Merikarvia-seura ry - Lammelan koulu\nHistoriaa > Merikarvian kansakoulujen historia > Lammelan koulu\nKansakoululautakunta määritteli 14.9.1951 Lammelan koulupiirin seuraavasti: Raja kulkee Pohjoisessa ensin Peipun koulupiirin rajaa Ruohomäelle asti, ja siitä pitkin Lankosken koulupiirin rajaa Rajajärvelle, edelleen Kortesmäen eteläpuolitse Ahlaisten pitäjän rajaan, josta pitkin Siikaisten rajaa Stengordin asunnon pohjoispuolelle saakka, josta raja lähtee suoraan lounaaseen kulkien Vuorisen tilan eteläpuolitse pitkin Pirttijärven koulupiirin rajaa Ahlaisten ja Merikarvian pitäjien rajalle, siitä pitkin pitäjän rajaa Prinssijärvelle asti, josta Mäntyniemen pohjoispuolitse Isojärven eteläpäähän ja siitä Kivijärven kautta Peipun koulupiirin rajalle Grönlundin asunnon jäädessä Lammelan piiriin.\nKoulutalo sijaitsee kunnan omistamalla ”Kumpula”- nimisellä tontilla RN:o 3:11. Alakouluikäisiä lapsia piirissä on 23. Yläkouluikäisiä lapsia piirissä on 42. Koulumatkat: 0-3km on 60 lapsella, 3-5km on 5 lapsella. Pisin koulumatka on 6,5 km.\nLammelan kansakoulun johtokunta kokoontui 18.2.1906 Marttilan talossa, jossa läsnä olivat johtokunnan jäsenet A. Granqvis, A. N. Westergård, Gustaf Berg, Fredrik Graan, K. Uusitalo ja Jussi Vanhatalo. Puheenjohtajaksi tätä kokousta varten valittiin johtokunnan jäsen Akseli Granqvist, myöhemmin tunnettiin nimellä Hakosalo. Johtokunta päätti yksimielisesti ehdottaa, että Lammelan piiriin perustettavaksi määrättyyn kansakouluun otettaisiin miesopettaja.\nJohtokunta ehdotti miesopettajalle palkaksi samaa palkkaa kuin kunnan toisillekin miesopettajille eli 500 markkaa rahana ja ½ hehtaaria peltoa tai sen sijaan rahaa sekä puolet sisään kirjoitusrahoista, öljyvalo sekä vapaat huoneet ja lämpö.\nNaiskäsitöiden opettajattaren palkaksi johtokunta ehdotti samaa palkkaa kuin muissakin mieskoulujen käsitöiden opettajattarille.\nKysymys koulun hyyryhuoneista aiheutti vilkkaan keskustelun. Kolme eri ehdotusta oli esillä. Hyyryhuoneet koulua varten tarjosi vuokralle Marttila epämääräiseksi ajaksi 300 markan vuotuisella korvauksella. Talonemäntä Eeva Tornikoski tarjosi huoneet koulua varten 250 markalla vuotta kohden. Johtokunnassa Marttilan tarjousta kannattivat J. Vanhatalo, K. Uusitalo ja A. Grangvist.\nPerusteluina mainitaan, että piirijakoa tehtäessä koulun paikaksi oli määrätty J. Vanhatalon maalla sijaitseva Papamäen palsta. Lisäksi suurin osa kouluun pyrkijöistä oli ilmoitettu tulevan Lammelasta. Tornikosken huoneita kannattivat N. Westergård, F. Graan ja G. Berg. Perusteluna oli, että koulu tulisi piirin keskelle. Syynä siihen, ettei kouluun ollut ilmoitettu lapsia lukuisammin muualta oli se, ettei muualta kuin Lammelasta oltu käyty kysymässäkään kouluun. Johtokunnan jäsen K Uusitalo sanoi, että myös Filppulasta ja Kangasniemeltä tulee kouluun oppilaita, kun kysytään. Talollinen N. Westergård tarjosi koululle myös tarpeelliset huoneet epämääräiseksi ajaksi 200 markalla vuosi.\nJohtokunta päätti antaa kuntakokouksen käsittelyyn kaikki tarjoukset.\nUusitalo epäili, ettei lapsia tulisi kouluun, jos koulu tulisi Tornikoskelle.\nJohtokunta valitsi esimiehekseen maanviljelijä Jussi Vanhatalon ja myös sihteeriksi, varaesimieheksi valittiin opettaja Akseli Grangvist (Hakosalo vuodesta 1904 lukien).\nJohtokunta kokoontui Vanhatalon tilalla 16.3.1906. Valtionapua Tornikosken taloon sijoitettavaan väliaikaiseen kansakouluun valittiin Ylihallitukselta hankkimaan opettaja ja johtokunnan jäsen Akseli Grangvist. Vuokrakontrahtia valittiin tekemään N. Westergård ja esimies Jussi Wanhatalo.\nJohtokunnan kokouksessa Marttilassa 19.4.1906 todettiin kansakoulujen tarkastaja herra J. Reinin kirjelmä, jossa hän pyytää lausuntoa siitä, eikö voitaisi koulu sijoittaa F.W. Marttilalta vuokrattaviin huoneisiin, koska esitetty Tornikosken huoneusto (huoneisto) on ahdas ja epämukava. Johtokunta\nkuitenkin pysyi entisessä päätöksessään. Tornikoskea perustelivat sen kannattajat mm. sillä, että se paraiten on koulupiirin keskellä, josta lapset silloin voisivat käydä öitä kotonansa, josta voisi koulua kävijöille olla suuri edistys ja hyöty. Marttilan koulupaikan kannattajat perustelivat edelleen sillä, että koulu olisi siellä, missä lasten enemmistö on. Mitä tulee siihen, ettei koulu olisi aivan keskellä, niin kannattajat totesivat, että näin saattaa olla maantieteellisesti: Pohjoispäästä tulee matkaa silloin 7 1/2 km ja eteläpäästä piiriä noin 4 km, jossa lasten enemmistö on.\nJohtokunta kokoontui Tornikoskessa 11.6.1906 ja julisti opettajattaren ja poikien käsityön opettajan paikat avonaiseksi Suomen Wirallisessa lehdessä, Uudessa Suomettaressa, Helsingin Sanomissa ja Satakunnassa. Taloudenhoitajaksi valittiin maanviljelijä Fredrik Graan, jonka tehtäväksi jätettiin koulun sisäpuolelta kalustaminen, pulpettien ynnä muiden teko.\nLammelan kansakoulun pulpettien ja opetusvälineiden tekoa myydessä 25.6.1906 tarjouksia vähemmän vaativina tehtiin seuraavasti: Lautamies A.N. Länsitalo otti tehtäväkseen 5 pienenpää pulpettia täyteen kuntoon kahteen kertaa maalattuna 18 mk kappaleelta. Talollinen Juho Mäkitalo Etelämaasta otti tehtäväkseen 5 pienenpää ja 5 isompaa pulpettia samalla tavalla kahteen kertaan maalattuna 20 mk kappaleelta sekä yhden pöydän ja tuolin sekä pöydän jalustan 22 mk markalla.\nJohtokunnan kokouksessa 1.7.1906 Vanhatalon tilalla päätti olla hyväksymättä tehtyjä pulpetti- ynnä muita tarjouksia. Hyväksyttiin nyt puuseppä Aleksander Söderlundin tekemä tarjous, jolla hän teki tarvittavat 15 pulpettia 11 markan kappalehinnasta sekä opettajan pöydän ja tuolin sekä pöydän jalustan 20 markalla sekä yhden luokkataulun 8 markalla.\nJohtokunta 26.7.1906 otti käsiteltäväkseen opettajattaren viran täyttämisen Lammelan kylän kansakoulussa. Opettajattarelle maksettiin valtion palkan lisäksi kunnalta 225 mk, viljelysmaan korvaukseksi 55 mk sekä puolet oppilaiden sisään kirjoitusrahoista, asunnoksi 2 huonetta ja keittiö sekä asetuksen mukaiset ulkohuoneet, polttopuut ja öljyvalo. Virka tuli ottaa vastaan 1.8.1906.\nVirkaa olivat hakeneet Tyyne Pirinen, Hilda Rinne, Bertta Halla, Hilda Kopanen, Elin Bergroth, Ellen Palmroos, Aino Aalto, Ella Moberg, Iida Lähde, Hilma Mutanen, Aura Hirvensalo, Tekla Heinonen, Anna Antikainen, Aleksandra Kanerva, Alma Forstin ja Olga Wannekoski. Koulun opettajattareksi valittiin Tyyne Pirinen. Poikien käsityönohjaajaksi valittiin puuseppä Johan Bärlund.\nJohtokunta 11.9.1906 kansakoululla jätti polttopuiden hankinnan kouluun taloudenhoitaja Kustaa Bergin huoleksi. Kattolamppuja koululla päätettiin hankkia kaksi kappaletta parempaa laatua sekä yksi pöytälamppu opettajaa varten. Luokkasalin seinään päätettiin ostaa yksi ilmaventtiili. Ostettiin koululle seinäkello. Koululle tarvittavat pesuastia ja juomasanko päätettiin laittaa koululle. Urkuharmoni päätettiin ostaa, samanmallinen kuin toisiinkin kunnan kouluihin on ostettu. Helmitaulu koululle myös hankittiin.\nJohtokunta 22.10.2006 luettiin Keisarillisen Suomen Senaatin kirkollisasiain Toimikunnan päätös koululle myönnetystä Waltionavusta. Lukukausimaksuna oppilailta päätettiin koota 1 mk lukukaudelta. Opettajatar Tyyne Pirisen pyyntöön saada vuorollaan kutsua täkäläisen ompeluseuran kokoon koululle suostuttiin.\nJohtokunta 13.12.1906 päätettiin tehdä koulun menoarvio vuodelle 1906-07 seuraavasti:\nYleisen kunnan varoja käytetty koulun tarpeisiin 400 mk, Opettajattaren palkka rahassa 280 mk, käsityö opettajan palkka 75 mk, kouluhuoneiden vuokra 270 mk, polttopuut koululle 136 mk, öljyvalo 18 mk, urkuharmooni, kirjoitettiin vielä kahdella o:lla, 275 mk ja pienempiin tarpeisiin 46 mk eli yhteensä 1.500 mk. Tällaisena se esitettiin kuntakokoukselle.\nJohtokunta 7.4.1907 otettiin käsiteltäväksi opettajattaren viran uudelleen avoimeksi julistaminen.\nJohtokunta 19.5.1907 otti käsittelyyn Lammelan kylän kansakoulun naisopettajan viran täyttämisen.\nVirkaan valittiin edelleen opettajatar neiti Tyyne Maria Pirinen 1.8.1907 kahden vuoden koetusajaksi.\nJohtokunta 4.8.1907 totesi, että Keisarillisen Senaatin Kirkollisasian Toimikunnan päätöksellä Lammelan koulu sai olla nykyisissä vuokrahuoneissa vain kaksi vuotta, niin johtokunta esitti kuntakokoukselle että Lammelaan tulee rakentaa oma koulutalo syksyllä 1908.\nKoululle päätettiin hankkia 5.9.1907 seuraavat opetusvälineet: Raamatun maiden seinäkartta, pallokartat ja karttapallo, mittausopilliset havaintovälineet, anatomiset taulut ja eläintieteellinen kuvasto.\nJohtokunta 24.11.1907 totesi, että kunta oli päättänyt antaa Marttilan talon koulutaloksi Lammelan kansakoulua varten.\nJohtokunta 14.2.1908 johtokunta valitsi kuluvaksi vuodeksi esimieheksi entinen esimies Jussi Vanhatalo, samoin hänet valittiin kirjuriksi. Varaesimieheksi valittiin opettaja Akseli Granqvist (Hakosalo ) ja taloudenhoitajaksi A.N. Länsitalo.\nLammelan kansakoulun johtokunnan kokouksessa 29.3.1908, jossa läsnä olivat K. Berg, F. Gran, A.N. Länsitalo, A. Hakosalo ja opettaja T. Pirinen totesi, että koulutoimen ylihallitus oli ilmoittanut, että koulua saadaan ruveta pitämään Marttilan talossa. Kunta oli kuitenkin sillä välin päättänyt hylätä Marttilan kaupan, joten johtokunta joutui kuntakokoukselta pyytämään selvitystä, mihin toimiin se uuden käänteen jälkeen ryhtyy. Samalla johtokunta muistutti siitä, että ylihallitus ainoastaan kahdeksi vuodeksi myönsi koululle luvan olla Tornikosken huoneistossa ja se aika päättyy tänä vuonna 1908. Kunta oli vuokrannut Tornikosken huoneet viideksi vuodeksi.\nJohtokunta 28.6.1908 totesi opettaja Tyyne Pirisen tulleen valituksi Mouhijärvelle opettajan virkaan. Virka julistettiin väliaikaisesti haettavaksi Uudessa Suomettaressa ja Helsingin Sanomissa. Tarkastajan pyynnöstä päätettiin lähettää piirustukset Tornikosken kaikista koulu-, asunto- ja ulkohuoneista ylihallitukselle. Varaesimieheksi valittiin eroa pyytäneen opettaja Akseli Hakosalon sijalle A.N. Länsitalo.\nJohtokunta 19.7.1908 otti päätettäväksi Lammelan koulun naisopettajan viran täyttämisen. Opettajaksi valittiin yksimielisesti 1.8.1908 Tyyne Kuitusen ja hänen kieltäytymisensä varalle Agata Niskasen. Hakijoita oli 15.\nJohtokunta 25.9.1908 valitsi sihteerikseen opettaja Tyyne Kuitusen.\nLokakuun 28 päivänä 1908 johtokunnan esimieheksi valittiin Jussi Vanhatalo. Suostuttiin siihen, että opettaja Kuitunen saa koululla harjoittaa laulukööriä. Päätettiin hankkia halkosaha entisen särkyneen tilalle. Laadittiin koulun kalustoluettelo kunnallislautakunnalle.\nJohtokunta 4.12.1908 otti käsittelyyn koulun menoarvion vuotta 1909 varten. Se päättyi 1.008 markkaan. Sillä hankittiin mm. kasviopillinen kuvasto 40 mk ja fysikaalinen kalusto 40 mk sekä kaksi kalustokaappia 50 mk. Lukukausimaksuista päätettiin vapauttaa kaksi oppilasta.\nJohtokunta päätti 8.2.1909 J. Vanhatalon, A.N. Länsitalon, Kustaa Uusitalon, F. Heikkilän, F. Granin, G. Bergin ja opettaja Tyyne Kuitusen läsnä ollessa valita esimieheksi J. Vanhatalo, varaesimieheksi F. Heikkilä, taloudenhoitajaksi A.N. Länsitalo ja kirjuriksi opettajatar Tyyne Kuitunen.\nLuettiin ja todettiin, että kirjelmän mukaan oli myönnetty koulun rakennusajan pidennystä Lammelan kansakoululle. Ylihallitus oli näet määrännyt, että Lammelan oma koulurakennus tulee olla tarpeellisine ulkorakennuksineen valmis syksyllä 1910.\nKolmelle koulun oppilaalle jaettiin viinaverorahoista 5 mk.\nJohtokunta 12.2.1909: todettiin, että opettajalle on maksettu puolet oppilaiden sisään kirjoitusmaksuista eli yhteensä 46,25 mk.\nJohtokunta 26.5.1909 oli saanut Tyyne Kuituselta tämän suostumuksen jatkaa koulun opettajana vakituisena opettajana, virka laitettiin vain laillistumista varten lehtiin vain yhdellä ilmoituksella. ja hänet valittiin virkaan 30.6.1909.\nJohtokunta 8.10.1909 valitsi edesmenneen J.H. Vanhatalon sijaan talollinen Juho Saarisen Lammelasta.\nKoska Lammelan koulutaloksi tarjotun Marttilan tilan kaupasta ei ole tullut mitään, niin johtokunta ehdotti, että ostettaisiin toiseksi ehdolle asetettu Saarisen tarjoama tonttimaa koulutaloa varten.\nKolme oppilasta päätettiin vapauttaa lukukausimaksuista.\nJohtokunta otti käsittelyyn 24.11.1909 koulun menoarvion. Se päättyi 1.237 mk sisältäen mm ompelukoneen ostamisen 150 mk.\nJohtokunta 9.12.1909 päätti antaa varoituksen opettajan valituksen vuoksi kolmannen osasto oppilaalle hänen ilkeän käytöksensä tähden ja annettiin opettajalle oikeus erottaa oppilas, jos vielä sellaista ilkeää käytöstä hänellä on.\nJohtokunta valitsi 28.1.1910 esimiehekseen Juho Saarisen, varaesimieheksi F. Graanin, taloudenhoitajaksi J. Tuomikosken ja kirjuriksi opettaja Tyyne Kuitusen.\nJohtokunta 22.3.1910 päätti esittää kuntakokoukselle, että se ryhtyisi toimenpiteisiin koulurakennuksen rakennusajan pitennykseen 1.8.1911 saakka.\nJohtokunta 22.4.1910 jakoi viinaverorahoista pienet stipendit Eero Sundgrenille ja Juho Tuomiselle.\nTarkastaja Reinin hommaama Furuhjelmin apuraha 20 mk annettiin 3.5.1910 II osaston oppilaalle Martti Haapaniemelle.\nJohtokunta 11.9.1910 valitsi sijaisopettajaksi ensi lukuvuotta varten Auroora Kuvajan os. Rasin ja hänen kieltäytymisensä varalle ylioppilas Selma Salmelan Porista.\nJohtokunta 6.12.1910 Aura Kuvajan ollessa kirjurina esitti vuodelle 1911 menoarvion, joka päättyi 838 mk.\nJohtokunta 23.1.1911 valitsi puheenjohtajakseen J. Saarisen, taloudenhoitajaksi J. Södergårdin, varapuheenjohtajaksi F. Heikkilän ja kirjuriksi A.N. Länsitalon. Johtokunta totesi, että Lammelan koulun vuokra-aika loppuu tämän lukuvuoden loputtua. Johtokunta pyysi kuntakokousta hoitamaan asian kuntoon. Viinaverorahat jaettiin seitsemälle oppilaalle apurahoina.\nJohtokunta 17.4.1911 totesi nykyisen opettajan Tyyne Kuitusen sanoutuneen irti virastaan. Virka laitettiin auki.\nJohtokunta 21.5.1911 valitsi kolmesta hakijasta äänestämällä opettajaksi 1.8.1911 lukien kahdeksi koevuodeksi Fanny Sofia Vihervaara.\nJohtokunta 27.6.1911 päätti tarkastajan kirjeen johdosta laittaa opettajan viran uudelleen haettavaksi. Viran täyttäminen otettiin 16.7.1911 uudelleen käsittelyyn ja johtokunta valitsi koulun opettajaksi Anna Sofia Jaakkolan 1.8.1911 lukien ja hänen kieltäytymisensä varalle Hilma J. Lehtisen.\nJohtokunta antoi 22.9.1911 opettaja Hilma Lehtiselle oikeuden pitää koululla laulukuoron harjoituksia.\nJohtokunta 9.12.1911 laati koulua varten menoarvion, joka päättyi 936,80 mk. Huoneiden vuokraa varten varattiin 270 mk, puita varten 135 mk ja öljyvaloon 18 mk sekä opettajain palkkaan 355 mk.\nJohtokunta valitsi 21.1.1912 puheenjohtajakseen Juho Saarisen, varapuheenjohtajaksi J. Tuomikosken, taloudenhoitajaksi Frans Heikkilän ja kirjuriksi Hilma Lehtisen.\nJohtokunta jakoi viinaverorahat 12.2.1912 7 oppilaalle kangastuotteina.\nJohtokunta 2.4.1912 päätti jälleen laittaa opettajattaren viran auki pöytäkirjalisäyksellä, ettei valittu saa kieltäytyä.\nJohtokunta valitsi 3.5.1912 Hilma Ingrid Lehtisen kahdeksi koevuodeksi ja varalle Fanny Elisabeth Jaatsin. Hakijoita oli yhdeksän.\nJohtokunta 30.9.1912 päätti hankkia jalkapallon oppilaiden voimisteluleikkejä varten.\nJohtokunta 5.2.1913 valitsi puheenjohtajakseen Jussi Tuomikoski, varapuheenjohtajaksi Juho Saarinen, taloudenhoitajaksi Frans Heikkilä ja kirjuriksi Hilma Lehtinen.\nJohtokunta 8.2.1913 päätti tehdä kuntakokoukselle tarkastajan esityksestä ehdotuksen, että kun Senaatin lopullinen päätös Lammelan koulun paikasta on tullut, ja kun sitä päätöstä on kaikkien alamaisuudessa noudatettava, että kuntakokous ryhtyisi Lammelan koulutalon rakentamiseen, ja panisi koulutalon kuntoon ensi syyslukukaudeksi. Tarkastaja myös ehdotti, että koulun oppilaille hankittaisiin Venäjän historian ja Venäjän maantieteellinen oppikirja ja että koululle ostettaisiin Venäjän valtakunnan kartta ja Keisarin kuva puitteissa.\nJohtokunta vielä ehdotti, että johtokunnan jäsenten Jussi Södergårdin ja Gustaf Bergin tilalle valittaisiin uudet jäsenet, koska he eivät ole ottaneet osaa koulun asioihin. Heidän tilalleen ehdotettiin Sigfrid Uusitalo ja Vilhelm Heikkilä. Kotiseutuopetuksen edistämiseksi johtokunta päätti hankkia koululle Merikarvian kartan. Vielä johtokunta jakoi kunnan lahjoittamat koulutarpeet ja oppikirjat vähävaraisille oppilaille.\nJohtokunta 23.10.1913 totesi Koulutoimen Ylihallituksen hyväksyneen koulutalon piirustukset ja kehotti kuntakokousta aloittamaan koulutalon rakentamisen niin pian kuin mahdollista.\nJohtokunta 29.11.1913 esitti koulun menoarvon, joka päättyi 881 mk. Hankittiin 43 mk pulpetteja.\nJohtokunta 30.1.1914 valitsi puheenjohtajakseen edelleen Jussi Tuomikosken, taloudenhoitajaksi Frans Heikkilän, sihteeriksi Hilma Lehtisen. Ulkokuntalaiset velvoitettiin maksamaan tavallisen lukukausimaksun lisäksi 3 mk, joka tulee kuulumaan opettajalle.\nJohtokunta 10.3.1914 päätti oppilaskirjaston kartuttamiseksi pitää iltamat, jossa oppilaat tulisivat suurimmaksi osaksi ohjelman suorittajiksi. Iltamat pidettiin pääsiäismaanantaina. Oviraha maksoi 25 penniä.\nJohtokunta päätti 21.8.1914 antaa opettaja Hilma Lehtiselle virkavahvistuskirjan virkaansa.\nJohtokunta 2.10.1914 vastasi vt. kansakoulun tarkastajan kyselyyn oman koulutalon rakentamisvaiheesta. Koulutalo valmistui 15.10.1914 viivästyneenä, koska urakoitsijan työ on viivästynyt, eikä koulu ole valmis 1.8.1914.\nJohtokunta 28.10.1914 vakuutti koulun kiinteistön päärakennuksen 14.000 mk ja ulkohuonerakennuksen 1.000 mk. Palokalustoksi päätettiin laittaa 3-osaiset tikapuut päärakennukseen ja 2-osaiset tikapuut ulkohuonerakennukseen. Lipputanko koululle päätettiin ensi tilassa hankkia, 5 metriä pitkä.\nKoulun vihkiäiset päätettiin juhlallisesti pitää sopivan ajan tultua.\nJohtokunta 16.12.1914 esitti koulun menoarvioksi vuodelle 1915 kaikkiaan 1.504,15.\nkouluhuoneiden vuokraan elo-, syys- ja lokakuulta 1914 varattiin 67,50 mk, öljyvaloon 40 mk, palokalustoon 75 mk, kaivon vesipumppuun 65 mk, tonttiaitaan 200 mk.\nJohtokunta 30.12.1914 antoi koulun lämmityksen vuodeksi 1915 Heikki Mikkolalle 20 mk vuosimaksusta ja koulun pesu vuodeksi 1915 Taavetti Myllyharjulle 3 mk maksusta kerralta.\nJohtokunta 28.1.1915 keskusteli koulupalstan erottamisesta ja pyydettiin maanmittari hoitamaan asian.\nJohtokunta keskusteli 25.2.1915 koulun vihkiäisten toimeenpanosta ja päätettiin koulun vihkiäiset pitää 14.3.1915 kello 2 ip.\nJohtokunta määräsi 4.3.1915 ensimmäisen osaston eräälle oppilaalle varkaudesta rangaistukseksi vitsaa johtokunnan läsnä ollessa ja tämän toimituksen tekemään määrättiin oppilaan äiti. Rangaistus pantiin täytäntöön samassa tilaisuudessa.\nJohtokunta 29.4.1915 päätti koulun viljelysmaat vuokrata, koska ne eivät nyt olleet viljelyskelpoisessa kunnossa vähissä kappeleissa. Opettajalle maksettiin edelleen viljelysmaan puute rahassa.\nJohtokunta 5.5.1915 huutokaupalla tarjosi koulun aidan rakennettavaksi ja hyväksyi talollisen J. Mäkitalon sen tekemään 100 mk maksulla ja sillä ehdolla, että aita valmistuu ennen juhannusta ja rakennusaineina käytetään metsäpuuta eikä vedessä lionneita aineita. Samassa tilaisuudessa annettiin koulun peltomaat vuokralle lukuun ottamatta yhtä aluetta, joka jäi edelleen koulun haltuun.\nJohtokunta antoi Furuhjelmin 20 mk apurahan II osaston oppilaalle Väinö Johannes Siltaselle.\nJohtokunta keskusteli 3.10.1915 Lammelan Raittiusseuran pyynnöstä seuran iltamien pitämistä koululla. Vilkkaan keskustelun jälkeen johtokunta ei antanut lupaa pitää iltamia.\nJohtokunta 13.12.1915 vahvisti koulun menoarvioksi 1.266 mk. Hankintalistalla oli mm 300 mk paloruisku.\nJohtokunta valitsi 18.1.1916 puheenjohtajakseen Juho Tuomikosken, taloudenhoitajaksi Juha Mäkitalon ja kirjuriksi Hilma Lehtinen. Koulun lämmitys annettiin vanhemmalle Heikki Mikkolalle 30 mk vuosimaksusta. Keskusteltiin siitä, miten saataisiin opettajalle puuttuva viljelysmaa. Todettiin opettajan huoneet olevan kylmiä. Ensi tilassa laitetaan lisää täytettä.\nJohtokunta 9.3.1916 valitsi sairastuneen lämmittäjän tilalle emäntä Emilia Saarisen.\nJohtokunta 13.3.1916 totesi kansakoulun kaikkien huoneiden täytteiden olevan vajavaiset.\nJohtokunta 31.5.1916 päätti suorituttaa huoneiden tilkitsemisen ja lattioiden ylösottamisen heti kesän alkaessa.\nJohtokunta 6.11.1916 antoi todistuksen opettaja Hilma Ingrid Lehtiselle siitä, että hän on ollut Lammelan koulun opettajana viisi vuotta ja ansaitsee opettaja ikälisänoikeuden.\nJohtokunta 19.1.1917 valitsi puheenjohtajakseen edelleen Juho Tuomikosken, taloudenhoitajaksi J. Uusitalon ja kirjuriksi opettaja Hilma Lehtisen. Läsnä olivat myös A.N. Länsitalo, J. Mäkitalo, F. Heikkilä ja J. Ylimikkola.\nJohtokunta 14.5.1917 keskusteli siitä, olisiko yhdyttävä Merikarvian Opettajayhdistyksen näkemykseen, että lukuvuosi päätettäisiin 15.5. kaikissa Merikarvian kouluissa, jotta oppilaat pääsevät kotiin avuksi toukotyöhön näin elintarvikepulan aikana.\nJohtokunta 4.9.1917 määräsi tarkastajan kirjeen johdosta poikien käsitöiden opettaja Juho Bärlundin arvioimaan käsityötarpeiden rahallisen määrän, joksi tuli 55 mk.\nJohtokunta 10.10.1917 keskusteli jatkokurssin toimeenpanosta lukuvuonna 1917-1918. Päätettiin ne pitää molemmin puolin joulua alkaen marraskuussa. Opettajiksi ovat lupautuneet rouva Tyyne Gustafsson, opettajattaret Forsström ja Lehtinen.\nKoulun menoarvioksi esitettiin 11.12.1917 1.592 mk.\nJohtokunta 8.1.1918 valitsi entiset toimihenkilöt keskuudestaan.\nJohtokunta 21.5.1918: luettiin tarkastajan luettelo koululle tehtävistä korjauksista. Koulun lukuvuosi päätettiin lakkauttaa 23.5., jotta oppilaat pääsevät auttamaan maaviljelystoimissa vanhempiaan.\nJohtokunta 17.9.1918 keskusteltiin jälleen koululle välttämättä tehtävistä korjauksista mm päätettiin lasten juoma-astiaksi teettää puinen noin 15-20 litran vetoinen jaloillaan seisova vesiastia.\nJohtokunta 18.11.1918 päätti korjauttaa saunan muurin, joka työ annettiin muurari Frans Ruohomäelle 20 mk maksua vastaan. Tarvittavan saven ja hiekan toi 3 mk Mikkola.\nJohtokunta esitti vuodelle 1919 13.1.1919 koulun menoarvioksi 3.333,57 mk sisältäen mm. 2000 mk polttopuut. Valittiin puheenjohtajaksi edelleen J. Tuomikoski, taloudenhoitajaksi J. Uusitalo ja uudeksi sihteeriksi H. Elomaa.\nJohtokunta 22.3.1919 pidettiin polttopuiden huutokauppa.\nJohtokunta 20.8.1919 koulun tikaraput päätettiin tervata.\nJohtokunta 20.10.1919 suoritettiin koulun omaisuuden inventointi.\nJohtokunta 13.12.1919 otti käsiteltäväkseen, voitaisiinko kansakoulun käsityöluokassa pitää kiertokoulua. Vähän aikaa asiasta keskusteltuaan johtokunta katsoi, ettei se sovi kansakoulun työn häiriytymisen vuoksi.\nJohtokunta ryhtyi 13.1.1920 pohtimaan koulun lämmityskysymystä. Vilkkaan keskustelun jälkeen koulun lämmittäminen annettiin Heikki Mikkolalle 275 mk maksusta. Koulun lakaisukysymys oli visaisempi, kun lämmittäjä ei voinut ottaa lakaisua eikä myöskään oppilaiden lakaisua katsottu suotavaksi. Koska varoja ei ollut, niin annettiin kuitenkin se tehtävä toistaiseksi jäädä oppilaiden tehtäväksi.\nJohtokunta valitsi 2.3.1920 puheenjohtajaksi edelleen J. Tuomikoski, taloudenhoitajaksi J. Uusitalo ja kirjuriksi Hilma Elomaa.\nJohtokunta 13.9.1920 pyysi kunnanvaltuustolta lisää rahaa koulua varten 900 mk.\nJohtokunta 26.11.1920 antoi Furuhjelmin testamenttivaroista 20 mk apurahan IV osaston oppilaalle Elna Haanpäälle. Koulun menoarvio vuodelle 1921 päättyi 6.690 mk.\nJohtokunta valitsi puheenjohtajaksi edelleen Juho Tuomikosken ja taloudenhoitajaksi J. Uusitalon. Kirjurina jatkoi Hilma Elomaa. Johtokunta päätti jakaa siistimispalkkiona eli maksaa vuodelta 1919-1920 17 tytölle 7mk 25 penniä kullekin.\nJohtokunta 6.3.1921 nosti kiinteistön palovakuutuksen 50.000 mk ja irtaimiston 4.000 mk.\nJohtokunta 22.5.1921 totesi 20.5., että koulun kaksi oppilasta sytyttivät tulen koulumatkalla olevaan metsään ja keskusteli poikien kanssa asiasta, mutta jätti asian vain vakavan varoituksen heille antaen.\nJohtokunta 21.7.1921 otti käsittelyyn tarkastajan kehotuksesta veistonopettajan paikan täyttämisen lehti-ilmoituksella. Toimesta ilmoitettiin maksettavan 700 mk vuodessa ja se on otettava vastaan 1.8.1921.\nJohtokunta totesi koululla olevan liian paljon oppilaita yhtä opettajaa kohden. Kun oppilaiksi oli tullut sellaisia oppilaita, jotka eivät osaa lukea, niin katsottiin hyödyllisemmäksi erottaa ne koulusta.\nJohtokunta päätti myös hankkia entisten 40 pulpetin lisäksi 10 kappaletta, samoin hankittiin kaksi höyläpenkkiä.\nJohtokunta hankki 10.3.1921 koululle uutta käsityökalustoa käsityöopetuksen kaikin puolin parantamiseksi, jota uusi lainsäädäntökin edellytti.\nJohtokunta esitti 27.12.1921 vuodelle 1922 menoarvion, joka päättyi 23.920,48 mk. Polttopuita varten varattiin 6.000 mk, opettajien palkat 11.990,48 mk.\nJohtokunta 11.1.1922 valitsi puheenjohtajakseen W. Heikkilän, taloudenhoitajaksi J. Uusitalon ja kirjuriksi Hilma Elomaan. Koulun lämmitys, pesu ja jokapäiväinen siistiminen annettiin 800 mk J. Elomaalle. Hankittiin palokalustoksi 2 saavia ja 2 ämpäriä.\nJohtokunta 29.1.1022 joutui käsittelemään asiaa, jossa eräältä oppilaalta oli välitunnin aikana varastettu 2 mk rahaa ja yksi postikortti. Syyllistä ei saatu selville, vaikka yhtä poikaoppilasta epäiltiin.\nJohtokunta 17.11.1922 totesi opettaja Hilma Elomaalla olevan oikeus saada toinen palkanlisäys.\nJohtokunta esitti 28.11.1922 vuoden 1923 menoarvioksi 11.890 mk, jossa mm käsityökalusto hankittiin 2.000 mk.\nJohtokunta 23.1.1923 valitsi puheenjohtajakseen edelleen Wille Heikkilän, taloudenhoitajaksi Jaakko uusitalon ja kirjuriksi Hilma Elomaan. Läsnä kokouksessa olivat myös A.N. Länsitalo, J. Mäkitalo, Selma Järvenpää ja J. Korpela.\nJohtokunta jakoi 7.12.1923 vaateavustuksena flanellista paitakangasta 16 oppilaalle ja kengät 4 oppilaalle, arvoltaan 563,90 mk.\nFuruhjelmin testamenttivaroista maksettiin 2.1.1924 20 mk III osaston oppilaalle Jenni Paattiniemelle. Valittiin puheenjohtajaksi J. Tuomikoski, varapuheenjohtajaksi J. Mäkitalo, taloudenhoitajaksi J. Uusitalo ja sihteeriksi Hilma Elomaa.\nJohtokunta 6.2.1924 saattoi tiedokseen, että yksi neljännen osaston poikaoppilas on 4.2. juotettu väkiuomaa tarjoten juovuksiin. Johtokunta neuvoteltuaan asiasta päätti esittää syvän paheksumislauseensa tämän ilkityön tekijälle johtokunnan kirjeellä. Tekijä oli kunnan hoidokki, joten myös vaivaishoidon esimiehelle johtokunta tiedotti asiasta. Oppilas joutui johtokunnan kokouksessa pyytämään johtokunnalta anteeksi velttoa taipuvaisuuttaan paheeseen, jonka koulu on hänelle paheeksi selvittänyt.\nJohtokunta 21.2.1924 päätti tilata kansakoulutarkastaja J. Laurilan laatiman ” Kansakouluasiain käsikirjan”. Poikien käsityöaineiksi tilattiin 1 toltti kuusilautaa ja 1 toltti mäntylautaa. Koska koulun lähellä on koulun turvallisuuden kannalta vaarallinen Korpelan riihi, josta vakuutusmaksut palovakuutusyhtiölle nousevat kovin suuriksi, neuvotteli johtokunta sen siirtämiseksi pois.\nJohtokunta 30.6.1924 totesi käsityönopettaja Eino Uusitalon sanoutuneen irti poikien käsitöiden opettamisesta.\nKoulutarkastaja J. Järvisen tarkastuskertomuksesta 8.9.1924 selviää mm, että koulussa on tehtäviä korjauksia mm. rakennukseen nähden seuraavasti: Luokkarakennus on aivan ensi tilassa laudoitettava ja sitten ulkoa maalattava. Sisäpuolelta luokkahuone on paperoitava ylhäältä ja alhaalta oppilaskorkeudelta paneloitava. Luokka- ja veistohuoneen lattiat on ylösotettava ja tehtävä lämpimänpitäviksi. Saunan uuni on korjattava. Melko jyrkkäsanaisesti J. Järvinen lopuksi toteaa, että kehotan opettajia muistutuksen uhalla ennen marraskuun 1 päivää ilmoittamaan hänelle, mihin toimenpiteisiin johtokunta on ryhtynyt hänen määräyksiensä johdosta.\nJohtokunta 11.9.1924 totesi, että kansakoulurakennus on vielä sekä sisältä että ulkoa laudoittamatta, maalaamatta ja muutoinkin asianmukaiseen kuntoon korjaamatta, on johtokunta päättänyt jättää Merikarvian kunnallislautakunnalle esityksen välttämättömien korjausten teettämisestä sanotussa kansakoulurakennuksessa. Lammelan johtokunta viitaten edellä mainittuun tarkastaja Järvisen jyrkkäsanaiseen lausuntoon pyytää varoja, että keväällä 1925 voitaisiin korjaustyöt aloittaa. Poikien käsityönopettajan toimi laitettiin lehti-ilmoituksin hakuun. Johtokunta totesi, että kulumassa olevana syksynä todennäköisesti saadaan Lammelan kylään sähkövalo, niin päätti johtokunta esittää kunnallislautakunnalle, että Lammelan kansakouluun otettaisiin sähkövalo ottamalla 6 osaketta Siikaisten sähköosakeyhtiöltä, jotta Lammelaan ja ympäristöön sähkö tulee. Yksi osake maksaa 300 mk ja sillä saa kolme lamppua valoa.\nJohtokunta 3.10.1924 veistonohjaajan toimeen ei ollut kuin yksi hakija, kelpoisuutta vailla oleva Frans Mäntylä Merikarvialta, joka valittiin.\nJohtokunta 18.10.1924 joutui toteamaan, ettei tarkastaja voinut veistonopettajan vaalia vahvistaa.\nJohtokunta joutui käsittelemään kahden oppilaan välistä riitelyä 3.11.1924, jossa oppilaat 28.10.1924 välitunnilla riitelivät niin julmasti, että löivät useita kertoja toisiaan puulla. Opettaja oli heidät jo väliaikaisesti erottanut rangaistukseksi, mutta nyt heidät kutsuttiin kouluun takaisin sillä ehdolla, että ovat ehdottomasti riitelemättä keskenään ja kaikessa aina alistuvat opettajan vaatimuksiin.\nJohtokunta 11.12.1924 jakoi Furuhjelmin testamenttivaroista 20 mk IV osaston oppilaalle Aini Granforssille. Varattomille oppilaille joululahjoiksi päätettiin jakaa varattomien lasten vaateavustusrahoista jäänyt säästö 216,10 mk.\nJohtokunta 3.4.1925 velvoitti taloudenhoitajan hankkimaan ensi tilassa asiantuntijalta rakennusmestarilta koulun korjauksista. Rakennusmestari Lauri Mattila antoi arvionsa 15.4.1925.\nLammelan Raittiusseuran yleistä kokousta ei pidetty suotavana järjestää koululla.\nJohtokunta päätti pyytää kunnallislautakuntaa ryhtymään toimenpiteisiin rakennusmestari Mattilan lausuntoon viitaten Lammelan koulun korjaustöiden pikaiseen suorittamiseen.\nJohtokunta 29.7.1925 päätti lähettää puheenjohtaja Juho Tornikosken, koska johtokunnalla ei ollut tilaisuutta ottaa kokonaisuudessaan osaa niin etäällä kuin Koittankoskella olevaan yhteiseen neuvonpitoon, jossa Koittankosken ja Lammelan johtokunnat 31.7.1925 keskustelevat yhteisen alakansakoulun opettajan viran perustamisesta.\nJohtokunta kääntyi valtuuston puoleen 29.10.1925, koska kunnallislautakunta ei ollut antanut mitään tietoa johtokunnalle koulun korjaustöistä. Samalla pyydettiin valtuuston asettamaan komitean korjaustöitä teettämään.\nJohtokunta päätti siirtää opettaja Helmi Ingrid Elomaan ylempään palkkausluokkaan.\nJohtokunta 2.1.1926 valitsi samat toimihenkilöt kuin aiemmin ja totesi, että Lammelan koulupiirissä aloittaa alakansakoulu toimintansa helmikuun alkupäivinä. Koulun veistosali annetaan alakansakoulua varten. Opettajan asunnoksi annettiin yksi huone yläkoulun opettajan huoneistosta, jossa oli kolme huonetta ja keittiö. Alakoulunopettajan huoneeseen hankitaan sähkökeittovälineet.\nKun valtuusto oli antanut johtokunnalle oikeuden ryhtyä koulun korjaustöihin, se laittoi lehti-ilmoitukset urakkatarjouksia varten Lalliin ja Satakunnan Kansaan.\nJohtokunta 20.1.1926 saattoi tietoonsa, että valtuusto on määrännyt Lammelan koulupiirin kevätlukukaudeksi 1926 tulevan alakansakoulun kunnan omistamaan Lindgvistin huoneistoon, joka kuuluu Köörtilän alueelle, ryhtyi asiasta johtokunta keskustelemaan. Johtokunnan mielestä paikka on epäedullinen, koska se tulisi tällöin toimimaan koulupiirin toisessa päässä, joten Filppulan, Etelämaan, Kangasniemen ja Lammelan lapset pitkän matkan tähden jäisivät pois koulusta. Valtuustolle esitettiin, että valtuusto muuttaisi päätöstään ja päättäisi alakansakoulun toimimaan koulun veistosalissa.\nJohtokunta päätti hankkia veistosaliin 4.3.1926 valonkaihtimet, sillä siellä toimiva alakansakoulu on voimakkaan auringonpaisteen vuoksi melko mahdoton työskentelytila. Hankittiin heti nuoralla vedettävät pahvikaihtimet.\nJohtokunta 25.1.1926 kello 12 käsitteli koulun korjaustöiden urakka-asiakirjat. Päätettiin antaa tilkitseminen urakoitsija J. Tuomikoskelle 1.375 mk. Lattioiden ylösottaminen, tiivistäminen ja täyte urakoitsija A. Wasamalle 1.400 mk. Sisälaudoitus, ovien korjaus, kynnykset raudoituksineen urakoitsija A. Wasamalle2.530 mk. Ulkovuoraus urakoitsija A. Wasamalle 5.990 mk. Pää- ja ulkohuonerakennuksen ulkomaalaus urakoitsija A. Wasamalle 2.150 mk. Kaikki sisämaalaukset urakoitsija A. Wasamalle 8.900 mk. Muurien korjaus, saunan lattian uudelleen teko ja saunan kivijalan korjaus urakoitsija J. Tuomikoskelle 490 mk. Kaikkiaan korjaustyöt maksoivat 22.835 mk. Ne oli oltava valmiina 1.8.1926. Tilkitsemiset pitää olla valmiina jo 31.5.1926.\nJohtokunta 9.5.1926 päätti erottaa yhden alakansakoulun poikaoppilaan vuodeksi, koska hän oli osoittanut suurta niskoittelua ja suorastaan tottelemattomuutta opettajaa kohtaan.\nJohtokunta 10.6.1926 kokoontui. Paikalla olivat J. Mäkitalo, J. Tuomikoski, A.N. Länsitalo, Alma Vanhatalo, Juho Korpela, Jaakko Uusitalo ja Julius Aitasalo, joka puheenjohtajana edusti Koittankosken kylän johtokuntaa. Alakansakoulun opettajaksi valittiin yksimielisesti 1.8.1926 kahdeksi koetusvuodeksi opettajatar Linda Rajasaari kahdesta hakijasta.\nJohtokunta 12.8.1926 totesi opettaja Hilma Elomaan olleen 15 vuotta Lammelan kansakoulun opettajana ja saa hän sen perusteella kolmannen lisäpalkkion.\nJohtokunta myönsi 15.9.1926 oikeuden pitää jumalanpalvelus koululla 16.9.1926 seurakunnan pastorin johdolla.\nJohtokunta 5.10.1926 totesi tarkastajalle lähettämässään kirjelmässä koskien opettaja Elomaan palkanlisää, että Elomaalla on viisi alle 16 vuotiasta lasta ja että hän perheensä pääasiallinen elättäjä. Hyväksyttiin pieni huomautuksin urakoitsija A. Wasaman urakkatyöt.\nJohtokunta 5.11.1926 joutui ottamaan kantaa Kotimaa-lehdessä olleeseen kirjoitukseen, jossa oli syytetty kansakoululapsia, että he harjoittavat keskenään sukupuoliyhteyttä. Koulutarkastaja Järvinen läsnä ollessa johtokunta esitti mielipiteenään lausua, ettei se ole kaikkena sinä aikana, jona jäsenet ovat olleet Lammelassa kuulleet edes huhuina mainittavan edellä sanotunlaista riettautta ja ei ole moista kuultu muistakaan Merikarvian kouluista. Johtokunta lausui paheksumisensa siitä, että tuollaisilla kirjoituksilla häpäistään Suomen lapsia. Vielä tarkastaja Järvinen lausui, että johtokunta on pitänyt kiitettävää huolta koulusta.\nJohtokunta valitsi 7.1.1927 puheenjohtajakseen Eino Marttilan, taloudenhoitajaksi Aleksi Uusitalon ja kirjuriksi Hilma Elomaan.\nJohtokunta 2.8.1927 ratkaisi paljon puhetta aiheuttaneen alakansakoulunopettajan asuntoasian siten, että hänelle vuokrattiin asunto Marttilan talosta kamari ja oikeus keittiöön talonväen kanssa. Vuokra oli 500 mk.\nJohtokunta esitti kouluhallitukselle opettaja Elomaan olevan perheensä pääasiallinen elättäjä koskien hänen opettajan pakka-asiaa. Johtokunnan jäsenet Juho Korpela ja Vilhelm Heikkilä esittivät asiakohtaan eriävän mielipiteensä ja katsoivat, että opettaja Elomaan puoliso kykenee elättämään perheensä ilman opettajan palkkatuloja, koska hän omistaa 1 hehtaarin alan viljelysmaata saaden siitä vuosituloja ja harjoittaa vähäistä kauppaliikettä Lammelan kylässä.\nPeipun-Lammelan alakansakoulupiirien johtokuntien yhteisessä kokouksessa Lammelan kansakoululla 8.8.1927, jossa läsnä olivat Peipusta K. Kantola ja J. Lähteenmäki- Lammelasta olivat J. Korpela, Eino Marttila, Aleksi Uusitalo, Alma Taimi ja A.N. Länsitalo.\nYhteinen kokous laittoi alakansakoulun yhteisen opettajan viran auki.\nJohtokunta 25.11.1927 johtokunta otti huolekseen hankkia joulujuhlaan joulukuusen, jos sitä ennen oli ollut oppilaiden huolena, joka nyt näyttäytyi epäkäytännölliseksi tavaksi. Koululle hankittiin urheiluvälineitä mm 3 puolapuuosastoa, seinäpylväs, liukupylväs, tanko, 2 kiipeämisköyttä, yksi käsipallo, yksi pesäpallo ja korkeushyppyteline.\nJohtokunta 2.1.1928 valitsi puheenjohtajakseen edelleen Eino Marttilan, taloudenhoitajaksi Aleksi Uusitalo ja kirjuriksi Hilma Elomaan. Pyydettiin valtuustolta 1.950 mk lisämääräraha koulun tarpeisiin.\nJohtokunta 1.10.1928 päätti antaa oppilaille 2 päivän perunanostoluvan 2.10. lukien, koska syksy on ollut kylmä ja talvi uhkaa tulla.\nJohtokunta 14.12.1928 antoi koulun lämmittämisen Jussi Vasamalle 1.750 mk. Koulun kuusijuhlaa varten annettiin 75 mk.\nJohtokunta valitsi 3.1.1929 puheenjohtajaksi Eino Marttilan, taloudenhoitajaksi Aleksi Uusitalon ja sihteeriksi Hilma Elomaan.\nJohtokunta 5.4.1929 esitti opettaja Linda Rajasaarelle ensimmäistä ikälisää varten puoltavan lausunnon. Jälleen tiivistettiin koulun lattioita ja ullakkoa sahajauhoilla, joita saatiin Lammelan sahalta. Purut ajoi J. Korpela 5 markan maksusta kuormalta.\nJohtokunta käsitteli pöytäkirjaan merkityn tarkastajan kertomuksen 18.4.1929. Opettajatar Hilma Elomaan opetus, koulun hoito, koulun puhtaus ja järjestys oli mallikelpoista. Oppilaskuri oli kiitettävää. Ei kertaakaan tarvinnut muistuttaa lapsia vallattomuudesta. Ilmeistä oli, että lapsilla on tässä koulussa omasta tahdosta lähtevä harrastus käyttäytyä hyvin ja oppia ahkerasti. Opetus oli selvää, havainnollista ja lapsen kehitysastetta vastaavaa. Opettajatar Elomaalla on sujuva esitystapa, vilkas mielikuvitus ja nopea arvostelukyky. Nämä ominaisuudet tulivat kauttaaltaan opetuksessa näkyviin. Opetuksen tulokset olivat kaikin puolin kiitettävät. Uskontoa tuntuvat oppilaat tajuavan myös sydämellään. Historiaa osattiin loistavasti.\nOpettajatar Linda Rajasaari on suorittanut opetystyön ahkerasti ja tunnollisesti. Lapset olivat vilkkaita, tarkkaavaisia ja hyvin osasivat.\nKoulun taloudellinen puoli oli johtokunnan toimesta hyvin hoidettu. Muutamia hankintoja kouluun oli vielä kuitenkin tehtävä, mm. uusi urkuharmoni on saatava.\nJohtokunta 18.7.1929 päätti maalata koulun lattiat.\nJohtokunta käsitteli tarkastajan pyytämää lausuntoa koulukeittolan perustamisesta 21.11.1929. Todettiin, että koulussa on yläkoulussa 40 oppilasta ja alakoulussa 15 oppilasta eli siis yhteensä 55 oppilasta. Koulukeittolan maksujen vuoksi oppilaat jaettiin kahteen ryhmään, joista varakkaina 45 joutuivat maksamaan ruoasta ja ilmaiset ateriat saivat 10 oppilasta. Yksi keittoateria tulee maksamaan 1,50 mk. Tarjottaessa ateria 150 päivänä kerran päivässä tulisi maksuksi 112,50 mk oppilasta kohden. Ruoan keittopaikkana olisi saunan pata, muuta kun ei vielä ollut tarjota sekin opettajan suostumuksella. Koululla ei siis vielä ollut erityistä koulukeittola huonetta.\nJohtokunta anoi valtuustolta lisärahaa koulun menoihin 27.12.1929 yhteensä 1.491 mk.\nJohtokunta valitsi 10.1.1930 puheenjohtajakseen Eino Marttilan, taloudenhoitajaksi Alma Taimin ja sihteeriksi Hilma Elomaan.\nJohtokunta antoi 13.1.1930 koulun puiden pilkkomisen, kouluhuoneiden siivouksen ja lämmityksen Lyydia Järvenpäälle 1.265 mk.\nJohtokunta päätti rakentaa urakkahuutokaupalla koululle liiterihuoneen. Urakka annettiin 9.4.1931 tunnetulle rakennustyön tekijälle A. Vasamalle 2.200 mk. Työn piti olla valmis 1.9.1931. Johtokunta lähetti jäsenensä Aleksi Uusitalon edustajakseen kunnanhuoneelle 27.4.1931 1.5.1931 kello 12 pidettävän tilaisuuteen, jossa oppikirjojen yhdenmukaistuttamiskokoukseen.\nJohtokunta 17.6.1931 keskusteli tarkastajan kehotuksesta pätevän veistonopettajan hankkimista koululle. Tarkastaja oli ehdottanut pätevyyden omaavan veistonopettaja Tyyko Uusitalon ottamista Lammelan koulun veistonopettajaksi. Uusitalo otettiin tulevaksi lukuvuodeksi veistonopettajaksi, mutta sitten virka laitettaisiin auki johtokunnan toimesta.\nJohtokunta päätti 28.1.1932 aloittaa koululla 1.2.1932 ruoka-annosten jakelua hyväksytyn 1.048 markan määrärahalla ja niin kauan kuin rahat riittävät. Kaikkina muina päivinä ruokaa tarjotaan paitsi lauantaina, koska silloin ollaan koulussa vain 4 tuntia. Menojen peittämiseksi keittolaa käyttävien oppilaiden kodit päätettiin velvoittaa maksamaan 2 mk kuukaudessa menojen peittämiseksi. Lisäksi päätettiin järjestää keräys keittolaa varten. Jokainen oppilas toi kouluun oman ruoka-astian ja lusikan. Keittolan keittäjän palkaksi päätettiin 60 mk, kun koulussa oli vain 32 oppilasta. Viikoittain toimi viikoksi määrättyinä 2 tyttöoppilasta apuna ruoan jakamisessa.\nJohtokunta suostui yksimielisesti siihen pyyntöön, että Lammelan kylään perustettu opintokerho saisi kerran viikossa kokoontua koululle kerhoiltaan.\nJohtokunta valitsi edelleen puheenjohtajakseen Eino Marttilan, taloudenhoitajaksi Alma Taimi ja sihteeriksi Hilma Elomaa. Koulukeittola aloitettiin 1.2.1933 alkaen, kun tarkoitukseen oli myönnetty 1.224 mk ruokatarpeita varten. Keittäjäksi valittiin Jenny Tiivola ja palkkaa hän sai 75 mk kuukaudessa.\nJohtokunta valitsi Alma Taimin sairastuttua 20.2.1932 Aleksi Uusitalon vuoden 1933 loppuun asti.\nJohtokunta 24.4.1933 esitti, että J.W. Uusitalon tilalle tulisi valita tämän sairastuttua uusi jäsen ja ehdotti siihen Eino Uusitaloa.\nJohtokunta päätti 4.1.1934 hakea koululle vahtimestaria 8.1.1934 pidettävässä huutokaupassa ja ilmoitti vielä, että tulevan vahtimestarin tulee erityisesti kiinnittää huomiota tullakseen valituksi elämän moitteettomuuteen. Puheenjohtajaksi valittiin Eino Marttila, taloudenhoitajaksi Aleksi Uusitalo ja sihteeriksi Hilma Elomaa.\nJohtokunta esitti 2.2.1934 koulun rakennusten kattamista. Koulun katoissa oli vuonna 1914 laitettu pärekatto.\nJohtokunta järjesti koululla talkoot 12.6.1934 illalla, jolloin tasoitettiin ulkohuoneiden edessä oleva epätasainen maa.\nTarkastaja merkitsi koulun pöytäkirjaan 12.10.1934 mm, että koulun leikkikentältä on poistettava kivet ja kuopat. Koulun vesikatto on jo niin kehno, että se tulee jo tulevana kesänä kattaa tulenkestävällä aineksella. Ikivanhat pulpetit on korjattava.\nJohtokunta valitsi 3.1.1935 puheenjohtajakseen edelleen Eino Marttilan, taloudenhoitajaksi Aleksi Uusitalon ja sihteeriksi Hilma Elomaan. Päätettiin järjestää koulukeittolaa varten keräys koulupiirin alueella.\nJohtokunta 7.6.1935 antoi opettaja Linda Lampimäelle os. Rajasaarelle oikeuden kolmanteen ikälisään.\nJohtokunta valitsi uudeksi taloudenhoitajaksi 2.1.1936 Viljo J. Heikkilän.\nJohtokunta 15.1.1936 neuvoteltuaan asiasta päätti antaa opettajalle ja hänen palvelijalleen Selma Saarelalle koulukeittolan asiat hoitaakseen 75 mk kuukaudessa.\nKoulun hiihtoloma päätettiin 25.2.1936 aloittaa 4.3. ja pitää sitä neljä päivää.\nJohtokunta 23.3.1936 kokoontui Alma Taimin, Eino Marttilan, Lauri Haapaniemen, Viljo Heikkilän ja Väinö Mansikan läsnä ollessa päättämään koulun kattamisen valmistavista toimenpiteistä, jotta kattamisen voisi aloittaa kesäloman alkaessa. Keittolamaksu nostettiin 2 markkaan viikolta sen ennen ollessa 1,50 mk. Keittolamaksuista vapautettiin 12 oppilasta. Lisäksi yhdestä vähän varallisesta perheestä toinen vapautettiin keittolamaksuista.\nJohtokunta 25.6.1936 käsitteli alakoulun vakauttamiskysymystä, koska johtokunnan mielestä on pakottavia syitä saada nykyinen 18 viikkoa kestävä alakoulu jokavuotiseksi 36 viikkoa kestäväksi kouluksi. Tämä esitys tehtiin valtuustolle.\nJohtokunta tutustui Porin piirin vt. kansakouluntarkastaja L. Mikkolan kertomukseen, joka oli tehty koululla 11.11.1936. Mikkola toteaa, ettei koululla ole juoma-astiaa, vaan ainoastaan vesiämpäri ja vesikuppi. Mikkola toteaa, että on ilman muuta selvää, että tällainen alkeellinen laitos pölyisessä eteisessä on turmiollinen lasten terveydelle, varsinkin aikoina, jolloin kulkutauteja on liikkeellä. Läntisen pallonpuoliskon kartta on repaleinen eikä sitä korjaamallakaan saa käyttökelpoista. Koululle oli siis hankittava kuparinen suihkuputkella varustettu juomalaite.\nJohtokunta valitsi 10.1.1937 puheenjohtajaksi Viljo J. Heikkilä, taloudenhoitajaksi Eino Marttila ja sihteeriksi Hilma Elomaa.\nJohtokunta antoi 14.1.1937 koulun vahtimestarin ja koulukeittolan hoitajan tehtävät Selma Saarelalle. Johtokunta valitsi 17.8.1937 syyslukukaudeksi sijaiseksi opettaja Anna-Liisa Uusitalon Porista.\nJohtokunta päätti 30.8.1937 antaa jatko-opetusta alin säädetty määrä eli 75 tuntia viidelle oppilaalle30.9.1937 lukien.\nJohtokunta valitsi sijaiseksi 10.10.1937 Itäjärven koulun opettaja neiti Kettusen.\nJohtokunta päätti hankkia 7.1.1938 kouluun ruokakupit ja lusikat sekä keittohuoneeseen pöydän.\nJohtokunta valitsi puheenjohtajaksi lupautuneen Viljo J. Heikkilän, taloudenhoitajaksi Eino Marttila ja sihteeriksi Hilma Elomaan.\nJohtokunta esitti 7.12.1938 sairastuneen Aleksi Uusitalon varamieheksi Paavo Tornikoskea ja työnsä vuoksi paljon poissa paikkakunnalta olevan Väinö Mansikan tilalle Jonne Mikkolaa.\nJohtokunta 11.1.1940 valitsi puheenjohtajakseen edelleen Viljo J. Heikkilän, varapuheenjohtajakseen Kalle Hirvikosken, taloudenhoitajaksi Eino Marttilan ja kirjuriksi Hilma Elomaan. Tarkastaja oli määrännyt kirjallisessa tiedonannossaan koulun toiminnan alkavaksi tavalliseen aikaan. johtokunta neuvotteli asiasta sen johdosta, että väestönsuojelupäällikkö oli ilmoittanut, ettei Merikarvian koulujen toimintaa aloiteta, ennen kuin valtuusto on asiasta antanut oman päätöksensä. Valtuuston päätöstä jäätiin odottamaan.\nJohtokunta 6.2.1940 päätti koulun toiminnasta vakavasti asiaa harkittuaan, että tilanteen vakavuuden ja vaaranalaisuuden tähden koulun toimintaa ei voida aloittaa. Jatkokoulu sen sijaan aloitettiin.\nJohtokunta totesi koulun siirtoväen osittaisen pois siirtämisen vuoksi, että koulu on vapaa aloittamaan koulunkäynnin lauantaina 20.4.1940 kello 9.\nJohtokunta päätti 20.5.1940, että koulunkäynti päättyy 5.6.1940. Johtokunta laati siirtoväen kouluikäisten lasten luettelon tarkastajan käyttöön.\nJohtokunta 8.7.1940 kokoontui piiritarkastajan kirjeen johdosta koulun miesopettajan viran perustamisen vuoksi. Perustettiin yksi väliaikainen miesopettajan virka lukuvuodeksi 1940-41.\nJohtokunta 27.7.1940 totesi, ettei 1.8.1940 Lammelan koululle nimitetylle miesopettajalle ollut asuntoa ja yksi luokkahuonekin puuttui, johtokunta alkoi hakea sopivia huoneita näitä tarkoituksia varten. Johtokunta 30.7.1940 totesi, että maanviljelijä Eino Uusitalo oli talostaan valmis antamaan 2 huonetta ja keittiön käsittävän asunnon opettajalle 5.000 mk vuosivuokrasta. Alakoulun sijoittamista varten on maanviljelijä Eino Marttila luvannut huoneen 2.200 mk vuosivuokralla. Asia siirrettiin valtuustolle. Johtokunta totesi koululta puuttuvan noin 20 pulpettia huomioiden mm. siirtoväen lasten kouluun tulo.\nValtuusto hyväksyi alakoulun sijoittamisehdotuksen. Uudelleen jouduttiin pohtimaan opettajan asuntokysymystä. J. Elomaan asuntotarjous Ylimikkolan talosta 300 mk maksusta kuukaudessa esiteltiin. Opettaja Hilma Elomaa lupautui muuttamaan perheineen Ylimikkolaan, koska uudelle opettajalle paremmin sopii huoneet koululla. Asiasta päättäminen siirtyi valtuustolle.\nJohtokunta käsitteli 11.10.1940 valtuuston päätöstä, jolla se velvoitti johtokunnan ilmoittamaan niille vanhemmille, joiden lapset olivat menneet Ahlaisten kunnan Pirttijärven kansakouluun, ettei kunta tule maksamaan koulumaksuja Ahlaisten kunnalle.\nPirttijärven koulussa olivat Viljo Nummelin, Mirja Ylinen, Maire Ylinen, Tauno Ylinen, Anne Koivumäki, Aune Virtanen ja Veikko Lähteenmäki. Näiden lasten vanhemmat kieltäytyivät jyrkästi ottamasta lapsiaan pois Pirttijärven koulusta, vaikka kunta lupasi korvat koulumatkoista aiheutuvat koulukyyditysmaksut.\nJohtokunta 2.1.1941 valitsi puheenjohtajaksi Viljo J. Heikkilän, taloudenhoitajaksi Kalle Hirvikosken, varapuheenjohtajaksi Eino Marttilan ja sihteeriksi Hilma Elomaan. Koulun vahtimestarin toimi annettiin edelleen Tilda Kalliomäelle.\nJohtokunta 12.5.1941 kokoontui kouluhallituksen kirjeen johdosta, joka koski kasvitarhamaan hankkimista oppilaiden kasvitarhaviljelystä varten kesällä 1941. Päätettiin toimia niin, että viljelysmaata saadaan, joten oppilaat saisivat tilaisuuden elintarviketuotannon lisäämiseen omalta osaltaan.\nJohtokunta keskusteli 18.8.1941 alakansakoulun opettajan asunnosta, koska opettaja oli ilmoittanut asunnon olevan kylmä ja liian ahdaskin.\nJohtokunta valitsi 7.1.1942 puheenjohtajakseen Viljo J. Heikkilän, varapuheenjohtajakseen Eino Marttilan, taloudenhoitajaksi Kalle Hirvikosken ja kirjuriksi Hilma Elomaan.\nKoulun vahtimestarin toimeen valittiin edelleen Tilda Kalliomäki 250 mk kuukausipalkalla.\nJohtokunta valitsi 9.1.1942 koulun veistonohjaajaksi Kalle Hirvikosken, koska todella oli vaikea saada pätevää veistonopettajaa, ja kun Hirvikoski tiedettiin käteväksi puumieheksi.\nJohtokunta päätti 8.2.1943 antaa urheiluloman alkaen 10.2. ja päättyen 24.2.1943.\nJohtokunta esitti valtuustolle, että koululle saataisiin tehdä keittolahuone koulun talousrakennuksessa olevasta pienemmästä liiteristä alkavan kesän aikana. Koululla ei ole voinut kahtena edellisenä lukuvuotena toimia koulukeittola lainkaan.\nOpettajat Linda Lampimäki ja Hilma Elomaa pyysivät saada viidennen ikälisän.\nJohtokunta joutui 8.12.1944 laittamaa auki alakansakoulun opettajan viran, kun opettaja Linda Lampimäki kuoli 5.12.1944 sydänhalvaukseen.\nJohtokunta valitsi 2.1.1945 puheenjohtajaksi Viljo J. Heikkilän ja varapuheenjohtajaksi Kalle Hirvikosken sekä taloudenhoitajaksi Kalle Hirvikosken ja kirjuriksi Hilma Elomaan. Koulun vahtimestarille Maria Haapaportaalle annettiin myös koulun siivous ja lämmitys sekä koulukeittolan keittäjän toimet 900 mk kuukausimaksulla kuuluen siihen palkkaan kaikki mainitut toimet.\nJohtokunta valitsi 8.1.1945 tarkastajan kehotuksesta opettaja Sofia Elisabeth Arsin opettaja Linda Lampimäen poismenon jälkeen.\nJohtokunta laittoi 10.8.1945 alakansakoulun opettajan viran auki. Virkaan valittiin kolmesta hakijasta Sofia Elisabeth Arsi 27.8.1945 lukien lukuvuodeksi 1945-46.\nOpettaja Hilma Elomaa pyysi äitinsä 100-vuotissyntynäpäivän johdosta virkavapautta.\nJohtokunta valitsi 17.9.1945 veistonohjaajaksi Ilmari Vasaman Lammelasta, joka tunnettiin käteväksi puutyön tekijäksi ja tavoiltaan moitteettomaksi.\nJohtokunta valitsi 11.1.1946 puheenjohtajaksi Toivo Myllyharjun, varapuheenjohtajaksi Anni Siltasen, taloudenhoitajaksi Vihtori Koivumäen ja kirjuriksi edelleen Hilma Elomaan.\nJohtokunta päätti 20.5.1946 julistaa alakansakoulun opettajan viran avoimeksi yläkoulunopettajan pätevyydellä. Johtokunta valitsi 17.6.1946 yksimielisesti alakansakoulunopettajaksi 1.8.1946 lukien koevuosille Elvi Anita Jutilan kahdesta hakijasta. Tarkastaja ilmoitti, ettei se hyväksy opettajan vaalia ja että virka tulee laittaa uudelleen auki.\nJohtokunta valitsi taloudenhoitajaksi 7.1.1947 Viljo Heikkilän. Mutta tämä siitä jyrkästi kieltäytyi, niin valittiin edelleen Vihtori Koivumäki.\nJohtokunta 17.9.1947 päätti esittää tarkastajan kirjeen valtuustolle, jossa esitetään uuden opettajan viran perustamista Lammelan kouluun. Koulussa oli nyt yläkoulussa 44 oppilasta ja alakansakoulussa 30 oppilasta.\nTarkastaja kehotti 22.9.1947 valitsemaan koululle kolmannen opettajan koulun suuren oppilasmäärän vuoksi. Viran perustamisasia siirrettiin vuodella, kun todettiin, että koulussa on kolme vieraskuntalaista oppilasta Ahlaisista, ja näin oppilaita omasta kunnasta on 41.\nTodettiin, ettei koulun oppilaspuutarhaan ole saatu kuin viisi omenapuuta mutta ei marjapensaita lainkaan. Koulun oppilaskirjastoa varten on varattu vain 500 mk. Tarkastaja esitti talousarvioon otettavaksi 5.000mk lisää.\nJohtokunta esitti 7.11.1947 koulun talousarvioon vuodelle 1948 200.000 mk kolmannen opettajan virkaa varten.\nJohtokunta valitsi 20.1.1948 puheenjohtajaksi Viljo Hautamäen, varapuheenjohtajaksi Anni Siltasen, taloudenhoitajaksi Kalle Taimin ja sihteeriksi Hilma Elomaan.\nKun johtokunta 23.4.1948 totesi koulun oppilasluvun syksyllä 1948 nousee ainakin 50 oppilaaseen, Johtokunta päätti esittää uudelleen valtuustolle, että se ryhtyisi tämän tiedon aiheuttamiin toimenpiteisiin.\nJohtokunta keskusteli koulun liikaoppilaiden kuljettamisesta Pirttijärven kouluun.\nJohtokunta joutui huutavan tilanahtauden vuoksi jälleen kääntymään valtuuston puoleen. Nyt pyydettiin rakennussuunnitelman laatimiseksi koululle tarvittavain opettajain asuntojen vuoksi sekä luokkahuoneiden ja keittolan tilojen hyvin järjestämiseksi.\nJohtokunta totesi 19.8.1948, että koulun liikaoppilaiden kyyditys Pirttijärven kouluun suoritetaan linja-autolla siten, että Vihtori Ojala vie ja Koskinen Siikaisista tuo.\nOpettaja Elvi Jutilan sijaiseksi ajalle 1.9.1948-31.7.1949 valittiin Ester Hiltunen.\nVeistonohjaajaksi valittiin 1.9.1948 Tuomo Tuomikoski Lammelasta, joka tunnettiin luonteeltaan rauhalliseksi.\nJohtokunta 12.10.1948 keskusteli valtuuston puheenjohtaja K.V. Lehtojoen ja kunnan rakennusmestari M. Kuusjärven läsnä ollessa koulun rakennusten laajentamista, joka oli tullut ajankohtaiseksi sekä kouluhuoneiden että opettajain asunnon puutteen tähden. Todettiin, että koulun tontille olisi rakennettava uusi erillinen rakennus, joka käsittäisi luokkahuoneen, kaksi naisopettajain huoneustoa, koulukeittolan, vahtimestarin asunnon ja kellarin. Rakennusaineena päätettiin ehdottaa valtuustolle, että käytettäisiin puuta, nimenomaan lautaa.\nJohtokunta antoi opettaja Jutilalle valtakirjan virkaansa.19.11.1948.\nJohtokunta valitsi 3.1.1949 puheenjohtajaksi Toivo Myllyharjun ja taloudenhoitajaksi Kalle Taimin, molemmat suljetuin lipuin.\nJohtokunnan 3.2.1949 kokoukseen saapui rakennusmestari J. Salovaara tutustumaan Lammelan koulun tonttialueeseen koululle rakennettavaa lisärakennusta varten ja sen piirustuksia laatimaan mahdollisimman lyhyessä ajassa.\nJohtokunta kokoontui 13.3.1949 tutustumaan saapuneisiin koulun piirustuksiin, jotka johtokunnan mielestä olivat sellaiset kun johtokunta oli ajatellut paitsi, että koululle tuli laittaa keskuslämmitys.\nOpettaja Jutilan virka laitettiin auki 12.7.1949 ja 2.8.1949 valittiin ylioppilas Anja Selma Kaarina Närvä ja hänen kieltäytymisensä varalle Terttu Anna-Liisa Salomaa 8 hakijasta.\nJohtokunta 30.12.1949 valitsi puheenjohtajakseen vuodeksi 1950 Viljo Hautamäen, varapuheenjohtajaksi Vihtori Koivumäki, taloudenhoitajaksi Juha Länsitalo ja sihteeriksi Hilma Elomaa. Hankittiin koululle kelkka puiden kuljettamista varten liiteristä kouluhuoneisiin.\nJohtokunta 16.3.1950 käsitteli opettaja Hilma Ingrid Elomaan os. Lehtisen eläkeasiaa. Elomaa oli eroava virastaan 1.8.1950. Elomaa tuli väliaikaiseksi opettajaksi Lammelan kouluun 16.7.1911 sekä koevuosille 5.5.1912 ja hän sai valtakirjan tähän virkaan 21.8.1914 ja palveli tässä virassa 16.3.1950 saakka, jolloin siis jäi eläkkeelle. Tässä virassa hän palveli siis pitkään ollen virkavapautta nauttimassa vain 1.8. -30.11.1937 koko opettajaurallaan. Elomaa teki pitkän ja ansiokkaan elämäntyön Lammelan kylän lapsien kasvattajana. Opetustyötään Elomaa teki kiitettävällä ahkeruudella ja tunnollisuudella. Hänellä oli kiitettävä kyky kurin ja järjestyksen pidossa. Elomaa hoiti virkaansa kiitettävällä menestyksellä samalla kun hänen käytöksensä sekä virassa että viran ulkopuolella on ollut moitteetonta. Näin upeasti kerrotaan Elomaan eläkehakemuksessa hänestä opettajana ja ihmisenä.\nJohtokunta päätti käyttää koulun puutarhan hyväksi annetun 6000 mk määrärahan hankkimalla viini- ja karviaispensaita sekä omenapuita. Kouluhuoneisiin laitettiin ikkunaverhot annetulla 30.000 mk määrärahalla. Oppilaskirjaston kaappeja päätettiin tiedustella eri liikkeistä ja yksityisiltä tekijöiltä, kun tilaa kirjoille ei ollut.\nJohtokunta päätti 13.4.1950 esittää valtuustolle, että kunta ostaisi opettajan asunnon ja kouluhuoneen puuttumisen vuoksi Lammelan kylässä sijaitsevan ja myytävänä olevan hyvässä kunnossa olevan kauppias Toivolan talon puutarhoineen. Kauppahinta olisi 1.500.000 mk.\nJohtokunta julisti kaksi yläkoulun opettajan virkaa koevuosille haettavaksi 1.8.1950 lukien.\nKetään ei saatu virkaa hakemaan ja virat laitettiin uudelleen hakuun.\nJohtokunta ei antanut 19.6.1950 F. Mäkivaaralle oikeutta pitää hartauskokous koululla, kun valtuusto oli kokoukset kouluilla kieltänyt muilta kuin seurakunnan papistolta.\nJohtokunta 11.7.1950 valitsi neljästä hakijasta yksimielisesti 1.8.1950 lukien koevuosille Taina Anja Tellervo Kuuselan ja väliaikaiseksi lukuvuodeksi 1950-51 Helvi Teresia Niemisen. Varalle valittiin Elvi Annikki Kraama ja Lea Anna-Liisa Länsitalo.\nJohtokunta valitsi 31.8.1950 veistonohjaajaksi Frans Artturi Pirttijärven.\nJohtokunta joutui muistuttamaan useiden lasten vanhempia siitä, että lasten tuli käydä koulua. Lapset näyttävät aivan liian usein olevan poissa koulusta. Johtokunta ja oppivelvollisuutensa laiminlyöneiden lasten vanhempien kanssa pidettiin mm. 27.10.1950 yhteinen neuvonpito, jossa tähdennettiin oppivelvollisuuslain 1 luvun 3 pykälää.\nJohtokunta merkitsi tietoonsa saatetuksi, että opettaja Nieminen eroaa 1.1.1951 toimestaan, koska oppilaat ovat levottomia ja kurittomia. Johtokunta esitti, kun koulussa on ilmennyt kurinpidollisia ongelmia eräiden suurten poikain suhteen, että koululle otetaan miesopettaja.\nJohtokunta valitsi 14.1.1951 puheenjohtajakseen Viljo Hautamäki, varapuheenjohtajaksi A. Grahn ja taloudenhoitajaksi Heikki Tammela lippuäänestyksillä. Tammela sittemmin kieltäytyi ja hänen sijalleen valittiin Kalle Taimi.\nJohtokunta jakoi talousarvioon varatun 16.000 mk määrärahan oppilaiden vaateavustuksesta nyt heti 8 paria kumisaappaita. Koulun johtajaksi valittiin edelleen Tellervo Kuusela.\nJohtokunta valitsi 20.3.1951 opettajaksi valtiotieteen ylioppilas Ilpo Viljo Lauron 1.8.1951 lukuvuodeksi 1951-1952.\nJohtokunta totesi 20.4.1951, että opettaja Tellervo Kuuselalta puuttui opettajain luontaiseduista huone valoineen ja lämpöineen, laidun, 10a viljelysmaata, navetta ja rehulato. Opettaja Ilpo Laurolta puuttui 2 huonetta valoineen ja lämpöineen, laidun, viljelysmaa, navetta, rehulato, aitta ja liiteri. Nämä puutteet johtokunta ilmoitti kunnanhallituksen tietoon.\nJohtokunta suostui 29.5.1951siihen, että Vi ja VII luokkien oppilaat tekevät opintoretken Helsinkiin 7.6.-9.6.1951 opettajien Kuuselan ja Lauron johdolla. Opettaja Kuusela luopuu virastaan 31.7.1951.\nKoulun johtajaksi valittiin 1.8.1951 lukien ylioppilas Ilpo Lauro.\nJohtokunta 27.6.1951 valitsi kahdesta hakijasta 1.8.1951 lukien lukuvuodeksi 1951-1952 opettajaksi Miina Turkin.\nJohtokunta 23.8.1951 otti käsittelyyn oppilasmäärän nousemisen yli lain salliman määrän. Luokalla on nyt 45 oppilasta ja muutama on lisäksi oppivelvollisuutensa laiminlyönyt. Tarkastaja oli ehdottanut uuden opettajanviran perustamista. Asia siirrettiin valtuuston päätettäväksi.\nJohtokunta asian kiireellisyyden vuoksi ratkaisi sanotun asian väliaikaisesti niin, että koulun oppilaista siirrettiin Pirttijärven kouluun 2.9.1951 lukien Alpo Grahn, Pauli Salonen, Altti Tuulivaara, Hilkka Tuulivaara ja Mikko Tuulivaara ja alakoulun oppilaat Pekka Grahn ja Pentti Tuulivaara.\nJohtokunta 19.12.1951 käsitteli kunnanhallituksen 19.10.1951 antamaa kehotusta Pirttijärven koulua käyvien oppilaiden siirtämiseksi Lankosken kouluun vuoden 1952 alusta lukien. Johtokunta totesi, että Lammelan koulupiirin oppivelvollisten lasten lukumäärä oli 89, joista 67 on oman piirin koulussa, 13 on Ahlaisten kunnan Pirttijärven koulussa, kolme oppivelvollista on oppi- tai ammattikoulussa, 2 saa kotiopetusta ja neljä on oppivelvollisuutensa laiminlyöneitä ja yksi vieraskuntalainen on koulussa.\nJohtokunta esitti kunnanhallitukselle, että yksi lapsi siirrettäisiin Pirttijärven koulusta omaan kouluun, mutta muita siirtoja ei tehtäisi. Samalla se esitti kunnanhallitukselle tiedoksi, että ensi syksynä Lammelan yläkouluun tulee 3-4 oppilasta yli sallitun määrän. Johtokunnan mielestä kiireellinen kunnollinen lisärakennus ja kolmannen opettajan viran perustaminen Lammelan piiriin ratkaisee ko. ongelmat.\nJohtokunta 16.1.1952 valitsi puheenjohtajaksi Vihtori Koivumäen, varapuheenjohtajaksi Aapeli Grahnin, taloudenhoitajaksi johtokunnan ulkopuolelta kauppias Jaakko Uusitalon ja sihteeriksi Ilpo Lauron.\nJohtokunta valitsi 22.4.1952 opettajaksi Miina Turkin väliaikaisena lukuvuodeksi 1952-53 ja laittoi toisen opettajan viran uudelleen auki ja vielä toistamiseenkin, kun hakijoita ei ollut.\nJohtokunta totesi 23.5.1952, että koulun oppilasmäärä nousee taas yläluokan osalta 43 oppilaaseen. Pirttijärven koulussa on koulupiiristä 13 oppilasta ja sinne ei enää voida ottaa lisää oppilaita. Tämä ilmoitettiin kunnanhallitukselle. todettiin vielä, ettei koulun tilat salli kolmannen opettajan ottamista.\nJohtokunta otti käsittelyyn 26.6.1952 toisen opettajan vaalin. Virkaa oli hakenut Altti Frans Julius Purosalo, jolla oli Merikarvian yhteiskoulun päästötodistus, mutta ei kokemusta opettajantyöstä. Virka laitettiin uudelleen auki.\nJohtokunta 21.7.1952 valitsi yksimielisesti ylioppilas Arvo Einari Virtalaineen väliaikaiseksi opettajaksi lukuvuodeksi 1952-1953.\nJohtokunta 23.4.1953 antoi todistuksen opettaja Turkille eläkkeelle siirtymistä varten ja valitsi Arvo Virtalaineen uudelleen lukuvuodeksi 1953-1954 opettajaksi.\nJohtokunta valitsi 1.6.1953 13 hakijasta, 4 ollessa päteviä virkaan äänin 4-1 1.8.1953 lukien Aili Anttilan ja varalle Saimi Tuhkunen.\nJohtokunta joutui toteamaan 8.6.1953, ettei tarkastaja ollut hyväksynyt ilman vaalia tapahtunutta ylioppilas Arvo Virtalaineen valintaa virka laitettiin haettavaksi.\nJohtokunta valitsi äänestämällä kolmesta hakijasta Kerttu Korpelan keittäjä-siivoojan toimeen.\nJohtokunta päätti 22.11.1953, että koulu alkaa kello 9, koska oppilailla on pitkät koulumatkat.\nOpettaja Aili Anttilalle myönnettiin anomuksesta ero opettajan virasta 1.8.1954 lukien.\nJohtokunta valitsi opettaja Osmo Lammen johtajaopettajaksi 3.9.1954 ja hyväksyi koulun ruokajärjestyksen seuraavanlaisena: maanantaina kaurapuuro, tiistaina perunat, keskiviikkona maitovelli, torstaina hernekeitto, perjantaina velli ja lauantaina perunat.\nJohtokunta valitsi 16.1.1955 puheenjohtajaksi Viljo Hautamäen, varapuheenjohtajaksi Vihtori Koivumäen ja taloudenhoitajaksi Jaakko Uusitalon.\nJohtokunta valitsi 11.7.1955 neljästä hakijasta ainoan pätevän hakijan Anna Kaarina Juutilaisen os. Nurmi Lammelan koulun opettajaksi, s. 24.6.1916. Juutilainen oli päässyt ylioppilaaksi Kauhavan yhteiskoulusta ja valmistunut Turun opettajakorkeakoulusta 30.5.1953. Juutilainen valittiin opettajan virkaan 1.8.1955 ja yläkoulun opettajan virkaan 1.8.1955 Osmo Lammen.\nJohtokunta määräsi johtajaopettajaksi Juutilaisen 11.8.1955.\nJohtokunnan jäseninä toimivat puheenjohtajana Viljo Hautamäki, Aapeli Grahn, Vihtori Koivumäki, Saima Södergård, Jaakko Uusitalo, Hilma Myllyharju. Johtokunta valitsi poikien käsityönopettajaksi lukuvuodeksi 1955-1956 Matti Kiviniemen. Maatalouslomaa annettiin kahdelle ylimmälle luokalle 12. .-27.9.1955.\nJohtokunta lausui 23.10.1955 ehdotelmanaan, että koululle tarvitaan lisää kaksi luokkahuonetta, jolloin nykyinen ahdas alaluokka jää veisto- ja voimisteluluokaksi. Lisäksi tarvitaan keittola, asunto kahdelle opettajalle sekä vahtimestarin asunto ja talousrakennus. Koulun oppilasluettelossa on 84 oppilasta ja yhteiskoulussa on 9 oppilasta. Vuonna 1949 syntyneitä lapsia on 11, vuonna 1950 12, v. 1951 13, v. 1952 7, v. 1953 8, v. 1954 14 ja v. 1955 syntyneitä tulee toistakymmentä.\nJohtokunta valitsi 24.1.1956 puheenjohtajakseen Viljo Hautamäen, varapuheenjohtajaksi Vihtori koivumäen, taloudenhoitajaksi Vihtori Koivumäen.\nJohtokunta valitsi äänin 4-3 koulun keittäjä-siivoojaksi kahdesta hakijasta Tyyne Niemelän.\nJohtokunta antoi 25.7.1956 opettaja Juutilaiselle valtakirjan ja valitsi opettajan virkaan ylioppilas Hilppa Katajan.\nJohtokunta valitsi 14.1.1957 puheenjohtajaksi Antti Marttilan, varapuheenjohtajaksi Vihtori Koivumäen, taloudenhoitajaksi Taisto Korpeen ja sihteeriksi opettaja Juutilaisen.\nJohtokunta merkitsi tietoonsa kunnanhallituksen edustajan Aulis Haapaniemen ilmoituksen, että koulu hankkikoon koulukeittolaan maidon omasta kylästä. Päätettiin anoa kunnanhallitukselta koulun rakennusten, pihojen ja piha-aitojen kunnossapitoon 30.000 mk lisämääräraha. Hankittiin koulun rainakoneeseen jatkokaapeli.\nJohtokunta valitsi veistonopettajan virkaan kirvesmies Heimo Heinosen lukukaudeksi 1957-1958.\nJohtokunta valitsi puheenjohtajaksi Antti Marttilan, varapuheenjohtajaksi Vihtori Koivumäen, taloudenhoitajaksi Taisto Korpelan ja sihteeriksi Anna Juutilaisen.\nJohtokunta valitsi toiseksi opettajaksi Matti Einari Kähkösen, mutta hän ei voinut ottaa virkaa vastaan 1958-1959, joten tarvittiin viransijainen.\nJohtokunta valitsi 17.7.1958 opettajan viransijaiseksi lukukaudeksi 1958-1959 ylioppilas Veikko Vihtori Rantasen Vammalasta.\nLammelan koulun johtokunta ehdotti 2.9.1958, että Ahlaisista Merikarvialle ajava koululaisauto kulkisi reittiä Ahlainen – Pohjansaha – Lammela – Filppula -. Köörtilä – Peippu - Ylikylä, jolloin lapset pääsisivät lähes kotiportilta autoon.\nJohtokunta lähetti kunnanhallitukselle ja valtuustolle 4.12.1958 kirjelmän sen johdosta, että koulun lisärakennushanke oli hylätty. Johtokunta pyysi kunnanhallitusta ryhtymään koulun korjaustoimiin. Ellei niin tapahdu, on johtokunta pakotettu kääntymään tässä asiassa Kouluhallituksen puoleen sekä sulkemaan koulun pakkasten ajaksi. Johtokunta pyysikin otteen kunnanhallituksen kokouksen kielteisestä päätöksestä.\nJohtokunta 9.6.1959 laati kunnanhallitukselle koulun rakennushankkeen jatkuvasti siirtyessä esityksen, että ensi tilassa on suoritettava opettajainasunnoissa maalaus- ja paperointityöt sekä koulussa uunien korjaus.\nJohtokunta totesi opettaja Matti Kähkösen irtisanoutuneen koulun opettajantoimesta 7.7.1959. Virka laitettiin hakuun.\nJohtokunta valitsi miesopettajan virkaan kahdesta pätevästä hakijasta Simo Juhani Näsin Porista 1.9.1959 ja varalle Seppo Ilmari Koljosen samoin Porista.\nJohtokunta 22.9.1959 päätti ostaa koululle 1 000 kg perunoita 17 mk kilohinnalla koulukeittolan tarpeisiin.\nJohtokunta päätti hajottaa keittolarakennuksen.\nJohtokunta laittoi 10.6.1960 toisen opettajan viran haettavaksi. Johtokunta valitsi miesopettajaksi 16.6.1960 kolmesta opettajasta yksimielisesti Auvo Aulis Samuli Sipilän Nakkilasta. Sipilä oli valmistunut Rauman seminaarista 30.5.1959. Sipilän valintaa puolsi se, että koulu tarvitsi opettajan, joka tulee myös virkaa itse hoitamaan. Hakijoista Pertti Kalevi Rasimuksella oli asevelvollisuus suorittamatta. Opettaja Einari Kähkönen piti viran nimissään asevelvollisuusajan ja kesäkuukaudet ja nosti kesäajan palkan tulematta hoitamaan virkaa päivääkään. Sipilä oli asevelvollisuuden\nJohtokunta valitsi koulun keittäjä-siivoojaksi edelleen Tyyne Niemelän.\nJohtokunta velvoitti 15.12.1960 koulun vahtimestarin huolehtimaan siitä, että koululla liputetaan virallisina liputuspäivinä.\nJohtokunta valitsi 24.1.1961 puheenjohtajakseen Jaakko Uusitalon, varapuheenjohtajakseen Vihtori Koivumäen, taloudenhoitajaksi Taisto Korpela ja sihteeriksi opettaja Anna Juutilaisen. Muina jäseninä toimivat Erkki Vanhatalo ja Hilma Myllyharju sekä Pentti Hamppula. Kunnanhallituksen edustajana johtokunnassa oli Antti Marttila.\nNeuvoteltiin koulun vihkiäisten järjestämisestä ja valittiin toimikunta huolehtimaan asian edelleen järjestelyistä: Jaakko Uusitalo, Pentti Hamppula ja Hilma Myllyharju.\nSeuraavassa kokouksessa 22.3.1961 laadittiin ennakkoarvio koulun vihkiäisjuhlien menoista ja ohjelmasta. Tervehdyspuheen pito jäi Vihtori Koivumäen tehtäväksi ja historiikin laatiminen puheenjohtaja Jaakko Uusitalolle.\nJohtokunta päätti 28.4.1961 suorittaa vihkiäismäärärahoista palkkoina siivousapulaiselle Kerttu Korpelalle 1.000 mk ja Saara Tukkikoskelle 500 mk. Tarjoiluapulaiselle Hilkka Tuulivaaralle 2.000 mk ja Hilma Myllyharjulle 2.000 mk. Kuljetusmaksuja Pentti Hamppulalle 3. 000 mk ja kaljan teosta Maija Korpelalle 600 mk.\nJohtokunta valitsi 18.1.1962 puheenjohtajaksi Jaakko Uusitalon, varapuheenjohtajaksi Pentti Hamppulan, taloudenhoitajaksi Taisto Korpelan ja sihteeriksi opettaja Anna Juutilaisen.\nJohtokunta antoi 31.7.1962 opettaja Samuli Sipilälle valtakirjan virkaansa. ja valittiin koulun johtajaopettajaksi Samuli Sipilä.\nJohtokunta valitsi 22.1.1963 puheenjohtajakseen Jaakko Uusitalon, varapuheenjohtajaksi Vihtori Koivumäen ja taloudenhoitajaksi Pentti Hamppulan sekä sihteeriksi Samuli Sipilän.\nJohtokunta antoi 17.4.1963 luvan Merikarvian riistanhoitoyhdistykselle pitää riistanhoitokurssit koululla 28.4.1963.\nJohtokunta valitsi 14.1.1964 puheenjohtajaksi Antti Marttilan, varapuheenjohtajaksi Vihtori Koivumäen, taloudenhoitajaksi Pentti Hamppulan ja sihteeriksi Samuli Sipilän.\nJohtokunta valitsi 22.1.1965 puheenjohtajaksi Pentti Hamppulan, varapuheenjohtajaksi Erkki Vanhatalon, taloudenhoitajaksi Taisto Korpelan ja sihteeriksi opettaja Sipilän.\nJohtokunta 2.4.1965 päätti siirtää Pirttijärven koulua käyvät Lammelan koulupiirin oppilaat oman piirin kouluun syyslukukauden alusta 1965 lukien. Koulumatkaa heillä oli yli 5 km. kokoukseen kutsuttu autoilija Kotomaa lupautui kuljettamaan sanotut oppilaat lukuvuonna 1965-1966 2.500 mk, joka annettiin kunnanhallituksen hyväksyttäväksi.\nJohtokunta joutui 3.9.1965 toteamaan, etteivät Pirttijärven koulua käyneet Lammelan koulupiirin oppilaat olleet tulleet Lammelan kouluun. Lasten huoltajia kehotettiin lähettämään lapset kouluun viipymättä.\nJohtokunta totesi 11.1.1966 koulun kaivosta loppuneen vedentulon ja pyysi kunnanhallituksen toimenpiteitä.\nTodettiin 8.6.1966 koulun oppilasmäärän alentuminen syyslukukauden alkaessa 25 oppilaaseen. Johtokunta päätti valmistella Pirttijärvellä ja Lankoskella käyvien oppilaiden kuljetusta omaan kouluun. Johtokunta 16.8.1966 päätti kuljettaa Lammelan koulupiiriin Etelämaan kylässä asuvat lapset omaan Lammelan kouluun. Autoilija Kotomaa lupautui kuljettamaan oppilaat 3.850 mk hinnasta. Kuljetettavia lapsia oli kaikkiaan 16. Päätösehdotus lähetettiin kunnanhallitukselle.\nJohtokunta esitti kunnanhallitukselle 22.2.1967, että Pirttijärven koulussa käyvät merikarvialaiset lapset siirrettäisiin Lammelan kouluun.\nJohtokunta totesi 31.3.1967, että koulurakennuksen ikä on 7 vuotta, lattiapäällyste on puuta ja kiveä. Koulussa on vesijohto ja viemäri. Siivottava lattiapinta-ala on 377,86 neliömetriä. Joka päivä siivottava tila on 273 neliömetriä ja viikoittain siivottava tila 104 neliömetriä. Siivooja Tyyne Niemelä on palvellut koululla 11 vuotta. Ruokailijoiden määrä on 33 1.9.1967 lukien. Lämpimän ruoan lisäksi tarjoillaan joinakin päivinä voileivät, makkaraa tai juustoa.\nJohtokunta päätti 28.6.1967 järjestää kuljetuksen Etelämaan kylässä asuville 11 oppilaalle kouluun sekä Filppulan kylässä asuville kolmelle oppilaalle.\nJohtokunta 13.11.1967 oikeutti Kristiina Juutilaisen kolmen viikon ajaksi tulemaan koululle opetusharjoitteluun.\nJohtokunta valitsi 6.2.1968 puheenjohtajaksi edelleen Pentti Hamppulan, varapuheenjohtajaksi Erkki Uusitalon, taloudenhoitajaksi Taisto Korpelan ja sihteeriksi opettaja Sipilän. Keittäjä Niemelälle maksettiin korvausta koulun keittolaan kantamastaan ruokavedestä markka koulupäivältä.\nJohtokunta päätti 28.6.1968 laskea seppeleen puheenjohtajan ja sihteerin toimesta taloudenhoitaja Taisto Korpelan siunaustilaisuudessa 30.6.1968. Samalla opettaja Sipilä vastaa taloudenhoitajan tehtävistä loppuvuoden ajan. Johtokunta esitti uudeksi jäseneksi Korpelan tilalle Toivo Mäntylän Etelämaan kylästä loppuvuodeksi 1968.\nJohtokunta totesi 12.3.1969, että koululla on taas kärsitty koko talvi veden puutetta ja kaikki vesi on jouduttu korvauksetta kuljettamaan Korpelan kaivosta, johtokunta pyysi määrärahaa porakaivon laittamiseksi koululle. Koulun saunaa ei ole voitu normaaliin tapaan käyttää. Koulun oppilasmäärä oli 30 ja alle kouluikäisiä on koulupiirissä 43.\nJohtokunta esitti 14.4.1969, että Lammelan kansakoulun koululaiskuljetukset lukuvuonna 1969-1970 suoritettaisiin kuten ennenkin. Koulun oppilaista yhdeksällä on koulumatka yli 5 km ja 13 asuu yli 4 km päässä koululta ja näistä 7 on I ja II luokilla. Kaikki 22 oppilasta asuvat saman kulkureitin varrella. Kansalaiskouluun tulee Lammelasta 7. ja 8. luokille yhteensä 8 oppilasta syksyllä 1969. Lammelan koulupiirin oppikoulua käyvistä oppilaista on 10 oppivelvollisuusikäisiä.\nJohtokunta antoi 5.9.1969 luvan Merikarvian Innolle pitää suunnistuskilpailut 7.9.1969 koululla.\nJohtokunta 4.2.1970 jälleen huomautti koulun heikosta vesitilanteesta, kun kaikki ruokavesi oli tuotava naapurin kaivosta ja pyysi kunnanhallitukselta porakaivoa koululle.\nJohtokunta valitsi 20.3.1970 keittäjä-siivoojaksi Kerttu Korpelan 1.4.1970 lukien. Tyyne Niemelä oli hoitanut tätä virkaa kiitettävästi 25.6.1956 lähtien. Annettiin Eteläiselle metsästysseuralle oikeus järjestää hirvenhiihdot 22.3.1970 koululla ja sen ympäristössä.\nJohtokunta 30.8.1970 valitsi Anna-Liisa Hanhilahden sijaiseksi opettaja Juutilaiselle kuukauden ajaksi. Samoin 1.12.1970 myönnettiin opettaja Sipilän virkavapaus ja sijaiseksi tuli Vesa Heikkilä 18.11. -31.12.1970 väliseksi ajaksi.\nJohtokunta jakoi 14.12.1971 vaateavustukset 13 oppilaalle.\nJohtokunta valitsi15.2.1973 puheenjohtajaksi Pentti Hamppulan, varapuheenjohtajaksi Kerttu Länsitalon, taloudenhoitajaksi Samuli Sipilän ja sihteeriksi Samuli Sipilän.\nJohtokunta hyväksyi 29.5.1973 peruskoulun opetussuunnitelmankomitean II mietinnön pohjalta kootun opetussuunnitelman.\nJohtokunta päätti antaa 13.12.1973 Merikarvian seudun Ampujille (MeSA) harjoittaa ampumaurheilua, lähinnä ilmakivääriammuntaa käsityöluokassa yhtenä arki-iltana viikossa.\nJohtokunta valitsi 20.2.1975 puheenjohtajakseen Pentti Hamppulan, varapuheenjohtajaksi Anna-Liisa Ojanperän ja taloudenhoitaja-sihteeriksi opettaja Samuli Sipilän.\nJohtokunta totesi 18.4.1975 vesinäytteiden pohjalta. että koulun vesijohtoveden kelpaamattomuuteen on syy vesijohtoverkostossa, joka on pahoin ruosteessa. Kaivon vesi on sen sijaan käyttökelpoista. Hätäratkaisuksi esitettiin, että kaivosta johdetaan vesi keittolaan muoviputkea pitkin, kunnes putket saadaan kokonaan uusittua. Sama tilanne veden osalta koskee myös opettajain asuntojen vesiputkia.\nJohtokunta valitsi 14.10.1975 opettaja Juutilaisen viransijaiseksi ylioppilas Marjut Hannele Kanervan 13 koulupäivän ajaksi.\nKoulun 90-vuotisjuhlaa vietettiin elokuussa 1996\nLammelan, Filppulan ja Etelämaan kylätoimikunta oli kutsunut koulua juhlimaan koulupiirin asukkaat, entiset opettajat ja oppilaat.\nTuolloin koulussa oli 15 oppilasta. Ensimmäisen ja toisen luokan opettajana on Raija Mykrä.\nKolmesta kuuteen luokkia opettaa Samuli Sipilä. Mykrä oli toiminut opettajana Lammelassa jo parikymmentä vuotta ja Sipilä peräti 37 vuotta. Keittolasta vastasi Irja Heino.\nOpettaja Sipilä kertoo, että koulu oli juuri valmistunut vuonna 1960, kun hän tuli sinne opettajaksi. Vanha koulu, joka oli rakennettu Tuorilan koulun piirustusten mukaan, oli purettu pois tontilta.\nLammelan koulu oli Sipilän mukaan tarkoitukseensa sopiva ja se palvelee monenlaisissa kyläläisten harrastuksissa iltaisin koulutyön jälkeen. Äitienpäivää vietetään perinteisesti koululla, jossa koulun oppilaat esittävät ohjelmaa ja saavat vastapalvelukseksi luokkaretken.\nVuonna 1963 koulussa oli 63 oppilasta, jolloin toimi vielä seitsemäs luokka.\nKoulun oppilaista on mainittava mm. Kunnanjohtajan arvonimen eläkkeelle siirtyessään saanut Kauhajoen pitkäaikainen kunnansihteeri Heikki Taimi, joka oli oppilaana vanhassa koulussa, samassa jossa jo hänen isänsä ja äitinsä olivat aloittaneet koulunkäynnin.\nOpettajana toimi Hilma Elomaa.\nLammelan ensimmäinen koulu perustettiin vuosina 1906 -1907.\nRauni Leppänen lahjoitti koululle entistä koulua esittävän kuvan.\nTaiteilija Olavi Juutilainen luovutti koululle 100-vuotisjuhlassa koulun kuvan.\n90-vuotisjuhlan aikana sai Merikarvian Soittokunnan esiintyjä Jukka Pitkäranta sairaskohtauksen, johon hän menehtyi.\nTilaisuudessa esitettiin Jouko Tuomikosken laatima ilmeikäs historia, jonka laatimiseen hän oli saanut apua opettaja Reijo Ostamolta.\nLammelan koulun perustamiseksi pidettiin ensimmäinen kokous 18.2.1906. Koulu päätettiin aluksi pitää hyyryllä eli vuokratiloissa. Taloksi valittiin Tornikoski ja vuosivuokraksi sovittiin 250 markkaa.\nKoulurakennusta varten oli ostettu tontti jo koulua perustettaessa, mutta omaan koulurakennukseen päästiin vasta 1914. Koulu oli alusta alkaen huonokuntoinen, jota jatkuvasti jouduttiin korjaamaan, mutta vasta 1960 saatiin uusi koulu.\nPitkäaikaisempia opettajia olivat:\nHilma Lehtinen, sittemmin Elomaa 39 vuotta\nSamuli Sipilä 37 vuotta\nKeittäjinä ovat toimineet Sirkka Heikkilä ja Kerttu Korpela.\nLammelan koulu toimii tätä teosta kirjoittaessani, mutta se on erittäin vahvan lopettamisuhan alaisena. Nyttemmin se ei enää toimi kouluna.\nLammelan koululla oli arvokas vihkiäisjuhla 16.4.1961, kun uusi koulurakennus valmistui. Entisiä oppilaita ja oppilaita oli paikalla, kaikkiaan yhteensä juhlayleisöä 200 henkeä. Soittokunnan säestyksellä juhla alkoi. Johtokunnan pj. Vihtori Koivumäki lausui vieraat tervetulleiksi kiittäen uudesta ja ajanmukaisesta koulutalosta. Oppilaskuoro opettaja Samuli Sipilän johdolla esitti pari laulua, rovasti Teuvo Innola piti vihkiäispuheen. Torvisoittoa kuultiin johtajanaan Aarne Uusitalo. Tohtori Jarkko Vaahtoranta piti esitelmän ja opettaja Anna Juutilainen esitti koulun historiikin, mistä mm. selvisi, että tämä 55 vuotta vanhan koulun vaiheissa on monia mielenkiintoisia asioita. Johtokunta oli ensimmäisessä kokouksessaan päättänyt hankkia koululle miesopettajan, mikä päätös tosin toteutui vasta vuosi sitten Sipilän tullessa koulun opettajaksi. Ensimmäisen koulutalon hankkimisessa meni kahdeksan vuotta ja tämän uuden koulutalon suunnittelussa ja toteuttamisessa 9 vuotta. Ensimmäisten viiden kouluvuoden aikana oli koulussa kolme eri opettajaa, kunnes vuonna 1911 koululle valittiin opettajaksi Hilma Elomaa, joka oli Lammelan koulun opettajana 39 vuotta. Vapaan sanan aikana opettaja Elomaa muisteli ja onnitteli lammelalaisia uudesta koulusta. Kunnanvaltuuston p. j Paavo Lehtinen toi kunnan tervehdyksen ja kunnanhallisuksen puheenjohtaja Eino Siltanen luovutti koulun koulupiirin haltuun ja käyttöön. Opettajayhdistyksen kukkakorin toivat Leo Veromaa ja Jussi Pitkäranta.\nLammelan koulu oli tärkeä oman aikansa koulu, josta lammelalaiset saivat hyvät elämisen opit.


55 m² FORSTMESTARINPIHA 2, 02610 Espoo Kerrostalo 3h vuokrattavana - Oikotie 16100553\n1 156 € / kk●55 m²\nVuokrataan ylimmän kerroksen, ihana pikkukolmio Kilosta!\nTämä ylimmän kerroksen valoisa kulmahuoneisto on suunniteltu pikkuperheelle tai pariskunnalle. Vaaleasävyisestä keittiötilasta löytyy kalusteuuni, induktioliesi, astianpesukone ja jääkaappipakastin. Valko-harmaasävyisessä kaakeloidussa pesuhuoneessa on kivasti säilytystilaa ja omalle pesukoneelle tilavaraus. Isot alas lattiaan asti ulottuvat ikkunat antavat valoa ja tilantuntua lisää. Isompi makuuhuone sijaitsee lasitetun parvekkeen vieressä ja ikkunoita on kahteen ilmansuuntaan. Näkymät kodista ovat avaralle sisäpihalle sekä talon metsäiselle puolelle.


Myyntisuunnitelma | Tuloksekasta digimarkkinointia | Innovators' Club\nJOS SINULLA ON AITO HALU KASVAttaa yrityksesi myyntiä, ME HALUAMME AUTTAA SINUA siinä alkuun maksutta!\nTILAA MAKSUTON MYYNTISUUNNITELMA\nOvatko ideat kasvun suhteen lopussa?\nMeidän ydintehtävä on suunnitella sinulle myyntisuunnitelma, jolla yrityksesi pääsee kasvuun. Kasvun avulla pystyt itse keskittymään niihin työtehtäviin, jotka ovat sinulle eniten mieleen.\nMyyntisuunnitelman avulla suunnittelemme sinulle sellaisen polun, jonka avulla sinun ei enää tarvitse juosta ärsyttävistä työtehtävistä toiseen vain sen takia, ettei sinulla ole varaa delekoida kyseisiä tehtäviä muille.\nMyyntisuunnitelmaa toteuttamalla myyntisi kasvaa ja saat kasvun mukana tulevaa tasaisuutta, jolloin voit käyttää aikaasi niihin asioihin, jotka tuovat sinulle iloa ja mielihyvää.\nMoni loistava firma jää suunnitelmallisuuden vuoksi tuhnuksi. Älä sinä ole se päättäjä, jonka yritys jää polkemaan paikoilleen.\nPolje sinä suunnitelmallisesti eteenpäin ja kasva.\nTämän helpommaksi ja halvemmaksi myyntisuunnitelman teko ei enään mene.\nInnovators’ Club pitää myös meillä huolen digimainostamisesta Facebookissa, Instagramissa ja Googlessa.”\nKenelle myyntisuunnitelma sopii?\nMyyntisuunnitelma ei sovi niille, jotka eivät halua kasvaa.\nTekemämme myyntisuunnitelma sopii kasvuhakuisille yrityksille, jotka haluavat uusia ideoita myyntiin ja markkinointiin. Käymme jo ennen palaverin alkua läpi julkiset tiedot yrityksestäsi sekä mahdolliset somekanavat ja verkkosivuston.\nTämän jälkeen keskustelemme kanssasi 30 minuutin etäpalaverissa mm. toiveistasi ja tavoitteistasi, jotta pystymme tekemään sinulle sellaisen myyntisuunnitelman, joka toimii juuri sinulle.\nJos tilanteesi on näkemyksemme mukaan hyvin selkeä, annamme sinulle jo palaverin aikana vinkkejä ja näkemyksiä myyntiin ja markkinointiin, joita voit alkaa heti toteuttamaan.\nSaat noin viikossa itsellesi 10-20 sivuisen myyntisuunnitelman, joka pyritään vääntämään mahdollisimman selkeäksi ja helppolukuiseksi, jotta voit itsenäisesti lähteä toteuttamaan saamaasi myyntisuunnitelmaa.\nMitä myyntisuunnitelma sisältää?\nTuhansien eurojen arvosta ohjeita myynnin kasvattamiseksi.\nMyynti- ja markkinointikanavien valinnan\nViestinnän sisällöt – mitä tehdään, missä tehdään ja miten tehdään\nMainosbudjetin jakamisen markkinointikanavittain\nMyynnin ja markkinoinnin yhteispelin säännöt\nMyynnin johtamisen mittarit\nVaraa aikasi 30 minuutin ilmaiseen etäpalaveriin.


Liikuntakurssilla opittua: liike on lääke - Eläkeläiset Ry - Pensionärerna Rf\nLiikuntakurssilla opittua: liike on lääke\nPallot houkuttelevat myös ikäihmiset leikkimielisiin liikuntaharjoituksiin. Mailoina voivat olla rullalle käärityt sanomalehdet. Kuvat: Pekka Isaksson.\nKuntorannassa pidetyllä liikuntakurssilla puhuttiin liikunnasta myös tauoilla ja ruokatunnilla. Kuinkas muuten, kun koolla oli kelpo joukko yhdistysten liikunnanohjaajia ja sellaisiksi aikovia. Kävelypässiä sykähdytti erityisesti Suonenjoki-Iisveden yhdistyksen Viola Rosenstandin lausahdus, kun puhuin hänen ja hänen miehensä Markku Rädyn kanssa lounaalla kävelystä. Siitä tuli puhetta, kun olin kertonut kurssilaisille kävelypässeistä ja kävelyharrastuksestani.\nViola Rosenstand ja Markku Räty (edessä) Suonenjoki-Iisveden Eläkeläsistä keppijumppaharjoituksessa.\n– Voit olla onnellinen, kun sinulla on terveet jalat, Viola sanoi minulle.\nLause sisälsi myös ajatuksen, että hänellä itsellään ei niin ole. Siitä huolimatta hän osallistui kurssille ja huolehtii Markun kanssa, että yhdistyksen kerhossa käyvät eivät vain istu paikoillaan.\nViolan sanat tulivat mieleeni, kun palattuani kurssilta kävellä läppäsin lähes kahteen kertaan normaalit seitsemän päiväkilometriäni. Sää oli mainio ja askel veti. Jalat olivat tavallista kevyemmät varmaan siksi, että kurssin vetäjien Eva Rönkön ja Hannele Pitkä-Liukkosen monipuoliset harjoitukset olivat niitäkin rasittaneet aimo tavalla. Torstaina keskivartaloharjoituksessa reidet tuntuivat puutuneilta, mutta venytykset, rentoutus ja lepo olivat karsineet jaloista liiat painot.\nMikäpä oli niillä terveillä jaloilla talsia Lempäälän raittia. Jos olisin muistanut sanat, olisin hyräillyt Aarno-pässin lempilaulua, Usko Kempin Vanhaa kulkuria. Netistä tarkistin, ja laulun sanoissa tosiaan ”kulkuri vanha taas nuortuu, mieli on onnellinen”. Kyllä sitä voi hyräillä, vaikka päivä ei olisi yhtä kesäisen lämmin kuin Kempin laulussa eikä melodiasta olisi tietoakaan, lauluäänestä puhumattakaan.\nMitä väliä, vaikka hartiat toisinaan murisevat, niska narisee ja oikea olkapää ärisee. Vaivat muuten tuntuivat kurssilla helpottavan. On helppo uskoa Evan teorialuennossa esittämä tieto, että liike on hyvä lääke paitsi lihaksille myös nivelvaivoihin, sopivasti annosteltuna. Lyhyistä tietoiskumaisista luennoista jäi mieleen muun muassa, että mahdollisuus harjoittaa liikuntaa on hyvin korkealla ikääntyvien ihmisten toiveiden listalla. Tarvetta liikunnan vertaisohjaajille on senkin tiedon perusteella paljon.\nKävelypässien kannalta hyvä uutinen on se, että pitkäkestoiset rytmiset liikuntasuoritukset, kuten kävely, juoksu, hiihto ja pyöräily ovat erityisen hyviä muistille. Ne nimittäin luovat uusia muistiratoja aivoihin.\nAinoa pieni huoli on, että saisin siirretyksi opittua myös muiden ikätovereitteni käyttöön. Eiköhän se jossakin määrin onnistu. Täytyy uskoa, että onnellisiin jalkoihin ja muihin lihaksiin on piirtynyt uutta kehollista muistia, vaikka pää joskus saattaisi oikutella. Luvassa on myös kurssilla videoitua aineistoa. Kun videoinnin kohteena olivat opettajat, ei ole pelkoa, että mukana olisi väärin ymmärrettyjä ja toistettuja liikkeitä.\nKävellään, hyvät ihmiset kohti kesää!\nAivan oikein Pekka,liike on lääke. Sitten ISO mutta, vaikka kuinka yritän kotona nyt liikuttaa itseäni ja raivata koti kuntoon ikkunaremontin jäljiltä\nniin selkä pirulainen alkoi vihoitella. Kertaakaan koko kurssin aikana ei kipua.\nMihinkä johtopäätökseen tästä päätyy….jumpataan, kävellään, tanssitaan ja riemuitaan ja jätetään kotityöt vähemmälle niin selkäkin paranee.\nLototaan niin siivouksen voi ulkoistaa.


TIEDOTTAVA TEKSTI - EDUCACI \_ U00F3N - 2021\nTärkein - Educaci \_ u00f3n - Tiedottava teksti\nSelitämme sinulle, mikä informatiivinen teksti on, joitain sen esittämistä peruskysymyksistä ja hallussaan olevista tärkeimmistä ominaisuuksista.\nInformatiivisen tekstin tulisi olla informaation kohteena tai todellisuuden tilassa.\nMikä on informatiivinen teksti?\nTiedottava teksti on diskursiivinen paketti, joka sisältää kirjoitettuja sanoja, joita voidaan lukea tai lukea, jotka sisältävät merkityksessään todellisuuden esityksen. Tekstin voidakseen suorittaa tehtävänsä on oltava johdonmukaista ja johdonmukaista, vaikka sen jatkaminen voi vaihdella loputtomiin.\nInformaatiolla tekstillä on oltava selkeä kysymys: sen on tiedotettava esineestä tai todellisuuden tilasta . Se eroaa fiktion lausuntoteksteistä, koska nämä viittaavat muun tyyppisiin henkilökohtaisiin tai olemattomiin aiheisiin materiaalimaailmassa.\nSeuraavaksi katsomme joitain informaatiotekstien peruskysymyksiä:\nVaikka viestintäteoreetikot kyseenalaistavat voimakkaasti sanan objektiivisuus, totuus on, että informaatiotekstejä yritetään erottaa muista arvioimalla objektiivisuuden kvantitatiivisuutta sanojen sanoissa. Tiedottava teksti. Se on realistisempaa ja totuudenmukaisempaa, ja se tekee siitä tarkoituksenmukaisemman.\nInformatiiviset tekstit eivät ole vain sanomalehdissä ilmestyviä. On myös informatiivisia tekstejä, jotka ovat teknisiä, tieteellisiä, koulutus- tai myös tutkinta-aikakauslehtiä.\nPäätarkoitus: Niiden päätarkoitus on siirtää vieraille asioita tai tilanteita, jotka ovat vieraita ja uusia tai että heidän ymmärryksensä on monimutkaista ilman selittävää tekstiä. Media käyttää sanomalehtien, radioiden tai ohjelmien uutisia; hallitukset käyttävät virallisia tiedonantoja; tiedeyhteisö käyttää lehtiä ja levityslehtiä; Ihmiset hyödyntävät posti- ja sähköpostipalveluita. Nämä ovat kaikki päivittäin esimerkkejä informatiivisista teksteistä, joita on paljon yhteiskunnassa.\nSelvitystekstit eivät eroa juurikaan uutisten käsitteestä, mutta ne liittyvät enemmän diplomaattisiin ja akateemisiin aloihin, joissa paljastetaan tarkalleen kysymykset, jotka vaikuttavat tiettyyn alan yhteiseen ytimeen .\nJournalismin ja yleisen viestinnän tutkimuksen eri taloissa erilaisia kirjoittamis- ja kirjoitustekniikoita, jotka palvelevat informatiivisen tekstin parempaa viestintää, tarkastellaan usein ja huolellisesti .\nKatso myös: lausuntoartikkeli.


Miksi Espan Kappelista ei saa jäätelöä? - Kaupunki - Helsingin Sanomat\nMiksi Espan Kappelista ei saa jäätelöä?\nHelsingin keskusta sunnuntaipäivänä: kadulla kävelee kaksi aikuista ja kaksi lasta (1- ja 3-vuotiaat). 3-vuotias on pitkään mankunut jäätelöä, vanhemmat kahvia, mutta sopivaa kahvilaa ei näy. Sitten vanhemmat keksivät Esplanadikappelin, sehän on uusittukin.


RASKAANA GRAVID 2-3 VIIKKOA: 38+3 Hyviä uutisia neuvolasta ja päivän ostosvinkki\n38+3 Hyviä uutisia neuvolasta ja päivän ostosvinkki\nTänään neuvolassa kuulin hyviä uutisia. Tyypin pää ei enää heilu vaan on kuulemma tukevasti kiinnittynyt. Jippii. Eihän se nyt ilmeisesti synnytyksen kannalta sen kummempia tarkoita, mutta jotensakin kovasti lohdutti tieto, että kyllä siellä ainakin jotain tapahtuu ja oikeaan suuntaan ollaan menossa. Paino oli (muka) pysynyt samana kuin reilu viikko sitten, mikä mielestäni antaa lähinnä olettaa, että viime viikolla olin siis vielä enemmän turvoksissa kuin tänään. Hemoglobiini oli 124, eli vähän laskemaan päin, mutta ei tarvita kuitenkaan lisärautaa. Verenpaineet kohtuulliset ja sf-mitta 34 cm. Jampan sykkeet pyöri siinä 155:ssä. Eli kuulemma olisi kaikki reilassa. Kyselin toiveikkaasti, että mitkäköhän on mahdollisuudet päästä käynnistykseen ennen 42- viikkoa, mikäli ai ala herraa sitä ennen kuulumaan. Kuulemma heikot on mahdollisuudet jos ja kun on kaikki sujunut hyvin siihen asti. Edelleen kun hieman hirvittää, että josko sitä joutuu jonkun jättiläisen maailmaan puskemaan jos menee kovin pitkäksi tämä loppuodotus. No ai auta itku markkinoilla.\nPäivän ostosvinkkinä kaikille, joiden kotikaupungista löytyy halpaketju Tokmanni. Kävin toissapäivänä muissa asioissa kyseisessä puljussa ja bongasin lasten levyjä hintaan 2 euroa kipale. Ei edes ollut mikään tarjous, vaan kyseisten levyjen normihinta. Levyjä oli varmaan ainakin 8 erilaista, itse päädyin ostamaan niistä 4, jotka sisältää mm. seuraavat kuolemattomat rallit: Leipuri Hiiva, Popsi popsi porkkanaa, Känkkäränkkä, Täti Monika, Pieni tytön tylleröinen ja Pikku Posteljooni. Valkkasin nimenomaan sellaisia levyjä, joissa oli omasta lapsuudesta tuttuja lauluja, mutta joihin ei kuitenkaan itse muista sanoja kokonaan. Eikun laulaa lollottelemaan mukana.\nTunnisteet: hemoglobiini, kiinnittyminen, neuvola, painonnousu, sf-mitta, verenpaineet\nJonna 25 marraskuuta, 2011 12:34\nMiulla kans toi sama pelko et jos joutuu käynnistykseen ja sit joutuu puskemaa sieltä sellasen jättiläisen ulos! Meinasin jos ens neuvolaan keretään viel ni sanookki tosta jotain, ku nytkään en tosiaan tiiä minkä kokone vauva täältä on tulossa. Heh :D


Muusikoiden.net - Keskustelu - Apua! Marshallissa vikaa\nAihe: Apua! Marshallissa vikaa\nNyt kävi näin, että bluesbreaker laittoi sopimuksen katkolle heti reenien alkajaisiksi.. Virrat normaalisti päälle ja alkoi kuulua konehuoneen puolelta ihan pientä epämääräistä sirinää.. Hetken päästä standby päälle ja punainen ledi sammuu ja vahvistin menee hiljaiseksi.\nKerkeäviä korjaajia ei löydy lähipaikkakunniltakaan ja kiire olisi saada kone pelaamaan.\nOnko ideoita mistä kannattaisi vikaa hakea? Putkissa olisi pitänyt ainakin vielä hönkää riittää..\nAinakin sulakkeen voisi koittaa vaihtaa, jos virtaa ei tuu ollenkaan.\nmadcow2: Ainakin sulakkeen voisi koittaa vaihtaa, jos virtaa ei tuu ollenkaan.\nJos kone on sirissyt ensin ja sitten mennyt pimeäksi, mä en lähtisi välttämättä ensin laittamaan pelkästään sulakkeita. Sirinä usein viittaa johonkin muuhun kuin pelkkään sulakkeen palamiseen.\nPutket on yleensä se helpoin tapa kokeilla, tapahtuuko jotain heräämistä koneessa. Niistä kun on kovin vaikea mennä sanomaan pelkästään ajan perusteella, onko ne vielä elossa vai ei. Niitä voi verrata ihan kattolamppuihin: osa niistä kestää vuosia, ja osa hajoaa alta viikon.\nVialliselta putkelta tuo kuullostaa, mutta paras kuitenkin, että saisit sen huoltoon tsekattavaksi.\nJos nyt kuitenkin haluat itse jotain kokeilla, niin irroita pääteputket ja laita ehjä (oikean kokoinen) sulake palaneen tilalle ja kokeile pistää päälle ilman pääteputkia. Jos sulake ei uudestaan pala, on vika siellä päätepuolella. Vikaantunut putki saattaa viedä mennessän myös muita komponentteja, joten paras jos saisit sen huoltoon.\nEtenkin jos on JJ:n putket, ne voi laueta vaikka ostopäivänä. En oikein voi suositella.\nJeps, molemmat sulakkeet olivat palaneet.. ( Main fuse ja h.t fuse Mikä näiden käytännön ero on? )\nSovtekia löytyy päätteestä.\nPitää huomenna testata tuo kuinka käy kun vaihtaa nuo sulakkeet..\njohjeli: Jeps, molemmat sulakkeet olivat palaneet.. ( Main fuse ja h.t fuse Mikä näiden käytännön ero on? )\nPitääpä muistuttaa tuosta peavey ketjusta. Laita sitten samanmoiset sulakkeet millaset oli. Ei pääse soundi lämpeneen liikaa.\njohjeli: ....Pitää huomenna testata tuo kuinka käy kun vaihtaa nuo sulakkeet..\nJa ilman pääteputkia!! Ei ne sulakkeet itsekseen palele. Se, että molemmat sulakkeet on menneet, kielii kyllä siitä, että päätepuolella on jotain pahasti oikosulussa.\nTosin mulla oli huollossa taannoin yksi kone, jossa toisen pääteputken hilavastus oli irronnut juotoksestaan ja hilaetujännite tällöin nolla. (fixed bias kone siis). Hetken aikaa oli anodi loimotellut punaisena ja sitten paloi ht-sulake. Liitos kuntoon ja kaikki pelasi taas. Ht-sulake pelasti isommalta vauriolta.\nJucciz: Etenkin jos on JJ:n putket, ne voi laueta vaikka ostopäivänä. En oikein voi suositella.\nEläpä ny provoa kakkaa, JJ:t on hyviä putkia ja kestää manhandlaamista\nphiit: Eläpä ny provoa kakkaa, JJ:t on hyviä putkia ja kestää manhandlaamista\nAinakin KT77 ja EL34 putkista on saanut lukea paljon, että luotettavuuden kanssa on ongelmia. Uraltonen Mikolta sain myös joskus tämmöistä infoa, en tiedä onko asian laita muuttunut.\nMyrkky Nuoli: Ainakin KT77 ja EL34 putkista on saanut lukea paljon, että luotettavuuden kanssa on ongelmia. Uraltonen Mikolta sain myös joskus tämmöistä infoa, en tiedä onko asian laita muuttunut.\nEL84:sia ite käytin vuosikaudet vailla mitään ongelmia tosin tuli vaihdettua 2x vuodessa ihan periaatteesta.\nphiit: EL84:sia ite käytin vuosikaudet vailla mitään ongelmia tosin tuli vaihdettua 2x vuodessa ihan periaatteesta.\nSe on hyvä, että toimii. Ei mullakaan oo ongelmia ollut KT77:n tai EL34:n kanssa, mutta uskon silti kun ammattilainen sanoo. Ei mulla oo kyllä ollu ongelmia minkään pääteputken kanssa.\nMyrkky Nuoli: Se on hyvä, että toimii. Ei mullakaan oo ongelmia ollut KT77:n tai EL34:n kanssa, mutta uskon silti kun ammattilainen sanoo. Ei mulla oo kyllä ollu ongelmia minkään pääteputken kanssa.\nSamaa vikaa ettei mitään ongelmia, paits kerran EHX putki oli doa. En siltikään tuomitse merkkiä sen perusteella.\nphiit: Samaa vikaa ettei mitään ongelmia, paits kerran EHX putki oli doa. En siltikään tuomitse merkkiä sen perusteella.\nYksi tai muutama hajonnut putki on pieni otanta, mutta UralTone varmasti kokemuksesta tietää mistä reklamoidaan, koska heillä on tuo 3kk takuu saatavilla, tai mitkä hajoaa rasitustestissä. En usko, että UralTonella olisi mitään syytä haukkua omaa myymäänsä tuotetta, jos sillä ei olisi jotain perustetta.\nMr. Speed: Yksi tai muutama hajonnut putki on pieni otanta, mutta UralTone varmasti kokemuksesta tietää mistä reklamoidaan, koska heillä on tuo 3kk takuu saatavilla, tai mitkä hajoaa rasitustestissä. En usko, että UralTonella olisi mitään syytä haukkua omaa myymäänsä tuotetta, jos sillä ei olisi jotain perustetta.\nUraltonelta iteki omat putket hankkinu joten luottaisin myös heiän sanaansa, nyt oli vaa eri putkityyppi itellä mistä enempi kokemusta\n27.03.2014 10:29:25 (muokattu 27.03.2014 10:32:30)\nMain fuse on heti verkkoliitännän jälkeen, HT Fuse verkkomuuntajan jälkeen.\nÄlä suotta vaihda, palavat vain uudestaan. Todennäköisesti tuosta on joko jonkin putken hehku oikarissa tai tasuriputki (GZ34) mennyt ja pääteputket mahdollisesti loppu. Myös näiden yhdistelmä on mahdollinen.\nJJ:n putkia ei oo mitään syytä välttää, vaikka joku NOS-putkia diilaava hahmo niitä koittaa dissatakin.\nE: ja itte lähtisin lähestymään ongelmaa vaihtamalla ton tasuriputken. JJ:n GZ34 tais olla nykytuotantoputkista sarallaan parhaasta päästä.\nNoniin, tasuri sieltä oli pamahtanut. Nyt vain uutta tilalle.. Paikallaan siellä olikin joku hyvin mitäänsanomaton kiinalainen putki. Onko tasurin rikkoutumiselle joku mahdollinen syy?\nUraltonen mukaan JJ:n putkissa on ollut reklamaatiota enemmän kuin keskimääräisesti muilla merkeillä\nTarviiko tuon tasasuuntaajaputken vaihdossa huomioida mitään kummempia.. Sen kuin vaihtaa uuden?\n27.03.2014 15:08:41 (muokattu 27.03.2014 15:24:56)\njohjeli: Noniin, tasuri sieltä oli pamahtanut. Nyt vain uutta tilalle.. Paikallaan siellä olikin joku hyvin mitäänsanomaton kiinalainen putki. Onko tasurin rikkoutumiselle joku mahdollinen syy?\nVoi olla surkea tai muuten vaan loppuun käytetty putkikin jos on jotain kiinaosastoa, mutta hyvin mahdollisesti sille on jokin syy. Esimerkiks oikkari jossain päin päättäriä vetäisee äkkiä tasurin mennessään. Joskus oon onnistunut biasoinnin yhteydessä käräyttämään tasuridiodeja hutasemalla mittarin päillä just sopivasti putken kantaan toisen pään ollessa maissa. Jos sulla on tämmöinen skenaario siellä niin päättäriputket on hyvin mahdollisesti ok ja sieltä saattaa lähteä seuraavakin tasuri kävelemään kun lyöt päälle.\nKäyttöikä tullut tiensä päähän, ihan tavallista.