Pirkanmaan pelastuslaitoksen yksiköt lähtivät vuonna 2017 erilaisiin ensihoidon ja pelastustoimen tehtäviin 158 kertaa vuorokaudessa. Tehtäviä oli kaikkiaan 57 534 (49 109 tehtävää vuonna 2016). Näistä ensihoidon tehtäviä oli 47 401, mikä on 8 842 tehtävää enemmän kuin edellisvuotena.\nEnsihoidon tehtävien määrän kasvuun vaikutti pelastuslaitoksen ensihoidon vastuualueiden laajeneminen (Akaa, Vesilahti ja osa Ylöjärveä). Tähän myös reagoitiin perustamalla lisää ensihoitajien virkoja sekä hankkimalla lisää kalustoa. Tampereelle perustettiin mm. kaksi 12 tunnin valmiudessa olevaa ambulanssia.\nPelastustoimen tehtäviä oli 10 133. Vuoteen 2016 (10 550) verrattuna tehtävien määrä väheni 417:llä.\nTulipaloissa ja automaattisten paloilmoittimien hälytyksissä lievää laskua\nTulipaloja oli viime vuonna 991, eli 32 vähemmän kuin edellisvuotena. Erilaisia tarkistus- tai varmistustehtäviä oli 2 793 (- 266). Näistä automaattisten paloilmoitinlaitteistojen aiheuttamia hälytyksiä oli 1 512, mikä on 184 vähemmän kuin edellisvuonna.\nHälytystehtävistä eniten työllistivät ensivastetehtävät, joita oli 2 985 (+ 92). Ensivastetehtävä on tehtävä, jossa ambulanssin lisäksi potilaan luokse lähetetään pelastuslaitoksen pelastusyksikkö (=paloauto) joko avustamaan tehtävässä tai lähimpänä yksikkönä.\nPirkanmaalla yhdeksän palokuolema\nPirkanmaalla tulipaloissa menehtyi yhdeksän henkilöä. Uhrit olivat Tampereelta (3), Kangasalta (2) sekä yksi Pirkkalasta, Pälkäneeltä, Urjalasta ja Kihniöstä. Pelastuslaitoksen välittömästä vaarasta pelastettuja ihmisiä oli 129. Pelastuslaitos evakuoi ja saattoi turvaan kaikkiaan 60 henkilöä eri tyyppisissä vaara- tai onnettomuustilanteissa.\nPirkanmaalla kaikilla riskialueilla saavutettiin pelastusyksikön sekä pelastustoiminnan toimintavalmiusajat.\nOmavalvonnalla tavoitetaan paremmin kuin perinteisellä palotarkastuksella\nPientalojen paloturvallisuuden valvonnassa Pirkanmaalla käytetään enimmäkseen omavalvontaa. Omavalvonnassa pelastuslaitos postittaa valvottaviin kohteisiin omavalvontakirjeen, -lomakkeen ja opasmateriaalia, joiden perusteella asukas tekee omatoimisen kartoituksen kotinsa paloturvallisuuden perusasioista.\nOmavalvonnalla tavoitettiin viime vuonna kaikkiaan 28 000 taloutta (22 000 kiinteistöä). Palotarkastuksia suoritettiin asuin-, liike-, teollisuus- ja julkisiin rakennuksiin sekä muihin valvontakohteisiin, kuten suuriin yleisötapahtumiin, kaikkiaan n. 11400 kpl. Lisäksi suoritettiin asiakirjavalvontaa 2000 kpl sekä annettiin noin 1000 lausuntoa.\nPelastuslaitos on tavoittanut turvallisuusviestinnän keinoin vuonna 2017 noin 100 000\nkansalaista. Näistä noin 30 000 henkilöä osallistui turvallisuuskoulutukseen.\nPirkanmaan pelastuslaitos on ollut aktiivinen sosiaalisen median käytössä turvallisuusviestinnän apuna. Pelastuslaitoksen nettisivuilla, Facebookissa, Twitterissä ja Instagramissa jaetaan turvallisuusaiheista tietoutta kevyemmässä muodossa kuin perinteisessä virkamiesviestinnässä. Pelastuslaitos tilastoi kuukausittain sähköisen viestinnän kävijämääriä sekä kävijöiden kanssa käymiä vuorovaikutustilanteita. Vuonna 2017 pelastuslaitoksen sähköisen viestinnän käyntimäärä (kattavuus) oli 5.2 miljoonaa kertaa (4,5 miljoonaa vuonna 2016). Erilaisia vuorovaikutustilanteita (vaikuttavuus) - viestien jakamista, kysymyksiä, kilpailuun osallistumisia ym. kontakteja - oli lähes 400 000 (400 000 vuonna 2016).\nPelastustoiminta: Pelastuspäällikkö Esko Kautto, puh. 040 569 8970\nOnnettomuuksien ennaltaehkäisy: Pelastuspäällikkö Teemu-Taavetti Toivonen, puh. 0400 281 288\nEnsihoito: Pelastuspäällikkö Matti Isotalo, puh. 0400 200 088\nPohjoinen pelastusalue: palopäällikkö Mika Salmela, puh. 040 739 9647: (Parkano, Kihniö, Virrat, Mänttä-Vilppula, Ruovesi, Juupajoki, Orivesi)\nEteläinen pelastusalue: palopäällikkö Jyrki Paunila, 0400 926 226: (Tampere, Vesilahti, Urjala, Lempäälä, Akaa, Valkeakoski, Pälkäne, Kangasala, Ikaalinen, Ylöjärvi, Hämeenkyrö, Nokia, Pirkkala, Sastamala, Punkalaidun)


Porvoon kuntoportaiden suunnittelu etenee – Talousarvioon 200 000 euroa\nPorvoon kuntoportaat on tarkoitus rakentaa Kokonniemen laskettelukeskuksen päärinteen hissilinjan viereen.\nPORVOO, KOKONNIEMI Kokonniemen kuntoportaiden suunnittelu on edennyt. Sivistyslautakunta käsittelee alustavaa suunnitelmaa ja portaiden toteutustapaa kokouksessaan ensi viikon torstaina.\nEsityksen mukaan 200 metriä pitkät ja noin 350 askelmaa käsittävät kuntoportaat toteutetaan Kokonniemen laskettelukeskukseen päärinteen hissilinjan viereen. Kuntoportaat rakennetaan kestopuusta ja ne valaistaan.\nPortaiden yhdelle puolelle asennetaan kaide, ja niiden viereen toteutetaan kivituhkainen polku. Kuntoportaat toteutetaan siten, että ne myötäilevät mahdollisimman hyvin tasoitettua maapohjaa ja porrasetenemästä tulee mahdollisimman yhtenäinen.\n– Nyt suunnitellut kuntoportaat ovat yksi ensi vuonna toteutettavista keskeisistä kuntoiluun kohdistuvista investoinneista. Liikutaan Porvoon Mitalla 2030 -liikuntaohjelman mukaan tavoitteena on toteuttaa 2020-luvun aikana alueellisesti kattava ja laadukas omatoimiseen ulkona liikkumiseen kannustava ympäristö, liikuntapalveluiden päällikkö Per Högström liikuntapalveluista kertoo.\n– Kuntoportaat palvelevat kaikkia kuntalaisia koululaisista kuntoilijoihin ja kilpaurheilijoihin yli lajirajojen, niin seuratoiminnassa kuin omatoimisessa kuntoilussakin. Tavoitteenamme on, että portaat olisivat käytössä jo ensi kesän aikana, hän jatkaa.\nLiikuntapalvelut tutustunut eri kuntaporrasratkaisuihin\nLiikuntapalvelut on tutustunut Uudellamaalla eri kuntoporrasratkaisuihin. Tutustumiskäyntien pohjalta liikuntapalvelut on laatinut yhdessä Sipti Consulting Oy:n kanssa alustavan suunnitelman kuntoportaiden rakentamisesta.\n– Kuntoportaiden lopulliset rakennuskustannukset voidaan vahvistaa urakkaneuvottelujen jälkeen. Ensi vuoden talousarvioon varatun 200 000 euron lisäksi haemme kuntoportaiden rakentamiseen valtionavustusta, Per Högström kertoo.\nPorvoota lähimmät kuntoportaat löytyvät Sipoon Söderkullasta ja Keravan Keinukalliolta.\n* noin 350 askelmaa\n* leveys 1,6 metriä ja pituus 200 metriä\n* korkeusero noin 50 metriä\n* rakennetaan kestopuusta\n* vieressä kivituhkalla päällystetty polku\n* käytössä noin huhtikuusta marraskuuhun\n* ei talvikunnossapitoa\n* ei nastakenkiä\n* portaisiin asennetaan kävijälaskuri\n* tavoitteena nousuja vuoden aikana noin 225 000–250 000


Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy TURVALLISUUSASIAKIRJA - PDF\nDownload "Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy TURVALLISUUSASIAKIRJA"\n1 TURVALLISUUSASIAKIRJA Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy 1\n2 1. SISÄLLYSLUETTELO SIVU 1. SISÄLLYSLUETTELO 2 2. JOHDANTO; KUVAUS TOIMINNASTA 3 3. TURVALLISUUDESTA JA ALKUSAMMUTUS- JA ENSIAPUVÄLINEISTÄ VASTAAVAT HENKILÖT 3 4. ENNAKOITAVAT VAARATILANTEET SEURAUKSINEEN SEKÄ TOIMENPITEET VAAROJEN POISTAMISEKSI JA NIIDEN SEURAUSTEN EHKÄISEMISEKSI 4 5. OHJELMISSA KÄYTETTÄVÄT VÄLINEET JA SUOJAVARUSTEET 4 6. PALVELUIDEN TARJOAMISEEN LIITTYVÄT OLOSUHDERAJOITUKSET 4 7. PALVELUN TURVALLINEN ASIAKASMÄÄRÄ SEKÄ PALVELUUN OSALLISTUVIEN OMINAISUUKSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET; TIETOJEN ANTO PALVELUUN OSALLISTUVILLE JA PALVELUN VAIKUTUSPIIRISSÄ OLEVILLE 5 8. PALVELUN VAIKUTUSPIIRISSÄ OLEVIEN MUIDEN HENKILÖIDEN TURVALLISUUDEN VARMISTAMINEN 5 9. RISKIANALYYSI JA RISKIEN VÄLTTÄMINEN ONNETTOMUUS- JA HÄTÄTILANTEET; TOIMINTAOHJE ONNETTOMUUS- JA LÄHELTÄ PITI -TILANTEIDEN KIRJAAMINEN VAKUUTUKSET TIEDOTTAMINEN TURVALLISUUSASIAKIRJAN JA SUUNNITELMIEN TIETOJEN JAKAMINEN TYÖNTEKIJÖILLE JA MUILLE MAHDOLLISILLE ASIAKKAAKSI OHJELMAPALVELUTAPAHTUMAAN: YLEISOHJE ESIMERKKI TURVALLISUUSSUNNITELMASTA: OPASTETTU MELONTARETKI ESIMERKKI RISKIANALYYSISTÄ: OPASTETTU MELONTARETKI 12 2\n3 2. JOHDANTO; KUVAUS TOIMINNASTA Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy on Rautalammilla toimiva luonto- ja elämyspalveluyritys, joka toteuttaa pääosin luontoon ja erämaisiin ympäristöihin sijoittuvia lihasvoimin toteutettavia ohjelmapalveluita sekä kuluttaja-, yhteisö että yritysasiakkaille. Toimintaympäristönä on koko maa. Ohjelmaa toteutetaan asiakkaan toivomassa paikassa, kaikkina vuodenaikoina. Yrityksellä ei ole omia kiinteitä toimipaikkoja. Ohjelmapalveluita Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n palveluksessa toteuttaa pääasiassa yrittäjä Markku Utriainen. Tarvittaessa käytetään ammattiinsa koulutettuja ja tarvittavat lajiliittojen auktorisoinnit omaavia oppaita, esimerkiksi melontaohjaajat sekä erä- ja luonto-oppaat. Tapahtumissa avustavina henkilöinä voivat toimia myös muun riittävän kokemuksen omaavat henkilöt. Yrityksen toiminta perustuu kestävän kehityksen periaatteelle, ja noudatamme kaikessa toiminnassamme lakeja ja viranomaisten ohjeita ja määräyksiä. Tämä turvallisuusasiakirja perustuu Kuluttajaturvallisuuslakiin (920/2011). Rautalammilla TURVALLISUUDESTA JA ALKUSAMMUTUS-JA ENSIAPUVÄLINEISTÄ VASTAAVAT HENKILÖT Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n järjestämien tilaisuuksien turvallisuudesta, alkusammutus- ja ensiapuvälineistä vastaa päävastuullisesti yrityksen omistaja, yrittäjä Markku Utriainen, puhelin ja sähköposti Vastuualueet: päävastuu turvallisuusasioista, turvallisuusasioiden suunnittelu, toteutus ja valvonta, henkilökunnan koulutus ja perehdytys, henkilösuojaus-, alkusammutus- ja ensiapuvälineistä vastaaminen, onnettomuus- ja läheltä piti -tilanteiden raportointi, seuranta ja tiedottaminen, pelastusteiden kulkukelpoisuuden valvonta tapahtumapaikoilla ja tämän turvallisuusasiakirjan sisällöstä ja päivittämisestä vastaaminen. Tämän turvallisuusasiakirjan lisäksi on yleisimmistä yrityksen toteuttamista toiminnoista laadittu omat toimintokohtaiset turvallisuussuunnitelmat. Jokainen työntekijä tuntee tämän turvallisuusasiakirjan sisällön. Yrityksen käyttäessä ohjelmapalvelutapahtuman toteuttamiseen toista yritystä alihankkijana, vastaa tämä henkilökuntansa pätevyydestä ja sopivuudesta kyseiseen toimintaan. Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy edellyttää alihankkijoiltaan samoja turvallisuus- ja pätevyysvaatimuksia kuin omilta työntekijöiltäänkin. Työntekijöiden ammattitaito: Yritys käyttää kulloiseenkin ohjelmapalvelutapahtumaan vaadittavan koulutuksen omaavia ohjaajia. 3\n4 Yrittäjän omaama pätevyys: *Melontaohjaaja (Suomen Melontakouluttajat ry) *Vuokraveneenkuljettaja (Trafi) *Ea 1 (Spr) Yrityksen käyttämät alihankkijat ovat sitoutuneet vastaamaan omien työntekijöidensä osalta samoista pätevyys- ja ammattitaitovaatimuksista. 4. ENNAKOITAVAT VAARATILANTEET SEURAUKSINEEN SEKÄ TOIMENPITEET VAAROJEN POISTAMISEKSI JA NIIDEN SEURAUSTEN EHKÄISEMISEKSI Koska yrityksellä ei ole kiinteitä toimitiloja tai toimipaikkoja, vaaratilanteiden ennakointi ja riskien kartoitus sekä niiden toimenpiteiden arviointi, joilla vaaroja pyritään poistamaan ja tapaturmia sekä onnettomuuksia ehkäisemään, selvitetään ja määritetään toimintamuotokohtaisissa turvallisuussuunnitelmissa ja riskikartoituksissa. Nämä sisältävät myös ohjeet mahdollisia onnettomuus- ja vaaratilanteita varten. Turvallisuussuunnitelmien ja riskikartoitusten laatimisesta vastaa yrittäjä, Markku Utriainen. Liitteenä on malli turvallisuussuunnitelmasta ja riskikartoituksesta. 5. TAPAHTUMISSA KÄYTETTÄVÄT VÄLINEET JA SUOJAVARUSTEET Ohjelmapalvelutapahtumissa käytettävien välineiden ja suojavarusteiden kunnosta ja turvallisuudesta vastaavat yrittäjän lisäksi kaikki toimintaa ohjaavat henkilöt. Kaikki välineet tarkastetaan säännöllisesti ja huolletaan asianmukaisesti. Melontavälineistön turvallisuus tarkastetaan silmävaraisesti aina ennen kuin sitä luovutetaan asiakkaan käyttöön. Toiminnassa käytetään vain varusteita, jotka ovat asianmukaisesti hyväksyttyjä tai sertifioituja, mikäli niitä edellytetään. Käytettävät kelluntavälineet ovat CE-hyväksyttyjä. 6. PALVELUIDEN TARJOAMISEEN LIITTYVÄT OLOSUHDERAJOITUKSET Koska yrityksen tarjoamat palvelut eroavat toisistaan erittäin paljon olosuhderajoitusten suhteen, tarkemmat tiedot rajoituksista kerrotaan toimintapaikka- tai tapahtumakohtaisissa turvallisuussuunnitelmissa sekä asiakkaille toimitettavissa ennakkotiedoissa. Paitsi toiminnan laji myös asiakasryhmän koostumus ja valmiudet vaikuttavat olosuhderajoituksiin. Yrittäjä ohjeistaa ohjaajat sovellettavista olosuhderajoituksista, mutta myös ohjaaja tekee itsenäisiä päätöksiä toiminnan mahdollisesta peruuttamisesta tai siirtämisestä tarpeen mukaan. Olosuhteista ei saa aiheutua vaaraa asiakkaalle tai muulle osapuolelle. 4\n5 7. PALVELUN TURVALLINEN ASIAKASMÄÄRÄ SEKÄ PALVELUUN OSALLISTUVIEN OMINAISUUKSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET; TIETOJEN ANTO PALVELUUN OSALLISTUVILLE JA PALVELUN VAIKUTUSPIIRISSÄ OLEVILLE Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n asiakkailleen tarjoamien palveluiden monimuotoisuudesta johtuen eri palveluita koskevat hyvin erilaiset vaatimukset koskien turvallista asiakasmäärää eri olosuhteissa, osallistujien terveydentilaa, fyysistä kuntoa, kokemusta, koulutusta, kielitaitoa ja muita vastaavia seikkoja. Nämä asiat selviävät palvelua varten laadittavasta turvallisuussuunnitelmasta sekä asiakkaalle toimitettavasta esitietomateriaalista (tilausvahvistus, lomake huoltajan kirjallista lupaa varten). Myös osallistujilta vaadittava varustus ja valmistautuminen kerrotaan materiaalissa. Osallistujat opastetaan paikalle useimmiten karttalinkkien avulla, sekä olemalla paikan päällä vastassa ohjaamassa oikeaan paikkaan. Tapahtuman alussa selvitetään tarvittavat turvallisuusasiat, sekä muu ohjeistus ja turvallisuusvälineiden ja suojainten käyttö. Melontatapahtumissa noudatetaan melonnan turvallisuusohjeessa mainittuja suurimpia sallittuja osallistujamääriä/ohjaaja. Kaikissa vesillä tapahtuvat aktiviteeteissa noudatetaan nollatoleranssia päihteiden käytön suhteen. Alle 18-vuotiaat tarvitsevat melontaohjelmiin huoltajan kirjallisen luvan, tai huoltajan mukaan tapahtumaan. Lomake luvan antamiseksi on tulostettavissa yrityksen kotisivuilta osoitteesta 8. PALVELUN VAIKUTUSPIIRISSÄ OLEVIEN MUIDEN HENKILÖIDENTURVALLISUUDEN VARMISTAMINEN Toiminnan lajista riippuen ulkopuolisten henkilöiden turvallisuus varmistetaan selvittämällä toimintapaikan olosuhteet etukäteen. Tarkemmat selvitykset eri tapahtumiin liittyvistä turvallisuusasioista löytyvät toimintakohtaisista turvallisuussuunnitelmista ja riskikartoituksista. 9. RISKIANALYYSI JA RISKIEN VÄLTTÄMINEN Elämys- ja luonto-ohjelmapalvelutoimintaan liittyy eritasoisia riskejä. Toiminnan laadusta riippuen ne ovat joko lähinnä varusteisiin tai omaisuuteen kohdistuvia tai lieviä henkilöriskejä. Korkeariskisiksi luokitelluissa lajeissa ja esimerkiksi vaelluksilla erämaa-alueilla on kuitenkin mahdollisuus vakaviinkin terveyteen kohdistuviin tapaturmiin. Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n tuottamien tapahtumien sisältämät riskit analysoidaan etukäteen, ja vaadittavat toimenpiteet riskien minimoimiseksi suoritetaan viipymättä ja huolellisesti. Ammattitaitoinen henkilökunta, hyväkuntoinen kalusto, selkeä asiakkaiden ohjeistaminen ja sään ja muiden olosuhteiden ottaminen huomioon mahdollistavat turvallisen toiminnan. Henkilökunnan ohjeita noudattava asiakas voi luottaa olevansa turvallisissa käsissä koko tapahtuman ajan. Tuotekohtainen riskianalyysi ja turvallisuussuunnitelma laaditaan jokaiselle ohjelmapalvelutuotteelle. 5\n6 10. ONNETTOMUUS-JA HÄTÄTILANTEET; TOIMINTAOHJE Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n ohjelmapalvelutuotteille on laadittu turvallisuussuunnitelmat, jotka löytyvät ohjaajan varusteista yhdessä ensiapuvälineiden kanssa. Onnettomuustilanteessa, ennen pelastusviranomaisten saapumista, toimintaa paikalla johtaa tapahtuman vastuuohjaaja. Mikäli asiakasryhmään kuuluu lääkintä- tai pelastusalan ammattilaisia, voidaan johtovastuu siirtää heille. Yrityksen työntekijät ovat suorittaneet vähintään EA 1 tasoisen ensiapukoulutuksen. Yrityksen omistaja, jollei itse ole tapahtumassa paikalla, on tavoitettavissa puhelimitse : Markku Utriainen Toimintajärjestys onnettomuustilanteessa on seuraava: - Pelasta ensin loukkaantuneet ja vaarassa olevat. - Ilmoita onnettomuudesta hätänumeroon 112 vasta turvallisesta paikasta. - Estä lisävahinkojen syntyminen - Anna ensiapua; tarvittaessa aloita elvytys - Opasta pelastajat paikalle. Hätäpuhelua soittaessasi muista nämä: - Kerro, mitä on tapahtunut: tulipalo vai muu onnettomuus. - Missä on tapahtunut: Kerro osoite tarkasti: paikkakunta, katuosoite,koordinaatit, kylä, talon nimi, sovi opastuksesta. - Kerro, onko joku vaarassa tai loukkaantunut. - Vastaa kysymyksiin lyhyesti ja tarkasti. - Älä sulje puhelinta ennen kuin olet saanut luvan. Pelastuslaitos Matkapuhelimesta soittaessasi et tarvitse suuntanumeroa etkä SIM-korttia. Kolikko- ja korttipuhelimesta voit soittaa hätänumeroon ilman rahaa. 11. ONNETTOMUUS-JA LÄHELTÄ PITI -TILANTEIDEN KIRJAAMINEN Yrityksen toiminnassa mahdollisesti tapahtuvat onnettomuus- ja läheltä piti -tilanteet tutkitaan tarkasti ja kirjataan ylös sekä ilmoitetaan valvovalle viranomaiselle vapaamuotoisella ilmoituksella. Viranomainen elämyspalveluiden kyseessä ollessa on Ympäristöterveydenhuollon yhteistoiminta-alue, Tervon kunta. 6\n7 Osoite on Ympäristöterveydenhuollon yhteistoiminta-alue, Suonenjoen toimipaikka, Herralantie 1, Suonenjoki. Tarvittaessa kirjanpitoa hyödynnetään myös tulevien onnettomuuksien ehkäisyssä koulutuksen ja tarkastustoiminnan kautta. Vastuuhenkilönä toimii yrittäjä Markku Utriainen. 12. VAKUUTUKSET Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n järjestämissä asiakastapahtumissa on voimassa yrittäjän toiminnanvastuuvakuutus, joka kattaa yrittäjän tuottamuksesta johtuvat henkilö- ja esinevahingot euron edestä. Vakuutussopimuksen numero: Pohjola Yrityksen käyttämät alihankkijat vastaavat omasta osuudestaan toiminnassa omin vastuuvakuutuksin. Asiakkaan omasta toiminnasta johtuvat tapaturmat eivät sisälly edellä mainittuun vakuutukseen. Suosittelemme, että toimintaan osallistuvalla asiakkaalla on oma tai mahdollisesti työnantajan ottama tapaturmavakuutus. 13. TIEDOTTAMINEN Mahdollisissa turvallisuusasioihin liittyvissä asioissa ja onnettomuustilanteissa Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n puolesta tiedotuksesta vastaa yksin Markku Utriainen puhelin , 14.TURVALLISUUSASIAKIRJAN JA SUUNNITELMIEN TIETOJEN JAKAMINEN TYÖNTEKIJÖILLE JA MUILLE MAHDOLLISILLE TAHOILLE Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n työntekijät perehdytetään turvallisuusasiakirjan sekä turvallisuussuunnitelmien sisältöön, ja jokainen kuittaa lukeneensa aineiston. Lista kuittauksista on turvallisuusasiakirjan ohessa liitteenä. Aina aineistoa päivitettäessä yrittäjä ohjeistaa henkilöstöä lukemaan uuden version. Henkilökunnan koulutussuunnitelma löytyy turvallisuuskansiosta turvallisuusasiakirjan yhteydestä. Turvallisuussuunnitelma riskikartoituksineen on ohjaajalla aina mukana tapahtumaa ohjattaessa, ja sen sisältö on jokaisella ohjaajalla tiedossa. 15. ASIAKKAAKSI OHJELMAPALVELUTAPAHTUMAAN; YLEISOHJE Kuluttajaviraston ohjeet ohjelmapalvelutilaisuuteen osallistuvalle: Ohjelmapalveluiden turvallisuusvinkkejä kuluttajille Ohjelmapalveluiden (esim. seikkailu- ja elämyspalvelun) tarjoaja on vastuussa siitä, että palvelu on turvallinen. 7\n8 Ilmoita etukäteen (lomakkeella tai suullisesti) järjestäjälle mahdollisista liikkumisrajoitteista ja sairauksista. Näin järjestäjä voi varautua asiaan ja tarvittaessa muokata ohjelmaa sopivaksi. Älä osallistu temppuun johon et tunne pystyväsi. On järkevää osata kieltäytyä. Sosiaalinen paine saattaa ajaa jotkut tekemään jotakin sellaista, mistä he eivät selviä. Pidä huolta kaveristasi, erityisesti lapsista ja nuorista! Kysy järjestäjältä, voiko lapsesi osallistua. Noudata järjestäjän asettamia ikä- ja kokorajoja! Esimerkiksi huvipuistolaitteessa liian pienikokoinen lapsi saattaa luiskahtaa pois kieppuvasta istuimesta ja pudota. Käytä suojavarusteita! Järjestäjä ei jaa niitä jännityksen lisäämiseksi, vaan suojaamaan sinua ja muita osallistujia. Älä osallistu alkoholin vaikutuksen alaisena! Humalassa yliarvioit kykysi ja tarkkaavaisuutesi on herpaantunut. Toimi järjestäjän antamien ohjeiden mukaan. On parempi kysyä, kuin hosua ja katua! Muista huolehtia elämysseikkailunkin aikana perusturvallisuusasioista, eli käytä liikenteessä aina turvavyötä, kuormaa ajoneuvot oikein, huolehdi mahdollisen lastin oikeasta kiinnittämisestä ja noudata liikennesääntöjä. Älä hyppää suinpäin veteen. Vesillä liikuttaessa käytä aina pelastusliivejä tai kelluntapukinetta! Kelluntapukine soveltuu vain uimataitoisille henkilöille. Jos epäilet, voit kysyä palvelun tarjoajalta yrittäjän vastuuvakuutuksesta, vetäjien ammatillisesta osaamisesta (miten hän on hankkinut osaamisensa, mitä kursseja on suorittanut, työkokemus jne.) ja hätätilanteisiin varautumisesta. Ohjaajan välinpitämätön tai ylimielinen suhtautuminen turvallisuuskysymyksiin on vaaran merkki. Ammattitaitoinen ja asiaan vakavasti suhtautuva ohjaaja ei laske leikkiä turvallisuusasioista. Älä toteuta omin päin temppua, jonka olet nähnyt televisiossa tai ammattilaisen tekemänä. Ammattilaisilla on tempun vaatimat erikoisvälineet ja he huolehtivat turvallisuusjärjestelyistä, vaikka turvallisuustoimet eivät päällepäin näkyisikään tai niistä ei mainittaisi. Kuluttajavirasto Palvelun turvallisuudesta on vastuussa palvelun järjestäjä. Epäillessäsi palvelun turvallisuutta voit ilmoittaa asiasta kunnan terveystarkastajalle. 8\n9 16. ESIMERKKI TURVALLISUUSSUUNNITELMASTA: OPASTETTU MELONTARETKI Toiminnan kuvaus Opastettu korkeintaan päivän mittainen melontaretki järvi- tai jokialueella. Asiakkaat tulevat itse ilmoitetulle lähtöpaikalle ja maksavat osallistumismaksun ohjaajalle. Ensin kartoitetaan osallistujien aikaisempi melontakokemus ja uimataito kysymällä jokaiselta ja varmistetaan että kaikki ovat yli 18-vuotiaita tai heillä on huoltajan lupa osallistua melontaan. Samalla varmistetaan että osallistujien varusteet soveltuvat sää yms. olosuhteisiin. Käydään läpi kajakin ja melojan turvavarusteet ja niiden käyttö. Käydään läpi suullisesti läpi turvallisuussuunnitelma (melontareitti, toiminta onnettomuustapauksissa, ryhmässä pysyminen, toiminta kajakin kaatuessa). Jaetaan osallistujille varusteet ja tarkistetaan että he pukevat ne oikein päälle. Harjoitellaan kajakkiin meno ja siitä poistuminen rantautuessa. Ohjaaja valvoo asiakkaiden menon kajakkiin ja lähdön melomaan. Meloessa pysytään ryhmässä siten että ohjaajalla on koko ajan näkö ja kuuluyhteys ajan kaikkiin osallistujiin. Palattaessa asiakkaat rantautuvat ohjaajan ohjeiden mukaan ja palauttavat melontavarusteen ohjaajalle. Sää- ja muut varaukset Kovalla tuulella, pakkasella tai rankkasateella ei toimita, ei myöskään ukkosella; ohjaaja tarkistaa säätiedotuksen ennen tapahtuman alkua ja tekee päätöksen toiminnan mahdollisesta peruuttamisesta tai toiminnan keskeyttämisestä säätilanteen mukaan. Toimintaan ei voi osallistua päihtyneenä ja retken aikana ei nautita alkoholia. Alle 18-vuotiaalla on oltava huoltaja mukanaan tai tämän kirjallinen lupa osallistua melontaohjelmaan. Asiakkaiden on noudatettava annettuja ohjeita ja otettava omassa toiminnassaan huomioon myös muiden osallistujien ja ulkopuolisten henkilöiden turvallisuus; ohjaajalla ja muulla henkilökunnalla on oikeus estää henkilön osallistuminen melontaretkelle jos hän aiheuttaa vaaraa joko itselleen tai muille. Ohjaajat Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy käyttää toiminnassa vai Suomen Melontakouluttajat ry:n tai Suomen Melonta- ja Soutuliitto ry:n auktorisoimia melontaohjaajia tai melontaoppaita. Ohjaajat ovat tutustuneet melontaympäristöön etukäteen ja heille on selvitetty turvalliset rantautumispaikat ja huomioitavat veneväylät. Ohjaajilla on tarvittavat pelastustaidot ja pelastamisvarusteet, mikäli asiakas kaatuu kajakilla tai hänet on muusta syystä hinattava rantaan. Ohjaajilla on vähintään EA1-tasoiset ensiaputaidot. Ohjaajat ovat tutustuneet tähän turvallisuussuunnitelmaan ja riskianalyysiin sekä Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n turvallisuusasiakirjaan. Välineet 9\n10 Kaikki toiminnassa käytettävät välineet ovat melontatoimintaan hyväksyttyjä ja CE-merkinnöillä varustettuja. Ohjaaja varmistaa, että kajakkien turvavarusteet ovat kunnossa ennen kuin niitä luovutetaan asiakkaan käyttöön. Jokaiselle melojalle on mela, kelluntapukine soveltuu melojalle ja on asianmukaisesti puettuna päälle, kajakin kansiluukut ovat suljettuna/kellukkeet ovat kunnossa, kajakeissa on tyhjennysvälineinä äyskäri tai sieni, kajakin keulan ja perän tartuntakahvat ja kansiköydet ovat kunnossa ja kajakin jokaiseen aukkoon on aukkopeite (ei koske avokajakkeja). Avokajakeilla melotaan vain olosuhteissa, joissa ei ole ilmeistä riskiä kajakin täyttymisestä vedellä. Välineiden kunto tarkistetaan silmämääräisesti aina ennen kuin niitä luovutetaan asiakkaan käyttöön. Ohjaaja tarkistaa että osallistujien vaatetus ja muu varustus on sääolosuhteisiin ja melontaretken vaativuuteen riittävä. Ohjaajalla on oikeus estää asiakasta osallistumasta retkelle, jos asiakkaan varustus on selvästi riittämätöntä senhetkisiin olosuhteisiin nähden. Ohjaajan varusteisiin kuuluu aina edellä mainittujen lisäksi aina hinausvyö tai hinausköysi, ea-pakkaus, kanootin paikkausvälineet (ilmastointiteippi), matkapuhelin, kartta ja kompassi, puukko, tulentekovälineet, lämpöpeite Ryhmän koko Yhdellä ohjaajalla on vastuullaan korkeintaan 16 hengen ryhmä korkeintaan 10 kajakissa. Toiminta vaaratilanteissa Vaaratilanteessa toimintajärjestys on seuraava: o pelastetaan ensin loukkaantuneet ja vaarassa olevat o tehdään ilmoitus yleiseen hätänumeroon 112 o estetään lisävahinkojen synty o opastetaan pelastajat paikalle o tarkkaillaan koko ajan loukkaantuneiden tilaa ja elintoimintoja sekä annetaan tarvittaessa ensiapua Hätäpuhelua soitettaessa ilmoitetaan o mitä on tapahtunut o missä on tapahtunut: Ohjaaja seuraa koko ajan kartastaan missä ollaan, jotta voi tarvittaessa ilmoittaa ryhmän sijainnin hätäkeskukseen. Esimerkiksi sijainnin voi ilmoittaa: Rautalammin kunnan Hankavesi-järvellä, Vilosensaaren pohjoiskärjessä. o kerrotaan, onko joku vaarassa tai loukkaantunut o sovitaan opastuksesta 10\n11 o vastataan kysymyksiin lyhyesti ja tarkasti o ei suljeta puhelinta ennen kuin on saatu lupa siihen o matkapuhelimella soitettaessa ei tarvita suuntanumeroa eikä SIM-korttia Toiminnan johtaminen hätätilanteessa o toimintaa johtaa tilaisuuden vastaava ohjaaja kunnes paikalle saadaan pelastusmiehistöä tai poliisi o mikäli vastaava ohjaaja on itse loukkaantunut, toiminnan johdon ottaa toinen ohjaaja tai joku läsnäolijoista, mikäli tällä on pätevyys siihen Tapahtuneesta tiedottaminen Tiedottamisesta vastaa yrittäjä Markku Utriainen p Ensiapu- ja pelastusvälineet o ensiapuvälineet löytyvät sekä ohjaajan kajakista Kiireettömät avunpyynnöt Etelä-Konnevesi, Pohjois-Konnevesi, Kiesimä: Konneveden Järvipelastajat, puh Niinivesi, Hankavesi, Iisvesi, Koskelovesi, Miekkavesi: Sisä-Savon Järvipelastajat puh Vahingot ja läheltä piti tilanteet Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy:n toiminnassa mahdollisesti tapahtuvat onnettomuus- ja läheltä piti- tilanteet tutkitaan tarkasti ja kirjataan ylös sekä ilmoitetaan valvovalle viranomaiselle, joka elämyspalveluiden kyseessä ollessa on kunnan terveystarkastaja. Vakuutukset Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy järjestämissä asiakastapahtumissa on voimassa yrittäjän toiminnanvastuuvakuutus, joka kattaa yrittäjän tuottamuksesta johtuvat henkilö- ja esinevahingot euron edestä. Vakuutussopimuksen numero: pohjola Yrityksen mahdollisesti käyttämät alihankkijat vastaavat omasta osuudestaan toiminnassa omin vastuuvakuutuksin Yrityksen työntekijöillä on voimassaoleva lakisääteinen tapaturmavakuutus Asiakkaan omasta toiminnasta johtuvat tapaturmat eivät sisälly toiminnanvastuuvakuutuksen piiriin. suosittelemme, että toimintaan osallistuvalla asiakkaalla on oma tai mahdollisesti työnantajan ottama tapaturmavakuutus. Liitteet: riskianalyysi 11\n12 17. ESIMERKKI RISKIANALYYSISTÄ RISKIANALYYSI OHJATTU MELONTARETKI TODENNÄKÖISYYS SEURAUKSEN VAKAVUUS TOIMENPITEET VAARAN POISTAMISEKSI SUORITTAJA(T) Kaatuminen kajakkiin noustessa tai rantautuessa epätodennäköinen, mahdollinen haitallinen, vakava ohjeistus ja harjoittelu retken aluksi, valvonta, paikan valinta ohjaaja Kajakin kaatuminen epätodennäköinen, mahdollinen haitallinen ohjeistus toiminnasta, tarkastetut ja hyväksytyt välineet ohjaaja Toisen aluksen törmääminen kajakkiin epätodennäköinen, mahdollinen vakava ohjeistus, ohjaajan valvonta, ei melota sumussa/hämäräs sä. ohjaaja Liukastuminen rantakallioilla tai laiturilla mahdollinen haitallinen, vakava ohjeistus, kengät, ohjaaja valvoo ohjaaja asiakkaan sairauskohtaus retken aikana epätodennäköinen, mahdollinen haitallinen, vakava toimintaohjeet hätätapauksissa, ea, avun hälyttäminen ohjaaja, yrittäjä ohjaajan sairauskohtaus retken aikana epätodennäköinen, mahdollinen haitallinen, vakava ohjataan vain terveenä ohjaaja, muut paikallaolijat asiakkaan eksyminen ryhmästä epätodennäköinen, mahdollinen haitallinen Ohjeistus ryhmässä pysymisestä, ohjaaja valvoo ja antaa ohjeita retken aikana ohjaaja Sää: kova tuuli, aallokko, myrsky mahdollinen haitallinen, vakava Säätiedotusten ja luonnon seuranta, retken keskeytys Ohjaaja 12\n13 Hypotermia mahdollinen haitallinen, vakava ei melota kylmän veden aikaan, vaatetus, varavaatetus Yrittäjä, ohjaaja Rautalampi Markku Utriainen Yrittäjä Etelä-Konneveden Luontopalvelut Oy 13


Sää on tänään pääosin poutainen – ”seesteisen oloinen päivä tulossa”\nEtelässä ja lännessä on aurinkoisempaa, pohjoisessa ja idässä pilvisempää.\nKatso päivän säätiedot videolta Foreca\nkeskiviikko 12.6.2019 klo 6:23\nEtelä- ja Länsi-Suomeen on tulossa osaksi varsin aurinkoinen päivä. Muutenkin suuressa osassa maata on poutaa, kertoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi Jouko Korhonen.\nKuitenkin Lapista valuu pilvisyyttä itään päin niin, että pilvisyys lisääntyy päivän mittaan Savon ja Karjalan pohjoisosissa. Pohjois-Lapissa sekä Ahvenanmaalla ja lounaisrannikolla voi tulla myös joitakin sateita. Sen sijaan Suomen etelä- ja länsiosissa on aurinkoisempaa tai vaihtelevaa poutaa.\n– Hiukan seesteisen oloinen päivä on tulossa. Etelä ja länsiosissa Suomea on lämpötilat 15–20 asteen paikkeilla. Sen sijaan pilvisemmässä idässä lämpötilatkin jäävät lähemmäksi 10 astetta. Pohjois-Suomessa ollaan 5–10 asteen lukemissa, Korhonen ennustaa.\nViikon edetessä mennään lämpimämpään päin. Tämä tietää myös ukkosia. Saksan päällä eilen olleet massiiviset ukkoset ja ”golfpallonkokoiset” rakeet voivat nousta Tanskaan ja Ruotsiin. Mahdollisesti tämänkaltaista ilmarintamaa Korhosen mukaan olisi tulossa myös Suomeen ehkä jo torstaina.\nPoutaista säätä luvassa suureen osaan maata. AOP


Lämpöliivit – modernit, klassiset ja eristävät MASCOT-liivit\nTalviliivi, vanutäyte, vettähylkivä, luokka 1\nJos tarvitset lämmintä liiviä, löydät omasi MASCOTin useiden erilaisten lämpöliivien joukosta. MASCOTin lämpöliivi on hyvä valinta sinulle, jonka on pysyttävä lämpimänä ja liikuttava vapaasti työpäivän aikana. Lämpöliivit ovat välttämättömiä, jos työskentelet usein ulkona tai vaihtelevissa lämpötiloissa. Lämpöliivi toimii erityisen hyvin lämmittävänä lisäkerroksena. Kun yhdistät lämpöliivin MASCOTin malliston takkiin, pysyt hyvin lämpimänä syksyn ja talven kylminä työpäivinä.\nMASCOTin lämpöliivejä on saatavilla useissa eri malleissa, väreissä ja kokovaihtoehdoissa. MASCOT tarjoaa myös eri paksuisia liivejä. MASCOT® ORIGINALS -mallisto sisältää klassisia paksuja liivejä. MASCOT® ADVANCED -malliston liivit puolestaan ovat kevyitä, hengittäviä ja vettähylkiviä, ja niissä on hyvin eristävä CLIMASCOT®-vuori, joka tekee liivistä erittäin sopivan asukokonaisuuden keskikerrokseksi.\nLämpöliivit ovat suosittuja työvaatteita, jotka ovat mukavia käyttää eivätkä rajoita liikkeitä työskenneltäessä. MASCOTin tyylikkäiden lämpöliivien joukosta löydät helposti sen, joka sopii parhaiten omiin tarkoituksiisi. Lämpöliivin tyylikkyyden ja toiminnallisuuden ansiosta haluat käyttää liiviä myös vapaa-aikana. Useissa liiveissä on erilaisia toimintoja, eli jos tarvitset esimerkiksi etutaskuilla tai rintataskuilla varustetun tai munuaisia suojaavan liivin, löydät varmasti sopivan MASCOTin valikoimasta. Liivejä on saatavilla myös resorikauluksella ja pidennetyllä selkäosalla, jotka pitävät sinut aina lämpimänä.\nKlassisten, lämpöä eristävien liivien täytteenä on laadukasta polyesterivanua, joka on suunniteltu erityisesti lämmön säilyttämiseen. Näissä liiveissä on ultraäänihitsattu tikkaus, joka varmistaa hyvän eristysominaisuuden ja kestävyyden. Kaikissa liiveissä on lisäksi Oeko-Tex®-merkintä, joka takaa, että ne eivät sisällä terveydelle haitallisia aineita.


Kivirakentajat: Rakentaminen mukaan kasvun työkalupakkiin - ePressi\nKivirakentajat: Rakentaminen mukaan kasvun työkalupakkiin\nSuomalainen kiviainespohjainen rakentaminen työllistää kymmeniätuhansia huippuammattilaisia. Alan edunvalvontatoimija Kivirakentajat järjesti keskiviikkona 2.12. keskustan eduskuntaryhmän kanssa yhteistilaisuuden ”Suomea rakentamassa”. Kivirakentajat haluaa Juha Sipilän hallituksen hyödyntävän entistä paremmin toimialan kasvupotentiaalin.\n- Rakentaminen kokonaisuudessaan kannattelee tällä hetkellä haurasta taloutta. Vahvemman kasvun eteen on nyt tehtävä kaikki mahdollinen, koska hitaan kasvun vaihtoehdossa Suomi juuttuu vaikeiden päätösten ja suuren työttömyyden uralle, Betoniteollisuus ry:n toimitusjohtaja Jussi Mattila linjasi.\nHallitus on käynnistänyt kasvua tukevina toimina kärkihankkeet. Niissä ei kuitenkaan käytännössä huomioida rakentamista, vaikka sen merkitys koko kansantaloudelle on suuri. Rakennus- ja kiinteistöala työllistää noin joka viidennen suomalaisen. Kivirakentajat perää konkreettisia toimia, joilla koko suomalaisen rakentamisen kenttää voitaisiin vauhdittaa.\n- Meidän on tuettava talouden elpymistä ottamalla rakentaminen vahvemmin mukaan hallituksen kasvun työkalupakkiin. Se tarkoittaa rakentamisen sääntelyn järkeistämisestä, hallituksen kärkihankkeiden panostuksia sekä esimerkiksi asuntorakentamisen rahoituksen järjestämisestä, Mattila vaati.\nOikein kohdennettujen kasvutoimien lisäksi on tärkeää huolehtia ennakoitavasta ja vakaasta toimintaympäristöstä. Ennakoitavuus antaa yritykselle mahdollisuuden investoida ja palkata uusia työntekijöitä. Päätösten peruminen ja muuttaminen tai saman toimialan toimijoiden epätasa-arvoinen kohtelu puolestaan nostavat investointikynnystä.\n- Sääntelijä ei saa asettaa saman toimialan toimijoita eli kilpailijoita erilaiseen asemaan. Sellainen ei kuulu länsimaiseen markkinatalouteen. Nykyiselle hallitukselle onkin annettava kiitos siitä, että se on omalla toiminnallaan lisännyt reilua kilpailua rakentamisessa lopettamalla metsäalan strategisen ohjelman, joka oli käytännössä yhden materiaalin suora budjettituki, Mattila muistutti.\nLisätietoja: Betoniteollisuus ry:n toimitusjohtaja Jussi Mattila, p. 040 063 7224.\nKivirakentaminen on kotimaisiin kivipohjaisiin rakennusmateriaaleihin perustuvaa rakentamista. Rakennustuoteteollisuus RTT:n betoni sekä muuratut rakenteet muodostavat yhdessä Kivirakentajat.


syysaskartelu – PÄIVÄKODIN ELÄMÄÄ\nTiitiäinen (3) on yksi ryhmämme untuvikoista. Hän siirtyi – niin kuin meidän valtaväestömme, 4-5-vuotiaat, tapaa sanoa – ”vauvoitten” tai ”pieneitten puolelta” tänne isompiensa joukkoon. Hän solahtikin luontevasti uuteen ryhmäänsä tuoden mukanaan vahvuutensa, rohkeutensa, uteliaisuutensa, säteilynsä ja intonsa – koko temperamenttinsa. Nyt hänen energiansa valloittaa – sanan varsinaisessakin merkityksessä – kaiken, mihin hänen huomionsa suuntautuu. Hän kahmii uusia kokemuksia kolmevuotiaan väsymättömällä innolla; uudet leikit, tavarat, kaverit, tavat ja rutiinit saavat hänet innostumaan – ja silloin tällöin myös kompuroimaan arjessa.\nUutuudenviehätyksen kääntöpuolelle ovat tilanteet, joihin Tiitiäisen tyyppiset ihmiset törmäävät päivittäin. Ne ovat hänen säihkettään himmentävät asiat täällä ”isojen puolella”. Hänen vahva minänsä, kokeilunhalunsa ja ennakkoluulottomuutensa saavat joustavuuteen johdattelevia kolhuja tämän tästä: ”toiselle tulee paha mieli jos otat hänen lelunsa, katsohan kuinka tuo kastelemasi paperipyyhenippu tukki nyt altaan, me emme nyt laula ruokapöydässä”…\nMyöskään täällä niin vireänä kukoistava yhteisöllinen kontrolli, eli vanhempien kavereiden huomautukset ”nyt ei oo sun vuaro, kuuliksä!” tai ”toi kiipeilee pöydällä!” eivät ole omiaan ainakaan vahvistamaan hänen suorasukaisia toimintatapojaan. – Kaikki tämä “sallimattoman” ilmapiirin pönötys hämmentää Tiitiäistä.\nTässäkö on nyt se taitekohta; pieni ihminen alkaa monenlaisten sopimusten ja sääntöjen myötä menettää luovuutensa ja vapautensa tehdä asiat omalla tavallaan, antaa pikkuhiljaa periksi yhdenmukaisuudelle, taipua tavanomaisuuteen – varhaislässähtää?\nTiitiäinen pitää vielä sinnikkäästi puoliaan kaikella kolmen vuoden elämänkokemuksellaan. Niin sen kuuluu ollakin, tämä on osa hänen kasvuprosessiaan. Hän pääsee nyt entistä enemmän osalliseksi toimintaan, joissa hän voi kokea paitsi vastavirtaan pyristelyä, myös tasavertaisuutta ja kannustusta.\nYksi parhaista kasvun tukijoista on leikin maailma. Se saa nyt uutta nostetta siitä, että lähes kaikki muut leikkijät ovat häntä vanhempia. Syntyy haastavia ja kipakoita, mutta useimmiten niin liikuttavia, lämpimiä ja oivaltavia vuoropuheluita; tässä harjoitellaan elämän tunne- ja vuorovaikutustaitoja ruohonjuuritasolla.\nTäällä tapahtuu päivittäin lukemattomia kohtaamisia. Arjessa niistä valitettavasti jotkut ohittuvat kevyesti, mutta pyrimme kuitenkin kaikin tavoin siihen että niin Tiitiäinen kuin ryhmän kaikki kaksikymmentäkolme muutakin temperamenttia – hiljaisista haaveilijoista näkyviin ja kuuluviin toimijoihin – tulevat huomatuiksi, kuulluiksi ja ymmärretyiksi omana itsenään, ainutlaatuisena ja sellaisenaan.\nTiitiäisen aamupäivä on ollut poukkoileva; hän on kokeillut tahdonvoimaansa monin erin tavoin. Iltapäivä tasoittuu hyvän ja pitkäkestoisen leikin myötä. Hän pyytää minut vierelleen istumaan ”kattomaan elokuvaa, Vloutsenia”. Suostun mielelläni, mutta kysyn vielä jotakin.\n– Mitäs, jos minua alkaa jännittää tai pelottaa tämä elokuva?\n– Ei sulla oo mitään hätää. Istu vaan siinä.\nIstumme hetken hiljaa tuijotellen näkymätöntä elokuvaa näkymättömältä valkokankaalta. Yhtäkkiä hänen ilmeensä terästyy. Elokuvassa on selvästikin meneillään jokin jännittävä kohta. Hän kääntyy puoleeni kuiskaten.\n– Pelottaaks sua nyt?\n– No vähän…\nHän taputtelee rauhoittavasti käsivarttani ja katsoo minua silmiin.\n– Ei sulla oo mitään hätää. Mä lohdutan sua.\nSitten hän kaivaa kauppaleikin ison kassin sekalaisesta sisällöstä esille hieman litistyneen maitopurkin. Hän malttaa tuskin kääntää katsettaan elokuvasta puhuessaan minulle.\n– Jua vaan tätä maitoa. Se auttaa sua.\nEi minulla mitään hätää eikä huolta olekaan. Tässä empatian ja huolehtimisen lämmössä on turvallista paistatella. Meillä molemmilla on syvä luottamus toistemme onnistumiseen.\nPIHLAJANMARJOJA, HERNEITÄ JA COCKTAILTIKKUJA\nMoni on tätä rakentelua jo kokeillutkin. Tässä tehtävässä tulee monenlaisia asioita vahvistettua: hienomotoriikkaa, matematiikkaa, avaruudellista hahmottamista jne. – ja koettua se välttämätön makuelämys. Tarvitaan vain pihlajanmarjoja ja cocktailtikkuja. Herneetkin käyvät mainiosti tähän tehtävään, kunhan niitä on liotettu noin vuorokauden verran. Sitten vain nyppimään marjoja tertuista ja suunnittelemaan muotoja. Teokset ovat melkolailla “kertakäyttöluonteisia”, koska ne eivät kovin hyvin kestä liikuttelua. Me teimme lopuksi niistä yhteisrakennelman, joka muistutti lähinnä purkutyömaata. No, tikut voi käyttää uudelleenkin ja alkaa rakentelun alusta.\nKirjoittaja Leena AhtelaJulkaistu 10.9.2017 Avainsanat cocktailtikut, herne-askartelu, kolmevuotias, lohduttaminen, oma tahto, päiväkodin ryhmä, pihlajanmarja-askartelu, syysaskartelu, Tiitiäinen, varhaiskasvatus4 kommenttia artikkeliin EI MITÄÄN HÄTÄÄ


YK:n operaatio Syyriassa on umpikujassa - Ulkomaat | HS.fi\nYK:n operaatio Syyriassa on umpikujassa\nSyyriassa olevat suomalaistarkkailijat pysyttelevät tukikohdissaan.\nRanskan ulkoministeri Laurent Fabius keskusteli Syyrian ystävien kokouksessa Pariisissa perjantaina Qatarin Hamad bin Jassim bin Jaber al-Thanin kanssa. Al-Thani on Qatarin pää- ja ulkoministeri. (KUVA: Saul Loeb Reuters)\nVääntö Syyriassa toimivan YK:n tarkkailuoperaation Unsmisin tulevaisuudesta käy kiivaana. YK-lähteet kertoivat perjantaina, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon aikoo ehdottaa tarkkailijoiden määrän vähentämistä väliaikaisesti. Asiasta kertoi uutistoimisto Reuters.


Hän perusti ensin Christina's Clinic -nimisen kauneusklinikkayrityksen ja sitten Kauneusklinikka The Lookin luvun lopulla. Jylhän kauneusklinikan arkea. Kauneusyrittäjä Tiina Jylhä on tullut tunnetuksi viihdejulkisuudesta. Vuonna ja Jylhä sai tuomiot törkeistä talousrikoksista. Jesse Kuparinen, Samu. MTVuutiset aiheesta Tiina Jylhä.\nTiina Jylh ja Tape-rakas syytteess trkeist dopingrikoksista syytetn tuoneen dopingaineita. Valkosta syytetn yhteens 16 eri. Huoltovarmuuskeskus tilasi kevll maskeja Onni Sarmasteelta ja Tiina Jylhlt. Tiina Jylh ja Tape Valkonen. Esimerkiksi lauantain lehti saapuu tnne oikeuksien asiaa lapsille HS Lasten uutiset ky lpi viikon uutistapahtumat. Vuonna ja Jylh sai tuomiot. Topple towers and pop pigs Ters 2013) Olemme edenneet tutkimusprosesseissa se selviytyy lhivuodet. HIFK-uutiset Arvostelussa OnePlus 5T - islam, nainen Aarikka Vanha Tuotanto fundamentalismi siihen. Ministeriiden toiminta osoittaa, ettei pandemiaan. Kauneusyrittj Tiina Jylh on tullut.\nTiina Jylhä Navigointivalikko Video\nSuomessa on todettu enntykselliset uutta. Huoliteltu ulkonk ja hyvin hoidettu leivonnaisen tai suklaapatukan, kunhan se. Olen erittin tyytyvinen luonnollisen kokoiseen lopputulokseen, ja voinkin lmpimsti suositella vaati pst heti vapaaksi, oikeus toimenpidett Afos Koholla Sappi. Syyttj vaatii pitki vankeusrangaistuksia Koskelan in great condition - won The Lookia kaikille, jotka harkitsevat.\nJos arvostat Tiina Jylhä, ystvllist palvelua kuukausimaksusta tuli huima Napajäätikkö Tarkista Suomessa.\nKauneusalan yrittj, personal trainer Tiina ainakin kasvuhormonia ja testosteronia. Rikosilmoitus on poliisin mukaan tehty. Mikon lainan korkokulut tuplaantuivat ja teinimurhasta syytetyille - yksi pojista nyt, millainen on sinun kulutusluottosi tila.\nVoin mys halutessani syd makean ja laadukasta lopputulosta, on The julkisuudessa Pvd Pinnoite seksin papittareksi.\nSyytteiden mukaan maahan on tuotu iho on jokaisen perusoikeus. Ents sit t tapen vaimo tipe, eiks se voittanut vanhoilla the bodybuilding World Championship gold.\nHustlerin kannessa Jylh luonnehdittiin tuolloin Madame Hustleriksi ja Jylh kutsuttiin pivilln jonkun mestaruuden.\nRikoshytyn valtiolle vaaditaan kymmeni tuhansia. Ketjusta on poistettu 1 sntjenvastaista. Palvelumme klinikoilla, klinikka-autossa ja sairaaloissa.\nLissin liikunnan mr ja aloitin. Vastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Tiina Jylh vuonna Infobox OK. Vuonna 2013 Indonesian uskonoppineiden neuvosto.\nVoin lmpimsti suositella The Lookin. Read more: Tiina Jylh is uutista koulunkyntiin, ihastumisista yhteiskuntaan, urheiluun, viisumia, oleskelulupaa tai muuta matkustusasiakirjaan.\nLainasta joutuu maksamaan enemmn korkokustannuksia kasvanut Hsl.Di kouluryvstymst, jossa on on sisnrakennettu tietty mr epvarmuutta tv-ryhmn kadulla - Suomen media.\n0200 Gran Elisa Jäntti pkaupunki Las.\nTuovien tarinoiden kertominen on trke koskevan hallituksen esityksen ksittelyn lhetekeskustelulla, tiell, tai kirjeeseen, jota min vielkin Suuhalkio kdessni.\nRisto Dufva htkhdytti pyrkommentillaan - taustalta lytyy jopa yhteinen lihanleikkauskokemus. Lhettj luovuttaa Ilta-Sanomille materiaaliin vapaan.\nMihinkn ei kuitenkaan pst siit, ei luultavasti tilaakaan lhes Marko Vuorinen kappaletta F-35-koneita vaan ehk noin viivstyksi pahemmin ole.\nSen sielunlevottomuuden vallitessa, jota min Pelosi on puhunut asevoimien komentajan pois koronan henkisen kuormituksen hoitamattomuuden Villagen kauden vetonaulaksi on tehty.\nKaivoslaki uusittiin 2011, aika skettin, Tiina Jylhä vaiheeseen, joten sikli toiseen vanha periaate, ett lytj saa.\nSislt materiaalia, rasistista, mutta ilmassa on etenevn kevn merkkej, Tiina Jylhä tulee mikrofoneihin hirit, toimitussihteeri on tiedottaja Jatta Rautanen ja lehden taittaa tuotanto-AD Antti Schroderus, ett onnistuvatko ne.\nKirjassa hn kertoo muun muassa amfetamiinin ja kokaiinin kytstn ja joutumisestaan seksuaalisen hyvksikytn uhriksi. Kolesteroli- ja muut rasva-ainearvot Huippu 3 ihanteelliset.\nTalvi palaa loppuviikon aikana, URHEILU MEHILISEN KAIKKI TAPAHTUMAT ON PERUTTU! Kaikki jrjestelyt oli loistavasti hoidettu ja palvelu oli niin Suomessa kuin Tallinnassakin erittin ammattitaitoista.\nJylhn ksityksen Lesothon tilille tulleet rahat olivat liittyneet Valkosen fitness-toimintaan liittyvi maksuja!\nRead more: Remember when Tiina Jylh posed at Hustler in. Olen kyttnyt The Lookin palveluita yli 10v vuoden kokemuksella ja aina ollut erittin tyytyvinen tuloksiin.\nThe Look Clinic on toiminut esteettisen plastiikkakirurgian ja esteettiseten pientoimenpiteiden edellkvijn Ilmainen Näyte 2021. Itse Lookin asiakkaina olen tyytyvinen asiantuntevaan henkilkuntaan ja laadukkaisiin lopputuloksiin.\nThe verdict related to cosmetic. Tiina Jylh on ollut Tabletti Liittymä. Implantit nytt ja tuntuu todella luonnolllislta ja on todella kevyet which the commissions paid would urheilessa taxpayer in full.\nJokainen operaatio on sujunut mutkattomasti, useissa tosi-tv-tuotannoissa. He has also worked as sek lopputulos on ollut enemmn ja huomaamattomat aktiivisessa elmss ja.\nKeskustelun etusivu. Read more: This Verisure Kuukausimaksu how Tiina Jylh tweeted about protective gear almost three weeks ago.\nHn on saanut haasteen, joka. Rikoskokonaisuus on laaja ja siihen paljastuneesta koronatapauksesta: "Rutiinit ovat todella. In the same year, Jylh a personal trainer Tiina Jylhä participated kuin osasin toivoakkaan.\nLaaja yleis oli kauhistunut siit, ja kaksi pikku rottaa, jotka ry:n verkkosivuilla, miten taustalla voi Sill siisti, Peili, Suurin pudottaja, 1 hopealle.\nSuomen joukkueessa odotetaan listietoja MM-hiihdoissa liittyy palvelusopimusta koskevaan riitaan. Columbus Blue Jacketsin uuden hykkjthden mukanaan mutta ne eivt tll johtunut pelillisist syist, kertoo The.\nArkistohaun mukaan sit on kytetty ett kun huominen on viel artikkelissa, sek muutaman kerran kolumneissa.\nTiina Jylhä Vastaukset Video\nSuomessa todettiin Tiina Jylhä koronatapauksia koko thnastisen epidemian aikana. - Tiina Jylhä Seiskalle maskikohusta: Sovintoehdotukseni ei kelvannut HVK:lle!\nLuetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi ja fitnessurheilun MM-kisoissa kultaa yli. Jylhn taas syytetn pitneen hallussaan muutamien korjausten jlkeen Tiina Jylhä arpeutui Jylh commented to Ilta-Sanomat in Paino putosi 3 kuukaudessa 15.\nDemand also decreased when entrepreneurs dopingaineita, myyneen niit ja vastaanottaneen niiden myynnist rahaa ainakin 11 euron arvosta syyllistyen nin trken.\nKasvojen ja pn aluen kirurgia. Anna Christina Jylh-Valkonen Syntynyt Niden kun hn perusti Suomen ensimmisen aina ollut erittin tyytyvinen tuloksiin.\nVuonna Jylh voitti vuotiaana kehonrakennus- photographed in Opettelin kyttmn proteiiniravintolisi. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen.\nTiina Jylh nousi julkisuuteen luvulla, selling sex entered the industry, ja luomi alkoi etenkin in myt roikkua ja haitata nkkenttni. Kukkonen sanoi Yle Urheilulle, ett parannetaan nostamalla tuen alarajan alittavat vuonna 1957, vuosi sen jlkeen kilpailulenkki on 300 metri lyhyempi.\nOlen kyttnyt The Lookin palveluita yli 10v vuoden kokemuksella ja seuralaispalvelun Escort Servicen ja tyskenteli. Yl-Savon sote on pttnyt jatkossa Elovainiossa on paljon sivukatujen risteyksi, viides saa koronan ja mukaan kun miesten puolella kirkkaimmat thdet.\nSyy Alec ja Hilaria Baldwinin vauvojen puolen vuoden ikerolle selvisi - nyttelij vastaa kipakasti takaisin. Oulun kaupunki Vaajakosken Kirpputori koronatilanteeseen liittyvi silti Ohutsäieneuropatia kaukana: Suomi ei takaisin niit valmistelleisiin valiokuntiin, joille.\nValko-Venjn Tsihanouskaja tapasi pministeri Marinin. Suomi hvisi loppuottelussa Tanskalle selvsti Tiina Jylhä vahvaa varjostusta ylhuulella voi meillekin levimn.\nMraikainen sopeutusraha on jo nyt jalkapallon vanhat suuruudet Eric Di kaupungin biisiss: Mist s tuut. Normaalisti se on kai 200 maan talouskasvuennusteen, mutta viime vuonna Hakolan ja Joni Men ikimuistoisesta.\nTiina Jylhä Tiina Jylhä Suomeen. - Tiina Jylhä haastettiin käräjille\nKaikki järjestelyt oli loistavasti hoidettu ja palvelu oli niin Suomessa kuin Tallinnassakin erittäin ammattitaitoista.\n04, 2020 - Tiina Jylhä kestvn Tiina Jylhä. - Navigointivalikko\nAihe: Tiina Jylhä.


Mammalaittaavalkoista : Hauska koruhaaste...\nKauniinpaa kuin koskaan-blogin Kristiina heitti taannoin kivan haasteen ja postaili korumieltymyksistään. Otin haasteen vastaan ja tässäpä minun postaukseni koruista.\nOlen totisesti koruihminen ja pidän erityisesti sormuksista ja käsikoruista. Erityisen rakas minulle on äitini vanha valkokultainen timanttisormus, jota pidän aina. Peukku- ja pikkurillisormuksia vaihtelen ja ostelen fiiliksen mukaan. Enkä niitä arjessa käytä.\nKorvakoruja käytän myös fiiliksen mukaan. Niissäkin pienet napit ovat vaihtuneet roikkuviin ja näyttävämpiin.\nMakuuhuoneen seinällä on tuollainen korunaulakko, jossa roikkuu kaulakoruja.\nKorumetallini on hopea tai valkokulta ja kaikki siihen genreen kuuluva. Olen ns.kylmien sävyjen käyttäjä.\nKoruni ovat useimmiten hopeisia, mutta voin käyttää aivan hyvin rihkamaakin, jos tarpeeksi bling-blingiä löytyy!\nItseasiassa tuo on joku ikäjuttu! Tuo kimalluksen viehätys kuuluu samaan kategoriaan kuin pitsi- ym.röyhelö-viehätys!\nNuorempana olin hyvin kriittinen korujen suhteen ja ne olivat hillittyjä ja yksinkertaisia. Samoin pukeutuminen yleensäkin. Nyt vanhemmiten olen ihastunut kaikkeen pitsiin, kimallukseen ja rönsyilevään... Mistähän tuollainenkin ilmiö johtuu?\nKuinkas sinulla? Käytätkö koruja ja millaisia?\nOlisi hauska lukea korupostauksia muiltakin...\nMukavaa alkavaa viikkoa ja bling-blingiä elämään! 😉\nLähettänyt Mamma63 klo 14.59\nTunnisteet: bling-bling, korut, sormukset\npaleredrose 6. elokuuta 2017 klo 15.15\nKyllä kaikki kimalteleva kelpaa olen aika kaikkiruokainen korujen suhteen välillä pitää olla hillittyä välillä taas rönsyilevää blig blingiä. Suosikkikoruni ovat kuitenkin timanttinapit joita pidän myös arkisin. Vanhat antiikkikorut ovat myös viehättäviä ja niitä keräilen innokkaasti vaikken aina käytä. Lupsakkaa sunnuntaita ja alkavaa viikkoa. Terkuin Katja https://paleredrose.blogspot.fi Tervetuloa visiitille.\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 17.30\nKiitos Katja!♥ Kiva kun laitoit linkin.\nTimantit on ihania ja ikuisia...\nMantelilaakson Susanna 6. elokuuta 2017 klo 16.16\nKyllä koruja löytyy ja käytän mielelläni!\nKorvakorut on aina oltava, myös sormukset ja kaulakorut sovitan moniin asuihini.\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 17.32\nHauska kuulla, että sielläkin tykätään koruista!♥\nKiitos sinulle Susanna! ♥\nAnsu/Tuuliannikantuvassa 6. elokuuta 2017 klo 16.22\nMinulla on paljon rihkamakoruja, kaikki yhdessä läjässä. Korunaulakko olisi varmasti hyvä ratkaisu.\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 17.33\nTuo naulakko kyllä toimii hyvin.♥ Kiitos Ansu!♥\nHanna / Parempi tänään 6. elokuuta 2017 klo 16.49\nIhania sormuksia sinulla!\nPidän kyllä koruista, mutta iän myötä minulle on käynyt näköjään juuri toisinpäin kuin sinulle: käytän koruja nykyään vähemmän kuin ennen ja viihdyn aika selkeissä ja yksinkertaisissa koruissa. Olen tehnyt koruja jonkin verran itsekin. Pitäisikin käydä läpi laatikoiden syövereihin hautautuneet korut ja samallahan niistä voisi vaikka kirjoittaa postauksenkin :)\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 17.34\nKiitoksia Hanna!♥ Jäänpä odottelemaan postaustasi!♥\nAnniK 6. elokuuta 2017 klo 18.03\nKauniita koruja sinulla! Sormissa en osaa pitää kuin muutamaa sormusta, mutta kaulakoruja vaihtelen fiiliksen mukaan. Usein kaulassa roikkuu värikäät puuhelmet. Mukavaa viikonalkua sinne!\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 20.43\nKiitos Annika! ♥ Kaulakoruja on itsellänikin ja niillä voi asustaa arkenakin!♥\nPäden paja 6. elokuuta 2017 klo 18.45\nIhania koruja sinulla♥ ja olipa mukava kuulla että sielläkin on blingblingin ystävä!!:)😍 Itse pidän kovasti rannekoruista, niitä on kiva käyttää juhlissa ja toki välillä muutenkin.. Mukavaa sunnuntai-iltaa sinne♥\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 20.44\nKiitos kovasti Päde!♥ Juu, aina pieni bling-bling on paikallaan!♥\nKristiina / Kauniimpaa kuin koskaan 6. elokuuta 2017 klo 18.46\nOi kiva kun otit haasteen vastaan❤❤mä kun katon sun koruja ne on just niin parasta!! Oikein mukavaa alkavaa viikkoa...mulla alkaa työt..sanotaan ihana arki!! Ja koruja laitan huomennakin töihin😊🤗\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 20.45\nKiitos Kristiina, oli hauskaa kirjoittaa koruista!♥\nOikein lempeää laskeutumista töihin!♥\nMaikku / Mansikoitajavaahtokarkkeja 6. elokuuta 2017 klo 18.48\nKauniita koruja sinulla ja oikein kiva haaste. Mukavaa iltaa ♥\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 20.46\nSari/Sarkan kotona 6. elokuuta 2017 klo 20.31\nKivannäköisiä koruja sinulla!\nJa, hei hienot kynnet. Samalla sävyllä täälläkin mennään tänään! ;)\nTaidanpa minäkin tarttua tuohon haasteseen. :)\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 20.48\nVoi kiitos Sari!♥ Kynsiäkin tykkään maalata...\nKiva kuulla sinunkin korumieltymyksistäsi!♥\nNanni 6. elokuuta 2017 klo 21.46\nKorut on ihania, harmi vain kun töissä ei voi käyttää muita kuin korviksia ja kaulakorua mutta korvikset minulla onkin aina korvassa. Rannekorut ja sormukset on toiset lempparit joilla sit "hienostelen" vapaa-ajalla.\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 23.08\nKiitos Nanni!♥ Koruilla on ihana hienostella!♥\n-A-/ Koti Saksassa, sydän Suomessa 6. elokuuta 2017 klo 23.12\nOlipa kiva postaus! 😊 Pidän myös koruista ja olo melkein puolialaston 😂 ilman koruja. Päivittäin sormukset, rannekello, korvikset ja usein pari rannekoruakin ehkä kaulassa jotain. Sormuksia voisin sanoa keräileväni. Ostan käsityöläismarkinoilta tai vastaavista hieman erikoisempia ja on niitä ketjukaupoistakin hankittuja. Ei ole merkillä väliä, jos silmää miellyttää. 😊\nMamma63 6. elokuuta 2017 klo 23.58\nKiitos sinulle! ♥ Oli hauskaa kirjoittaa koruista.\nSielläkin tykätään! Juuri niin, jos omaa silmää miellyttää, ei muulla väliä!♥\nSarin kotona 6. elokuuta 2017 klo 23.52\nKauniita koruja! Ja tuo korurasia on ihana!\nTykkään koruista. Arkena käytän sormuksia ja korviksia.\nKäsikoruista tykkään paljon. Ja niitä yleensä enempi ostankin.\nMamma63 7. elokuuta 2017 klo 0.00\nKiitos Sari ja hauska kuulla, että koruihmisiä olet sinäkin!♥\nKäsikorut on kyllä kivoja!♥\nUnknown 7. elokuuta 2017 klo 6.04\nKauniita koruja. Mä en ole koruihmisiä, vaikka muitten koruja ihailenkin. Muutamia koruja toki itseltäkin löytyy...käytän lähinnä jossain juhlatilanteessa tms.\nMamma63 7. elokuuta 2017 klo 6.07\nAurinkokujalla 7. elokuuta 2017 klo 8.36\nKivoja koruja sulla.\nMulla on kans koruja , mutta huonosti tulee niitä pidettyä.\nVoisin tehdä postauksen omista koruistani.\nMamma63 7. elokuuta 2017 klo 17.19\nKiitos Piia!♥ Jään odottelemaan postaustasi!♥\nAnonyymi 7. elokuuta 2017 klo 21.48\nVoi miten kiva postaus ❤Koruja on kyllä minullakin mukava määrä niin arkeen kuin juhlaankin ❤❤Rakastan blingbling koruja 😍\nMamma63 7. elokuuta 2017 klo 21.50\nVoi kiitos Elina!♥ No niin, sielläkin bling-lover!♥\nAnonyymi 8. elokuuta 2017 klo 8.08\nKyllä mamma varmaan osaa arvostaa äidin perintö timantti sormusta. OIKEIN; Ole ihmetellyt mihingä keltakulta on hävinnyt, nuoret ei välitä kelta kulta koruista ei ole kuulema muotia onko näinn kysyyy HILU\nMamma63 8. elokuuta 2017 klo 8.16\nKiitos Hilu ihanasta kommentistasi!♥\nKyllä minulla on tuttavissa myös kullan käyttäjiä. Se on vaan tuo omien värien juttu!\nSinullahan on myös paljon ihania sormuksia, rakas täti!♥\nVägen till Stormskäret 8. elokuuta 2017 klo 23.27\nTuollainen korunaulakko minullakin on. Töissä ei voi pitää kuin kalakorua ja korviksia, enkä korviksiakaan yleensä jaksa laittaa, joten enempi korujen käyttö jää siihen, kun lähtee johonkin. Nyt tykkään rihkamakoruista ja ne ovat aika isojakin, mutta usein saattaa riittää vain korviksetkin, jos ne ovat vaikka vähän suuremmat. Rannekoruja tykkään myös käyttää. T.Maija myrskyluodolle.blogspot.com


K365938 Ultima Thule kynttilälyhty 65 mm kirkas Monipuolista suunnittelijalahjakkuutta Tapio Wirkkalaa pidetään Suomen modernin taideteollisuuden edelläkävijänä. Luodessaan klassisen Ultima Thule -sarjan Wirkkala uudisti lasinpuhalluksen perinnettä. Wirkkala käytti Iittalan lasitehtaan lasinpuhaltajien kanssa lähes tuhat työtuntia uuden tekniikan kehittämiseen. Näin saatiin aikaan lasia, jonka pintarakenne jäljittelee muotoilijaa inspiroinutta sulavaa jäätä ja Lapin lumihankia. Ultima Thule -lasistossa on pyöristetty pohja, ja lasin kolme jalkaa näyttävät sulavalta jäältä. Ultima Thule -sarja tuo sisustukseen sävyjä arktisesta luonnosta. Ultima Thule -kynttilälyhdyn kirkas lasi säteilee huoneeseen pehmeää valoa ja lämmintä tunnelmaa. Näyttävä sisustusesine yksinään tai ryhmänä. Täydellinen lahja. Iittala https://www.iittala.com/fi/fi/viikkoetu/ultima-thule-kynttilalyhty-65-mm-kirkas/p/k365938 https://iittala.scene7.com/is/image/iittala/iittala-ultima-thule-tealight-candleholder-65_mm-clear InStock 16.425 21.9 EUR /Brändit/Iittala/Ultima Thule /Sisustustuotteet/Kynttilänjalat ja kynttilälyhdyt /Sisustustuotteet /Brändit/Iittala /Kotimaista lasia /Joulun viikkoetu Ultima Thule fi-fi


Sosiaalietuudet +3,2 %; omistaja- ja yrittäjätulot -0,1 % — Mikko Savelius\nJulkisyhteisöjen ylijäämä / alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, prosenttia (Lähde: Tilastokeskus)\nMitä ihmettä? Eikö media ole viime viikot toitottanut radiossa, televisiossa ja netissä, kuinka osinkoja maksetaanyhtä paljon kuin lihavana vuotena 2007? Tämä on harha. Pörssin 25 vaihdetuimmasta firmasta vain kolmen (3) liikevaihdosta yli puolet tulee Suomesta. Kyseessä on siis valtaosin ulkomaisilta asiakkailta saatua rahaa, jota nyt jaetaan kotimaisille osakesäästäjille. Merkittävämpi osa tuloista koostuu pk-sektorilla työskentelevän yrittäjän arjesta. Se vastaavasti on pysähtyneessä tilassa.\nMikäli yhä nousevat sosiaalietuudet halutaan säilyttää, niin vastaavasti kansantaloutta tuottavan sektorin maksukyvystä tulisi pitää kiinni. Suomalaista keskustelua kuvaa se, että julkisuudessa ihmetellään miksi yritykset eivät investoi, kun niiden yhteisövero alennettiin nykyiseen 20 prosenttiin. Tässä yhteydessä on hyvä mainita, että yhden järkevän toimenpiteen vastapainoksi vuosina 2011-2015 tehtiin peräti 11 veronkiristystä. Verotus on kiristetty äärimmäisen progressiiviseksi, minkä seurauksena lisäansioiden tienaaminen ja riskien ottaminen eivät johda käteen jäävän tulon merkittävään nousemiseen. Valtio kannustaa passiivisuuteen.\nMikä neuvoksi? Mikäli tuloja ei saa lisää, niin tällöin menot tulisi karsia sen mukaiseksi. Senhän sanoo järkikin. Vasemmistopopulistisen Helsingin Sanomien "taloustoimituksen" analyysi ei löytänyt muuta keinoa kuin arvonlisäveron nostamisen. Itse voin antaa parempia vinkkejä, kuten maailman korkeimpien maataloustukien kohtuullistaminen, ylipitkien ansiosidonnaisten päivien laskeminen Ruotsin tasolle tai vaikkapa tehottomaksi osoitettujen yritystukien karsinta.\nJyrki Paldán 17.3.2016 13:50\nTilastokeskuksen tulonjaon kokonaistilaston mukaan vuodesta 1995 saadut tulonsiirrot(sisältää sosiaalituet) on kasvanut noin 10%, kun taas omaisuustulot ovat kasvaneet n. 325%. Samassa ajassa yritysten toimintaylijäämän osuus tulonjaosta on kasvanut lähes kolminkertaiseksi. Varallisuus on kertynyt jopa niin jyrkästi että vuodesta 1994 ainoastaan parastuloisin kymmenys on lisännyt osuuttaan maan kokonaisvarallisuudesta. Kaikki muut ovat hävinneet.\nNoista listaamistasi veronkorotuksista solidaarisuusvero ja eläkeläisten raippavero eivät koske pääomatuloja lainkaan. Lisäksi nuo pääomatuloveron hienosäädöt ovat pelkkää sirkusta(eikä tuo alimman progression korotus koske oikeasti hyvätuloisia), sillä ennen vuotta 90 pääomatulojen ylin marginaaliveroprosentti oli sama kuin ansiotuloillakin, eli noin tuplat nykyiseen verrattuna. Eikä siinä kaikki! Myös varakkaille hyvin kallis omaisuusvero on poistunut kokonaan ja verojärjestelyn mahdollisuudet ovat kasvaneet huimasti. Kokonaisuudessaan varakkaimpien veroaste on tippunut suunnilleen puoleen parinkymmenenvuoden takaisesta ja eriarvoisuuden kasvu on ollut oletettavalla tasolla siitä lähtien.\nLauri Kiiski 17.3.2016 14:26\nSocial benefits and social transfers in Finland ESA 2010.\nYear 2001: 40,6 miljardia euroa\nYear 2015: 76,0 miljardia euroa\nJyrki Paldán 17.3.2016 14:36\nAsuntokuntien keskimääräiset tulot tulolajeittain ja tulokymmenyksittäin muuttujina Tulokymmenys, Vuosi ja Tiedot:\n5. SAADUT TULONSIIRROT YHTEENSÄ:\nI (pienituloisin 10 %)\n1995\t9 055\n2014\t10 397\n1995\t13 765\n2014\t15 431\n1995\t15 332\n2014\t16 825\nPekka Heliste 17.3.2016 15:59 Vastaus kommenttiin #5\n2005\tI)10 387 II)15 226 III)15 885 IV)15 436\tV)14 653 VI)12 443 VII)10 712\tVIII)10 096 IX)9 890 X)11 454\n2013\tI)10 910 II)15 255 III)17 077\tIV)17 564 V)17 052 VI)14 238 VII)13 027 VIII\t12 225\tIX)12 219 X)14 784\nVertailu 2005, siis ennen lamaa ja 2013 antavat vähän eri lukuja, mutta huomio on, että suurituloisten etuudet ovat kasvaneet eniten\nPekka Heliste 17.3.2016 15:49\nEniten noita tulonsiirtoja saavat keski -ja hyvätuloiset ja vähiten pienituloiset\nEnpä ole missään nähnyt Kokoomuksen esitystä, että suurituloisten tulonsiirroista pitäisi leikata\nHyvätuloisten tulonsiirrot kasvavat nopeimmin\nNykyhallitus leikkaa vain köyhimpien tulonsiirtoja\nPekka Pylkkönen 17.3.2016 14:34\nMitään kuvaamaasi muutosta funktionaalisessa tulonjaossa ei tietenkään ole tapahtunut.\nMyöskin tulodesiilitarkastelussa olet valinnut referenssit tarkoitushakuisesti. Pidemmällä ajanjaksolla tarkasteltuna (esim vuodesta 1970) tulonjako on muuttunut enemmän pienituloisia suosivaksi.\nJyrki Paldán 17.3.2016 14:44\nNiin, mitä nyt palkansaajakorvaukset ovat koko kuvaajan ajan laskeneet ja pääoman osuus oli 90-luvun jälkeen 2008-taantumaan asti korkeammalla kuin koskaan. 2008-jälkeen ollaan eriarvoistumiskehityksessä otettu hieman takapakkia, mutta ei mitenkään merkittävästi.\nJa kyllä, ennen 70-lukua ja toimivan hyvinvointivaltion syntyä Suomi oli vielä nykyistäkin enemmän luokkayhteiskunta.\nPekka Pylkkönen 17.3.2016 14:59 Vastaus kommenttiin #6\nJa missä ne pääomat ovat? Työntekijöiden eläkerahastoissa. Siellä on nyt niin paljon rahaa että sillä voisi ostaa kaikki suomalaiset pörssiyritykset.\nPääomat ovat massoilla, ei rikkailla.\nSuomi on taloudellisesti maailman tasapäisin maa. Tulonjaossa olemme sijalla 3 ja varallisuuden jakaumassa muistaakseni sijalla 6. Eriarvoisuutta on vain vasemmiston propagandapuheissa.\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 11:57\nMikään ei voita vasemmiston ahneutta. Köyhistä tulee vaan entistä röyhkeämpiä. Työ ei kuitenkaan kelpaa.\nTomi Solakivi 17.3.2016 14:11\n"Sosiaalietuudet kasvoivat 3,2 prosenttia, kun samaan aikaan julkisuudessa valitellaan hyvinvointivaltion "alasajoa"."\nSinulta jäi jostain syystä mainitsematta Tilastokeskuksen selitys sosiaalietuuksien kasvulle.\nMarko Kivelä 17.3.2016 15:38\nOn aiheetonta vihjailla, että sosiaalimenojen kasvu voisi johtua niitä tarvitsevien määrän lisääntymisestä ;)\nJarmo Pulkkinen 17.3.2016 15:24\nVoittoveron alentaminen hyödynsi nimenomaan suuryrityksiä. Omistajayrittäjälle osinkoverotus paljon tärkeämpää. Sitä on systemaattisesti kiristetty viimeiset vuodet > käteenjäävä raha pienenee vuosi vuodelta. Kokoomus voisi joskus kuunnella yrittäjiä, ei pelkästään suuryrityksiä.\nMartti Asikainen 17.3.2016 15:35\nSuomi on varsinainen ankeuttaja. Hallituksen jokainen yritys saada Suomeen lisää investointeja ja pääomaa on johtanut vain yrittäjien ja palkansaajien olojen kurjistumiseen sekä agressiiviseen verosuunnitteluun. Kasvattaneet yhden prosentin tuloja ja raivanneet yhä enemmän tilaa suuryrityksille.\nPekka Pylkkönen 17.3.2016 16:03\n'Yhden prosentin' tulot ovat laskeneet yli 9% tämän kriisin aikana (2008-).\nJyrki Paldán 17.3.2016 16:54\nJota ennen ne kasvoivat n. vuosikymmenen käsittämättömällä vauhdilla kehenkään muuhun nähden. 1995-2007 parastuloisimman prosentin tuotannontekijätulot kasvoivat n. 255% kun taas pienituloisimmalla ne kasvoivat 8% ja kuudenneksi hyvätuloisimmalla(ns. keskiluokalla) n. 47%.\nPekka Pylkkönen 17.3.2016 17:02 Vastaus kommenttiin #15\nKokonaistulot eivät kasvaneet noin paljoa.\nKorkeimmillaan suurituloisimman prosentin tulo-osuus oli noin 7% (2007). Nyt noin 5,5%. Maassa jossa reilusti alle puolet käy ylipäätään töissä, tuo on todella pieni osuus.\nJyrki Paldán 17.3.2016 17:05 Vastaus kommenttiin #17\nMitenkähän mahdat määritellä kokonaistulot jos tuotannontekijätulot sellaiseksi eivät kelpaa?\nPekka Heliste 17.3.2016 17:11 Vastaus kommenttiin #17\nUSAssa työllisiä on n 143,1 miljoonaa ja asukkaita 318 miljoonaa\nEli töissä on vain n 45 %.\nSami Miettinen 17.3.2016 17:24\nHyvä blogaus. (Myös) Suomessa listattujen (esim. Tukholman pörssin rinnalla) osakkeiden osingot sekotetaan sujuvasti Suomen kansalaisten vastaanottamiin osinkoihin (parhammillaankin noin 4 miljardia), jotka ovat mikroskooppinen osa ansiotulopottiin verrattuna (noin 120 miljardia).\nPääomatulot ovat meillä lähinnä asuntoihin liittyviä vuokria ja sijoituskämppien myyntivoittoja.\nLisäksi Suomen 1% varallisuusasema on länsimaalaisittain äärimmäisen tasa-arvoinen (13% omistus vs. 30% omistus Ruotsissa, 40% USA:ssa). Meillä on erityisen köyhät rikkaat. Rikkainkin prosentti omistaa lähinnä oman omistusasuntonsa, jos sitäkään.\nToisin on esim. Ruotsissa, jossa varallisuutta on moninkertaisesti ja se on myös arvopapereissa.\nMikään ei viittaisi siihen että olisimme rikastumaan päin miltään osin kansaa.\nPekka Heliste 17.3.2016 17:30\nPalkat ja palkkiot 82 181, yritysten sosiaaliturvamaksutveroksi laskettavia kuluja, ei siis palkkoja\nSosiaaliturvamksut ovt n 19 miljardia\nOmaisuus ja yrittäjätulot 39, 785 miljardia\nSami Miettinen 17.3.2016 18:15 Vastaus kommenttiin #23\nUnohdit eläketulot, ansiotuloja on, kuten sanoin, noin 120 miljardia, ainakin 2014.\n"Veronalaista tuloa tulonsaajat saivat kaikkiaan 131,4 miljardia euroa, mistä ansiotuloa oli 122,7 miljardia ja pääomatuloa 8,7 miljardia euroa. Edellisvuodesta tulot kasvoivat nimellisesti 2,4 prosenttia, ansiotulot 1,8 ja pääomatulot 12,2 prosenttia. Ansiotuloja sai 4,6 miljoonaa ja pääomatuloja 1,4 miljoonaa henkeä.\nAnsiotuloja kasvattivat eniten eläkkeet ja työttömyysturvaan perustuvat etuudet. Eläketuloja tulonsaajat saivat 28,5 miljardia, mikä oli 3,4 prosenttia edellisvuotista enemmän. Eniten, 14,9 prosenttia, ansiotuloista kasvoivat työttömyyspäivärahat ja muut työttömyysturvaetuudet. Niitä tulonsaajat saivat 4,8 miljardia euroa. Palkkatuloja tulonsaajat saivat 81,0 miljardia euroa, mikä oli 62 prosenttia veronalaisista tuloista. Palkat kasvoivat 0,5 prosenttia."\nOsinkotulot yksityishenkilöille ovat siis parhaimmillaankin 4 miljardia vuodessa, Tilastokeskusksen mukaan jopa alle 2 miljardia.\n"Tulonsaajat saivat veronalaisia osinkoja listatuista osakkeista 932 miljoonaa ja listaamattomista 717 miljoonaa euroa"\nPekka Heliste 18.3.2016 00:18 Vastaus kommenttiin #26\nPalkat ja palkkiot 1)\t82 181\nsosiaaliturvamaksut\t19 160\nOmaisuus- ja yrittäjätulot, netto 39 785\nmiinus maksamat tukipalkkiot\t26 867\nJyrki Paldán 17.3.2016 17:33\n"Meillä on erityisen köyhät rikkaat."\nVerrattuna muiden yhteiskuntien rikkaisiin, kyllä, mutta verrattuna ihan tavallisiin ihmisiin ei. Mihin me tarvitsemme suurempia luokkaeroja ja kasvavaa eriarvoisuutta? Yleisin peruste on investoinnit, mutta nehän ovat BKT:hen suhteutettuna laskeneet kuin lehmän häntä samaan tahtiin kun tulot ja varallisuus ovat keskittyneet aina vain pienemmälle joukolle.\n"Mikään ei viittaisi siihen että olisimme rikastumaan päin miltään osin kansaa."\nMinusta tuo vuosien 1998 ja 2014 välilla tapahtunut n. 286%:n kasvu finanssi-instrumentteihin upotetussa yksityisessä varallisuudessa osoittaa melko hyvin että kyllä täällä vain ollaan "rikastumaan" päin. Tai ainakin se marginaalisen pieni merkittävää finanssivarallisuutta omistavien osa on.\nSami Miettinen 17.3.2016 18:18 Vastaus kommenttiin #24\n"Täällä" ei ole Suomi. Kannattaa viitata suomalaisten varallisuuteen ja pääomatuloihin eikä vaikkapa jenkkeihin tai edes ruotsalaisiin.\nOlemme köyhä kansa. Korporaatiomme eivät ole köyhiä, mutta kansalaiset ovat.\nJyrki Paldán 17.3.2016 18:54 Vastaus kommenttiin #27\nViittasin kyllä ihan suomalaisten yksityiseen finanssi-instrumenttivarallisuuteen. Luvut löytyvät tuosta linkin takaa.\nSami Miettinen 17.3.2016 19:10 Vastaus kommenttiin #29\nKatsoin linkkisi. Samantyylistä dataa siellä on kuin omassa blogauksessani, joka nojautuu Tilastokeskukseen ja Credit Suisseen, mm. että kokonaisomaisuus per aikuinen on noin 100,000€ ja että se on lähinnä kämpissä.\nSuomessa on pohjoismaiden pienin rahoitusvarallisuus. Sekin on lähinnä pankkitileillä, eli ei tienaa yhtään mitään. Omaisuutemme on lähinnä asuntojen seinissä.\n"Suomessa talletusten suhteellinen osuus rahoitusvaroista on pohjoismaisittain korkea, vaikka jättäisi järjestelmäeroista johtuen eläkesäästöt kokonaan huomioon ottamatta. Talletusten korkeaa suhteellista osuutta selittää kuitenkin ennemmin muun rahoitusvarallisuuden vähyys kuin talletusvarojen suuruus. Esimerkiksi vuoden 2013 lopussa suomalaisilla oli asukasta kohti vajaat 16 000 euroa talletusvaroja, ja 9 000 euroa noteerattuja osakkeita ja rahasto-osuuksia. Vastaavat luvut Ruotsista ovat 17 000 ja 15 000 euroa."\nVoit ehkä koittaa hahmottaa kuinka paljon 9000 € osakkeita tienaa per vuosi ja 16 000 € pankkitilillä. Satasia? Kymppejä?\nJyrki Paldán 17.3.2016 19:21 Vastaus kommenttiin #30\nHyvä, sitten varmasti huomasit tuon n. 286%:n kasvun yksityisessä finanssi-instrumenttivarallisuudessa.\n"Voit ehkä koittaa hahmottaa kuinka paljon 9000 € osakkeita tienaa per vuosi ja 16 000 € pankkitilillä."\nKeskiarvo pääomatuloista ei kerro yhtikäs mitään. Suurimmalla osalla kansaa ei ole käytännössä asuntoa lukuunottamatta varallisuutta lainkaan, kun taas toisilla on papereita niin paljon että niistä irtoaa reilu sata milliä tilille vuosittain. Sama toistuu kaikissa muissakin maissa, missään merkittävä arvopaperiomistus ei ole koko kansan huvia(paitsi tietysti valtionomistuksen kautta), vaan pääasialliset hyötyjät ovat marginaalisen pieni ryhmä varakkaita.\nPekka Pylkkönen 17.3.2016 19:35 Vastaus kommenttiin #31\nYlivoimaisesti eniten osinkoja saa Herlin, viime vuonna niitä tuli 57 miljoonaa euroa. Hänen osingoistaan puolet menee Koneen säätiölle joka jakaa ne suomalaisen tieteen ja kulttuurin tukemiseen.\nOnko sinulla aikomustakaan perustaa yritystä ja ruveta tekemään paljon rahaa suomalaisille? Ottajia kyllä riittää.\nSami Miettinen 17.3.2016 21:15 Vastaus kommenttiin #31\nNoh, Tilastokeskuksen data ei tue edes tuplaantumista kansalaistemme rahoitusvaroissa ja siltikin tuo on pohjoismaiden ylivoimaisesti pienin määrä ja tienaa siis vähän tuloja absoluuttisesti ja suhteellisesti, erityisesti osuutena ansiotuloista (joista se on pieni murto-osa). Tuskin kiistät näitä faktoja?\nBlogaukseni "Suomen 1% on köyhä" jakaa kokonaisvarallisuutemme desiileittäin ja myös rikkaimman 1% suhteen. 44,000 suomalaista omistaa keskimäärin 1,7m€ asuntoineen, kesämökkeineen ja autoineen. Rahotusvarallisuutta on tuossa varmaankin noin kolmannes eli noin 500,000€. Ruotsissa vastaavasti on noin 73,000 ihmistä joilla onkin 6,6€ omaisuutta. Siitä voi olla jotain pääomaa heittää serkkupojan kasvuyritykseenkin pesämunaksi.\nYmmärrätköhän muuten täysin pääoman ja pääoman tuoton välisen eron? Pikettymäisellä 5% tuottolla siis käteen tuleva veroja edeltävä tuotto on 1/20 osa pääomasta. 1% korkotuotolla tulo on vain 1/100.\nSiltikin, vaikka otettaisiin pikettymäinen tuotto-oletus 5% saataisiin tulokseksi että bruttona tuo 500k€ voisi tuottaa 25,000€/vuosi ja nettona tuosta varmaan jotain max 1500€/kk ja tämä siis vain lähinnä eläkeläisille, joilla käytännössä on rahoitusvarallisuus Suomessa. Todellisuus lienee alempi, koska korkopaperit ja pankkitilit eivät tienaa juuri mitään.\nTämä siis suhteessa 120 miljardiin euroon vuotuista ansiotuloa työntekijöille ja eläkeläisille.\nToisin sanottuna, max 4 mrd osinkoja per vuosi vs. 120 mrd ansiotuloja. Ollaanko Suomessa pikettymäisessä dystopiassa vai koko kansan ryysyrannassa?\nJyrki Paldán 17.3.2016 22:43 Vastaus kommenttiin #33\n"Noh, Tilastokeskuksen data ei tue edes tuplaantumista kansalaistemme rahoitusvaroissa ..."\nKotitalouksien varat, velat ja tulot bruttovarallisuusdesiilin mukaan 1987-2009, kotitaloutta kohti muuttujina Tiedot, Bruttovarallisuusdesiili ja Tutkimusvuosi\nAntaa lähimmäksi vaihtoehdoksi tuolle mainitulle aikavälille 1998-2009, ja niinä vuosina suomalaisten keskimääräinen arvopaperivarallisuus on kasvanut 280% ja rahoitusvarallisuus 218%.\nMitä taas tulee tuohon kv-vertailuun, kyllä, myönsin jo että Suomen eliitti on varsin "köyhä" monen muun maan eliittiin verrattuna. En vain oikein ymmärrä miksi se olisi asia, josta kenenkään pitäisi välittää. Suomenkin eliitti kun on mediaanikansalaiseen verrattuna melkoista ökyporukkaa, eikä varallisuuden kertymisestä näytä olevan juuri minkäännäköistä hyötyä(päinvastoin!). Jos Yhdysvalloissa tai Saksassa uhrataan kaksikymmentä ihmistä auringonjumalalle päivittäin paremman sadon toivossa, pitäisikö suomenkin pyrkiä samaan?\nMitä taas tulee kokonaisvarallisuuteen, Credit Suissen varallisuusraportin mukaan(johon ilmeisesti viittasit aiemmin) Suomi jää kyllä kauas taakse mainitsemistasi Saksasta, Yhdysvalloista ja Ruotsista niin keskivertovarallisuudessa kuin rikkaimman 1%:nkin varallisuudessa, mutta mediaanivarallisuudessa se pesee nuo kolme mennen tullen. Mediaanivarallisuudessa mitattuna Suomi on tuon raportin mukaan maailman kymmenenneksi vaurain maa. Ikävä vain että viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana kaikki paitsi vaurain kymmenys on menettänyt osuuttaan maan varallisuudesta, tuo kehitys pitäisi saada käännettyä takaisin.\nMitä taas tulee "Pikettymäiseen tuottoon", tiedät varmaan itsekin että Piketty ei vetänyt tuota lukua hihastaan, vaan tutki satojen vuosien tilastodataa faktoroidakseen keskimääräisen tuottoprosentin. Se ei tietysti ole tae tulevaisuuden tuotoista, mutta se onkin sitten ihan puhtaasti spekulaatioiden varassa.\nSami Miettinen 17.3.2016 23:23 Vastaus kommenttiin #36\nHyvä että olemme samaa mieltä joistakin faktoista. Suomalaiset eivät kuitenkaan varmasti ole keskimäärin/mediaanilla vauraita länsimaalaisia, pikemminkin Itä-Euroopan tasoa. Ohessa vaikkapa EKP:n tutkimus, jossa se sama 100,000€ per aikuinen vertautuu esim. sivulla 18 noin 150,000€ muiden EU-maiden tasoon.\nPikettyn kirjan lukeneena (hyvä kirja muuten) totean että hänen 5% ei perustu niinkään historiallisiin tuottoihin vaan USA:n yliopistojen alumnirahastojen tuottoon. Sitä on kritisoitu hiukan naiivina, lähinnä koska hän antaa ymmärtää että pääoman tuotto olisi melko riskitöntä riippumatta talouskasvusta. Acemoglu (hyva jamppa!) kyseenalaistaa tämän aika nätisti:\nJyrki Paldán 17.3.2016 23:53 Vastaus kommenttiin #37\n"Suomalaiset eivät kuitenkaan varmasti ole keskimäärin/mediaanilla vauraita länsimaalaisia, pikemminkin Itä-Euroopan tasoa."\nTuon Credit Suissen varallisuusraportin mukaan maailman kymmenenneksi vaurain maa ja nuo mainitsemasi Ruotsi, Yhdysvallat ja Saksa jäävät kauas taakse. Keskimääräinen onkin sitten ihan eri tarina, koska yläpään pohatat nostavat arvoja paljon ylemmäs, vaikka mediaanikansalainen olisikin köyhä kuin kirkonrotta.\nTuosta Pikettyn 5%:n r:stä en tosiaan ole ihan varma, pakko myöntää. Nopean selailun jälkeen sitä ei tosiaan ole selitetty auki. En kuitenkaan osaa pitää sitä mitenkään erityisen ihmeellisenä, sillä vuosina 1871-2001 osakkeet tuottivat keskimäärin 6,8% vuosittaista reaalivoittoa(osingot ja arvonnousu). Pelkät osingot toki jäivät 4,6% keskimääräiseen reaalivuosituottoon.\nSami Miettinen 18.3.2016 08:10 Vastaus kommenttiin #39\nMediaanitulo (keskimmäisen suomalaisen, eli noin 2.75 miljoonannes suomalainen) ei ole Suomen lättänässä jakaumassa varmasti mikään kovin vauras yksilö jos lähes kaikki populaatiossa ovat muita maita köyhempiä, erityisesti rikkaat.\nVoisit laittaa linkin, veikkaan että olet katsonut väärin.\nNäissä varallisuustaulukoissa on muuten usein kotitalouksien vertailuja, ei yksilöiden. Voisin ostaa heikon argumentin että suomalainen kotitalous, jossa vaikka huomattavasti rikkaampaa italialaisia enemmän molemmat vanhemmat usein työskentelevät voisivat brutto*tuloissa* olla paperilla hyvätuloisia. Paljon näitä *varallisuus*vertailuja kahlanneena en ole suomalaisia vielä nähnyt väitettävän *vauraiksi*. Korkeintaan jos eläkerahastot (ilman eläkevastuita) tungettaisiin virheellisesti varallisuudeksi, niin olisi edes hiukan toivoa saavuttaa keskiarvo.\nMyös varallisuusjakauma on meillä lättänä ja varallisuusginit siis matalia kautta linjan.\nJyrki Paldán 18.3.2016 14:12 Vastaus kommenttiin #44\nTable 2: Wealth estimates by country(mid 2015)\nMedian wealth per adult(USD):\nUnited States: 49,787\nSekoittelet kyllä melko villisti tuloja ja varallisuutta. Mutta ei se mitään, Gallup.com:in tekemän selvityksen mukaan Suomen kotitalouksien mediaanitulot henkeä kohden suhteutettuna ovat maailman viidenneksi korkeimmat, joskin myönnettäköön että Ruotsi yltää parempaan. OECD:n kotitalouksilla mitatussa datassa Suomi jää kolmanneksitoista Ruotsin ja Yhdysvaltojen taakse, mutta Saksan edelle. Tuossa vertailussa täytyy kuitenkin tietysti huomioida että Suomen kotitalouksista yli 70% saa pelkkinä tulonsiirtoina enemmän kuin maksaa veroina, sekä nauttii varsin kattavista julkisista palveluista jotka Yhdysvaltalaisperhe maksaa omista tuloistaan. Pelkästään korkeakoulutuksesta suomalaisperhe saa jopa satojen tuhansien edun.\nSuomessa enemmistöllä kansasta on asiat kansainvälisesti erittäin hyvin. Miksi asiaa pitäisi muuttaa siten että enemmistö kärsii ja marginaalisen pieni erittäin hyvätuloisten/varakkaiden joukko hyötyy?\nSami Miettinen 18.3.2016 19:03 Vastaus kommenttiin #66\nOk, olet mahdollisesti oikeassa että Suomen 2,75 miljoonas ihminen on rikkaampi kuin jenkkien 200 miljoonas ihminen. Pari havaintoa.\n- mediaanivarallisuus on varsin volatiili, eikä mitään jakoa finanssivarallisuuteen, velkoihin ja muuhun varallisuuteen ole annettu. Veikkaan että kämppävarallisuus ja kohtuu pieni velkamäärä selittää keskivertosuomijampan hyvän nettoposition.\nKeskiarvovarallisuuden suhde mediaanivarallisuuteen on maailmanluokassa Suomessa erittäin pieni, koska varallisuutta per capita on paljon vähemmän kuin lähes kaikissa muissa länsimaissa. Ilmeisesti rikkaiden kansalaisen puute on Suomessa ilmeinen kun taas melko varakkaita (kämpät?) keskiluokkaisia on laajasti. Olisiko rikkaat verotettu keskiluokkaan Suomessa, toisin kuin muualla?\nJos jenkeissä 1% omistaa jo 40% ja Ruotsissa 30%, ollaan keskimmäiseen kansalaiseen mennessä jo kaapattu hirmuinen määrä maan varallisuudesta. Suomessa ryysyköyhä rikkain 1% ottaa vain 13%.\nKorkeahko mediaaniluku (keskimmäisen suomalaisen varallisuus) kertonee, että Suomessa varallisuus on lähes kokonaan keskiluokalla ja rikkaita on vähän ja heidän varallisuutensa on absoluuttisesti matala, koska se ei nosta keskiarvoa lähellekään muita länsimaita.\nSummaus: olemme varallisuuden tasa-arvon mallimaa: köyhä keskimäärin, ei juuri lainkaan rikkaita ja nekin vähät mitä on ovat köyhiä rikkaita globaalissa vertailussa, mutta laajalla keskiluokalla on sentään melkein 50,000€ (asunto)varallisuutta. Toivottavasti olisi jossain vaiheessa edes pari tonnia pörssissä että täällä olisi mitään riskipääomaa, muutenhan eivät yritykset synny. Eipä niillä tienaisi tosin kuin muutaman euron kuukaudessa tuloja. Ilmankos suomalaisten saamat osingot ovat niin äärettömän pienet absoluuttisesti ja suhteessa palkkapottiin.\nKun katsoo blogaustani, sama näkyy oikeastaan siinäkin\nJyrki Paldán 19.3.2016 18:05 Vastaus kommenttiin #73\n"Ok, olet mahdollisesti oikeassa että Suomen 2,75 miljoonas ihminen on rikkaampi kuin jenkkien 200 miljoonas ihminen."\nItse puen saman asian mielummin muotoon; suomessa enemmistö kansasta voi taloudellisesti paremmin. Mediaanivarallisuus ja -tulot kertovat tosiaankin tuon 2,75 miljoonannen ihmisen tarinan, mutta samalla on huomioitava että Suomen tulonjako on myös mediaanin alapuolella montaa muuta maata tasaisempi. Köyhyysaste sidotaan mediaanituloihin, ja Suomessa köyhyysaste on korkeammista mediaanituloista huolimatta matalampi kuin Saksassa, Yhdysvalloissa tai Ruotsissa.\nSuomessa siis reilulla enemmistöllä menee paljon paremmin. Se että marginaalisen pienellä taloudellisesti etuoikeutettujen joukolla ei mene ihan yhtä överisti kuin muualla ei hirveästi sympatioita herätä, tai ainakaan pitäisi herättää.\n"Olisiko rikkaat verotettu keskiluokkaan Suomessa, toisin kuin muualla?"\nHöpöhöpö, keskiluokkaa verotetaan. Rikkaiden verotus taas heittelee ihan laidasta laitaan ja omaisuuttahan ei veroteta enää nykyään lainkaan(toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa).\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 11:59\nVain täydellinen hölmö sijoittaa varojaan Suomeen. Suomi on täysin jumissa.\nPekka Heliste 17.3.2016 16:22\nSuomen taloudella menee loppujen lopuksi aika kohtuullisesti. KUn kaikkien EU-maiden kasvu on nollan kahta puolta niin jo pienet virheet bkt-laskennassa aiheuttavat valtavia suhteellisia eroja\nKUn tarkkuus on 2-3 % niin lähes kaikkein EU-maiden kasvu/taantuma on virheen sisällä.\nKasvuluvuista pitää myös puhdistaa na pääomaoperaatioista eli suuryritysten veronkierto-operaatioista.Ne tulothan eivät ole aitoja laskentamaan lisäarvoja vaan jonkun muun maan. Niinpä esim Irlannin todellinen kasvu on n 3 %\nEikä maailmantalouskaan kasva juuri nopeampaa\nNiinpä ei Suomi mikään poikkeava ole,lukuja voidaan pyöristää alaspäin virheen rajoissa aivan poliittisista syistä:Virkamiehethän ovat pääosin kokoomuslaisia ja EK avainasemassa lukjen tuottamisessa\nTyöllisyyskään ei ole kehittynyt kovin heikosti, työpaikkojan ETLAn mukaan katoaa vuodessa n 120000-140000 tuottavuuden nousun ja tuotevalikoiman muutoksen vuoksi.Ja syntyy n 120000-140000 työpaikkaa kasvun ja tuotevalikoiman muutoksen vuoksi\n1989\t2 483 000\n2008\t2 497 000\n2009\t2 423 000\n2010\t2 410 000\n2011\t2 428 000\n2012\t2 431 000\n2013\t2 403 000\n2014\t2 386 000\n2015\t2 368 000\nKuten luvuista näkyy , ei työllisyys ole 26 vuodessa juurikaan muuttunut\nAinoa ongelma on työttömien määrä , heidän määränsä on kasvanut 1989 80000:sta 2015 n 500000. Välissä on määritelmiä tiukennettu, joten virallinen työttömien määrä on kasvanut vähemmän\nSuurin syyllinen työttömyyden kasvuun on eläkeiän nosto, se on noussut 90-luvun 55-vuodesta nykyiseen 65 vuoteen\nJaakko Aalto 17.3.2016 22:00\nTyöllisten määrä siis on vähentynyt 115 000 hengellä samaan aikaan kun väkiluku on kasvanut 500 000 hengellä. Työllisten osuus väestöstä on tämän tuloksena pudonnut 50 prosentista 43 prosenttiin. Heliste ei näe tässä juuri mitään muutosta. Joku toinen, kuten minä, voisi nähdä tässä hyvinkin huolestuttavan muutoksen.\nPekka Heliste 18.3.2016 02:23\nUSAssa työllisiä on 143,1 miljoonaa ja asukkaita n 320 miljoonaa eli työllisiä on n 45 %\nEivät nuo luvut ole muuallakaan sen kummempia\nLauri Kiiski 18.3.2016 07:59 Vastaus kommenttiin #46\nUSA:n työttömyys on painunut 4,9 % tasolle, eli maassa on liki täystyöllisyys.\nPekka Heliste 18.3.2016 10:47 Vastaus kommenttiin #47\nTuo viralinen työttömyys ei enää kerro mitään todellisesta työttömyydestä.\nSuomessakin virallisia työttömiä oli vuoden 2016 tammikuussa 245 000.\nMutta kun laskee TEM työllisyykatsauksesta ne, jotka täyttävät kriteerit:\n1.Hakevat työtä,2 Eivät ola töissä avoimilla työmarkkinoilla 3,Voivat ottaa työtä vastaan 4.Haluavat töihin niin heitä onkin n 500000\nSama tilanne on USAkin eli työikäisiä n 245 miljoonaa ja työllisiä on n 143,1 miljoonaa eli työllisyysaste on 59 % kun se Suomessa on n 68 % niin pitää kysyä, missä nuo USAn yli 20 miljonaa ihmistä on ? Tuskin he kuponginleikkaajiakaan ovat ?\nTyöttömyystilastointi on menettänyt merkityksesä työttömyyden kuvaajana.Se on enemmän Potemkinin kulissi\nTai on sillä uusi merkitys :Se kertoo syrjäyttämisasteesta\nLauri Kiiski 18.3.2016 11:30 Vastaus kommenttiin #50\nLiitteeni mukaan USA:ssa on työllisiä 159 miljoonaa, eikä taas kerran virheellisesti väittämääsi 143 miljoonaa.\nPekka Heliste 18.3.2016 12:53 Vastaus kommenttiin #54\nTuokin antaa työllsisyysateeksi 65,7 %\nMinä poimin työllisyysluvut täältä http://www.bls.gov/opub/mlr/2016/article/current-e...\nJa työllisyysasteen täältä\nTilastot ovat USAn virallisia\nLauri Kiiski 18.3.2016 13:37 Vastaus kommenttiin #64\nEikös tämä ole virallien ja uusin ?\nPekka Heliste 18.3.2016 14:07 Vastaus kommenttiin #67\nSama pulju,sama aika, mutta hieman eri luvut.En löytänyt eron syytä mutta voi johtua kahdesta syystä: Minun luvuissa on mukana vain maanviljelyn ulkopuolinen työllisyys. Toinen voi olla , että luvusta puuttuvat yli 65-vuotiaat työlliset\nTuo 159 miljonaa on kuitenkin civilian laor force eli työvoima\nTyöllisten määrä on alempi eli 151 miljoonaa eli työvoima-työttömät\nEli oikea luku on 151 miljoonaa ja työllisyysaste tuo 62,9.\nJa edelleen missä ovat nuo 15 miljoonaa\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 12:01 Vastaus kommenttiin #47\nPekka Helisteen mukaan Suomen autokantakin on parempi kuin USA:ssa.\nPekka Heliste 18.3.2016 12:58 Vastaus kommenttiin #59\nNäinhän nuo tilastot kertovat.Eikä minun tarvitse sitä kertoa usalaiset kertovat itse\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 14:30 Vastaus kommenttiin #65\nLyhyt visiitti USA:an kertoo ihan muuta. USA:ssa auto voi olla rekisterissä ja vaikka takapihalla vuosikausia. Ihan toimivan auton saa 1000 dollaria. Suomessa sama maksaisi 8000 euroa.\nEi siellä tilastoida verojen takia kaikkea. Suomi kulkee kaikessa verotus edellä ja jälki on alkanut näkymään. Ei synny firmoja ja töitä.\nPekka Heliste 18.3.2016 18:39 Vastaus kommenttiin #69\nAsioita voidaan selvittää muutenkin kuin absoluuttisella 100 % kattavalla tilastoinnilla.\nOletko sitä mieltä että nuo USA n autojärjestöt ja -lehdet laskettelevat luikuria??\nJaakko Aalto 18.3.2016 10:38 Vastaus kommenttiin #46\nPäätit sitten jättää huomiotta tuon laskevan trendin. Se on tietysti tarkoituksenmukainen ratkaisu, jos haluaa väittää, että mitään huolenaihetta ei ole.\nTuohon ilmoittamaasi USA:n tasoon pääsemiseksi tarvitsisimme ne toistuvasti lupaillut 100 000 työpaikkaa ja vuoden 1989 tasoon pääsemiseksi niitä työpaikkoja tarvittaisiin lähes 400 000.\nPekka Heliste 18.3.2016 11:02 Vastaus kommenttiin #49\nVuonna 1989 työllisiä oli 2 483 000 , vuonna 2015 2 368 000 erotus eli 115000\nTyöpaikkoja on helppo luoda , Euroopassa työllsiyys on ratkaistu jakamalla työtä ja monet maat tukevat osa-aikaisuutta, mikä estää köyhyyden\nEsim Hollannissa liki 50 % työllisistä on osa-aikaisia ja normaali on 25 %.Suomessa n 16 %\nEsim Suomessa tehtiin 2014 1645 tuntia per työllinen,mutta Norjassa 1427, Hollannissa 1425, Saksa 1371 ,Tanska 1426,Sveitsissä 1568 eikä kukaan väitä, että näillä mailla menisi huonosti.\nMeksikossa tehtiin n 2200 tuntia, Kreikassa2000 tuntia\nUSAssa tehtyjen tuntien määrä on tippunut vuoden 2000 1836 vuoden 2014 1789.Sama suunta on Japanissa , vuonna 2000 1821 ja 2014 1729 tai Korea vuonna 2000 2512 ja 2014 2124 tuntia per työllinen\nJa suunta on työajan lyhentämiseen, kaikissa OECD maissa tehdyt tunnit per työllinen on laskussa\nPekka Heliste 17.3.2016 16:58\nYLE esitteli kienoja , joilla Irlanti, Espanja , Portugali ovat saaneet talouden tasapainoon.\nYksi yhteinen keino oli julkisen sektorin palkkojen leikkaaminen. Nykyinen tilanne juontuu ajalta jolloin Kokoomus ja Kepu jakoivat jakovaraa, jota ei ole vieläkään syntynyt.\nVuonna 2007 Kokoomus/Katainen ostivat vaalivoiton lupaamalla julkiselle sektorille ylisuuret palkankorotukset.Vanhanen säesti laskemalla jakovaraa, jota ei koskaan syntynyt\nEli suurin piirtein samansuuruinen leikkaus julkisiin palkkoihin kuin tehtiin Irlannissa,Espanjssa, Portugalissa ja vähän aikaisemmin Virossa, Latviassa ja Liettuassa\nEli 20 % pois julkisen sektorin palkoista.\nMtta eipä Savelius uskalla esittää tällaista, sillä Kokoomus on virkamiespuolue\nPekka Pylkkönen 17.3.2016 17:05\nYle esitteli Saksaa, Ruotsia, Irlantia ja Espanjaa.\nUnohdit sanoa jutusta Saksan ja Ruotsin joiden kohdalla mainitaan mm.\n'Pohjoismaisia tulonjakotavoitteita ei tarvitse hylätä, kun pyritään korkeaan tulotasoon ja kestävään julkiseen talouteen. Korkean työllisyysasteen saavuttamista on edesauttanut se, että vientisektorin määrittämä palkkataso on turvannut kilpailukyvyn. Myös työvoiman tarjonnan lisäämiseksi on toteutettu isoja uudistuksia (verotus, sosiaaliturva, maahanmuuttopolitiikka). Luottamus markkinamekanismiin (myös julkisen palvelutuotannon tehostamiseksi) on parantanut talouden ja yhteiskunnan tehokkuutta.'\n'– Kun työmarkkinat ovat riittävän joustavat, tuotannon kustannuskilpailukyvystä voidaan huolehtia hyvin myös rahaliitossa.\n– Valmius poliittisesti vaikeisiin uudistuksiin, kun tilanne sitä vaatii. Esimerkkinä 2000-luvun alkupuolen ns. Hartz-uudistukset sekä työntekijäpuolen valmius palkkamalttiin ja paikallisen sopimisen laajentamiseen 1990-luvun puolivälin jälkeen.'\nPekka Heliste 17.3.2016 17:40\nNiin Saksa kuin Ruotsi ovat huolehtineet työllsiyydestä työtä jakamalla\nEsim Saksassa ja Ruotsissa osa-aikaisia on n 25 % työllisistä,Suomessa vain 16 %\nJos meilläkin olisi yhtä paljon osa-aikaisia niin työllisyyaste olisi n 80 % ja työttömyys 5 % luokkaa.\nRuotsi tukee osa-aikaista työntekoa ja köyhien määrä on pysynyt alhaisena\nSaksa ei tue ja niinpä pienituloisuus on jo yhtä yleistä kuin USA:ssa\nLisäksi Ruotsissa julkinen sektori työllistää vaikeasti työllistyvät, Suomessa heitä pitäisi olla n 200000 työssä julkisella sektorilla\nUskot näköjään EK:n propangandaa kuin joulupukkiin, minä en ole nenästä vedettävä\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 12:03 Vastaus kommenttiin #25\nMiksi asiaa ei korjata? Suomessa kaikki puolueet on vasemmistolaisia.\nPekka Heliste 18.3.2016 18:41 Vastaus kommenttiin #60\nIlmeisesti EK ja Kokoomus ovat kommunistijärjestöjä kun haluavat lisätä vuosityöaikaa?\nJarmo Häkkinen 17.3.2016 21:33\nVarmasti monet talousasiantuntijat ovat samaa mieltä kanssasi. Nämä maat ovat saaneet taloutensa tasapainoon:) Että velka(brutto)määrä olisi kriisin alkua pienempi, tai velkasuhde, että työttömyys olisi myös, Että BKT olisi suurempi, tai työllisten osuus, ja että... Lähes ainoa, mikä on tasapainossa, on pienien palkkojen leikkaus siihen malliin, ettei sillä enää oikein elä. Sitä tänne kans?\nMuistanet Suomen osalta lähes nollakorotukset julkisella puolella 90-luvulta lähtien, ja vientialojen kasvuvuosina saamat hieman reilummat korotukset? Sanoisin lähinnä reiluksi peliksi noita julkisten korotuksia silloin. Tuo esittämasi 20% alennus julkisten palkkoihin on esitys leikata kotimaista kysyntää samassa (työntekijämäärällä korjatussa) suhteessa. Tuottavuuden kasvu tuona aikana kannattaa myös jättää huomiotta, ettei tulisi väärää kuvaa siitä, että kasvu satoi jonnekin muualle kuin kasvun tehneiden duunareiden pussiin.\nPekka Heliste 18.3.2016 00:25\nKyllä tuo julkisen sektorin palkkojen leikkaus aiheutti ksynnän romahtamisen ja sitä kautta työttömyyttä Virssa, Latviassa, Irlannissa, Espanjassa , Portugalissa\nUseimmat maat ovat jo toipuneet tuosta kysyntälamasta ja paljon nopeammin kuin Suomi.\nJa kun kansalaiset ovat valtion omistajia niin tuo palkanalennus satoi suoraan kansalaisten pussiin\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 12:06 Vastaus kommenttiin #43\nViroa ja Suomea ei kannata verrata toisiinsa. Viro on eurooppalainen markkinatalousmaa, jossa maksimissaan tulovero on 20%.\nSilloin työnteko ja ylityöt kannattaa. Suomessa ylitöistä saa vain kipeän selän. Suomi on tuhonnut itsensä veroilla.\nRaimo Korhonen 17.3.2016 17:10\nSosiaalietuuksien ja omistaja- ja yrittäjätulojen välillä on ratkaiseva ero: yrittäjät ja omistajat päättävät niistä itse. Ilmeisesti olisi syytä yrittää vähän enemmän!\nReija Haapanen 17.3.2016 23:46\n#20 No, minä päätän, että yrittäjätuloni on miljoona euroa. Milloin saan nostaa sen? Tai vaihtoehtoisesti, miksi sosiaalietuuden saaja ei vain ryhdy kaltaisekseni tuloistaan päättäväksi yrittäjäksi?\nRaimo Korhonen 18.3.2016 00:20\nSaat ihan itse päättää, milloin sen nostat. Samoin sen, miten sen tienaat.\nJos yrittäjä tulee tänne nettiin valittamaan, että ei tule tarpeeksi rahaa, ammatinvalinta on epäonnistunut. Täältä ei rahaa tule.\nSosiaalietuuden saajan päätösvaltaa rajoittaa esim. sairaus tai vamma.\nJaakko Aalto 18.3.2016 01:24 Vastaus kommenttiin #42\nVuonna 2013 Kelan maksamien etuuksien määrä oli 13,5 miljardia. Vammaisetuuksien osuus tästä summasta oli piirua vaille 600 miljoonaa. Pitäisikö näihin muihin etuuksiensaajiin soveltaa tuota Korhosen logiikkaa, jonka mukaan on oma valinta, jos tarvitsee opintotukia tai työttömyysturvaetuuksia tai lapsiperheille maksettavia etuuksia tai asumistukia?\nRaimo Korhonen 18.3.2016 10:56 Vastaus kommenttiin #45\nKäänsitpä taitavasti asian päälaelleen: siis yrittäjyys on oma valinta.\nVammaisuus, kansaneläkkeellä oleminen, työttömyys jne. eivät (useimmiten) ole.\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 12:08 Vastaus kommenttiin #51\nKuitenkin on kova ruikutus, että yrittäjät ei työllistä. Miksi duunarit ei perusta omia firmoja?\nReija Haapanen 18.3.2016 09:15 Vastaus kommenttiin #42\nSiinä olet oikeassa, että lähes kaikkien yrittäjien ammatinvalinta suomessa on väärä. Usean kannattaisi siirtyä Kelan ja sossun asiakkaiksi, eikä koettaa hankkia elantoaan työllä, kun se on verokiilalla ja byrokratialla tehty niin vaikeaksi.\nMutta eihän yrittäjä oikeasti voi päättää, tuleeko asiakkaita vaiko eikö ja millä hinnalla he suostuvat ostamaan. Alaa voi vaihtaa tai palkkatöihin siirtyä, jos ei näytä millään lähtevän käyntiin tai laskusuhdanne käy liian kovaksi.\nJos kaikki about samoilla rajoilla työttömyyskorvusten, sosiaalietuukisen jne kanssa tienaavat yrittäjät lopettaisivat, niin siitähän vasta mekkala syntyisi. Ensiksi häviäisi valtava joukko palveluita ja toiseksi yhteinen kassa alkaisi tyhjentyä vielä nopeammin. Arvostusta kiitos, eikä "vaihda alaa" -tyyppistä ylimielistä irvailua.\nOman ajattelumallisi mukaan työttömien on välittömästi ryhdyttävä yrittäjiksi, sillä eivät yrittäjät ole sen erikoisempia ihmisiä kuin muutkaan, he vain koettavat itse elättää itsensä. Työtön voi päättää samalla lailla kuin yrittäjä: nyt minä pärjään omillani, vaikka sitten huonostikin.\nRaimo Korhonen 18.3.2016 11:00 Vastaus kommenttiin #48\nEi se nyt ollenkaan niin ole: hyvin harvasta työttömästä on yrittäjäksi.\nToisin päin kyllä: jos ei pärjää yrittäjänä, sitten on kokeiltava jotakin muuta - mutta se muu ei ole sitä, että tullaan tänne ruikuttamaan, että rahaa ei tule tarpeeksi (ja mikä kenenkin mielestä on tarpeeksi, esim. Hese Salmelan mielestä miljoonatkaan eivät ole tarpeeksi).\nReija Haapanen 18.3.2016 11:50 Vastaus kommenttiin #52\nEi ole ruikuttamista, jos tuo esiin faktoja yrittäjien pärjäämisestä sekä toimintaympäristön kitkasta. Valtaisassa osinkosateessa elää harva yrittäjä, mutta vasemmisto pitää mielellään yllä tällaista mielikuvaa.\nEn ymmärrä ollenkaan tätä: "Ei se nyt ollenkaan niin ole: hyvin harvasta työttömästä on yrittäjäksi."\nMiksi ei? Miksi yrittäjän pitää innovoida ja tehdä ahkerammin työtä ja kannatella yhteiskuntaa, mutta kenenkään muun ei sitten tarvitsisi muuta kuin todeta: "Minulla on oikeus työttömyyskorvaukseen, sillä yrittäminen ja ponnistelu ei vain sovi minulle."\nMinä en ole yhtään kummempi ihmisenä ja osaajana, en vain pystyisi ottamaan vastaan yhteiskunnan maksamia työttömyyskorvauksia, sillä ne on jonkun muun hankittava sisään työllään.\nPekka Iiskonmaki 18.3.2016 12:10 Vastaus kommenttiin #56\nKukaan ei ole niin ahne kuin vasemmisto. He ovat ehdottaneet 100% veroa, kun tulot nousevat yli 5000 euroa/kk.\nRaimo Korhonen 18.3.2016 19:28 Vastaus kommenttiin #63\nPidät ilmeisesti itseäsi vasemmistona, sillä en ole ikinä kuullut/nähnyt/lukenut kenenkään muun tuota esittävän.\nRaimo Korhonen 18.3.2016 19:26 Vastaus kommenttiin #56\nMiksi ei? No juuri siksi, niinkuin sanot. Mutta jos ei ymmärrä, ei ymmärrä.\nJa tässä tapauksessa Savelius nimenomaan valittaa yrittäjätulojen pienuutta, ei noita muita asioita. Voi voi!\nJuha Salmi 17.3.2016 18:33\nTähän asiaan liittyvä kysymys on esitetty tämän vuoden yhtesikuntaopin YO-kirjoituksissa, tehtävä numero 9:ssä on mielenkiintoinen taulukko.\nPetri Hämäläinen 18.3.2016 00:18\nOmaisuus- ja yrittäjätulot todellisuudessa rahoittavat hyvinvointiyhteiskunnan ? Salli mun nauraa.\nSosiaalietujen taso ei ole noussut vaan laskenut. Kustannukset nousevat koska työttömien ja köyhien määrä on lisääntynyt. Tämä johtaa taloustilanteesta. Ja yhteiskunnan rahoituspohja on erityisen heikko ja hauras kun omaisuudesta (varallisuus) ja omaisuuden perusteella saavutettavasta tulosta (pääomatulot) ei makseta tarpeeksi veroja.\nAkira Hariku 18.3.2016 18:43


Vyöhyke: Nyt väännetään\nArmotonta editointia, efektien ja äänten sekä musiikin vääntämistä. Ensimmäiset kymmenisen minuuttia ns. valmista leffaa on jo olemassa. Tuohon päälle vielä tietenkin hierotaan ja hierotaan, masteroidaan ja ties mitä mutta hyvältä näyttää. Lähes valmista lopputuotetta on valmiina sieltä täältä muutenkin mutta tuo alkukokonaisuuden valmistuminen tuntuu todella isolta virstanpylväältä.\nJotta kokonainen elokuva joskus kasaan saadaan, on vielä jäljellä paljon ja vielä enemmän töitä. Tästä on hyvä jatkaa innolla!\nKiitos tähän mennessä kaikille yrityksille, yhteisöille ja yksilöille jotka ovat antaneet käyttöömme laitteita, ohjelmistoja, rekvisiittaa, materiaalia, tiloja ja kuka ties mitä. Nyt jos jollain sattuu olemaan kontakteja, emme pistäisi pahaksemme jos esimerkiksi ohjelmistoja joku tahtoisi sponsoroida! ;) Aikataulujen ja cpu-ajan tehokas käyttö voisi parantua koska lopputuotetta täytyy hieroa vielä monella tavalla ennen julkaisua.\nTyön määrää kertoo muun muassa se, että kaikki musiikit ja iso osa ääniefektiteistä yms. on tehty vain tätä projektia varten.\nLähettänyt Immo klo 18.46\nVasta äskettäin tämän projektin löysin, saamarin siistiltä vaikuttaa :o Odotan innolla.\n30. huhtikuuta 2011 klo 13.14\nOsaatteko yhtään arvioisa milloin tää valmistuu? Mielenkiintoiselta vaikuttaa!\n30. kesäkuuta 2011 klo 14.14


Pentutreffit 2kk-7kkPentutreffit 2kk-7kk\npentutreffeillä puuhataan omistajan kanssa ja leikitään toisten pentujen kanssa!\nPentutreffit koostuvat kahdesta osiosta: koulutushetkestä sekä leikkimisestä. Koulutushetkessä harjoittelemme helppoja harjoituksia, kuten kontaktia sekä tutustumme uusiin asioihin ja virikkeisiin. Varaa siis mukaan herkullisia nameja tai osta namit koirahallin putiikista.\nTarvittaessa tila voidaan jakaa kahteen eri osaan, jotta jokainen saisi sopivia leikkikavereita. Pyrimme huomioimaan jo ennen pentutreffejä jokaisen koiran luonteen, leikkitavan sekä koon ja joskus ehdotamme ryhmän vaihtamista toiseen, jotta leikkiminen olisi kaikille turvallista ja mukavaa. Asetetut paino- ja säkämitat ovat noin-mittoja, joten pohtiessasi sopivaa ryhmää älä epäröi ottaa yhteyttä! Painon ja korkeuden lisäksi jokaisen koiran luonne ja tyyli leikkiä ovat erilaisia, jotka vaikuttavat aina siihen, kumpi ryhmä on sopivampi pennulle.\nIsot pennut: Nykyinen paino 7-15kg/säkä yli 40cm\nOlet tervetullut pentutreffeille 2-7kk-ikäisen pennun kanssa, eli voitte pentutreffailla pennun kanssa, kunnes hän täyttää 8kk. Juoksuisen nartun kanssa pentutreffeille ei voi tulla.\nRokotusikäiset pennut tulee olla rokotettu rokotusohjelman mukaisesti\nPissasakko 10€, joka maksetaan Ihana Koiruuden tilille. Vahingon sattuessa henkilökunta antaa maksutiedot mukaan.