erityisesti vakavaraisuuden ja liikevaihdon saldoluvut ovat korkealla tasolla. Rakentamisessa liikevaihdon ja kannattavuuden odotukset ovat hieman negatiivisemmat kuin muilla toimialoilla. Pk-yritysten odotukset viennin arvon kasvusta ovat lähes keskimääräisellä tasolla. Vientiodotukset ovat säilyneet syksyisellä tasolla ja tuontiodotukset ovat puolestaan hiukan heikentyneet. Tuontia harjoittavien yritysten tuontiodotukset ovatkin alle keskimääräisen tason. Viennin kasvun suhteen odotukset ovat laskeneet rakentamisessa. Teollisuudessa ja palveluissa vientiodotukset ovat muita aloja vahvemmat. Kaupassa ja rakentamisessa puolestaan tuontiodotukset ovat muita aloja korkeammat. Rakentamisessa tuontiodotukset ovatkin nousseet edelleen. Keskimääräistä suotuisempina jatkuvat suhdanneodotukset ja työllisten ikääntyminen pitävät edelleen yllä pk-yritysten rekrytointihaluja. Yritysten, joilla ei ole odotettavissa lainkaan tarvetta työllistää, osuus on matalalla 2 prosentin tasolla. Erityisesti rekrytointitarvetta näyttäisi olevan rakennusalalla. Toisaalta barometrin vastauksista käy kauttaaltaan ilmi, että rekrytointiongelmat ovat edelleen jopa kasvussa varsinkin työllistämisen esteenä. Yrityksistä 0 prosenttia uskookin henkilöstönsä määrän olevan suurempi vuoden kuluttua. Kuusi prosenttia yrityksistä ennakoi henkilöstönsä olevan nykyistä pienempi. Teollisuudessa odotukset henkilöstön lisäyksestä ovat hieman muita aloja matalammat eikä niissä ole tapahtunut muutosta. Muilla toimialoilla odotukset henkilöstön lisäyksestä ovat jopa hiukan kasvaneet. Odotukset ovat korkeimmat palveluissa. Investointien arvon nousuodotukset ovat vahvistuneet edelleen syksystä. Odotukset ovat nousseet kaikilla toimialoilla, mutta erityisesti palveluissa ja teollisuudessa. Odotukset ovat selvästi vahvimmat teollisuudessa. Tuotekehityspanostusten kasvua ennakoivien määrä on neljänneksen suurempi kuin laskua odottavien. Erityisesti panostusten kasvuun uskotaan teollisuudessa ja palveluissa sekä kasvuhakuisissa yrityksissä. Odotukset tuotantokustannusten noususta ovat lisääntyneet kaikilla toimialoilla, mutta erityisesti rakentamisessa ja palveluissa. Tuotantokustannusten nousuun uskotaan muita aloja enemmän rakentamisessa. Kaupassa odotukset ovat muita aloja matalammat. Niin palkkojen kuin lopputuotteiden hintojen nousun odotetaan kiihtyvän. Väli- ja lopputuotteiden inflaatio-odotukset ovat matalimmat kaupassa ja korkeimmat rakentamisessa. Palkkainflaatio-odotukset ovat korkeimmat rakentamisessa ja matalimmat teollisuudessa. Sukupolven- ja omistajanvaihdoksia potentiaalisesti entistä tiheämmin Sukupolven- ja omistajanvaihdoksia näyttäisi viimeisimpien barometrien perusteella tapahtuvan tulevina viitenä vuotena entistä tiheämmin. Osuus onkin säilynyt pitkään muuttumattomana alle 20 prosentissa, mutta on nyt noussut 2 prosenttiin. Yleisimmin ongelmana pidetään jatkajan löytämistä ja arvon määritystä. Pk-sektorilla nähdään, että erityisesti myynnissä ja markkinoinnissa on kehitettävää. Henkilöstön kehittäminen ja kouluttaminen koetaan toiseksi useimmin tärkeimmäksi kehittämistarpeeksi. Lisäksi tuotannon, tuotekehityksen ja laadun parantamisesta sekä verkostoitumisesta ja alihankinnan kehittämisestä kannetaan huolta. Myynnissä ja markkinoinnissa sekä viennissä ja kansainvälistymisessä nähdään olevan kehitettävää kasvuhakuisissa yrityksissä muita useammin. 2\n4 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus on useimmin kehittämisen pahin este. Muita useammin työvoimapula on este rakentamisessa. Matalamman koulutustason vaatimuksen kaupassa työvoimapula ei toimi esteenä yhtä usein. Sen sijaan kireä kilpailu koetaan kaupan alalla kehittämisen suurimmaksi esteeksi ja toiseksi merkittävimmäksi esteeksi koko pk-sektorilla. Muut resurssitekijät kuin työvoima eivät ole yhtä usein kehittämisen pahin este kuin syksyllä. Suhdannetilanne on noussut tätäkin merkittävämmäksi kehittämisen esteeksi. Suhdannenäkymien epävarmuus vaikuttaa erityisesti rakentamisen ja kaupan kehittämisnäkemyksiin. Työvoimakustannuksia ja rahoitusvaikeuksia pidetään edellä mainittujen lisäksi tärkeimpinä kehittämisen esteinä. Rahoitusvaikeudet korostuvat voimakkaasti kasvuhakuisten ja nuorten yritysten kohdalla. Työvoimapulan ohella pk-yrityksissä työllistämisen pahimpina esteinä pidetään kysynnän epävarmuutta ja työn sivukuluja. Ammattitaitoisen työvoiman saatavuuden merkitys on noussut edelleen. Saatavuutta pidetään ongelmana erityisesti rakentamisessa ja suuremmissa pk-yrityksissä. Sivukulut ovat suurimpana työllistämisen esteenä muita useammin nuorissa ja kaikkein pienimmissä yrityksissä. Kysynnän epävarmuus koetaan esteeksi erityisesti kansainvälisillä markkinoilla toimivissa yrityksissä. Pk-yrityksistä 1 prosenttia katsoo olevansa voimakkaasti kasvuhakuisia. Kasvuhakuisuus on yleisempää nuoremmissa ja suuremmissa yrityksissä. Kasvuhakuisuus näyttäisi yleistyneen hieman kauttaaltaan, mutta erityisesti nuorissa yrityksissä. Nähtäväksi jää, onko tämä muutos pysyvä. Vajaat kaksi kolmasosaa kasvuun pyrkivistä yrityksistä nimeää uusien tuotteiden kehittelyn yhdeksi tärkeimmistä kasvukeinoista. Kasvuhakuisista pk-yrityksistä noin 0 prosenttia perustaa kasvustrategiansa myös myynnin ja markkinoinnin sekä verkostoitumiseen ja yhteistyön lisäämiseen. Kansainvälistyminen näyttelee merkittävää roolia lähinnä teollisuudessa. Pk-yrityksistä kymmenesosalla ei ole lainkaan kasvutavoitteita. Yleisimpiä syitä kasvuhaluttomuuteen ovat, että nykyistä yrityskokoa pidetään sopivana ja että ei olla halukkaita ottamaan kasvun vaatimaa riskiä. Myös työvoimakustannukset ja työvoiman saatavuus nähdään kasvun esteinä. Työvoiman saatavuuden merkitys on edelleen noussut hieman suhteessa muihin tärkeimpiin esteisiin. Rahoitukseen liittyviä tekijöitä ei pidetä juurikaan kasvun esteinä, mutta kireä kilpailutilanne on este vajaalle viidennekselle yrityksistä. Rakennusalalla työvoiman puute on muita useammin este, kun taas kaupan alalla markkinoihin liittyvät tekijät. Aiempaa useampi aikoo ottaa ulkoista rahoitusta Pk-yrityksistä 0 prosenttia aikoo ottaa seuraavan vuoden aikana uutta ulkoista rahoitusta, kun syksyllä tämä osuus oli 2 prosenttia. Erityisesti ulkoisen rahoituksen käyttöä aiotaan lisätä rakentamisessa ja palveluissa. Yrityksistä prosenttia on ottanut ulkoista rahoitusta viimeisen vuoden aikana. Ulkoisen rahoituksen suhteen aktiivisempia aiotaan olla teollisuudessa sekä voimakkaasti kasvuhakuisissa ja kansainvälisillä markkinoilla toimivissa yrityksissä. Ulkoista rahoitusta harkitsevista yrityksistä prosenttia aikoo hankkia rahoitusta pankeista. Finnveran puoleen aikoo kääntyä vajaa 0 prosenttia yrityksistä erityisesti nuoret ja kasvuhakuiset. Ulkoista rahoitusta harkitsevista noin kolmasosa aikoo hakea rahoitusta yrityksen kehittämishankkeisiin, kasvun vaatimaksi käyttöpääomaksi sekä koneiden ja laitteiden laajennusinvestointeihin. Käyttöpääomaksi ottaminen korostuu kehittämishankkeiden ja yritysjärjestelyjen ohella kasvuhakuisissa yrityksissä. Voimakkaasti kasvuhakuiset yritykset aikovat lisäksi käyttää rahoitusta kansainvälistymiseen ja vientiin muita yrityksiä useammin. Vajaa neljännes aikoo ottaa rahoitusta rakennusinvestointeihin. Oman pääoman ehtoisilta julkisilta pääomasijoittajilta on valmis ottamaan tarvittaessa rahoitusta noin kolmasosa osakeyhtiöistä. Yksityisiä sijoittajia ja pääomasijoitusyhtiöitä sekä alueellisia pääomasijoitusrahastoja on valmis harkitsemaan reilu neljännes. Omistajiksi toimijoita on valmis ottamaan keskimäärin noin viidesosa. Tätä enemmän, noin neljännes osakeyhtiöistä on valmis harkitsemaan oman pääoman ehtoisia rahoittajia hallitustyöskentelyynkin yksityisiä pääomasijoittajia jopa lähes kolmannes. Siten kaikilta oman pääoman ehtoista rahoitusta tarjoavilta odotetaan ennemmin hallitustyöskentelyyn osallistumista kuin pelkkää omistajuutta. Erityisesti yksityisiltä pääomasijoittajilta eli ns. bisnesenkeleiltä halutaan hallitustyöskentelyyn osallistumista. Yksityisiltä pääomasijoitusyhtiöiltä sekä etenkin alueellisilta ja valtakunnallisilta julkisilta pääomasijoittajilta odotetaan\n5 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj enemmän pelkkää rahoitusta. Kasvuhakuiset osakeyhtiöt ovat valmiimpia ottamaan oman pääoman ehtoista rahoitusta kaikissa muodoissa kuin muut yritykset. Kasvuhakuisimmat yritykset eivät myöskään tee samassa määrin eroa yksityisten ja julkisten rahoittajien välille. Aikaa ja taloudellisia resursseja vaadittaisiin työelämän kehittämisen tueksi Pk-yrityksissä nähdään olevan eniten kehitettävää työelämän osalta työn organisoinnissa sekä työkyvyn ja jaksamisen edistämisessä. Myös yhteistyössä muiden yritysten kanssa, työprosessien sujuvuudessa ja ammatillisessa osaamisessa koetaan olevan erityisesti kehitettävää. Vähiten kehitettävää koetaan olevan työaikoihin, työoloihin ja -ympäristöön sekä työpaikan sisäiseen yhteistyöhön liittyvissä kysymyksissä. Lukuun ottamatta yhteistyötä julkisen sektorin kanssa kehittämistarpeet kasvavat mitä suurempiin pkyrityksiin mennään. Keskisuurissa yrityksissä korostuvat erityisesti työpaikan sisäinen yhteistyö, työprosessien sujuvuus, johtaminen ja palkitsemistavat. Myös kasvuhakuisimmissa yrityksissä koetaan kauttaaltaan olevan kehittämistarpeita enemmän kuin muissa yrityksissä. Erityisesti korostuu johtaminen. Viimeisen kolmen vuoden aikana prosentissa pkyrityksistä on ollut jatkuvaa määrätietoista kehittämistyötä työelämän osa-alueella. Erillisiä kehittämisprojekteja on ollut 20 prosentissa yrityksistä. Mainittavaa kehittämistyötä ei ole ollut 2 prosentissa yrityksistä. Esteiden nähdään olevan pääsääntöisesti yrityksestä itsestään lähteviä. Vasta tämän jälkeen tulevat tiedolliset tekijät ja puute asiantuntijoista. Selkeästi suurimpana esteenä työelämän laaja-alaisemmalle kehittämiselle on aikaresurssi. Lisäksi kehittämistyön vaatimia taloudellisia resursseja pidetään liian suurina. Kehittämistoiminnan nähdään häiritsevän liiaksi pienen yrityksen päivittäistä toimintaa eikä itsellä koeta olevan riittävää omaa osaamista kehittämistoimintaan. Tiedon puute asiantuntijatahoista ja rahoittajista korostuu pienempien yritysten kohdalla verrattuna keskisuuriin yrityksiin. Pienemmissä yrityksissä myös taloudelliset resurssit nousevat esiin hieman muita useammin työelämän kehittämisen esteinä. Verotuksesta, kirjanpitolainsäädännöstä ja työelämän sääntelystä suurin hallinnollinen taakka Vastaajia pyydettiin arvioimaan, mistä lainsäädännön osa-alueista aiheutuu hallinnollista taakkaa ja kuinka suuri tämä taakka on. Hallinnollisella taakalla määriteltiin tarkoitettavan lainsäädännöstä johtuvia tiedonantovelvoitteita eli tietojen kokoamista, toimittamista ja saatavilla pitämistä viranomaisia (tai yksityisiä tahoja) varten sekä tästä aiheutuvia kustannuksia. Kolme lainsäädännön osa-aluetta nousee ylitse muiden suurimpina hallinnollisen taakan aiheuttajina, kun tarkastellaan koko pk-yrityskenttää. Nämä ovat verotus, kirjanpitolainsäädäntö ja työelämää koskeva sääntely. Vähiten hallinnollista taakkaa koetaan aiheutuvan tulliasioista, kuluttajansuojasta ja kilpailulainsäädännöstä. Tulliasiat korostuvat luonnollisestikin kansainvälistä kauppaa käyvien yritysten kohdalla nousten jopa kolmen kärkeen. Kansainvälistymisen kautta tulliasiat korostuvat myös kasvuhakuisten yritysten kohdalla. Teollisuudessa ympäristölainsäädäntö nousee viidenneksi merkittävimmäksi hallinnollisen taakan aiheuttajaksi. Tilastokeskuksen annettavat tiedot koetaan raskaiksi erityisesti keskisuurissa yrityksissä. Pienempien työnantajien kohdalla korostuvat puolestaan työoikeus ja muu työelämään liittyvä sääntely. Työelämää koskevan sääntelyn sisällä koetaan pkyrityksissä suurimman hallinnollisen taakan aiheutuvan verottajalle ja muille tahoille toimitettavista kuukausi- ja vuosi-ilmoituksista. Kun koko pk-sektoria tarkastellaan, matalin haitta aiheutuu työkomennuksista ulkomaille ja ulkomailta tulevista työntekijöistä. Jälkimmäiset korostuvat keskisuurten yritysten kohdalla. Keskisuuret yritykset kokevat myös työaikoja ja poissaoloja koskevat säädökset muita pk-yrityksiä raskaampina jopa kaikkein raskaimpana alueena. Verotuksessa suurimman hallinnollisen taakan aiheuttavat työnverotus ja arvonlisäverotus. Matalimman taakan kokonaisuuden kannalta aiheuttavat valmisteverotus sekä tulli ja ulkomaankauppa. Elinkeinonharjoittajien kohdalla näyttäisi hieman korostuvan valmisteverotus ja pääomatulojen verotus tullin ja ulkomaankaupan aiheuttaman hallinnollisen taakan kustannuksella, kun verrataan muihin yhtiömuotoihin.\n6 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Sisällysluettelo Esipuhe... 1 Tiivistelmä Pk-yritysbarometrin aineisto ja ennustekyky Pk-yritykset kansantaloudessa.... Suhdanteet Yleiset suhdannenäkymät Liikevaihto Kannattavuus Vakavaraisuus Investoinnit Tuotekehitys Henkilökunnan määrä Vienti Tuonti Tuotantokustannukset Inflaatio-odotukset Toimintaympäristö, kasvuhakuisuus ja kehittäminen Pk-yritysten toimintaympäristö Pk-yritysten kasvustrategiat Pk-yritysten kehittämistarpeet ja -esteet Työllistämisen esteet Sukupolven- tai omistajanvaihdokset Ulkoinen rahoitus ja sen käyttö.... Erityisteemat....1 Työelämän kehittäminen....2 Lainsäädännön hallinnollinen taakka Yhteenveto alueellisista tuloksista... 2 Pk-yritysbarometrin aluejako... Tämän raportin on laatinut ekonomisti Harri Hietala Suomen Yrittäjistä.\n7 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj 1. Pk-yritysbarometrin aineisto ja ennustekyky Pk-yritysbarometri mittaa pienten ja keskisuurten yritysten näkemyksiä niiden toimintaan liittyvien tekijöiden muutoksista kahdesti vuodessa. Suhdannetekijöiden lisäksi barometri luotaa yritysten toimintaympäristöön vaikuttavia rakenteellisia tekijöitä, kuten pk-yritysten kasvustrategiaa, rahoitusta sekä kehittämistarpeita ja -esteitä. Barometrissa käsitellään aina myös ajankohtaisia teemoja nyt työelämän kehittämistä ja lainsäädännön hallinnollista taakkaa. Innolink Research Oy teki kevään 200 Pk-yritysbarometrin internet- ja puhelinkyselynä tammikuussa 200. Vastaajina oli suomalaista pk-yritystä. Otantakehikkona on käytetty toimialaluokitusta TOL 2002 sekä Fonecta ProFinder -yritystietokantaa. Tulosten laskentaan aineistoa on oikaistu. Näin aineisto pyrkii vastaamaan mahdollisimman hyvin Suomen pk-yritysten todellista rakennetta. Taulukko 1: Aineiston rakenne n = PÄÄTOIMIALA Teollisuus 1 Rakentaminen 11 Kauppa Palvelut 12 HENKILÖKUNNAN MÄÄRÄ Alle henkilöä 11 9 henkilöä henkilöä henkilöä henkilöä 22 LIIKEVAIHTO Alle 0,20 milj. euroa 19 0,20 0,9 milj. euroa 20 0,0 1,9 milj. euroa 2 2 1,0+ milj. euroa 12 ALUE (MAAKUNTA) Helsinki 12 Pääkaupunkiseutu 20 Uusimaa 2 Varsinais-Suomi 2 Satakunta 12 Kanta-Häme Päijät-Häme 1 Pirkanmaa 12 Kymenlaakso 2 Etelä-Karjala 2 Etelä-Savo 2 Pohjois-Savo 199 Pohjois-Karjala 1 Keski-Suomi 22 Etelä-Pohjanmaa 22 Keski-Pohjanmaa 121 Pohjois-Pohjanmaa 1 Pohjanmaa 200 Kainuu 0 2 Lappi 12 VASTAAJAN ASEMA Yrittäjä 22 1 Palkattu toimitusjohtaja 90 2 Muut 19 YRITYKSEN PERUSTAMISVUOSI YRITYKSEN KASVUHAKUISUUS Voimakkaasti kasvuhakuinen 09 1 Kasvaa mahdollisuuksien mukaan 1 Pyrkii säilyttämään asemansa Ei kasvutavoitteita 9 9 Toiminta loppuu seuraavan vuoden aikana 0 1 YHTEENSÄ 0\n8 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Pk-yritysten odotukset ovat ennakoineet tulevat suhdannekäänteet hyvin. Pk-yritysten suhdannevaihtelut ovat kuitenkin seuranneet vientiteollisuuden kehitystä viiveellä, jonka vuoksi kansainvälisissä suhdannekäänteissä arviot ovat olleet hieman viivästyneitä. Sama havainto koskee ennustekykyä työllisyydestä. Pk-yritysbarometrin ennuste työllisyyskehityksestä varsinkin käänteistä on ollut hyvä lukuun ottamatta vuotta 200. Tällöin heikentyneet kansainväliset suhdanteet laskivat teollisuuden työpaikkoja eikä kotimainen kulutuskysyntä onnistunut pitämään kokonaistyöllisyyttä kasvu-uralla. Vuoden 200 loppupuolella työllisten määrä kääntyi kuitenkin odotettuun kasvuun, joka on jatkunut tähän päivään asti. Kuva 1: Pk-yritysbarometrin ennustekyky, suhdannenäkymät ja bkt 0,0 0,0 Suhdannenäkymien saldoluku BKT Suhdannenäkymät puoli vuotta aiemmin,0 2,0 0,0-2,0 -,0 Bkt:n määrän muutos, -0 -,0-0 I/90 I/91 I/92 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 -,0 0 2.työllennuste Kuva 2: Pk-yritysbarometrin ennustekyky, odotukset henkilöstömäärästä ja työllisyys,0 Henkilöstön muutosodotukset vuotta aiemmin Henkilöstön määrän saldoluku Työllisten määrä 2,0 0,0-2,0 Työllisten määrän muutos, -0 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/09 -,0 Page 1\n9 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj 2. Pk-yritykset kansantaloudessa Vuonna 200 Suomessa oli 20 yritystä Tilastokeskuksen yritys- ja toimipaikkarekisterin mukaan. Viime vuosina yritysten määrän nettokasvu on ollut keskimäärin noin 00 vuodessa. Vuonna 200 nettokasvu oli kuitenkin peräti 000. Alle henkilöä työllistävien mikroyritysten osuus koko yrityskannasta oli 9,2 prosenttia. Alle 20 henkilöä työllistävien pk-yritysten osuus oli puolestaan 99, prosenttia. Suomalaisten yritysten liikevaihto nousi miljardiin euroon vuonna 200. Mikroyritysten osuus tästä oli noin 1 prosenttia. Koko pk-sektorin liikevaihto-osuus oli prosenttia. Suomalaiset voittoa tavoittelevat yritykset (pl. maatalous) työllistivät vuonna 200 lähes henkilöä kokopäiväisesti. Mikroyritysten osuus tästä työllisten määrästä oli 2 prosenttia ja koko pk-sektorin 2 prosenttia. Pk-sektori on vastannut 0 prosentista yrityksissä vuoden 199 jälkeen syntyneistä uusista työpaikoista kahdesta kolmasosasta kaikista uusista työpaikoista. Kaikkein voimakkaimmin henkilöstö on lisääntynyt vuoden 199 jälkeen pienissä, 9 henkilöä työllistävissä, yrityksissä yhteensä prosenttia. Keskisuuret yritykset ovat kasvattaneet henkilöstöään prosentilla ja mikroyrityksetkin prosentilla. Pienten ja keskisuurten yritysten henkilöstö ylittää nykyään vuoden 1990 tason. Suurissa, yli 20 henkilöä työllistävissä, yrityksissä kumulatiivinen henkilöstön lisäys on jäänyt 1 prosenttiin. Suurten yritysten työllisten määrän hidasta kasvua selittää osaltaan kuitenkin toimintojen yhtiöittäminen ja ulkoistaminen. Vertailtaessa erikokoisten yritysten työllistävyyttä on myös muistettava, että yritykset siirtyvät kokoluokasta toiseen kasvun myötä. 1 Kuva : Työllisten määrä erikokoisissa yrityksissä, indeksi 1990= Mikroyritykset Pienet yritykset Keskisuuret yritykset Suuret yritykset\n10 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200. Suhdanteet Tässä osiossa tarkastellaan pk-yritysten odotuksia erityisesti kokonaistaloudellisesta näkökulmasta, kuten yleiset suhdannenäkymät, investoinnit ja henkilökun- nan määrä. Näkymiä käsitellään myös yritystalouden, esimerkiksi liikevaihdon ja kannattavuuden, näkökulmasta..1 Yleiset suhdannenäkymät Pk-yritysten suhdannenäkymät ovat edelleen hyvät ja keskimääräistä vahvemmat. Saldoluku on nyt +2. Suhdanneodotusten saldoluku on kuitenkin laskenut seitsemän yksikköä. Edellisen kerran saldoluku on ollut näin alhaalla syksyllä 200. Saldoluku on ollut keskimäärin +1 viimeisen reilun 20 vuoden aikana. Pk-yrityksistä prosenttia odottaa suhdanteiden pysyvän ennallaan ja prosenttia suhdanteiden vahvistuvan edelleen. Kun suhdanteiden paranemista odottavien osuus on laskenut kolmella prosenttiyksiköllä, heikkenemistä odottavien määrä on noussut neljällä yksikköä. Teollisuudessa suhdanteiden ennallaan pysymistä odottavien osuus on laskenut heikkenemistä odottavien osuuden noustua. Palveluissa suhdanteiden parane- mista ja ennallaan säilymistä odottavien osuudet ovat hieman laskeneet heikkenemistä odottavien osuuden kasvettua. Palveluissa odotukset ovat kuitenkin muita aloja korkeammat. Kaupan odotukset ovat heikentyneet vain hieman teollisuuden ohella. Rakentamisessa odotukset ovat heikentyneet syksystä huomattavimmin. Saldoluku on laskenut kolmetoista yksikköä. Odotukset ovat sitä positiivisemmat mitä nuoremmasta, kasvuhakuisemmasta tai laajemmilla markkinoilla toimivammasta yrityksestä on kyse. Kasvuhakuisten yritysten odotukset ovat heikentyneet hieman enemmän kuin muiden. Erityisesti keskisuurten ja hieman vajaat 0 henkeä työllistävien pienten yritysten odotukset ovat laskeneet verrattuna pienimpiin yrityksiin. Kuva : Suhdannenäkymät, saldoluku I/90 I/91 I/92 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 9\n11 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Taulukko 2: Suhdannenäkymät seuraavan 12 kuukauden aikana Paranevat X / Saldoluku on laskettu paranevat ja heikkenevät -vastausten osuuksien erotuksena. Toimialoittain Pysyvät ennallaan Heikkenevät Saldoluku x / Kaikki yritykset 11 2 Teollisuus 11 2 Rakentaminen Kauppa Palvelut 2 2 Kasvuhakuisuuden mukaan Voimakkaasti kasvuhakuiset 29 9 Kasvuhakuiset Asemansa säilyttäjät Ei kasvutavoitetta 1-12 Toimintansa lopettavat Kokoluokittain Alle henkilöä 2 9 henkilöä henkilöä henkilöä Yli 0 henkilöä 2 19 Perustamisvuoden mukaan Ennen\n12 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät Liikevaihto Pk-yritysten liikevaihto-odotukset ja muutoinkin odotukset oman yrityksen osalta ovat säilyneet vahvalla tasolla yleisten suhdannenäkymien heikkenemisestä huolimatta. Saldoluku +1 on selvästi keskimääräistä, +, korkeampi. Vastanneista 9 prosenttia odottaa yrityksensä liikevaihdon olevan korkeampi vuoden päästä ja ainoastaan prosenttia uskoo liikevaihtonsa olevan matalampi. Palveluiden ja varsinkin teollisuuden liikevaihtoodotukset ovat hieman muita toimialoja vahvemmat. Rakentamisessa liikevaihdon kasvuodotukset ovat puolestaan matalimmat ja odotukset ovat laskeneet syksystä. Saldoluku on laskenut kuusi yksikköä, kun kaupassa ja palveluissa se on jopa noussut yhden kaksi yksikköä. Rakentamisessa liikevaihdon odotetaan kuitenkin säilyvän nykyisellä tasolla muita aloja useammin. Odotukset liikevaihdon kasvusta ovat yleisempiä nuoremmissa, kasvuhakuisemmissa, laajemmilla markkinoilla toimivissa ja suuremmissa pk-yrityksissä. Kuva : Liikevaihdon muutosodotukset, saldoluku I/90 I/91 I/92 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Taulukko : Odotukset liikevaihdon muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset 9 1 Teollisuus 2 1 Rakentaminen Kauppa 9 9 Palvelut\n13 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj. Kannattavuus Pk-yritysten kannattavuusodotukset ovat myös edelleen korkealla tasolla. Vastaajista prosenttia odottaa kannattavuutensa paranevan ja ainoastaan 11 prosenttia heikkenevän. Saldoluku + on noussut parilla yksiköllä syksystä. Se on keskimääräisen saldoluvun, +2, yläpuolella. Odotukset kannattavuuden paranemisesta ovat nousseet teollisuudessa syksystä, kun taas ennallaan säilymistä odottavien osuus on laskenut. Syksyllä teollisuudessa paranemista odottavien osuus laskikin. Teollisuudessa ja palveluissa kannattavuusodotukset ovat muita toimialoja korkeammat. Rakentamisessa odotetaan muita useammin kannattavuuden säilyvän nykyisellä tasolla. 0 Kuva : Kannattavuuden muutosodotukset, saldoluku I/90 I/91 I/92 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Taulukko : Odotukset kannattavuuden muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset 11 Teollisuus 11 Rakentaminen Kauppa 1 29 Palvelut 11 12\n14 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200. Vakavaraisuus Vahvat odotukset liikevaihdosta ja kannattavuudesta ovat pitäneet myös vakavaraisuus odotukset korkealla tasolla, +9 (km. saldoluku +2). Saldoluku on noussut jopa yhdellä yksiköllä vuoden takaiselle ennätystasolle. Pk-yrityksistä prosenttia odottaa vakavaraisuutensa olevan parempi vuoden kuluttua ja ainoastaan prosenttia vastaajista ennakoi sen olevan heikompi. Vakavaraisuuden suhteen toimialojen välillä ei ole oikeastaan lainkaan eroja. Odotukset ovat parantuneet hieman rakentamisessa ja kaupassa. Odotukset kannattavuuden ja vakavaraisuuden suhteen ovat vahvemmat, kun on kyse nuoremmasta, kasvuhakuisemmasta tai laajemmilla markkinoilla toimivasta yrityksestä. Kuva : Vakavaraisuuden muutosodotukset, saldoluku I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Taulukko : Odotukset vakavaraisuuden muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset 1 9 Teollisuus 0 0 Rakentaminen 1 9 Kauppa 0 0 Palvelut 1 9 1\n15 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj. Investoinnit Pk-yritysten investointiodotukset ovat nousseet syksyn nousun jälkeenkin. Saldoluku, +12, on keskimääräisellä tasolla. Odotukset investointien kasvusta ovat nousseet erityisesti palveluissa ja teollisuudessa. Palveluissa myös investointien supistumista ennakoivien osuus on laskenut. Kaupassakin odotukset investointien supistumisesta ovat laskeneet. Kokonaisuutena teollisuudessa odotukset ovat selvästi vahvemmat kuin muilla toimialoilla. Odotukset ovat matalimmat kaupassa ja rakentamisessa. Suuremmat, kasvuhakuisemmat, nuoremmat ja laajemmilla markkinoilla toimivat yritykset odottavat muita useammin investointien kasvua. Kuva : Investointien arvon muutosodotukset, saldoluku I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Taulukko : Odotukset investointien arvon muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset Teollisuus 1 19 Rakentaminen Kauppa Palvelut\n16 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200. Tuotekehitys Pk-yritysten tuotekehityspanostuksia ollaan lisäämässä. Saldoluku, +2, on kuusi yksikköä korkeampi kuin syksyllä ja saman verran korkeampi kuin keskimäärin. Pk-yrityksistä 2 prosenttia aikoo kasvattaa panostuksia ja prosenttia vähentää niitä. Siten panostusten lisäämistä aikovien osuus on noussut. Teollisuudessa ja palveluissa tuotekehityspanostusten kasvua odotetaan muita toimialoja useammin. Teollisuudessa myös alenemista odottavien osuus on muita aloja matalampi. Kaupassa odotukset panostusten kasvusta ovat puolestaan muita aloja matalammalla tasolla. Palveluissa kasvua odottavien osuus on noussut ennalla pysymistä odottavien osuuden laskettua. Erityisesti rakentamisessa odotukset kasvusta ovat nousseet samaan aikaan, kun odotukset pienenemisestä ovat laskeneet. Erityisesti kasvuhakuiset yritykset suunnittelevat kasvattavansa kehityspanostuksia. Myös nuoremmat ja laajemmilla markkinoilla toimivat yritykset suunnittelevat lisäävänsä tuotekehitystään selvästi useammin kuin muut yritykset. Kuva 9: Tuotekehityspanostusten muutosodotukset, saldoluku I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Taulukko : Odotukset tuotekehityksen muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset Teollisuus 2 2 Rakentaminen Kauppa 2 19 Palvelut 0 2 1\n17 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj. Henkilökunnan määrä Pk-yritykset ennakoivat henkilökuntansa määrän olevan korkeampi vuoden kuluttua. Yrityksistä 0 prosenttia uskoo lisäävänsä henkilöstöään, mikä ennakoi edelleen suotuisaa työllisyyskehitystä pk-sektorille ainakin vuoden alkupuoliskolla. Ainoastaan prosenttia vastanneista ennakoi henkilöstön vähenemistä. Saldoluku, +2, on siten jopa noussut viisi yksikköä syksyn tasolta henkilöstön kasvuun uskovien osuuden noustua. Saldoluku on ollut keskimäärin +1. Odotukset ovat vahvat, vaikka työvoiman saatavuus koetaankin yhä merkittävämmäksi esteeksi. Työllisyysnäkymät ovat parantuneet ja ne ovat erityisen positiiviset palveluissa. Alalla henkilöstön kasvuun uskovien osuus on noussut tosin myös laskua ennakoivien osuus on hieman noussut. Teollisuudessa odotukset henkilökunnan määrän kasvusta ovat puolestaan hieman matalammat eikä odotuksissa ole tapahtunut merkittävää muutosta. Kuitenkin palveluitakin enemmän odotukset henkilöstön kasvusta ovat lisääntyneet kaupassa. Rakentamisessa odotukset ovat palveluiden tapaan hieman kaksijakoiset sekä henkilöstön kasvua että laskua odottavien osuudet ovat nousseet toki kasvua odottavien enemmän. Rekrytointiaikeet ovat korkeimmat kasvuhakuisissa, nuorissa ja laajemmilla markkinoilla toimivissa yrityksissä. 0 Kuva : Henkilöstön määrän muutosodotukset, saldoluku I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Taulukko : Odotukset henkilöstön määrän muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset 0 2 Teollisuus 2 22 Rakentaminen Kauppa 29 2 Palvelut\n18 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200. Vienti Kaikkien pk-yritysten osalta vientiodotukset ovat nousseet syksyiseltä tasolta. Saldoluku on +1. Tämä ylittää samalla keskimääräisen saldoluvun. Pk-yrityksistä reilu viidennes vie tuotteita tai palveluita itse suoraan ulkomaille. Osuus on korkein teollisuudessa ja matalin rakentamisessa. Kaupassa osuus on lähellä kaikkien toimialojen keskiarvoa ja palveluissa hiukan tätä matalampi. Vientiä harjoittavien pk-yritysten odotukset, +, ovat lähes syksyisellä tasollaan ja samalla lähellä keskimääräistä tasoaan. Teollisuudessa ja palveluissa odo- tukset ovat erityisen vahvat verrattuna muihin aloihin. Kaupassa ennakoidaan nykyisen tason säilymistä muita aloja useammin. Toimialojen välisessä kehityksessä on myös eroja: Rakentamisessa vientiodotukset ovat laskeneet huomattavasti noustuaan syksyllä. Kaupassa sekä viennin kasvua että laskua odottavien osuudet ovat hieman nousseet. Teollisuudessakin odotukset viennin kasvusta ovat hieman laskeneet. Positiivisemmat vientiodotukset näyttäisivät yhdistyvän luonnollisestikin suurempiin, vanhempiin ja kasvuhakuisempiin yrityksiin Kuva 11: Viennin arvon muutosodotukset, saldoluku I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 vienti, kaikki yritykset (vas. ast.) vienti, vientiä harjoittavat yritykset (oik. ast.) Taulukko 9: Vientiyritysten osuus, pk-yrityksistä Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Suoraa vientiä harjoittavat Osana toisen yrityksen vientiä Taulukko : Vientiyritysten odotukset viennin arvon muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset 0 Teollisuus 2 Rakentaminen Kauppa 1 Palvelut 0 1\n19 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj.9 Tuonti Pk-yritysten tuontiodotukset ovat hieman keskimääräistä positiivisemmat. Saldoluku on +12. Suoraa tuontitoimintaa harjoittavia yrityksiä on noin neljännes kaikista pk-yrityksistä. Osuus on matalampi rakentamisessa ja palveluissa noin prosenttia. Teollisuudessa osuus on reilu 0 ja kaupassa yli 0 prosenttia. Tuontitoimintaa harjoittavista yrityksistä prosenttia odottaa tuonnin arvon kasvavan. Yrityksistä prosenttia ennakoi tuonnin supistuvan. Tuonnin supistumista odottavien yritysten osuus on noussut näin on käynyt kaikilla toimialoilla lukuun ottamatta rakentamista, jossa odotukset ovat parantuneet edelleen syksystä. Rakentamisessa odotukset tuonnin kasvun suhteen ovat nousseet jopa kaupan ohi. Palveluissa tuonnin odotetaan muita useammin pysyvän ennallaan. Teollisuudessa ja palveluissa odotukset tuonnin suhteen ovat muita toimialoja matalammat. Odotukset ovat korkeammat voimakkaasti kasvuhakuisissa tuontiyrityksissä. Kuva 12: Tuonnin arvon muutosodotukset, saldoluku I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 tuonti, kaikki yritykset (vas. ast.) tuonti, tuontia harjoittavat yritykset (oik. ast.) Taulukko 11: Tuontiyritysten osuus, pk-yrityksistä Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Suoraa tuontia harjoittavat Taulukko 12: Tuontiyritysten odotukset tuonnin arvon muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvaa Pysyy ennallaan Pienenee Saldoluku Kaikki yritykset 9 Teollisuus 1 1 Rakentaminen 0 Kauppa 0 Palvelut 29 1\n20 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200. Tuotantokustannukset Odotukset kustannusten noususta ovat vuodesta 2002 asti pysyneet pitkän aikavälin keskiarvoaan (+1) matalampina. Tänä keväänä odotukset ovat kuitenkin nousseet yli keskiarvon (+). Vastaajista prosenttia odottaa kustannusten nousevan ja prosenttia odottaa kustannusten laskevan. Saldoluku on keskimääräistä korkeampi rakentamisessa ja palveluissa sekä matalampi kaupassa. Odotukset tuotantokustannusten noususta ovat lisääntyneet kaikilla muilla toimialoilla paitsi teollisuudessa, jossa ne nousivat jo syksyllä. Odotukset ovat nousseet erityisesti palveluissa. Kaupassa muita aloja useammin odotetaan kustannusten säilyvän nykyisellä tasolla. Kasvuhakuisemmissa ja suuremmissa pk-yrityksissä odotetaan keskimääräistä useammin tuotantokustannusten nousua. Kuva 1: Tuotantokustannusten muutosodotukset, saldoluku I/90 I/91 I/92 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Taulukko 1: Odotukset tuotantokustannusten muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Kasvavat Pysyvät ennallaan Alenevat Saldoluku Kaikki yritykset 9 Teollisuus 9 Rakentaminen 2 Kauppa Palvelut 9 19\n21 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj.11 Inflaatio-odotukset Syksyä useampi yritys uskoo loppu- ja välituotteiden hintojen sekä palkkojen nousuun. Erityisesti odotukset palkkojen nousun suhteen ovat kasvaneet. Näin on tapahtunut muita aloja useammin palveluissa ja rakentamisessa. Palkkainflaatio-odotukset ovat yleisimpiä. Rakentamisessa selkeästi keskimääräistä useammat uskovat merkittävään niin loppu- ja välituoteinflaatioon kuin palkkojenkin nousuun. Teollisuudessa puolestaan keskimääräistä useammat uskovat väli- ja lopputuoteinflaatioon. Kaupassa hieman keskimääräistä harvemmin odotetaan lopputuote- ja palkkainflaatiota. Palveluissa ei aivan yhtä usein odoteta merkittävää välituoteinflaatiota. Kauttaaltaan pk-yrityksissä lopputuotehintojen nousun odotetaan kiihtyvän. Yritykset odottavat lopputuotteidensa hintojen nousevan, prosenttia seuraavan vuoden aikana. Syksyllä keskimääräinen arvio oli, prosenttia. Alhaisimmat inflaatio-odotukset ovat kaupassa,,0 prosenttia. Korkeimmat inflaatio-odotukset ovat puolestaan rakentamisessa, jossa lopputuotteiden hintojen odotetaan nousevan,1 prosenttia. Välituotteiden inflaatio-odotukset ovat,1 prosenttia, kun syksyllä odotus oli prosenttia. Lopputuotteiden tapaan nousuodotukset ovat alhaisimmat kaupassa ja korkeimmat rakentamisessa huolimatta siitä, että rakentamisessa inflaation odotetaan hidastuvan verrattuna syksyn odotuksiin. Pk-yritykset odottavat palkkojen nousevan nopeammin kuin aikaisemmin, prosenttia, syksyllä, prosenttia. Rakentamisessa palkkainflaatio-odotukset ovat korkeimmat,9 prosenttia. Palveluissa ja kaupassa odotukset ovat keskimääräistä tasoa teollisuuden odotusten jäädessä,1 prosenttiin.,0 Kuva 1: Inflaatio-odotukset, hintojen muutos-,0 Hintojen muutos,,0 2,0 1,0 0,0 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 Lopputuotteet Välituotteet Palkat 20\n22 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Taulukko 1: Odotukset hintojen muutoksesta seuraavan 12 kuukauden aikana Nousevat Pysyvät ennallaan Lopputuotteet Laskevat Saldoluku Kaikki yritykset 2 9 Teollisuus 0 2 Rakentaminen 2 1 Kauppa 0 Palvelut Välituotteet Kaikki yritykset 2 1 Teollisuus 9 2 Rakentaminen 21 1 Kauppa 9 Palvelut 1 2 Palkat Kaikki yritykset 22 1 Teollisuus 22 0 Rakentaminen 1 0 Kauppa 2 1 Palvelut 22 1 Taulukko 1: Odotukset inflaation tasosta seuraavan 12 kuukauden aikana Lopputuotteet Välituotteet Palkat Kaikki yritykset,,1, Teollisuus,9,,1 Rakentaminen,1,,9 Kauppa,0 2,, Palvelut, 2,9, 21\n23 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj. Toimintaympäristö, kasvuhakuisuus ja kehittäminen Tämä osio käsittelee pk-yritysten toimintaympäristöä, kasvuhakuisuutta sekä kehittämistarpeita ja -esteitä. Erityisesti huomio kohdistuu yritysten kasvustrategioihin, kasvun esteisiin ja kasvuhaluttomuuden syihin. Osiossa tarkastellaan myös työllistämistarpeita ja -esteitä, sukupolven- ja omistajavaihdoksia sekä pk-yritysten rahoitusta..1 Pk-yritysten toimintaympäristö Yrittäjyysilmapiiriä selvitetään neljällä kysymyksellä. Pkyritysten aseman koetaan parantuneen kauttaaltaan ja arviot ovat nousseet vuoden 2001 tasolle: saldoluku on +. Arviot ovat parantuneet kaikilla toimialoilla, mutta hieman muita enemmän palveluissa. Samalla palveluissa tunnelmat ovat hiukan positiivisemmat kuin muilla aloilla. Yli 20 henkilöä työllistävät pk-yritykset kokevat ilmapiirin selvästi muita paremmaksi. Samoin kasvuhakuisempien yritysten kokemus on muita positiivisempi. Yrittäjyysilmapiiri-indeksin osatekijöistä oma kokemus ja kansalaisten suhtautuminen saavat positiivisen arvion. Sen sijaan julkisen vallan asenteet ja toimet arvioidaan selkeästi negatiiviseen sävyyn niin paikallis- ja aluetasolla kuin valtakunnan tasolla. Näiden arviot ovat kuitenkin parantuneet enemmän kuin arviot kansalaisten suhtautumisesta. Erityisesti kuitenkin oma kokemus on parantunut. Rakentamisessa ja kaupassa arviot ovat muita aloja kriittisempiä kaikkien kriteerien suhteen. Yritykset arvioivat myös julkisia ja markkinaehtoisia rahoittajia. Julkisten rahoittajien indeksi on +19, kun markkinaehtoiset rahoittajat saavat arvion +29. Julkiset rahoittajat saavat suhteessa paremman arvion suuremmilta ja kaikkein kasvuhakuisimmilta pk-yrityksiltä. Yrittäjyyteen vaikuttavia paikallisen tason tekijöitä mittaava elinkeinoilmastoindeksi on sekin noussut hieman. Kolmestatoista kriteeristä laskettu kokonaisindeksi on +12 oltuaan pari viime vuotta + tasolla. Erityisesti julkisista yrityspalveluista, yritysten välisistä yhteistyömahdollisuuksista, yritysten ja kunnan välisestä yhteistyöstä ja yhteistyömahdollisuuksista korkeakoulujen kanssa annetaan nyt paremmat arviot. Parhaan arvion vastaajat antavat sijaintipaikkakunnalleen asuinympäristöstä ja liikenneyhteyksistä. Heikoimman arvion saa sopivan työvoiman saatavuus sekä sijaintikunnan ja yritysten välinen yhteistyö. Yrittäjien arvioista on raportoitu tarkemmin alueraporteissa. Kuva 1: Yrittäjyysilmapiiri ja elinkeinoilmasto, kokonaisindeksi I/9 I/9 I/9 I/9 I/9 I/99 I/00 I/01 I/02 I/0 I/0 I/0 I/0 I/0 I/ Yrittäjyysilmapiiri (vas. ast.) Elinkeinoilmasto (oik. ast.) 0 22\n24 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Kuva 1: Yrittäjyysilmapiiri, indeksi Oma kokemus 2 Kansalaisten suhtautuminen Julkinen valta valtakunnan tasolla Julkinen valta paikallis/aluetasolla Kokonaisindeksi Julkisten rahoittajien asenne 19 Markkinaehtoisten rahoittajien asenne 29 Taulukko 1: Kokemukset yrittäjyysilmapiiristä /x Oma kokemus Kansalaisten suhtautuminen Toimialoittain Julkinen valta valtakunnan tasolla Julkinen valta paikallis/ aluetasolla Kokonaisindeksi Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Kasvuhakuisuuden mukaan Voimakkaasti kasvuhakuiset Kasvuhakuiset Asemansa säilyttäjät Ei kasvutavoitetta Toimintansa lopettavat X / Indeksit on laskettu antamalla seuraavat arvot vastausvaihtoehdoille: erittäin huono (-0), melko huono (-0), neutraali (0), melko hyvä (+0) ja erittäin hyvä (+0). Kokonaisindeksi on laskettu antamalla seuraavat painot kriteereille: oma kokemus (1/), kansalaisten suhtautuminen (1/), julkinen valta valtakunnalla tasolla (1/) ja paikallistasolla (1/). 2\n25 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj.2 Pk-yritysten kasvustrategiat Pk-yrityksistä 1 prosenttia ilmoittaa olevansa voimakkaasti kasvuhakuisia ja prosenttia kasvavansa mahdollisuuksiensa mukaan. Vastaajista 9 prosentilla ei ole lainkaan kasvutavoitteita. Asemansa säilyttämiseen pyrkiviä on 1 prosenttia. Kasvuhakuisuus näyttäisi hieman lisääntyneen. Keskimääräistä harvemmin kasvuhakuinen yritys löytyy rakentamisen alalta. Kaupassa ja teollisuudessa on muita aloja vähemmän yrityksiä, joilla ei olisi lainkaan kasvutavoitteita. Kasvuhakuisuus on yleisempää nuoremmissa ja suuremmissa pk-yrityksissä. Kasvuhakuisuus näyttäisi lisääntyneen kauttaaltaan ja erityisesti nuorten yritysten osalta. Kasvuhakuisista yrityksistä prosentilla tärkeimpiin kasvukeinoihin kuuluu uusien tuotteiden kehittäminen. Lisäksi myyntiin ja markkinointiin satsaamisen nimeää 2 prosenttia sekä verkostoitumisen ja yhteistyön prosenttia kasvuhakuisista yrityksistä. Muita tärkeitä, joskaan ei aivan yhtä merkittäviä, keinoja kasvun saavuttamiseksi ovat uusien markkina-alueiden avaaminen, viennin lisääminen ja yrityskaupat. Myynti- ja markkinointi sekä yhteistyö nostetaan aiempaa useammin tärkeäksi keinoksi. Myös yritysostot kasvukeinona mainitaan syksyä useammin. Rakennusalalla kansainvälistymistä ei pidetä erityisesti kasvukeinona. Rakentamisessa verkostoituminen ja yhteistyö ovat muita aloja merkittävämmässä roolissa kasvua haettaessa. Kaupassa verkostoituminen ja yhteistyön lisääminen toisten yritysten kanssa nostetaan sen sijaan esille muita aloja harvemmin. Alalla kasvukeinona pidetään erityisesti myynnin ja markkinoinnin lisäämistä. Teollisuudessa nähdään uusien markkinoiden avaaminen ja viennin lisääminen muita aloja useammin kasvukeinoina. Palveluissa yhteistyön lisääminen ja verkottuminen nähdään hieman muita useammin tärkeänä kasvukeinona. Verkostoituminen on erityisesti myös kaikkein pienimpien yritysten tärkeimpiä kasvukeinoja. Niistä pk-yrityksistä, joilla ei ole kasvutavoitteita, prosenttia ilmoittaa yrityksen nykyisen koon olevan sopiva. Yrityksistä 2 prosenttia nimeää haluttomuuden ottaa riskiä ja 20 prosenttia työvoiman korkeat kustannukset yhdeksi tärkeimmistä syistä kasvutavoitteiden puuttumiselle. Näiden kaikkien osuudet ovat hieman laskeneet syksystä. Vastanneista 22 prosenttia nimeää työvoiman saatavuuden, 1 prosenttia kireän kilpailutilanteen ja 1 prosenttia kysynnän riittämättömyyden. Työvoiman saatavuus on siten noussut työvoiman korkeiden kustannusten ohi kasvun merkittävänä esteenä. Kilpaileva tuonti sekä rahoituksen ja vakuuksien puute ovat vain harvoin yrityksen kasvuhaluttomuuden taustalla. Tosin kilpaileva tuonti nähdään erityisesti teollisuudessa aiempaa useammin kasvun esteeksi. Rakennusalalla keskimääräistä useammin syyksi mainitaan työvoiman saatavuus ja korkeat työvoimakustannukset. Kaupan alalla työvoimakustannuksia ja Kuva 1: Kasvuhakuisuuden kehitys, pk-yrityksistä I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ II/0 1 I/0 1 II/0 1 I/ Voimakkaasti kasvuhakuinen Kasvaa mahdollisuuksien mukaan Säilyttää asemat Ei kasvutavoitetta Toiminta loppuu vuoden aikana 2\n26 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 työvoiman saatavuutta ei koeta samassa määrin esteiksi. Kaupassa pidetään keskimääräistä useammin kysynnän riittämättömyyttä ja kireää kilpailua esteinä. Myös vakuuspula nousee esiin esteenä muita aloja useammin. Palveluissa yritystä pidetään sopivan kokoisena teollisuuden ohella. Teollisuudessa muita aloja useammin esteenä pidetään omarahoituksen puutetta, kysynnän riittämättömyyttä, kilpaileva tuontia, kireä kilpailua ja työvoimakustannuksia. Myös haluttomuus ottaa riskiä nousee esiin muita aloja useammin. Taulukko 1: Yritysten kasvuhakuisuus Voimakkaasti kasvuhakuiset Kasvuhakuiset Toimialoittain Asemansa säilyttäjät Ei kasvutavoitetta Toimintansa lopettavat Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa 12 1 Palvelut Kokoluokittain Alle henkilöä henkilöä henkilöä henkilöä Yli 0 henkilöä Perustamisvuoden mukaan Ennen Kuva 1: Kasvukeinot, kasvuhakuisista yrityksistä */ Uudet tuotteet Myynti ja markkinointi 2 Verkottuminen Yritysostot 1 Vienti 1 Uudet markkinat 1 Muu keino/eos */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. 2\n27 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Taulukko 1: Kasvuhakuisten yritysten kasvukeinot */ Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Uusien tuotteiden kehittäminen 2 Yhteistyö, verkottuminen Uudet markkina-alueet (esim. uudet vientimaat) Viennin lisääminen Myynnin ja markkinoinnin lisääminen Omistusjärjestelyt, yritysostot Muut kasvukeinot */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. Kuva 19: Kasvuhaluttomuuden syyt, kasvuhaluttomista yrityksistä */ Yritys sopivan kokoinen Haluttomuus ottaa riskiä 2 Työvoiman saatavuus 22 Työvoimakustannukset 20 Kireä kilpailutilanne 1 Kysynnän riittämättömyys 1 Kilpaileva tuonti Omarahoituksen puute Rahoituksen saatavuus Vakuuspula 1 1 Muu syy/eos */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. 2\n28 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Taulukko 19: Yritysten kasvuhaluttomuuden syyt */ Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Yritys sopivan kokoinen Kysynnän riittämättömyys Kireä kilpailutilanne Kilpaileva tuonti Rahoituksen saatavuus Omarahoituksen puute Vakuuspula Työvoimakustannukset Työvoiman saatavuus Haluttomuus lisätä riskiä Jokin muu */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon.. Pk-yritysten kehittämistarpeet ja -esteet Pk-yritykset kokevat, että näiden suurin kehittämistarve on myynnin ja markkinoinnin alueella. Seuraavaksi eniten tarpeita yrityksillä on henkilöstön kehittämisessä ja koulutuksessa. Henkilöstön osaamisen turvaamista ei koeta samassa määrin tärkeimmäksi teollisuudessa. Myynnin ja markkinoinnin kehittämistä pidetään tärkeänä erityisesti kaupassa, kun taas rakentamisessa sen merkitys nähdään keskimääräistä pienemmäksi. Rakentamisessa sen sijaan pidetään juuri henkilöstön kehittämistä ja koulutusta muita useammin tärkeimpänä kehittämisen kohteena. Myös tuotannon, tuotekehityksen ja laadun parantaminen sekä verkostoituminen ja alihankinta koetaan asioiksi, joiden alueella yrityksillä on kehitystarpeita. Rakentamisessa verkostoitumisen ja teollisuudessa tuotekehityksen merkitys kehittämistarpeena nähdään muita aloja tärkeämmäksi. Teollisuudessa henkilöstön kehittämisen merkitys tärkeimpänä kehittämiskohteena on laskenut hieman. Sen sijaan tuotekehitys ja laatu ovat nostaneet merkitystään kehittämiskohteena. Kaupassa markkinointi ja myynti nähdään entistäkin useammin tärkeimmäksi kehittämisen kohteeksi sekä puolestaan rahoitus ja laskentatoimi hieman aiempaa harvemmin. Kansainvälistymistä ja vientiä pidetään vain harvoin tärkeimpänä kehittämiskohteena teollisuudessa kuitenkin muita aloja useammin. Nuorissa yrityksissä nähdään muita yrityksiä useammin kehittämisen tarvetta taloushallinnossa ja rahoituksessa sekä verkottumisessa ja yhteistyössä. Kasvuhakuisimmissa yrityksissä myyntiä ja markkinointia sekä vientiä ja kansainvälistymistä pidetään keskimääräistä useammin tärkeimpänä kehittämisen kohteena. Pk-yritysten kehittämisen suurimmaksi esteeksi nähdään erityisesti ammattitaitoisen työvoiman puute. Kireää kilpailua pidetään seuraavaksi merkittävimpänä kehittämisen esteenä. Epävarma suhdannetilanne nähdään kehittämisen esteeksi aiempaa useammin erityisesti rakentamisessa ja kaupassa. Myös korkeat työvoimakustannukset arvioidaan pk-yritystoiminnan kehittämisen tärkeiksi esteiksi. Muiden resurssitekijöiden kuin työvoiman merkitys on laskenut erityisesti rakentamisessa ja kaupassa. Kova kilpailu koetaan kehittämisen jarruksi erityisesti kaupassa. Ammattitaitoisen työvoiman puutetta ei nähdä niinkään esteenä kaupan alalla. Ammattitaitoisen työvoiman puute on erityisen suuri ongelma rakentamisessa. Rakentamisessa korostuu hieman myös byrokratia erityisesti työlainsäädäntö. Teollisuudessa korostuvat hieman muut resurssitekijät kuin työvoima, kustannustaso ja rahoituksen osalta vakuuksien puute. Nuorissa (1 ) ja kasvuhakuisimmissa (1 ) yrityksissä rahoitus koetaan muita yrityksiä useammin kehittämisen pahimmaksi esteeksi. 2\n29 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Kuva 20: Tärkein kehittämistarve, pk-yrityksistä I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ Myynti ja markkinointi Henkilöstön koulutus Verkottuminen, alihank. Tuotanto, tuote Taloushallinto ja rahoitus Johtaminen Vienti ja kansainvälistym. Ymp.lainsääd. Jokin muu Ei kehittämistarpeita Taulukko 20: Yrityksen tärkein kehittämistarve Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Johtaminen Henkilöstön kehittäminen ja koulutus Palvelut Markkinointi ja myynti 2 1 Vienti ja kansainvälistyminen 1 Rahoitus, talous ja laskentatoimi Tuotanto ja materiaalitoiminnot, tietotekniikka, tuotekehitys ja laatu Yhteistyö/verkottuminen, alihankinta Ympäristö- ja muiden säädösvaatimusten huomioiminen Ei kehittämistarpeita/ei osaa sanoa 2\n30 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Kuva 21: Kehittämisen pahin este, pk-yrityksistä I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ Ammattitait. työvoiman puute Kireä kilpailutilanne Suhdanne/maailmantilanne Muut resurssitekijät Rahoitusvaikeudet Palkat/muut tuotantokust. Työn sivukulut Yritystoiminnan sääntely Epäterve kilpailutilanne Verotus Kysynnän riittämättömyys Muut tekijät joihin ei voi vaikuttaa Ei osaa sanoa Taulukko 21: Yrityksen kehittämisen pahin este Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Yritystoiminnan sääntely 2 - Byrokratia Työlainsäädäntö/työehtosopimukset Muu sääntely Kustannustaso Työn sivukulut - Palkkataso/muut tuotantokustannukset - Verotus Kilpailutilanne Kireä kilpailu Epäterve kilpailu 2 - Kysynnän riittämättömyys/epävakaus Rahoitus - Saatavuus Hinta Vakuuksien puute 1 Resurssitekijät Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus Muut resurssitekijät Suhdanne/maailmantilanne Muut tekijät, joihin ei voi vaikuttaa Ei osaa sanoa 29\n31 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj. Työllistämisen esteet Niiden pk-yritysten, joilla ei ole tarvetta työllistää, osuus on matala, 2 prosenttia. Tämä osuus on edelleen laskussa. Työllistämistarpeita on erityisesti rakentamisessa. Työllistämistarvetta arvioidaan olevan muita useammin kasvuhakuisimmissa yrityksissä. Työvoiman saatavuus, työn sivukulut ja epävakaa kysyntä ovat yleisimpiä työllistämisen esteitä yrityksissä, joilla on tarvetta työllistää. Työvoiman saatavuus on lisännyt edelleen merkitystään tärkeimpänä työllistämisen esteenä kaikilla toimialoilla teollisuutta lukuun ottamatta. Sen sijaan sivukulujen merkitys tärkeimpänä työllistämisen esteenä on laskenut. Teollisuudessa työllistämisen esteeksi koetaan erityisesti toimitilojen ahtaus sekä lainsäädäntöön tai työehtosopimukseen liittyvä riski. Rakentamisessa keskimääräistä useammin työvoiman saatavuutta pidetään työllistämisen pahimpana esteenä. Kaupassa muita toimialoja useammin työllistämisen suurimmaksi esteeksi nimetään työvoimakustannukset ja irtisanomiseen liittyvä riski. Alle henkeä työllistävissä mikroyrityksissä työllistämisen esteeksi nähdään muita useammin työn sivukulut samoin kuin nuoremmissa yrityksissä. Pienissä yrityksissä irtisanomiseen ja työehtosopimuksiin tai -lainsäädäntöön liittyvä riski nousee keskimääräistä useammin esille. Suuremmissa pk-yrityksissä esteeksi koetaan erityisesti työvoiman saatavuus samoin kuin kasvuhakuisimmissa yrityksissä. Kansainvälisillä markkinoilla toimivissa yrityksissä pidetään työllistämisen esteenä kysynnän epävakautta muita yrityksiä useammin. Kuva 22: Työllistämisen pahin este, pk-yrityksistä I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ II/ I/ Työvoiman saatavuus Kysynnän epävakaus Työn sivukulut Irtisanomiseen liittyvä riski Palkkataso Työlains./työehtosop. Toimitilojen ahtaus/puute Verotus Muu/eos Ei tarvetta työllistää 0\n32 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Taulukko 22: Yrityksen työllistämisen pahin este Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Ei tarvetta työllistää Pahin este niissä yrityksissä, joissa tarvetta työllistää Kysynnän epävakaus Palkkataso 11 Työn sivukulut Irtisanomiseen liittyvä riski 9 12 Muu lainsäädäntö/työehtosopimukset Työvoiman saatavuus 2 2 Yhtiön toimitilojen ahtaus/puute 2 Muu, ml. verotus 9. Sukupolven- tai omistajanvaihdokset Yrityksistä 2 prosentissa odotetaan sukupolven- tai omistajanvaihdosta seuraavan vuoden kuluessa. Siten osuus on noussut jälleen edellisvuotiselta tasolta korkeammalle tasolle oltuaan tätä ennen vajaat 20 prosenttia usean vuoden ajan. Omistajanvaihdos tulee ajankohtaiseksi erityisesti pienissä teollisuuden pk-yrityksissä. Vastaajista 2 prosenttia ei usko sukupolventai omistajanvaihdoksen tapahtuvan seuraavan vuoden aikana yrityksen kohdalla. Yrittäjien ikärakenne on selvästi palkansaajiakin vinoutuneempi. Väestön ikääntymisen seurauksena sukupolven- tai omistajanvaihdoksia onkin tulevina vuosina odotettavissa runsaasti. Mikäli ennakoitu tarve realisoituisi ennakoidussa aikataulussa, merkitsisi se reilun sukupolven- tai omistajanvaihdoksen mahdollisuutta ja tarvetta seuraavan viiden vuoden aikana joh- tuen yrittäjien ikääntymisestä ja muista tarpeista luopua yrityksestä. Jatkajan löytäminen on haaste sukupolven- tai omistajanvaihdosta aikoville yrittäjille. Vaihdosta suunnittelevista pk-yrityksistä prosenttia kokee tämän ongelmaksi. Jatkajan löytämisen ohella suurimpana ongelmana pidetään arvonmääritykseen liittyviä kysymyksiä, 2 prosenttia. Myös verotus, rahoitus sekä yhtiötai sopimusjuridiikka koetaan jossakin määrin ongelmallisiksi. Rahoituksen merkitys on noussut hieman aiemmasta. Jatkajan löytäminen ja rahoitus näyttäisivät korostuvan teollisuudessa, kun taas rakentamisessa ja kaupassa arvonmääritys. Suuremmissa pk-yrityksissä jatkajan löytämisen ja arvonmäärityksen ei koeta olevan samassa määrin ongelmia kuin pienissä yrityksissä. 1\n33 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Kuva 2: Sukupolven- tai omistajanvaihdoksen odotettavuus seuraavan vuoden aikana, pk-yrityksistä I/ II/0 9 1 I/0 9 1 II/ I/ II/ I/ II/ I/0 2 1 II/0 12 I/ Ei ole odotettavissa Odotettavissa seur. - vuoden aikana Odotettavissa seur. 1-2 vuoden aikana Ei osaa sanoa Kuva 2: Odotettavissa olevat ongelmat, yrityksistä, joilla vaihdos odotettavissa /* Jatkajan löytyminen Arvonmääritys 2 Verotus Rahoitus Yhtiö- tai sopimusjuridiikka */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. 2\n34 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200. Ulkoinen rahoitus ja sen käyttö Seuraavan vuoden aikana ulkoista rahoitusta aikoo hankkia 0 prosenttia pk-yrityksistä. Syksyllä tällaisten yritysten osuus oli 2 prosenttia. Ulkoisen rahoituksen hankkimista suunnitellaan erityisesti teollisuudessa. Voimakkaasti kasvuhakuisissa, kansainvälisillä markkinoilla toimivissa, sukupolvenvaihdosta suunnittelevissa ja suuremmissa pk-yrityksissä aiotaan turvautua ulkoiseen rahoitukseen muita useammin. Kun pk-yrityksiltä kysytään korkeintaan kahta tärkeintä ulkoisen rahoituksen käyttökohdetta, useimmiten rahoitusta aiotaan hakea kasvun vaatimaksi käyttöpääomaksi, yrityksen kehityshankkeisiin sekä koneiden ja laitteiden laajennusinvestointeihin. Erityisesti käyttöpääomaksi rahoitusta aiotaan ottaa kaupan alalla. Palveluissa rahoitusta käytetään muita aloja useammin yrityksen kehityshankkeisiin. Rakennusinvestointeihin, koneiden ja laitteiden korvausinvestointeihin sekä toimitusaikaiseksi rahoitukseksi ja vakuuksiksi ulkoista rahoitusta aiotaan ottaa melko yleisesti. Erityisesti teollisuudessa ja rakentamisessa rahoitusta aiotaan hakea kone- ja laiteinvestointeihin. Rakentamisessa kansainvälistymisen ja kasvun vaatiman käyttöpääoman osuus on muita toimialoja matalampi. Rakentamisessa ulkoista rahoitusta aiotaan sen sijaan käyttää muita useammin toimitusaikaisiin vakuuksiin ja rakennusinvestointeihin. Kasvuhakuiset yritykset ennakoivat hakevansa ulkoista rahoitusta muita useammin käyttöpääomaksi, yrityksen kehittämishankkeisiin ja yritysjärjestelyihin. Voimakkaasti kasvuhakuiset pk-yritykset aikovat turvautua muita useammin ulkoiseen rahoitukseen myös vientiin ja kansainvälistymiseen liittyvien hankkeiden vuoksi. Uutta ulkoista rahoitusta suunnittelevista yrityksistä prosenttia aikoo hankkia sitä pankeista. Finnveralta uutta rahoitusta aikoo hakea 29 prosenttia. Erityisesti teollisuusyritykset aikovat kääntyä Finnveran puoleen. Sen sijaan rakennusalalla suunnitellaan muita harvemmin Finnveraan turvautumista. Voimakkaasti kasvuhakuiset yritykset aikovat hakea rahoitusta muita useammin Finnveralta (0 ) ja muualta (2 ). Näin suunnitellaan toimittavan myös nuoremmissa yrityksissä. Pk-yrityksistä prosenttia on ottanut ulkoista rahoitusta viimeisen vuoden aikana. Teollisuudessa rahoitusta on otettu prosentissa yrityksistä. Ulkoiseen rahoitukseen on turvauduttu muita useammin nuorissa ( ), kasvuhakuisimmissa ( ), kansainvälisillä markkinoilla toimivissa (1 ) ja keskisuurissa ( ) yrityksissä. Taulukko 2: Ulkoisen rahoituksen yleisyys Aikoo ottaa rahoitusta Aikoo ottaa rahoitusta Aikoo ottaa rahoitusta Kaikki yritykset Teollisuus Toimialoittain Rakentaminen Kauppa Palvelut Voimakkaasti kasvuhakuiset Kasvuhakuisuuden mukaan Kasvuhakuiset Asemansa säilyttäjät Ei kasvutavoitetta Toimintansa lopettavat Ei odotettavissa Sukupolven/omistajanvaihdoksen mukaan Odotettavissa seuraavan 1 2 vuoden aikana Odotettavissa seuraavan vuoden aikana 29 0\n35 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Kuva 2: Ulkoisen rahoituksen käyttötarkoitus, yrityksistä, jotka aikovat ottaa rahoitusta seuraavan 12 kuukauden aikana */ Kasvun vaatima käyttöpääoma Yrityksen kehityshankkeet Kone- ja laiteinvestoinnit - laajennus 2 Rakennusinvestoinnit 2 Kone- ja laiteinvestoinnit - korvaus 20 Omistusjärjestelyt/yrityskaupat 1 Toimitusaikainen rahoitus/vakuudet 12 Kansainvälistymiseen Viennin rahoitus Muu kohde/eos */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. Taulukko 2: Ulkoisen rahoituksen käyttötarkoitus toimialoittain */ Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Koneiden ja laitteiden korvausinvestoinnit Koneiden ja laitteiden laajennusinvestoinnit Rakennusinvestoinnit Kasvun vaatima käyttöpääoma Omistusjärjestelyt / yrityskaupat Viennin rahoitus ja riskien kattaminen 2 2 Yrityksen kehityshankkeet Toimitusaikaiset vakuudet Kansainväistyminen 0 Muu tarkoitus 9 */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon.\n36 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Taulukko 2: Ulkoisen rahoituksen käyttötarkoitus kasvuhakuisuuden mukaan */ Voimakkaasti kasvuhakuiset Kasvuhakuiset Asemansa säilyttäjät Ei kasvutavoitetta Koneiden ja laitteiden korvausinvestoinnit Koneiden ja laitteiden laajennusinvestoinnit Rakennusinvestoinnit Kasvun vaatima käyttöpääoma Omistusjärjestelyt / yrityskaupat Viennin rahoitus ja riskien kattaminen 2 1 Yrityksen kehityshankkeet 1 1 Toimitusaikaiset vakuudet 29 1 Kansainvälistyminen Muu tarkoitus 9 */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. Taulukko 2: Ulkoisen rahoituksen lähteet */ Pankki */ Vastaajat ovat voineet valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. Finnvera Toimialoittain Vakuutusyhtiö Pääomasijoittaja Kaikki yritykset Teollisuus Rakentaminen Kauppa Palvelut Kasvuhakuisuuden mukaan Voimakkaasti kasvuhakuiset Kasvuhakuiset Asemansa säilyttäjät Ei kasvutavoitetta 1 1 Perustamisvuoden mukaan Ennen Muu\n37 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Yksityisiä pääomasijoittajia ja pääomasijoitusyhtiöitä sekä alueellisia pääomasijoitusrahastoja on reilu neljännes osakeyhtiöistä valmis ottamaan mukaan toimintaan rahoittajiksi tarvittaessa. Julkisia pääomasijoittajia ovat vielä useammat yritykset (2 ) valmiita harkitsemaan. Sen sijaan yksityisiä pääomasijoittajia on 2 prosenttia osakeyhtiöistä valmis harkitsemaan hallitustyöskentelyynkin, kun yksityisiä pääomasijoitusyhtiöitä ja julkisia toimijoita hallitustyöskentelyyn on valmis ottamaan viidesosa. Omistajiksi julkisia rahoittajia on valmis ottamaan tarvittaessa noin 1 prosenttia osakeyhtiöistä yksityisten pääomasijoittajien osuuden lähestyessä neljäsosaa. Kasvuhakuisista osakeyhtiöistä 0 0 prosenttia on valmis ottamaan rahoittajiksi kaikkia toimijoita. Kasvuhakuiset yritykset ovat valmiimpia harkitsemaan oma pääomaehtoisia toimijoita myös hallitustyöskentelyyn erityisesti julkisia rahoittajia verrattuna muihin osakeyhtiöihin. Siten varsinkaan voimakkaimmin kasvuhakuiset yritykset eivät tee samassa määrin eroa yksityisten ja julkisten toimijoiden välille. Omistajiksikin kasvuhakuiset ovat valmiimpia ottamaan kaikkia rahoittajia. Kaikilta oma pääomaehtoista rahoitusta tarjoavilta odotetaan enemmän hallitustyöskentelyä kuin pelkkää omistajaksi tulemista. Erityisesti hallitustyöskentelyyn osallistumista halutaan yksityisiltä pääomasijoittajilta. Julkisilta toimijoilta näytettäisiin ennemminkin odotettavan rahoitusta kuin omistajuutta ja hallitustyöskentelyä. Kuva 2: Valmius oman pääomaehtoisen rahoituksen ottamiseen, osakeyhtiöistä Rahoittajiksi Omistajiksi Hallitustyöskentelyyn Yksityiset pääomasijoittajat Alueelliset pääomasijoitusrahastot Yksityiset pääomasijoitusyhtiöt Julkiset pääomasijoittajat\n38 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Taulukko 2: Valmius oman pääomaehtoisen rahoituksen ottamiseen kasvuhakuisuuden mukaan Voimakkaasti kasvuhakuiset Kasvuhakuiset Asemansa säilyttäjät Ei kasvutavoitetta Rahoittajiksi Yksityiset pääomasijoittajat Yksityiset pääomasijoitusyhtiöt Alueelliset pääomasijoitusrahastot Julkiset pääomasijoittajat Omistajiksi Yksityiset pääomasijoittajat Yksityiset pääomasijoitusyhtiöt Alueelliset pääomasijoitusrahastot Julkiset pääomasijoittajat Hallitusjäseniksi Yksityiset pääomasijoittajat Yksityiset pääomasijoitusyhtiöt Alueelliset pääomasijoitusrahastot Julkiset pääomasijoittajat\n39 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj. Erityisteemat Kevään 200 Pk-yritysbarometrin erityisteemoina ovat työelämän kehittäminen ja lainsäädännön hallinnollinen taakka. Barometrissa on kartoitettu työelämän kehittämistarpeita, tehtyjä toimenpiteitä sekä kehittämi- sen esteitä. Lisäksi on tiedusteltu yrityksiltä lainsäädännön osa-alueita, jotka aiheuttavat raskaimman hallinnollisen taakan. Työelämän ja verotuksen osa-alueilta taakan tarkastelu on tehty tarkennetusti..1 Työelämän kehittäminen Pk-yrityksissä nähdään olevan eniten kehitettävää työelämän osalta työn organisoinnissa sekä työkyvyn ja jaksamisen edistämisessä. Myös yhteistyössä muiden yritysten kanssa, työprosessien sujuvuudessa ja ammatillisessa osaamisessa koetaan olevan erityisesti kehitettävää. Vähiten kehitettävää koetaan olevan työaikoihin, työoloihin ja -ympäristöön sekä työpaikan sisäiseen yhteistyöhön liittyvissä kysymyksissä. Kauttaaltaan lukuun ottamatta yhteistyötä julkisen sektorin kanssa kehittämistarpeet kasvavat mitä suurempiin pk-yrityksiin mennään. Keskisuurissa yrityksissä korostuvat erityisesti työpaikan sisäinen yhteistyö, työprosessien sujuvuus, johtaminen ja palkitsemistavat. Myös kasvuhakuisimmissa yrityksissä koetaan kauttaaltaan olevan kehittämistarpeita enemmän kuin muissa yrityksissä. Erityisesti korostuu johtaminen. Toimialoittain ei ole havaittavissa merkittäviä eroja työelämän kehittämistarpeissa. Viimeisen kolmen vuoden aikana prosentissa pk-yrityksistä on ollut jatkuvaa määrätietoista kehittämistyötä työelämän osa-alueella. Erillisiä kehittämisprojekteja on ollut 20 prosentissa yrityksistä. Mainittavaa kehittämistyötä ei ole ollut 2 prosentissa yrityksistä. Kuva 2: Työelämän kehittämisen tarpeet Työn organisointi 1 Työkyky ja jaksaminen Yhteistyö muiden yritysten kanssa Työprosessien sujuvuus 1 Ammatillinen osaaminen Yhteistyö julkisen sektorin kanssa Uuden teknologian käyttöönotto ja hyödyntäminen Johtaminen Palkitsemistavat (muutkin kuin rahalliset) Työpaikan sisäinen yhteistyö Työolot ja työympäristö Työaika Ei lainkaan Erittäin vähän Melko vähän Melko paljon Erittäin paljon\n40 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Esteiden nähdään olevan pääsääntöisesti yrityksestä itsestä lähteviä. Vasta tämän jälkeen tulevat tiedolliset tekijät ja puute asiantuntijoista. Selkeästi suurimpana esteenä työelämän laaja-alaisemmalle kehittämiselle on aikaresurssi. Lisäksi kehittämistyön vaatimia taloudellisia resursseja pidetään liian suurina. Kehittämistoiminnan nähdään häiritsevän liiaksi pienen yrityksen päivittäistä toimintaa eikä itsellä koeta olevan riittävää omaa osaamista kehittämistoimintaan. Tiedon puute asiantuntijatahoista ja rahoittajista korostuu pienempien yritysten kohdalla verrattuna keskisuuriin yrityksiin. Pienempien yritysten kohdalla myös taloudelliset resurssit nousevat esiin hieman muita useammin työelämän kehittämisen esteinä. Asenteiden ja rahoituksen koetaan olevan pienimpiä esteitä. Sen, että yritykseen ei haluttaisi ulkopuolisia asiantuntijoita, eikä sen, että ei olisi julkista rahoitusta saatavilla tai sitä olisi liian vaikea hakea, nähdä toimivan työelämän kehittämisen esteenä samassa määrin kuin muiden tekijöiden. Kuva 2: Työelämän kehittämisen esteet Ei ole aikaa kehittämiseen Vaatii liikaa omia taloudellisia resursseja Kehittäminen häiritsee yrityksen päivittäistä toimintaa Ei ole omaa osaamista kehittämisasioissa Ei ole tietoa kehittämistoiminnan rahoittajista Ei ole tietoa kehittämistä tukevista asiantuntijatahoista Ei ole saatavissa päteviä asiantuntijoita Rahoituksen hakeminen on vaikeaa Ei ole julkista rahoitusta saatavilla Ei haluta ulkopuolisia asiantuntijoita yritykseen Ei lainkaan Erittäin vähän Melko vähän Melko paljon Erittäin paljon.2 Lainsäädännön hallinnollinen taakka Vastaajia pyydettiin arvioimaan, mistä lainsäädännön osa-alueista aiheutuu hallinnollista taakkaa ja kuinka suuri tämä taakka on. Hallinnollisella taakalla määriteltiin tarkoitettavan lainsäädännöstä johtuvia tiedonantovelvoitteita eli tietojen kokoamista, toimittamista ja saatavilla pitämistä viranomaisia (tai yksityisiä tahoja) varten sekä tästä aiheutuvia kustannuksia. Näitä tietoja yritys ei kokoaisi ilman lainsäädäntöä. Hallinnollisen taakan kustannukset koostuvat tietojen kokoamiseen, saatavilla pitämiseen ja eteenpäin toimittamiseen kuluvasta työajasta tai tähän käytettyjen ostopalveluiden kustannuksista. Kolme lainsäädännön osa-aluetta nousee ylitse muiden suurimpina hallinnollisen taakan aiheuttajina, kun tarkastellaan koko pk-yrityskenttää. Nämä ovat verotus, kirjanpitolainsäädäntö ja työelämää koskeva sääntely. Vähiten hallinnollista taakkaa koetaan aiheutuvan tulliasioista, kuluttajansuojasta ja kilpailulainsäädännöstä. 9\n41 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Tulliasiat korostuvat luonnollisestikin kansainvälistä kauppaa käyvien yritysten kohdalla nousten jopa kolmen kärkeen. Kansainvälistymisen kautta tulliasiat korostuvat myös kasvuhakuisten yritysten kohdalla. Teollisuudessa ympäristölainsäädäntö nousee viidenneksi merkittävimmäksi hallinnollisen taakan aiheuttajaksi. Tilastokeskuksen annettavat tiedot koetaan raskaiksi erityisesti keskisuurissa yrityksissä. Pienempien työnantajien kohdalla korostuvat puolestaan työoikeus ja muu työelämään liittyvä sääntely. Työelämää koskevan sääntelyn sisällä koetaan pkyrityksissä suurimman hallinnollisen taakan aiheutuvan verottajalle ja muille tahoille toimitettavista kuukausi- ja vuosi-ilmoituksista. Kun koko pk-sektoria tarkastellaan matalin haitta aiheutuu työkomennuksista ulkomaille ja ulkomailta tulevista työntekijöistä. Nämä korostuvat muutenkin keskisuurten yritysten kohdalla. Keskisuuret yritykset kokevat myös työaikoja ja poissaoloja koskevat säädökset muita pk-yrityksiä raskaampina jopa kaikkein raskaimpana alueena. Verotuksessa suurimman hallinnollisen taakan aiheuttavat työnverotus ja arvonlisäverotus. Matalimman taakan kokonaisuuden kannalta aiheuttavat valmisteverotus sekä tulli ja ulkomaankauppa. Elinkeinonharjoittajien kohdalla näyttäisi hieman korostuvan valmisteverotus ja pääomatulojen verotus tullin ja ulkomaankaupan aiheuttaman hallinnollisen taakan kustannuksella, kun verrataan muihin yhtiömuotoihin. Kuva 29: Lainsäädännön hallinnollinen taakka Verotus Kirjanpitolaki Työoikeus ja muu työelämäsääntely Tilintarkistuslaki 2 0 Tilastokeskukselle annettavat tiedot Yhtiö- ja kaupparekisterilainsäädäntö 0 2 Henkilötietosäädökset 0 2 Julkiset hankinnat 1 1 Ympäristölainsäädäntö 1 Kilpailulainsäädäntö 1 Kuluttajansuoja 1 Tulliasiat Ei taakkaa Pieni taakka Kohtalainen taakka Raskas taakka 0\n42 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Kuva 0: Työelämän sääntelyn hallinnollinen taakka Muut vuosi-ilmoitukset Verotuksen vuosi-ilmoitus 22 9 Valvontailmoitus kuukausittain 2 9 Työaika ja poissaolot Palkkatodistukset ja Kelan hakemukset 2 1 Matalapalkkatuki 2 Ulkomailta tulevat työntekijät 2 1 Työkomennukset ulkomaille Ei taakkaa Pieni taakka Kohtalainen taakka Raskas taakka Kuva 1: Verotuksen hallinnollinen taakka Työn verotus Arvonlisäverotus Elinkeinoverotus Pääomatulojen verotus 1 1 Tulli ja ulkomaankauppa Valmisteverotus Ei taakkaa Pieni taakka Kohtalainen taakka Raskas taakka 1\n43 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj. Yhteenveto alueellisista tuloksista Suhdanneodotukset Pk-sektorin suhdanneodotukset ovat heikentyneet syksystä. Koko maan saldoluku on +2, joka on kuitenkin pitkän aikavälin keskiarvoa korkeampi. Suhdannenäkymät ovat vahvimmat Kainuussa (+), Pohjois-Pohjanmaalla ja Etelä-Savossa. Matalimmat saldoluvut on Kymenlaaksossa (+1), Pohjanmaalla ja Kanta-Hämeessä. Hajonta on siten merkittävää. Ainoastaan Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla saldoluku on noussut merkittävästi. Suurin lasku on tapahtunut Pirkanmaalla, Pohjanmaalla ja Etelä-Pohjanmaalla. Odotukset niin liikevaihdon (+1) kuin kannattavuuden (+) ja vakavaraisuuden (+9) suhteen ovat edelleen vahvat koko maan tasolla. Liikevaihdon suhteen odotukset ovat vahvimmat Etelä-Savossa (+9), Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Kahdessa ensin mainitussa liikevaihto-odotukset ovat nousseet eniten. Pirkanmaalla (+), Kymenlaaksossa ja Etelä- Karjalassa odotukset liikevaihdon kasvusta ovat puolestaan matalimmat. Näistäkin kahdessa ensin mainitussa liikevaihto-odotukset ovat puolestaan laskeneet eniten. Taulukko 2: Suhdannenäkymät osatekijöittäin seuraavan 12 kuukauden aikana Yleiset suhdannenäkymät Liikevaihto Henkilökunnan määrä Investointien arvo Viennin arvo Tuonnin arvo Tuotantokustannukset Kannattavuus Vakavaraisuus Helsinki Tuotekehityspanostukset Pääkaupunkiseutu Uusimaa Varsinais- Suomi Satakunta Kanta-Häme Päijät-Häme Pirkanmaa Kymenlaakso Etelä-Karjala Etelä-Savo Pohjois-Savo Pohjois- Karjala Keski-Suomi Etelä- Pohjanmaa Pohjanmaa Keski- Pohjanmaa Pohjois- Pohjanmaa Kainuu Lappi Koko maa\n44 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Kannattavuuden paranemiseen uskotaan eniten Päijät-Hämeessä (+), Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa. Kymenlaaksossa (+1) ja Satakunnassa kannattavuuden paranemiseen ei enää jakseta uskoa samassa määrin. Kannattavuusodotukset ovat vahvistuneet eniten Hämeessä sekä laskeneet Pääkaupunkiseudulla ja Kymenlaaksossa. Vakavaraisuuden suhteen odotukset ovat matalimmat Lapissa (+), Keski-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla sekä korkeimmat Kainuussa (+2), Pohjois-Pohjanmaalla ja Etelä-Karjalassa. Vakavaraisuusodotukset ovat vahvistuneet eniten Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä heikentyneet Kanta-Hämeessä, Kymenlaaksossa ja Pääkaupunkiseudulla. Kaikkien pk-yritysten vienti- (+1) ja tuontiodotukset (+12) ovat hieman vahvemmat kuin keskimäärin pitkällä aikavälillä. Viennin suhteen odotukset ovat vahvimmat Lapissa (+2), Etelä-Savossa ja Keski-Suomessa. Tuonnin suhteen odotukset ovat korkeimmat puolestaan Pohjanmaalla (+2), Helsingissä ja Varsinais- Suomessa. Matalimmat odotukset tuonnin kasvusta on Etelä-Karjalassa (-), Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa. Viennin suhteen pessimistisimpiä ollaan Etelä-Karjalassa (0), Satakunnassa ja Kymenlaaksossa. Tuonnin suhteen odotukset ovat nousseet erityisesti Etelä-Savossa ja Kanta-Hämeessä sekä laskeneet Etelä-Karjalassa ja Päijät-Hämeessä. Etelä-Savossa ja Lapissa odotukset viennin kasvusta ovat nousseet sekä Satakunnassa ja Pääkaupunkiseudulla laskeneet. Koko maan yrityksistä 2 prosenttiyksikköä enemmän uskoo henkilöstönsä määrän olevan suurempi vuoden kuluttua kuin pienempi. Henkilökunnan määrän kasvua ennakoidaan erityisesti Etelä-Savossa (+), Pääkaupunkiseudulla ja Pohjois-Pohjanmaalla. Odotukset ovat matalimmat Lapissa (+1) ja Kymenlaaksossa. Odotukset henkilöstön määrän noususta ovat vaimentuneet ainoastaan Lapissa ja Kymenlaaksossa. Odotukset ovat vahvistuneet erityisesti Pääkaupunkiseudulla ja Etelä-Savossa. Investointien arvon nousuodotusten saldoluku on +12 koko maan tasolla. Odotukset ovat selvästi vahvimmat Etelä-Pohjanmalla (+29) ja Kainuussa. Näissä maakunnissa ja Etelä-Savossa investointiodotukset ovat vahvistuneet eniten. Päijät-Hämeessä on vähemmän niitä, jotka uskovat kasvuun, kuin niitä, jotka ennakoivat laskua (-). Samalla Päijät-Häme on ainut maakunta, jossa on tapahtunut merkitsevää laskua. Tuotekehityspanostusten kasvua ennakoivien määrä on neljänneksen suurempi kuin laskua odottavien. Kaikkein yleisimmin kasvuun uskotaan Kainuussa (+). Etelä- Karjalassa odotukset ovat alhaisimmat (+1). Ainoastaan Pirkanmaalla odotukset ovat hieman laskeneet. Erityisesti nousua on tapahtunut Etelä-Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla viime syksystä. Koko maassa on prosenttiyksikköä tuotantokustannusten nousuun uskovia enemmän kuin laskua ennakoivia. Kanta-Hämeessä (+), Pohjois-Karjalassa ja Kymenlaaksossa on suhteessa eniten kustannusten nousuun uskovia. Pääkaupunkiseudulla (+), Päijät- Hämeessä ja Lapissa kustannusten nousua ennakoivia on vähiten. Kustannusten nousuun uskovien määrä ei ole kasvanut juurikaan Keski-Suomessa ja Uudellamaalla. Kustannusten nousua ennakoivien määrän kasvu on ollut suurinta Kanta-Hämeessä ja Pohjois- Karjalassa. Yrityksen kehittäminen ja kasvu Pk-sektorilla nähdään koko maassa, että erityisesti myynnissä ja markkinoinnissa on kehitettävää. Tämä on tilanne erityisesti Keski-Pohjanmaalla (1 ), Lapissa ja Helsingissä. Henkilöstön kehittäminen ja kouluttaminen koetaan toiseksi useimmin tärkeimmäksi kehittämistarpeeksi koko maassa. Henkilöstön koulutusta korostavat erityisesti Etelä-Savon (29 ), Kainuun, Satakunnan ja Kymenlaakson yritykset. Lisäksi tuotannon, tuotekehityksen ja laadun parantamisesta (erityisesti Etelä-Savo) sekä verkostoitumisesta ja alihankinnan kehittämisestä (Pääkaupunkiseutu ja Etelä-Karjala) kannetaan huolta. Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus on useimmin kehittämisen pahin este. Työvoimaan saatavuus nousee esiin erityisesti Pääkaupunkiseudulla. Kireä kilpailu koetaan toiseksi merkittävimmäksi esteeksi koko pk-sektorilla. Kilpailun kireys nimetään erityisesti Kymenlaaksossa. Suhdannetilanne on noussut myös merkittäväksi kehittämisen esteeksi. Suhdannenäkymien epävarmuus vaikuttaa erityisesti Pohjanmaalla ja Etelä-Savossa kehittämisnäkymiin. Työvoimapulan ohella pk-yrityksissä työllistämisen pahimpina esteinä pidetään kysynnän epävarmuutta ja työn sivukuluja. Ammattitaitoisen työvoiman saatavuuden merkitys on korkein Pääkaupunkiseudulla ( ), Pohjanmaalla ja Etelä-Savossa. Sivukulujen koetaan toimivan suurimpana työllistämisen esteenä muita useammin Etelä-Karjalassa ja Satakunnassa (1 ). Kysyn-\n45 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj nän epävarmuus koetaan esteeksi Etelä-Karjalassa ja Päijät-Hämeessä (2 ). Pk-yrityksistä 1 prosenttia katsoo olevansa voimakkaasti kasvuhakuisia koko maassa. Kasvuhakuisuus on yleisintä Pohjois-Pohjanmaalla (20 ), Helsingissä ja Pääkaupunkiseudulla. Pohjois-Karjalan ( ), Keski- Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Satakunnan yrityksistä löytyy harvinaisimmin kaikkein kasvuhakuisimpia yrityksiä. Vajaat kaksi kolmasosaa kasvuun pyrkivistä yrityksistä nimeää uusien tuotteiden kehittämisen yhdeksi tärkeimmistä kasvukeinoista. Näin on etenkin Etelä-Savossa (0 ), Etelä-Karjalassa ja Helsingissä. Kasvuhakuisista pk-yrityksistä noin 0 prosenttia perustaa kasvustrategiansa myös myynnin ja markkinoinnin sekä verkostoitumiseen ja yhteistyön lisäämiseen. Myynti ja markkinointi korostuu Lapissa ( ), Helsingissä ja Päijät-Hämeessä. Verkostoituminen ja yhteistyö mainitaan tärkeimpinä kasvukeinoina useimmin Etelä-Savossa ( ) ja Etelä-Karjalassa. Koko maan pk-yrityksistä kymmenesosalla ei ole lainkaan kasvutavoitteita. Yleisintä tämä on Pirkanmaalla (1 ) ja Päijät-Hämeessä. Yleisimpiä syitä kasvuhaluttomuuteen ovat, että nykyistä yrityskokoa pidetään sopivana ja että ei olla halukkaita ottamaan kasvun vaatimaa riskiä. Pohjois-Pohjanmaalla ( ), Pääkaupunkiseudulla ja Etelä-Savossa pidetään useimmin yrityksen nykyistä kokoa sopivana. Varsinais-Suomessa (2 ) ja Satakunnassa näytettäisiin vierastettavan eniten riskinottoa. Työvoiman saatavuus toimii kasvun esteenä erityisesti Satakunnassa ( ), Pohjanmaalla ja Kymenlaaksossa. Rahoitukseen liittyviä tekijöitä ei pidetä juurikaan kasvun esteinä, mutta kireä kilpailutilanne on este vajaalle viidennekselle yrityksistä. Etelä-Pohjanmaalla (0 ) ja Satakunnassa kireä kilpailu nimetään kasvun esteeksi muita useammin. Sukupolven- ja omistajanvaihdoksia näyttäisi viimeisimpien barometrien perusteella tapahtuvan tulevina viitenä vuotena entistä tiheämmin. Erityisesti sukupolven- ja omistajanvaihdoksia arvioidaan realisoituvan Keski-Suomessa, Etelä-Karjalassa, Päijät-Hämeessä ja Pirkanmaalla kaikissa noin kolmasosassa yrityksistä. Keski-Pohjanmaalla (1 ), Pohjois-Savossa ja Kymenlaaksossa yrityksestä luopumisen arvioidaan tulevan harvinaisimmin eteen seuraavan viiden vuoden aikana. Yleisimmin ongelmana pidetään jatkajan löytämistä ja arvon määritystä. Päijät-Hämeessä ( ) ja Kymenlaaksossa nimetään jatkajan löytyminen kaikkein useimmin ongelmaksi. Arvonmääritys koetaan ongelmaksi erityisesti Päijät-Hämeessä ja Varsinais-Suomessa ( ). Rahoitus Koko maan pk-yrityksistä 0 prosenttia aikoo ottaa seuraavan vuoden aikana uutta ulkoista rahoitusta. Ulkoisen rahoituksen suhteen aktiivisempia aiotaan olla Satakunnassa ( ) ja Etelä-Savossa. Ulkoista rahoitusta harkitsevista yrityksistä Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa kaikkein useimmat aikovat turvautua pankkeihin. Finnveran puoleen aikovat kääntyä erityisesti Pohjois- Karjalan yritykset. Ulkoista rahoitusta harkitsevista Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Helsingin yrityksistä muun maan yrityksiä useammat aikovat hankkia ulkoista rahoitusta ensisijaisesti yrityksen kehittämishankkeisiin. Kasvun vaatimaksi käyttöpääomaksi ulkoista rahoitusta ensisijaisesti aikovat hakea erityisesti Päijät-Hämeen ja Keski-Pohjanmaan yritykset. Koneiden ja laitteiden laajennusinvestointeihin ennakoi rahoitusta hakevansa erityisesti Kymenlaakson, Etelä-Pohjanmaan ja Lapin yritykset. Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan yritykset aikovat ottaa rahoitusta rakennusinvestointeihin muita useammin. Oman pääoman ehtoisilta julkisilta pääomasijoittajilta on valmis ottamaan tarvittaessa rahoitusta noin kolmasosa osakeyhtiöistä koko maassa. Yksityisiä sijoittajia ja pääomasijoitusyhtiöitä sekä alueellisia pääomasijoitusrahastoja on valmis harkitsemaan reilu neljännes koko maan osakeyhtiöistä. Etelä-Karjalan, Etelä- Savon ja Pohjois-Pohjanmaan osakeyhtiöt suhtautuvat avoimimmin pääomasijoittajiin rahoittajina. Omistajiksi toimijoita on valmis ottamaan noin viidesosa koko maassa. Etelä-Karjalan osakeyhtiöt suhtautuvat pääomasijoittajien omistajuuteen myönteisimmin. Noin neljännes osakeyhtiöistä on valmis harkitsemaan oman pääoman ehtoisia rahoittajia hallitustyöskentelyynkin yksityisiä pääomasijoittajia jopa lähes kolmannes koko maassa. Pohjois-Pohjanmaan, Etelä- Savon ja Etelä-Karjalan osakeyhtiöt ovat valmiimpia pääomasijoittajien hallituksessa toimimiseen yksityisten pääomasijoittajien osalta myös Pohjois-Savon, Helsingin ja Pääkaupunkiseudun osakeyhtiöt. Yrittäjyysilmapiiri ja elinkeinoilmasto Yrittäjyysilmapiirille annetaan koko maan pk-yritysten toimesta hieman positiivinen arvio (+, kun asteikko -0:sta +0:aan). Pohjois-Savossa, Keski-Suomessa ja Etelä-Pohjanmaalla yrittäjyysilmapiiri koetaan positiivisimmin. Helsingissä ja Satakunnassa yrittäjyysilmapiiristä annetaan kriittisimmät arviot. Yrittäjyyteen vaikuttavia paikallisen tason tekijöitä mittaava elinkeinoilmastoindeksi saa arvon +12 koko\n46 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 maan tasolla. Kriittisimmät arviot annetaan Lapissa, Kainuussa ja Uudellamaalla. Positiivisimmat kokonaisarviot annetaan Helsingissä, Pääkaupunkiseudulla ja Pohjois-Pohjanmaalla. Parhaan arvion vastaajat antavat sijaintipaikkakunnalleen asuinympäristöstä ja liikenneyhteyksistä koko maassa. Asuinympäristöltään positiivisimmin arvioidaan Päijät-Häme, Etelä-Savo, Pohjois-Karjala, Keski- Suomi. Liikenneyhteyksistä parhaat arviot annetaan Helsingissä, Pääkaupunkiseudulla, Kanta-Hämeessä ja Päijät-Hämeessä. Heikoimman arvion saa sopivan työvoiman saatavuus sekä sijaintikunnan ja yritysten välinen yhteistyö. Työvoiman saatavuudesta kriittisimmät arviot annetaan Lapissa, Kainuussa, Uudellamaalla, Etelä-Savossa ja Kymenlaaksossa. Sijaintikunnan ja yritysten välisestä yhteistyöstä kaikkein kielteisimmät arviot on Helsingissä ja Uudellamaalla. Erityisteemat Pk-yrityksissä nähdään olevan eniten kehitettävää työelämän osalta työn organisoinnissa sekä työkyvyn ja jaksamisen edistämisessä koko maan yrityksiä tarkasteltaessa. Työn organisointi korostuu Pohjois-Pohjanmaan, Etelä-Savon ja Pääkaupunkiseudun yrityksissä. Työkyvyn ja jaksamisen edistämisessä arvioidaan kehitettävää olevan erityisesti Satakunnassa, Uudellamaalla, Etelä-Savossa, Etelä-Karjalassa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Viimeisen kolmen vuoden aikana prosentissa pkyrityksistä on ollut jatkuvaa määrätietoista kehittämistyötä työelämän osa-alueella. Kainuussa, Pohjois-Karjalassa ja Etelä-Savossa kehittämistyötä on tehnyt useimmat yritykset. Erillisiä kehittämisprojekteja on ollut 20 prosentissa yrityksistä. Etelä-Karjalassa, Keski-Suomessa, Varsinais-Suomessa ja Pääkaupunkiseudulla yritykset ovat tässä suhteessa olleet muuta Suomea aktiivisempia. Selkeästi suurimpana esteenä työelämän laaja-alaisemmalle kehittämiselle on aikaresurssi koko maata tarkasteltaessa. Näin yritykset nimeävät erityisesti Pohjois-Pohjanmaalla, Kanta-Hämeessä, Helsingissä ja Pääkaupunkiseudulla. Toiseksi merkittävimmin kehittämistyön vaatimia taloudellisia resursseja pidetään liian suurina. Etelä-Karjalan, Päijät-Hämeen ja Pääkaupunkiseudun yritykset arvioivat taloudelliset resurssit muuta maata rajoittavammiksi tekijöiksi. Kolme lainsäädännön osa-aluetta nousee ylitse muiden suurimpina hallinnollisen taakan aiheuttajina, kun tarkastellaan koko pk-yrityskenttää. Nämä ovat verotus, kirjanpitolainsäädäntö ja työelämää koskeva sääntely. Raskaimman arvion taakasta näiltä osin antavat Pohjanmaan yritykset. Työelämää koskevan sääntelyn sisällä koetaan pkyrityksissä suurimman hallinnollisen taakan aiheutuvan verottajalle ja muille tahoille toimitettavista kuukausi- ja vuosi-ilmoituksista. Myös tältä osin pohjanmaalaiset ja lisäksi etelä-pohjanmaalaiset yritykset antavat kriittisimmät arviot. Verotuksessa suurimman hallinnollisen taakan aiheuttavat työnverotus ja arvonlisäverotus. Työnverotuksen hallinnollista taakkaa arvioidaan kielteisimmin Keski-Pohjanmaalla. Arvonlisäverotuksen osalta mikään alue ei erotu merkittävästi muista.\n47 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Pk-yritysbarometrin aluejako 1. Uusimaa, erilliset raportit: - Helsinki - Pääkaupunkiseutu (pl. Helsinki) - Uusimaa (pl. Helsinki ja Pääkaupunkiseutu) 2. Varsinais-Suomi. Satakunta. Kanta-Häme 1. Päijät-Häme. Pirkanmaa. Kymenlaakso. Etelä-Karjala 9. Etelä-Savo 1 1. Pohjois-Savo 11. Pohjois-Karjala 12. Keski-Suomi 1. Etelä-Pohjanmaa 1. Pohjanmaa 1. Keski-Pohjanmaa 1. Pohjois-Pohjanmaa 1. Kainuu Lappi\n48 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Mannerheimintie A PL 999, 001 Helsinki Puhelin (09) , faksi (09) Etelä-Karjalan Yrittäjät ry Kauppakatu 0 D, 0 Lappeenranta p , f Etelä-Pohjanmaan Yrittäjät ry Alvar Aallon katu, 00 Seinäjoki p. (0) , f. (0) Etelä-Savon Yrittäjät ry Patteristonkatu 2 C, 00 Mikkeli p. (01) 11, f. (01) Helsingin Yrittäjät Kellosilta 2 D, 2. krs Helsinki p. (09) 12 20, f. (09) 22 Hämeen Yrittäjät ry Sibeliuksenkatu 11 A, 10 Hämeenlinna p. (0) 2 11, f. (0) Kainuun Yrittäjät ry Kauppakatu 2 A, 0 Kajaani p. (0) 1 091, f. (0) Keski-Pohjanmaan Yrittäjät ry Ristirannankatu 1, 0 Kokkola p. (0) 1 292, f. (0) Keski-Suomen Yrittäjät ry Sepänkatu, 00 Jyväskylä p , f Kymen Yrittäjät ry Käsityöläiskatu, 0 Kouvola p. (0) 1, f. (0) 1 Lapin Yrittäjät ry Maakuntakatu 1, 9200 Rovaniemi p. (01) , f. (01) Länsipohjan Yrittäjät ry Valtakatu, 90 Kemi p. (01) , f. (01) Pirkanmaan Yrittäjät ry Kehräsaari B-rappu PL, 201 Tampere p. (0) 21 00, f. (0) Pohjois-Karjalan Yrittäjät ry Kauppakatu 1 B, 00 Joensuu p , f. (01) 12 Pohjois-Pohjanmaan Yrittäjät ry Uusikatu A 2. krs., 900 Oulu p. (0) 11, f. (0) Päijät-Hämeen Yrittäjät ry Rautatienkatu 20 B, 11 Lahti p. (0) 2 9, f. (0) Pääkaupunkiseudun Yrittäjät ry Tekniikantie 12, 02 Espoo p Rannikko-Pohjanmaan Yrittäjät ry Kust-Österbottens Företagare rf Hietasaarenkatu, 0 Vaasa p. (0) 000, f. (0) 01 Satakunnan Yrittäjät ry Isolinnankatu 2 PL, 21 Pori p. (02) 9900, f. (02) Savon Yrittäjät ry Haapaniemenkatu 0, 01 Kuopio p. (01) 000, f. (01) 00 Uudenmaan Yrittäjät Nylands Företagare ry Rantakatu 1, 2. krs, 000 Järvenpää p. (09) 2 20, f. (09) Varsinais-Suomen Yrittäjät ry Brahenkatu 20, 200 Turku p. (02) 2 0, f. (02)\n49 PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 200 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Pääkonttorit Helsinki Eteläesplanadi PL, 001 Helsinki Faksi Kuopio Haapaniemenkatu 0 PL 112, 0111 Kuopio Faksi Finnvera Oyj valtakunnallinen vaihde Internet: Aluekonttorit Helsinki (Pääkaupunkiseutu) Eteläesplanadi PL 29, 001 Helsinki Faksi Uusimaa Eteläesplanadi PL, 001 Helsinki Faksi Joensuu Torikatu 9 A, 00 Joensuu Faksi Jyväskylä Sepänkatu, 00 Jyväskylä Faksi Kajaani Kauppakatu 1, 0 Kajaani Faksi Kuopio Haapaniemenkatu 0 PL 112, 0111 Kuopio Faksi Pori Valtakatu, 20 Pori Faksi Rovaniemi Maakuntakatu PL 11, 91 Rovaniemi Faksi Seinäjoki Kauppatori 1, 00 Seinäjoki Faksi Tampere Hämeenkatu 9 PL 9, 1 Tampere Faksi Turku Eerikinkatu 2, 200 Turku Faksi Vaasa Pitkäkatu, 0 Vaasa Faksi Lahti Laiturikatu 2,. kerros, 1 Lahti Faksi Lappeenranta Snellmaninkatu, 0 Lappeenranta Faksi Mikkeli Linnankatu, 00 Mikkeli Faksi Oulu Asemakatu, 900 Oulu Faksi Pietarin-edustusto Finnveran Pietarin-edustusto c/o Finpro 29, Bolshaya Konyushenna ya Saint-Petersburg 1911, Russia Puhelin Faksi\n9.11.2012 1 9.11.2012 2 Pk-yritysbarometri Suomen Yrittäjät, Finnvera Oyj sekä työ- ja elinkeinoministeriö tekevät yhteistyössä pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa ja taloudellista toimintaympäristöä\nPk-yritysbarometri. Syksy 2013\nPk-yritysbarometri Syksy 2013 1 2 Aineisto ja ennustekyky Suhdannenäkymät ja BKT 90 10,0 Suhdannenäkymien saldoluku 70 50 30 10-10 -30-50 -70 BKT Suhdannenäkymät puoli vuotta aiemmin 8,0 6,0 4,0 2,0 0,0-2,0-4,0-6,0-8,0\nPk-yritysbarometri Kevät 2008 Julkaisijat Suomen Yrittäjät ry ja Finnvera Oyj\nPk-yritysbarometri Kevät Julkaisijat Suomen Yrittäjät ry ja Finnvera Oyj.. Pk-yritysbarometrin ennustekyky, bkt suhdannenäkymien saldoluk - - -,,, BKT,, -, Suhdannenäkymät puoli vuotta aiemmin -, -, bkt:n\nTUTKIMUKSET. PK-YRITYSBAROMETRI Syksy 2008\nTUTKIMUKSET PK-YRITYSBAROMETRI Syksy 00 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Syksy 00 Esipuhe Suomen Yrittäjät ja Finnvera Oyj tekevät yhteistyössä pientä ja keskisuurta yritystoimintaa\nPk-yritysbarometri Kevät 2009 Julkaisijat Suomen Yrittäjät ry ja Finnvera Oyj\nPk-yritysbarometri Kevät 2009 Julkaisijat Suomen Yrittäjät ry ja Finnvera Oyj 3.3.2009 1 Pk-yritysbarometrin ennustekyky, bkt Suhdannenäkymien sa ldoluku 80 60 40 BKT 20 0-20 -40 Suhdannenäkymät puoli\nSuomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Pk-yritysbarometri, syksy 2007\ntesipuhe Suomen Yrittäjät ja Finnvera Oyj tekevät yhteistyössä pientä ja keskisuurta yritystoimintaa sekä tämän kehitystä kuvaavaa Pk-yritysbarometria kaksi kertaa vuodessa valtakunnallisena raporttina\nPk-yritysbarometri Syksy 2007 Julkaisijat Suomen Yrittäjät ry ja Finnvera Oyj\nPk-yritysbarometri Syksy 00 Julkaisijat Suomen Yrittäjät ry ja Finnvera Oyj..00 Pk-yritysbarometrin ennustekyky, bkt 0,0 0,0 suhdannenäkymien saldoluk 0 0 0-0 -0 BKT Suhdannenäkymät puoli vuotta aiemmin,0,0\nPK-YRITYSBAROMETRI Kevät Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj\ntutkimukset PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 2009 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Kevät 2009 Esipuhe Suomen Yrittäjät ja Finnvera Oyj tekevät yhteistyössä\nPk-yritysbarometri, kevät 2017 1 13.2.2017 Pk-yritysbarometrin ennakointikyky Suhdannenäkymien saldoluku Bkt:n määrän muutos, % Suhdannenäkymät ja BKT 90 70 50 30 10-10 -30-50 -70 BKT Suhdannenäkymät puoli\nPk-yritysbarometri. Syksy 2015\nPk-yritysbarometri Syksy 2015 1 Pk-yritysbarometrin aineisto 2 Suhdannenäkymien saldoluku Bkt:n määrän muutos, Suhdannenäkymät ja BKT 90 10,0 70 50 BKT 8,0 6,0 30 10-10 -30-50 Suhdannenäkymät puoli vuotta\nSISÄLTÖ. Pk-yritysbarometri, Pohjois-Karjala 1/2005\nEsipuhe Suomen Yrittäjät ja Finnvera Oyj tekevät yhteistyössä pientä ja keskisuurta yritystoimintaa ja sen kehitystä kuvaavaa Pk-yritysbarometria kaksi kertaa vuodessa valtakunnallisena raporttina ja alueellisina\nSISÄLTÖ. Pk-yritysbarometri, Pohjanmaa 1/2005\nPK-YRITYSBAROMETRI Suhdanne 2/2 Tiivistelmä tuloksista Suhdanneodotukset ovat myönteiset Pk-yritysten arviot sekä oman toimialan, että oman yrityksen suhdannenäkymistä tukevat yleistä käsitystä siitä,\nPk-yritysbarometri. Kevät 2015\nPk-yritysbarometri Kevät 2015 1 Pk-yritysbarometrin aineisto 2 Suhdannenäkymien saldoluku Bkt:n määrän muutos, Suhdannenäkymät ja BKT 90 10,0 70 50 BKT 8,0 6,0 30 10-10 -30 Suhdannenäkymät puoli vuotta\nPK-YRITYSBAROMETRI Syksy Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj\ntutkimukset PK-YRITYSBAROMETRI Syksy 2009 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj 2 Suomen Yrittäjät ry, Finnvera Oyj PK-YRITYSBAROMETRI Syksy 2009 Esipuhe Suomen Yrittäjät ja Finnvera Oyj tekevät yhteistyössä\nYleinen suhdannenäkemys ja BKT:n muutos\n11.5.29 1 8 Yleinen suhdannenäkemys ja BKT:n muutos 8, 6 6, suhdannenäkymien saldoluku 4 2-2 -4 BKT Suhdannenäkymät puoli vuotta aiemmin lokakuu toukokuu joulukuu 4, 2,, -2, -4, bkt:n määrän muutos, -6-6,\nPk-yritysbarometri. Syksy 2016\nPk-yritysbarometri Syksy 2016 1 Pk-yritysbarometrin aineisto 2 Suhdannenäkymät ja BKT 90 10,0 Suhdannenäkymien saldoluku 70 50 30 10-10 -30-50 -70 BKT Suhdannenäkymät puoli vuotta aiemmin 8,0 6,0 4,0 2,0


Metallireunuksinen uutuus-Lumia livekuvissa | Mobiili.fi\nNiko Haikala | Julkaistu 2.2.2016, klo 13:08\nWindows Phonen sovellustarjonta: romahduksen vai kukoistuksen partaalla?24.10.2015\n2.2.2016, klo 13:50\nMillä tavalla USB n erikoisessa paikassa? L830’ssä on USB laitteen ylä päädyssä, eikä tuo liity mitenkään laitteen prototyyppi versioon, kuvassa on finaldesign malli,\nMutta kultahan on turhan pehmeä materiaali reunukseksi ja kalliskin.\n2.2.2016, klo 14:49\nEikä tuo ole edes kullan värinen vaan pronssinen/kuparinen\nKullan värinen reunus tulee valkoiseen versioon kuten myös ruusukulta\nMustassa versiossa on tuo kupari, alumiini ja teräksen harmaa reunus\n2.2.2016, klo 18:54\nAlaosastaan vaikuttaisi että on fyysiset näppäimet joten uskoisin kuitenkin että kyseessä on joku varhaisempi prototyyppi. Microsofthan ei ole tuonut markkinoille yhtään Lumiaa fyysisillä näppäimillä. Lippulaivoissakin (950 ja XL) näppäimet ovat näytössä ja hyvä niin. Ei vie turhaa tilaa.\n2.2.2016, klo 19:04\nMissä näet fyysiset navigointi napit?\n2.2.2016, klo 19:22\nEn missään mutta kun tuo alaosa on niin leveä/syvä niin siellä saattaa olla fyysiset näppäimet joissa siis valo alla. Jos ei ole, niin aika järkyttävän näköinen…\n2.2.2016, klo 19:30\nNo tuostahan se käy aika hyvin selväksi että laitteessa on on screen navigointi painikkeet\nOK. Näyttää hieman rumalta omaan silmään kun yläosa on kapeampi kuin alaosa, joten oletin että mahdollisesti fyysiset näppäimet.\n3.2.2016, klo 08:37\n”OK. Näyttää hieman rumalta omaan silmään kun yläosa on kapeampi kuin alaosa”\nihan samanpituisia ne on on ylhäältä ja alhaalta.\n3.2.2016, klo 09:35\nOmpa maailman mullistava julkistus.\nSamaa kuraa samoissa kuorissa.\nMyy yhtä paljon kuin sateenvarjot saharassa.\n3.2.2016, klo 12:20\nSiistiltähän tuo näyttää, vähän kuin iPhone 4:n ja 5:n fuusio. Ei ollenkaan paha.\n3.2.2016, klo 14:01\n6.2.2016, klo 10:13\nNämä specsit kuuluisivat todennäköisesti Lumia 850 mallille joka on peruttu.\nKuvan puhelin on Lumia 650 xl\n5,4″ 720p näyttö\nFFF (front facing flash)\nLue seuraavaksi: Raportti: Google ottaa Nexukset haltuunsa Apple-tyyliin


viva ciabatta!: hatut ja myssyt\nMä en ole ruma fasisti, joten lähden mielelläni mukaasi! Olen aika samaa mieltä siitä, mistä avauduit facebookin puolella, äänestys ei ole kauhean reilu, vaan tietyt supersuositut blogit kyllä jyräävät.\n1. lokakuuta 2011 klo 11.58\neka spammmi! jes!\nmut joo oot toka joka ilmottutuu niin katotaan :) toisaalta voitto ei nyt näytä kyllä mahdolliselta. tää postaus oli ehkä vielä normaalia kitkerämpi tänään.. sanotaan vaikka että on huono päivä\n1. lokakuuta 2011 klo 12.14\nVai huonoa kahvia? ...;)\n1. lokakuuta 2011 klo 13.36\nHei, kävin äänestämässä tuulihattujasi. Minulle ainakin maistuisi!\nÄänestin vaan, koska "Saludo, tuo kusien kusi".\n1. lokakuuta 2011 klo 16.19\nkävin äänestämässä sua koska punk on parasta ja pauligit paskaa!\n2. lokakuuta 2011 klo 9.38\nHeip, mun äänen saat. Suorastaan söpöjä noin pallukat ja hersyvän näköisiä, mutta eivät kuitenkaan ihan piece of kakku tehdä.\nMuutenkin tykkäsin blogisi tyylistä. Olen itse intohimolla vääntänyt ruokaa kymmeniä vuosia ja kuvannutkin tuotoksia, mutta bloggaaminen tuli mieletön vasta tänä syksynä. Ja nyt siis selailen suomalaisia ruokablogeja mielenkiinnolla.\nTerkut, Mari ja Jotain Maukasta jotainmaukasta.wordpress.com\n5. lokakuuta 2011 klo 14.54\nHähää! Kinuskikissa voittaa! Eli siis Paulig. Muut saa kahvia ja pullaa.\n5. lokakuuta 2011 klo 18.06\nja eiköhän se kinuskikissa tosiaan voita.. en ole kyllä edes kattonut moneen päivään noita pisteitä. kyllä mulle ne läjät kahviakin kelpaa.\n5. lokakuuta 2011 klo 18.20\nKävin äänestämässä hattui ja myssyi, jos nyt yleensä osasin äänestää oikein. En juo kahvia ollenkaan, ja vähän alkoi jo tökkiä kun kaikki blogit pursuavat toinen toistaan yhdentekevämpiä makupareja (vitsi mikä sana!) mutta löytyihän se helmi, joka sai minut pyörtämään päätökseni olemaan äänestämättä. Jes, tässä oli tyyliä.


Ylimääräisen yhtiökokouksen kuulumiset - Peuramaa Golf\nYlimääräisen yhtiökokouksen kuulumiset\n26.10.2018 29.4.2020 / Toimisto\nYlimääräinen yhtiökokous pidettiin Långvikissa 25.10.2018. Kokouksessa oli tarkoitus päättää Peuramaa Golfin siirtymisestä markkinaehtoiseen toimintamalliin. Kokouksen alku viivästyi runsaan osanottajamäärän takia. Ilmoittautuminen ja valtakirjojen rekisteröinti kesti odotettua kauemmin, koska monet osakkaat eivät olleet ilmoittautuneet kokoukseen etukäteen. Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin Markku Varhela, sihteeriksi Salla Tuominen ja pöytäkirjantarkastajiksi sekä ääntenlaskijoiksi Klaus Juhani Karlsson ja Kurt Westerling. Kokouksen puheenjohtaja Markku Varhela totesi kokouksen alkuun, että hallituksen ehdotuksella ei ole edes teoreettisia mahdollisuuksia mennä läpi. Tämän vuoksi hallitus veti ehdotuksen markkinaehtoiseen malliin siirtymisestä pois, jonka jälkeen kokous päätettiin.\nKokouksessa oli läsnä 227 osakasta ja edustettuna oli 1092 A-sarjan osaketta (64,05 % koko A-sarjan osakekannasta), 17 B-sarjan osaketta (70,83 % koko B-sarjan osakekannasta) ja 31 C-sarjan osaketta (46,97 % koko C-sarjan osakekannasta). Jotta ehdotus olisi voinut mennä läpi, jokaisesta osakesarjasta olisi pitänyt olla vähintään 50 % edustettuna. Mikäli olisi ollut kaksi C-sarjan osaketta enemmän edustettuna kokouksessa, olisimme päässeet äänestämään.\nHallitus kiittää runsaasta osanotosta kokoukseen. Asiaan palataan kevään 2019 yhtiökokouksessa. Hallitus toivottaa hyvää loppusyksyä kaikille.


144 m² Hakkilankaari 1, 01380 Vantaa Toimistotila vuokrattavana - Oikotie 15641724\nVuokrattavana toimistotilaa Hakkilassa, Vantaalla.\nTämä 144m2 toimisto sijaitsee kiinteistön 2. kerroksessa. Avotoimisto, jossa neuvotteluhuone sekä oma keittötila.\nHakkilankaari 1 on monipuolinen ja toimiva logistiikkakiinteistö Vantaan Hakkilassa. Kiinteistö sijaitsee Lahdenväylän varrella, joten siitä on nopea kulku Helsingin keskustaan sekä lentokentälle. Vuosaaren satamaan matkaa n. 15min.\nLahdenväylän varrella. Tuusulanväylä ja Kehä III lähellä. Lähin bussipysäkki 200 metrin päässä. Lentokentälle matkaa n. 15 min.