MAANMITTAUSLAITOS.FI. Markku Airaksinen, Simo Hannelius, Mikko Honkanen, Maija Lääti ja Juhani Väänänen. Maanmittauslaitoksen julkaisuja nro PDF\nDownload "MAANMITTAUSLAITOS.FI. Markku Airaksinen, Simo Hannelius, Mikko Honkanen, Maija Lääti ja Juhani Väänänen. Maanmittauslaitoksen julkaisuja nro 111"\n1 MAANMITTAUSLAITOS.FI Markku Airaksinen, Simo Hannelius, Mikko Honkanen, Maija Lääti ja Juhani Väänänen Maanmittauslaitoksen julkaisuja nro 111\n3 MAANMITTAUSLAITOS.FI Markku Airaksinen, Simo Hannelius, Mikko Honkanen, Maija Lääti ja Juhani Väänänen Maanmittauslaitoksen julkaisuja nro 111\n4 Julkaisun nimi: Metsän hinta Suomessa v Julkaisija: Maanmittauslaitos Kuvat: Antero Aaltonen ISBN (painettu), X (verkkojulkaisu) ISSN (painettu), (verkkojulkaisu) Helsinki\n5 Kuvailulehti Julkaisun päivämäärä Tekijät Markku Airaksinen, Simo Hannelius (Metla), Mikko Honkanen, Maija Lääti, Juhani Väänänen Julkaisun nimi Metsän hinta Suomessa Julkaisusarjan nimi ja numero Maanmittauslaitoksen julkaisusarja nro 111 Julkaisija/kustantaja Maanmittauslaitos, kehittämiskeskus Tiivistelmä Metsän käypää hintaa arvioitaessa yleisesti käytetty menetelmä Suomessa on summa-arvomenetelmä. Menetelmän käyttökelpoisuuden selvittämiseksi ja soveltamisen ohjeistamiseksi erityisesti arvioitaessa laajojen metsäalueiden käypää hintaa on Maanmittauslaitos tehnyt ekonometriset tutkimukset: Metsän hinta Suomessa v , julkaisu nro 61 ja Metsän hinta Suomessa 1995, julkaisu nro 88, joissa selvitettiin metsän käyvän hinnan ja summa-arvon välistä yhteyttä. Nyt käsillä oleva tutkimus on Maanmittauslaitoksen julkaisun nro 88 ajantasaistus, jonka tarkoituksena on selvittää metsästä maksetun kauppahinnan ja sille lasketun summa-arvon suhdetta vuosien tilanteessa ja mahdollisesti muiden tekijöiden vaikutusta metsän hinnanmuodostukseen. Lisäksi tutkimuksessa tutkittiin markkinapohjaisen tuottoarvomenetelmän soveltuvuutta metsäkiinteistöjen markkina-arvon määrittämiseen. Käytössä olleesta kauppahinta-aineistosta analysoitiin ne sisäiset korot, joilla kauppaa käydään metsäkiinteistömarkkinoilla. Tutkimushanketta varten kerättiin koko maan alueelta 327 metsäkiinteistökaupan tiedot vuosilta Kauppa-hinta-aineisto koottiin Maanmittauslaitoksen ylläpitämän kiinteistöjen kauppahintarekisterin pohjalta. Metsän inventointi ja perusteet taloudellisille laskelmille tilattiin Metsäntutkimuslaitokselta (METLA). Verkkojulkaisun osoite > julkaisusarja Jakaja MML:n karttavarasto Hinta 20 euroa Julkaisuvuosi Sivumäärä sivua + liitteet Avainsanat Metsän arviointi, summa-arvo, tuottoarvo, markkina-arvo ISBN ISBN (painettu), X (verkkojulkaisu) ISSN ISSN (painettu), (verkkojulkaisu) Kieli Suomi 3\n6 Keskeisiä käsitteitä Arviointimenetelmä = Menettelytapa, jolla kohteen arvo, tuotto tai kohteen tuottamisesta tai käyttämisestä johtuva kustannus määritetään. Diskonttaus = Tulevaisuudessa saatavien tai maksettavien rahamäärien muuttamista nykyhetken rahamääriksi eli nykyarvoiksi. Menetelmä ottaa huomioon rahan aika-arvon, jolloin tulevaisuudessa saatavan rahamäärän arvo on aina pienempi kuin nykyhetkenä saatavan samansuuruisen rahamäärän arvo. Diskonttaustekijä = Tekijä, jolla kertomalla tulevaisuudessa saatava tai maksettava rahamäärä saadaan muutettua nykyhetken arvoksi. Diskonttaustekijän suuruus riippuu siitä, kuinka monen vuoden kuluttua nykyhetkestä rahamäärä saadaan ja kuinka suurta korkokantaa diskonttauksessa käytetään. Erillisarvo = kohteen arvo ilman käyttöyksikön vaikutusta (Suomen Kiinteistöarviointiyhdistys ry. 1986, s. 13). Erillisarvomenetelmä = Arviointimenetelmä, jossa käyttöyksikkö arvioidaan sen eri omaisuusosien erillisarvojen summana. Hakkuuarvo = Tässä koko pystypuustolle tilavuuden, edullisimman puutavaralajijakauman ja vallitsevien kantohintojen perusteella laskettu arvo. Se ei tarkoita vain metsälain mukaan hakattavissa olevan puuston määrää. Hakkuumahtomenetelmä = Tuottoarvomenetelmä, joka perustuu mahdollisimman suureen hakkuukertymään lähitulevaisuudessa. Heti hakattavissa oleva puusto = Puusto, joka on hakattavissa välittömästi tai muutaman vuoden kuluessa metsälakien ja Hyvän metsänhoidon suositusten perusteella. Hinta = Hyödykkeestä rahana suoritettu vastike (Suomen Kiinteistöarviointiyhdistys ry. 1986, s. 40). Kantohinta = Ostajan raakapuusta maksama hinta kaupassa, jossa myyjä luovuttaa metsän hakkuuoikeuden. Ostaja huolehtii puutavaran hakkuusta ja kuljetuksesta. Sen yksikkö on euroa kuorellista kiintokuutiometriä kohden (Hannelius ym. 1989, s.358). Kauppa-arvomenetelmä = Arvioitavan kohteen kanssa vertailukelpoisista kaupoista maksettuihin, edustaviin kauppahintoihin perustuva arviointimenetelmä. Kehitysluokka = Metsikön luokittaminen sen kehitysvaiheen mukaan (Hyvän metsänhoidon suositukset. Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. Helsinki s.85-86). Aukea - A0 Siemenpuumetsikkö - S0 Ylispuustoinen taimikko - Y1 Pieni taimikko - T1 Varttunut taimikko - T2 Nuori kasvatusmetsikkö - 02 Varttunut kasvatusmetsikkö -03 Uudistuskypsä metsikkö - 04 Suojuspuumetsikkö - 05 Kiinteistö = Tässä, paitsi rajoiltaan määrättyä ja kiinteistörekisteriin merkittyä maanpinnan osaa ja määräalaa sillä olevine ja samalle omistajalle kuuluvine rakennuksineen, kiinteine rakenteineen sekä siihen kuuluvine muine etuisuuksineen. Kiinteistöarviointi = maa- ja vesialueen sekä niillä olevan omaisuuden ja niihin kohdistuvan oikeuden taloudellisen arvon tai arvovaikutuksen määrittämistä. Kiinteistön arvo = Sen kyky tyydyttää välittömästi tai välillisesti inhimillisiä tarpeita (Suomen Kiinteistöarviointiyhdistys ry. 1986, s. 13). Kokonaisarvo = Käyttöyksikön arvo yhtenä kokonaisuutena arvioituna (Suomen Kiinteistöarviointiyhdistys ry. 1986, s. 14). Kokonaisarvomenetelmä = Arviointimenetelmä, jossa käyttöyksikön arvo määritetään kokonaisarvosta lähtien kaikkia eri osia erikseen arvioimatta. Kokonaisarvon korjaus = Korjaus, jolla omaisuusosittain arvioidun käyttöyksikön arvo tarkistetaan vastaamaan käyttöyksikön jakamatonta kokonaisarvoa (Suomen Kiinteistöarviointiyhdistys ry. 1986, s. 42). Korko = Pääomalle maksettava korvaus siltä ajalta kun se on sidottuna tiettyyn kohteeseen. Kustannusarvo = Tässä taimikon arvo, joka määritetään arviointiajankohtaan mennessä aiheutuneiden perustamis- ja hoitokustannusten sekä sijoitetun pääoman korkokustannusten mukaan (Hannelius ym. 1989, s. 362). Kustannusarvomenetelmä = Arviointiajankohtaan mennessä aiheutuneisiin perustamis- ja hoitokustannuksiin perustuva arviointimenetelmä. Käypä hinta = Kohteesta paikkakunnalla todennäköisesti maksettava hinta (Suomen Kiinteistöarviointiyhdistys ry. 1986, s. 42). Markkina-arvo = Se arvioitu rahamäärä, jolla omaisuus vaihtaisi omistajaa arvioinnin arvopäivänä kauppaan halukkaan ja toisistaan riippumattoman myyjän ja ostajan välillä asianmukaisen markkinoinnin jälkeen osapuolten toimiessa tietoisesti, järkevästi ja ilman pakkoa (Kansainvälinen Arviointistandardikomitea 2004, s. 38). 4\n7 Metsikkö = Viljavuudeltaan, puustoltaan ja kehitysluokaltaan yhtenäinen metsälön osa. Metsänkäsittelyn perusyksikkö (Hannelius ym. 1989, s. 366). Metsälö = Yhteen tai useampaan tilaan tai talousyksikköön kuuluvat metsiköt. Se on taloudellisesti ja hallinnollisesti itsenäinen kokonaisuus (Hannelius ym. 1989, s. 367). Metsämaan arvo (paljaan maan arvo) = Metsämaan puuntuotoskyvyn, puulajin, todennäköisten kantohintojen ja metsänhoitotöiden ym. kustannusten perusteella laskettu paljaan maan odotusarvo (Hannelius ym. 1989, s ). Metsän arvo = Tässä metsätalousmaan ja siihen liittyvän puuston yhteistä arvoa. Synonyyminä tässä yhteydessä käytetään termiä metsäkiinteistön arvo. Metsänarviointi (metsän arvon määrittäminen) = Tässä metsäomaisuuden ja siihen kohdistuvan oikeuden taloudellisen arvon tai arvovaikutuksen määrittämistä (vrt. kiinteistöarviointi). Metsätalouden maa = Metsätalouden käytössä oleva maa, johon luetaan metsämaa, kitumaa ja joutomaa sekä metsätalouden käyttämät tiet, varastot jne. MOTTI = Metsänkasvatusohjelmisto, joka tuottaa puuston kehitysennusteita kasvu- ja tuotosmallien avulla. Määräala = Rajoiltaan tai alaltaan määrätty alue, jota ei ole vielä muodostettu kiinteistöksi. Nykyarvo = Tulonodotusten diskonttaamiseen perustuva arvo, jota laskettaessa kaikki tulevat tulot ja menot siirretään laskentakorkoa käyttäen nykyhetkeen. Odotusarvo = Päätekorjuuikäistä puustoa nuoremman metsikön arvo, joka saadaan puustosta tulevaisuudessa saatavien nettohakkuutulojen nykyarvona (Hannelius ym. 1989, s. 371). Odotusarvokerroin = Kerroin, jolla päätekorjuuikäistä nuoremman metsikön hakkuuarvo on kerrottava puuston odotusarvon määrittämiseksi (Hannelius ym. 1989, s. 371). Odotusarvolisä = Puuston odotusarvon ja hakkuuarvon erotus (Hannelius ym. 1989, s. 371). Prolongointi = Diskonttauksen vastakohta, jolla rahalle voidaan koronkorkolaskennalla määrittää myöhempää ajankohtaa vastaava arvo. Puuston hakkuuarvo = Metsän pystypuuston tilavuuden, edullisimman puutavaralajijakauman ja vallitsevien kantohintojen perusteella laskettu arvo. Summa-arvomenetelmä = Kohteen omaisuusosien erillisarvojen summaan perustuva arviointimenetelmä. Taimikko = Nuorta metsää, jonka latvusto ei yleensä ole vielä sulkeutunut. Puut eivät ole saavuttaneet kuitupuutavaralajien kokovaatimuksia (Hannelius ym. 1989, s. 378). Taimikon arvo = Odotettavissa olevien tulojen nykyarvo. Taimikon arvo voidaan laskea myös aiheutuneiden kustannusten mukaan (vrt. kustannusarvo). Tehoisa lämpösumma (degree days, d.d) = vuorokausien keskilämpötilojen summa, kun keskilämpötilasta on ensin vähennetty viisi astetta. Lämpösumma lasketaan koko vuodelle (Evira). Tuottoarvomenetelmä = Arviointimenetelmä, jolla kohteen arvo määritetään kohteesta tuottoaikana todennäköisesti saatavien tuottojen pääomitettuna arvona. Vallitseva puulaji = se puulaji, jonka osuus tilavuudesta on suurin. 5\n8 Tiivistelmä Tutkimuksen keskeisenä tavoitteena oli ajantasaistaa Maanmittauslaitoksen julkaisu n:o 88 Metsän hinta Suomessa v. 1995, jossa selvitettiin laajahkojen metsätilojen kauppahinta-aineiston avulla perinteisellä summa-arvomenetelmällä kaupan kohteille laskettujen arvojen ja maksettujen kauppahintojen välistä suhdetta. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa kerättiin 327 vuosina tehtyä edustavaa, pinta-alaltaan vähintään kahden hehtaarin suuruista metsäkauppaa koko maassa. Kohteiden metsävaratunnukset selvitettiin joko maastossa tai käyttämällä hyväksi voimassa olevia metsäsuunnitelmiin. Näiden käyttöön pyydettiin ja saatiin metsänomistajien suostumus. Aineiston otannassa ja kohteiden valinnassa käytettiin hyväksi Metlan kaukokartoitusmenetelmin hankittua metsävaratietoa. Tilakohtaiset metsävaratunnukset ja taloudelliset tunnusluvut (summa-arvot ja sisäiset reaalikorot) laskettiin Metlassa. Tutkimuksessa muodostettiin hintamallit maan kolmelle osa-alueelle. Lisäksi muodostettiin koko valtakunnan käsittäviä malleja. Mallit ovat muodoltaan lineaarisia. Niiden selitysasteet (R 2 ) vaihtelivat alueesta riippuen välillä 0,66-0,92 ja jäännöskeskihajonnat (s j ) välillä 48 % - 72 %. Muodostetuissa aluemalleissa kauppahintaa selittävinä muuttujina ovat kohteen summaarvojen omaisuusosa-arvot ottamatta huomioon odotusarvolisää sekä kohteen lämpösumma. Valtakunnallisessa mallissa summa-arvon osat ovat erillisinä muuttujina. Odotusten mukaisesti summa-arvon hintavaihtelua selittävä vaikutus osoittautui erittäin voimakkaaksi. Sen sijaan monet muut tutkitut tekijät eivät tulleet hintamalleihin mukaan. Ne joko eivät olleet tilastollisesti merkitseviä tai niiden parametrit olivat epäloogisia. Suoritettu analyysi osoitti, että aluemalleja voidaan käyttää kokonaisia metsätiloja arvioitaessa ja että kohdeolosuhteissa laskettu summa-arvo ilman odotusarvolisää on voimakas metsän hintaa selittävä tekijä. Valtakunnan mallilla laskettuja tuloksia voidaan pitää lähinnä suuntaa antavina. Lisäksi aineistot ja niiden laskentatulokset osoittivat, että summa-arvoon tehtävä kokonaisarvon korjaus todennäköiseen arviointikohteen markkina-arvoon pääsemiseksi on selvästi alennus, joka vaihteli keskimäärin välillä % alueesta riippuen. Verrattuna mainittuun aikaisempaan metsänhintatutkimukseen kokonaisarvon korjaus oli nyt kerätyn havaintoaineiston mukaan keskimäärin noin 20 prosenttiyksikköä pienempi. On kuitenkin muistettava se, että eri ajankohtien ( , 1995 ja ) summaarvolaskelmien perusteet (laskentakorot, tuotosmallit ja kantohintojen odotusarvot) eivät olleet yhdenmukaisia. Eri ajankohtina myyntiin tulleiden metsätilojen puuston keskitilavuudet ja kehitysluokkien jakaumat tiloilla ovat olleet selvästi vaatimattomampia kuin saman alueen yksityismetsissä keskimäärin. (Airaksinen 2008, s. 55) Havaintoaineistosta laskettiin myös kohteiden sisäiset korot, jolloin saatiin selville, millä koroilla vuosien olosuhteissa metsäkiinteistömarkkinoilla Suomessa käytiin kauppaa. Havaittiin, että korko ei ole vakio, vaan muuttuu kohteiden puumäärän muuttuessa. 6\n9 Alkusanat Metsätalous on perinteisesti ollut suomalainen vahvuus. Voisi kuvitella, että meillä myös metsäkiinteistöjen arvon määritys olisi kehittynyt pitkälle. Yllättäen näin ei ole. Vaikka suomalaiset metsävarat ja niiden kehittyminen tunnetaan tarkkaan, ei metsäkiinteistöjen arvon määritystä kohtaan ole metsätaloustieteissä tunnettu juurikaan kiinnostusta. Metsäkiinteistöjen arvoa käytännön metsämarkkinoilla on vakiintuneesti määritetty summa-arvomenetelmällä, jonka teoreettiset heikkoudet kuitenkin jo pitkään ovat tieteisopissa tunnustettu. Ongelmalliseksi summa-arvomenetelmän tekee se, ettei oikeaoppista eli Tapion taskukirjoissa aputaulukoineen jo pitkään julkaistua summaarvomenetelmän sovellutusta käytännössä juurikaan käytetä vaan jokaisella itseään kunnioittavalla metsäorganisaatiolla on oma sovellutuksensa omine taulukoineen. Summa-arvomenetelmässä vääjäämättä tarvittavan kokonaisarvon korjauksen suuruus riippuu olennaisesti käytettävistä taulukoista. Käytännön markkinoilla toimivilla on näppituntuma omassa sovellutuksessaan tarvittavasta kokonaisarvon korjauksesta. Viranomaisena esimerkiksi jakoja ja pakkolunastuksia varten metsäkiinteistön arvoa määrittävältä tällainen näppituntuma väistämättä puuttuu. Lähivuosikymmeninä ainoastaan Maanmittauslaitos on julkaissut tutkimustuloksia metsäkiinteistöjen laskennallisen summa-arvon ja markkina-arvon suhteesta eli kokonaisarvon korjauksesta. Nyt käsillä oleva julkaisu jatkaa aiempien julkaisujen eli Metsän hinta Suomessa v , julkaisu nro 61 ja Metsän hinta Suomessa 1995, julkaisu nro 88, aloittamaa sarjaa. Metsäntutkimuslaitoksen (METLA) julkaisema MOTTI-sovellus mahdollistaa metsän kasvatuksen ja käsittelyn simuloinnin ja siten luo pohjaa metsän arvon määritykseen tuottoarvopohjaisesti. Simuloinnin lisäksi tuottoarvomenetelmän soveltaminen vaatii tietoa tuottovaatimuksesta eli tuottoarvolaskelmissa käytettävästä korkotekijästä. Nyt käsillä olevassa julkaisussa on pystytty toteutuneista kiinteistökaupoista laskemaan toteutuneet tuottovaatimukset ja siten saatu merkittävää uutta tutkimustietoa. Lämpimät kiitokset tutkimuksen tekijöille, TkT Markku Airaksiselle ja hänen vetämälleen projektiryhmälle. Erityisesti haluan kiittää projekti- ja johtoryhmässä vaikuttaneita sidosryhmien asian-tuntijoita eli METLAn emeritustutkijaa Simo Hanneliusta ja Metsätalouden kehittämiskeskus Tapioa edustanutta Raito Paanasta. Toivon MOTTI-mallien ja nyt julkaistujen tutkimustulosten auttavan metsän arvon määritystä askeleen kehittyneempään suuntaan - markkinapohjaisen tuottoarvomenetelmän käyttöön. Sakari Haulos Yli-insinööri Maanmittauslaitoksen keskushallinto 7\n10 Sisältö KESKEISIÄ KÄSITTEITÄ 4 TIIVISTELMÄ 6 ALKUSANAT 7 1. JOHDANTO Yleistä Aikaisemmat tutkimukset Summa-arvomenetelmä Tuottoarvomenetelmä 10 2 METSÄN ARVON MÄÄRITYKSEN MENETELMIÄ Yleistä arviointimenetelmästä Summa-arvomenetelmä Tuottoarvomenetelmä Tutkimustehtävä ja menetelmä 15 3 METSÄKIINTEISTÖJEN MARKKINAT Metsän omistus Suomessa Metsän hintakehitys Metsäkiinteistöjen markkinoihin vaikuttava lainsäädäntö 18 4 METSÄN KAUPPAHINTAAN VAIKUTTAVISTA TEKIJÖISTÄ Tilakohtaiset tekijät Aluekohtaiset tekijät Etäisyyssijainnin tekijät Muut tekijät 21 5 TUTKIMUSAINEISTO Aineiston hankinta Kaupan kohteista tutkitut tekijät Aineiston kuvaus AIineiston ryhmittely 24 6 AINEISTON KÄSITTELY JA SUMMA-ARVOMALLIEN MUODOSTAMINEN Hintamallin valinta Muodostetut hintamallit 25 7 SUMMA-ARVOMALLIEN TULOSTEN TARKASTELU Mallien hintatekijät Kokonaisarvon korjaus ja siihen vaikuttavat tekijät Tulosten vertailu aikaisempaan tutkimukseen Summa-arvomallien soveltaminen arvioinnissa 29 8 TUOTTOARVOMENETELMÄ METSÄNARVIOINNISSA Tasaikäisten metsälöiden kasvatus Toimenpiteiden ajoitus ja kustannukset Metsän tulevan kehityksen ja hakkuukertymien ennustaminen 30 9 TUOTTOARVOMENETELMÄN TULOKSET Sovellus tuottoarvomenetelmän käyttöön Sisäinen korko Tuottoarvomenetelmän soveltaminen Yleistä JOHTOPÄÄTÖKSIÄ 35 LIITTEET 37 Liite 1 Tilastollisia tunnuslukuja alueittain 37 Liite 2 Kauppojen maantieteellinen sijainti 39 Liite 3 Lämpösummakartta 40 Liite 4 Käytetyt kantohinnat, /m 3 41 Liite 5 Käytetyt metsänhoitotöiden kustannukset 42 KIRJALLISUUTTA 43 8\n11 1 Johdanto 1.1 Yleistä Summa-arvomenetelmän perustana on Faustmannin (1849) paljaan maanarvon kaava, jossa metsiköstä tulevaisuudessa saatavat tuotot, kustannukset ja hinnat oletetaan tunnetuiksi. Kaavan avulla on mahdollista laskea odotusarvoja eri ikävaiheiden metsiköille. Näitä laskettuja arvoja käyttäen saadaan metsäkiinteistön summa-arvo laskemalla yhteen maapohjan arvo, taimikon arvo, puuston hakkuuarvo ja odotusarvolisä. Hakkuuarvo saadaan lasketuksi Metsäntutkimuslaitoksen tilastoimien alueellisten kantohintatietojen pohjalta. Maapohjan arvot, taimikoiden arvot ja odotusarvolisät saadaan Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio:n valmiiksi laskemista taulukoista. Niitä on perinteisesti ajantasaistettu kymmenvuotisvälein ja julkaistu erillisinä ja myös Tapion taskukirjoissa. Kaavamaisen menetelmän laskelmien oletukset ja lähtökohdat on usein kyseenalaistettu. Sen soveltamista on tukenut vaihtoehtoisen menetelmän puute ja soveltamisen yksinkertaisuus ja helppous. Tutkimusten mukaan menetelmän on kuitenkin todettu systemaattisesti johtavan vapaaehtoisissa metsäkiinteistökaupoissa maksettuja kauppahintoja korkeampaan hintaan. Markkina-arvon arvioinnissa summaarvoon on tehtävä ns. kokonaisarvon korjaus. Tuottoarvomenetelmää on yleensä käytetty suurten metsäalueiden arvioimiseksi. Sen soveltaminen ei tähän asti ole ollut kovin yleistä, koska laskelmat ovat työläitä, tuotosmallit epätarkkoja ja tuottovaateen arviointi laskentakoron muodossa on vaikeaa. Toisaalta kiinteistöarvioinnissa useamman arviointimenetelmän käyttö on suositeltavaa, kun se on mahdollista. Tuottoarvomenetelmän kehittäminen ja soveltaminen on kuitenkin tullut mahdolliseksi markkinoille tarjottaville yksityistiloille sen vuoksi, että useasta metsiköstä koostuville metsätiloille voidaan ennustaa tuotos ja sen puutavaralajien rakenne. Ennusteiden laskenta on automatisoitu Metlassa kehitetyillä MOT- TI-metsänkasvatusohjelmistolla. Nyt käsillä oleva kauppahintatutkimus mahdollistaa korkojen määräytymisen analysoinnin. Sen tuloksena on arvioitavissa, kuinka suuri on metsään sijoittaneiden tuottovaade. Kun tuo markkinaehtoisesti toteutunut korko tunnetaan, sitä voidaan soveltaa tuottoarvomenetelmässä markkina-arvon arvioimisessa. 1.2 Aikaisemmat tutkimukset Summa-arvomenetelmä Metsän käypää hintaa arvioitaessa yleisesti käytetty menetelmä Suomessa on summa-arvomenetelmä. Menetelmän käyttökelpoisuuden selvittämiseksi erityisesti arvioitaessa laajojen metsäalueiden käypää hintaa teki silloinen Maanmittaushallitus 1980-luvulla ekonometrisen tutkimuksen, jossa selvitettiin metsän käyvän hinnan ja summa-arvon välistä yhteyttä (Metsän hinta Suomessa v , MMHn julkaisu nro 61). Aineistona oli 442 vuosina koko maassa tehtyä yli 10 ha:n metsäalueen kauppaa. Seuraava tutkimus Metsän hinta Suomessa 1995, Maanmittauslaitoksen julkaisu nro 88, oli edellä mainitun metsänhintatutkimuksen ajantasaistus. Siinä analysoitiin 339 pinta-alaltaan yli 10 hehtaaria käsittävää kiinteistökauppaa koko maasta. Edellä mainituissa tutkimuksissa muodostettiin metsän kauppahintaa kuvaavat hintamallit maan eri osaalueille sekä koko maata käsittävät mallit, ja todettiin, että summa-arvo ilman odotusarvolisää selittää erittäin hyvin laajahkosta metsäalueesta maksettua kauppahintaa. Summa-arvomenetelmän oleellinen osa, kun tavoitteena on arvioitavan kohteen markkina-arvo, on kokonaisarvon korjaus, sillä ilman sitä summa-arvomenetelmä johtaa pääsääntöisesti liian korkeisiin arvoihin. Kokonaisarvon korjaukseen vaikuttavat metsän hallintokulut, metsäverotus, metsälön koko, sijainti, puuston määrä ja laatu, hakkuumahdollisuudet, hoitotyöt, kiinteistörasitteet sekä mahdolliset metsän erityisarvot ja -oikeudet. Käytännössä kokonaisarvon korjaus on ollut % laskennallisesta maan ja puuston arvojen summasta.(oksanen-peltola 1994, s ). Tutkimuksissa havaittiin, että summa-arvoon oleellisena osana kuuluva kokonaisarvon korjaus oli koko maan aineistossa keskimäärin %:n luokkaa, kun laskennassa käytetyissä summa-arvoissa ei ollut mukana odotusarvolisää. Analyysit osoittivat, että aluemalleja voidaan käyttää kokonaisia metsätiloja arvioitaessa ja että kohdeolosuhteissa laskettu summa-arvo ilman odotusarvolisää 9\n12 on voimakas metsän hintaa selittävä tekijä. Valtakunnan mallilla laskettuja tuloksia voidaan pitää lähinnä suuntaa-antavina. Haulos (1994, s ) on selvittänyt summa-arvomenetelmän soveltuvuutta metsän markkinahinnan määrittämiseen. Havaintoaineisto käsitti 21 metsäkauppaa, jotka oli tehty aikavälillä tammikuu 1992 helmikuu Kaupan kohteiden tiedot selvitettiin kauppahintarekisterin, peruskarttatarkastelun ja metsäsuunnitelmien perusteella. Tutkimuksessa laskettiin ekonometrisiä malleja, joissa selitettävänä oli metsäkiinteistön kokonaiskauppahinta sekä kauppahinnan ja summa-arvon välinen suhde. Kokonaiskauppahintaa kuvaavassa mallissa tilastolliset tunnusluvut viittaavat merkittävään riippuvuuteen summa-arvon ja kauppahinnan välillä. Kaavan mukaan kokonaisarvon korjaus käytetyssä havaintoaineistossa on noin 40 % suurusluokkaa. Analyysissä odotusarvo-osuuden kerroin sai negatiivisen arvon, joka merkitsee sitä, että summa-arvossa odotusarvo-osuuden lisääntyessä kauppahinta pienenee. Alennus kauppahinnassa vastaa keskimäärin odotusarvolisän osuutta summa-arvosta. Hauloksen mukaan kokonaisarvon korjauksena voidaan käyttää - 20 % %, mikäli odotusarvoa ei ole otettu mukaan. Malmi, I ym. (Maanmittauslaitos. 2001) suoritti kauppahintatutkimuksen, jossa metsän summa-arvon osille laskettiin omaisuusosittaiset korjauskertoimet. Tavoitteena oli myös tarkastella metsien metsällisten tunnuslukujen ja vastaavista kohteista maksettujen kauppahintojen jakaumien suhdetta toisiinsa. Aineistona käytettiin Maanmittauslaitoksen ja Metsäntutkimuslaitoksen keräämää materiaalia vuoden 1995 metsätilakaupoista. Tutkimuksessa laskettiin hintamallit Etelä- ja Pohjois- Suomen taimikkovaltaisille sekä pääasiassa nuoria kasvatusmetsiä sisältäville metsäkiinteistöille. Etelä- Suomen osalta muodostettiin myös varttuneiden kasvatusmetsien hintamalli. Selitettävänä muuttujana malleissa oli toteutunut kokonaiskauppahinta, jota selitettiin summa-arvon eri osa-arvoilla, eli uudistuskypsän puuston hakkuuarvolla, kasvatuspuuston hakkuuarvolla sekä taimikon odotusarvon ja maan arvon yhteenlasketulla tekijällä. Osa-aineistoista laskettiin myös rinnakkaiset hintamallit, joissa maapohjan arvo sisältyy summa-arvon osiin. Tutkimuksen perusteella todetaan, että summa-arvomenetelmän eri osille on mahdollista laskea omaisuusosittaiset korjauskertoimet erityyppiset metsikkötunnukset omaavien metsäkiinteistöjen osalta Tuottoarvomenetelmä Tuottoarvomenetelmä on yksi yleisimmistä investointien edullisuuden arviointimenetelmistä. Siinä arvioidaan ja lasketaan vaihtoehtoisten sijoituskohteiden edullisuuksia. Näistä valitaan paras sen mukaan, mikä sijoitus tuottaa korkeimman nettotulojen nykyarvon. Ajatustapa soveltuu myös kiinteistöjen arviointiin, kun omaisuudesta on odotettavissa nettotuloja uhrattujen menojen jälkeen. Metsäomaisuuden arviointiin menetelmä sopii hyvin varsinkin nykyisin, kun tulonodotuksia on mahdollista ennustaa metsän kasvun ja tuotoksen perusteella. Kiinteistöarvioinnissa tuottoarvo lasketaan odotettavien tulojen ja menojen suuruudet ja ajankohdat tuntien diskonttaamalla. Soveltamisen suurin epävarmuus liittyy diskonttauskoron suuruuteen ja siihen, miten sijoittajat ottavat huomioon riskin. Metsäsijoituksissa epävarmuutta aiheuttaa sekin, että tulojen odotusaika on ylisukupolvinen. Laskentakoron eri tekijät Liiketaloudellisissa edullisuuslaskelmissa laskentakorko kuvastaa sitä uhrausta, mikä aiheutuu, kun raha sidotaan tiettyyn investointiin. Mutta se toisaalta kuvastaa sitä tuottovaadetta (prosenteissa ilmaistuna), mitä tästä investoinnista halutaan tai sitä tuottoa, mikä toisista investoinneista rahojen vaihtoehtoisessa käytössä saataisiin. (Honko 1979, s. 85). Laskentakorkokanta ei voi olla alempi kuin investointeihin käytettävien rahojen korkovaatimus ts. niiden kustannukset. Siten nämä muodostavat laskentakorkokannalle alarajan. Tämän yläpuolella on tavallisesti se tuotto, mikä rahoille saataisiin toisissa vaihtoehtoisissa sijoituskohteissa. (Honko 1979, s. 85). Hongon (1979, s. 18) mukaan investoinneille on tunnusomaista aikaulottuvuus. Investoinnin suorittaminen merkitsee pääoman sitomista vuosiksi, ehkä vuosikymmeniksi eteenpäin. Sijoittaja vaatii taloudellisen korvauksen sekä kulutuksen siirtämisestä että investointiin liittyvästä riskistä. Osa sijoituksen odotetusta tuotosta on korvausta odotuksesta ja osa korvausta riskistä. (Miettilä-Olkkonen 1993, s ). Tulon odotukseen sisältyvä korvaus johtuu siitä, että ihmiset mieltävät heti saatavan tulon myöhäisempää arvok- 10\n13 kaammaksi johtuen mm. inflaatiosta. Sijoittaja haluaa korvauksen tulevaisuuden epävarmuudesta. Mitä suurempi on todennäköisyys tulon reaaliarvon negatiiviseen muutokseen tulevaisuudessa, sitä suurempaa vuosittaista korvausta sijoittaja haluaa. Metsän arvioinnissa ongelmalliseksi laskelmissa käytettävän laskentakoron määrittämisen tekee tulojen pitkä odotusaika ja sen seurauksena pientenkin muutosten suhteellisen suuret vaikutukset lopputulokseen. Muista tuottoarvolaskennan tekijöistä, kuten puuston kehityksestä ja puun pitkänaikavälin historiallisesta hintatasosta on runsaasti tutkittua tietoa, jonka perusteella ne uskotaan voitavan määrittää suhteellisen luotettavasti pitkälle tulevaisuuteen. Metsäsijoittajat asettavat laskentakoron erilaiseksi sen mukaan, millainen tuottovaatimus kullakin on. Asetettuun tuottovaatimukseen vaikuttavat vaihtoehtoiset sijoitusmahdollisuudet ja monet muut tekijät. Oksanen-Peltola (1990, s ) toteaa, että tuottovaatimusta ilmaisevan koron suuruuteen liittyviä tutkimustuloksiakin on olemassa ja niiden tulokset vaihtelevat 2-5 %:n välillä. Nämä lievästi aliarvioidut luvut pitivät paikkansa, kun makrotason laskelmien perusteella laskettiin metsäkeskusten alueille metsätilasijoitusten sisäisiä reaalikorkoja 2000-luvulla (Hyytiäinen, ym. 2007). Koron suuri vaihtelu johtuu mm. korkoprosenttiin sisällytettyjen erilaisten tekijöiden vaikutuksesta. Alhaista korkoa on perusteltu metsäomaisuuden tuoton riskittömyydellä ja puun reaalihinnan kehityksellä. Yksi metsäekonomistien käyttämä peruste korkovalinnoille on pitkäjänteiset valtion lainat tai obligaatiot. Hilden ym. (1998, s. 36) ottivat Natura verkoston vaikutusten arviointilaskelmissaan korkokannan perustaksi valtion pitkäaikaisiin obligaatioihin perustuvan reaalikoron deflatoituna kuluttajahintaindeksillä. Korkokantana he ovat metsähehtaarin arvoja laskiessaan käyttäneet 3-5 %:n laskentakorkoja. He toteavat myös, että käytettäessä 4-5 %:n korkoja metsähehtaarin arvo vastaa likimain metsämaasta maksettuja hintoja. Suurta korkoprosenttia on perusteltu lähitulevaisuuden tulojen suhteellisen arvon tärkeydellä ja puunkasvatuksen kustannustason nousulla. Korkotasoon vaikuttavia tekijöitä ovat edellä mainittujen vaihtoehtoisten sijoitusmahdollisuuksien lisäksi mm. yhteiskunnan vaikutus ja kasvuolosuhteet. Metsäsijoituksen vertaaminen obligaatioihin ja pörssiosakkeisiin Tuoton aikaulottuvuus kytkee sijoituksen nykyarvon korkotasoon. Lyhyellä aikavälillä molempien vaihtelu on suurempaa kuin pitkällä aikavälillä. Kiinteistöpääoman pitkän elinkaaren vuoksi sen tuottoa ei ole syytä vertailla lyhytaikaisten sijoitusinstrumenttien tuottoihin. Sijoittajan näkökulmasta tulee kiinteistösijoituksen tuottovaatimuksen olla riskittömien pitkäaikaisten sijoituskohteiden tarjoamaa tuottoa suurempi. Tällaisia riskittömiä instrumentteja ovat esimerkiksi valtion verottomat obligaatiot. Niiden tuottotason lisäksi sijoittajan tulee saada tietty riskipreemio eli kohteen riskikkyydestä riippuva tuottolisä. Reaalinen, inflaatiosta puhdistettu tuotto voi keskimäärin olla kansantalouden kasvuvauhdin suuruinen. Toisen maailmansodan jälkeen se on eri maissa vaihdellut 2-5 %:n välillä. (Miettilä & OIkkonen 1993, s. 150). 11\n14 2 Metsän arvon määrityksen menetelmiä 2.1 Yleistä arviointimenetelmistä Metsän arvon määrittäminen on osa kiinteistöarvioinnin kokonaisuutta. Kiinteistöarvioinnin tarkoituksena on kiinteistöarviointisanaston mukaan määrittää maaja vesialueen sekä niillä olevan omaisuuden ja niihin kohdistuvan oikeuden taloudellinen arvo tai arvovaikutus. Kiinteistöarvioinnissa yleisesti käytettyjä arviointimenetelmiä ovat kauppa-arvomenetelmä, tuottoarvomenetelmä ja kustannusarvomenetelmä. Metsän arvon määrityksessä käytetään paljon summa-arvomenetelmää, joka on tuottoarvomenetelmän sovellus. Kun käytetään yhdessä kauppa- ja tuottoarvomenetelmää, tavoitearvona on markkinapohjainen tuottoarvo (Kuva 1). Kauppa-arvomenetelmä perustuu toteutuneiden metsätilakauppojen ja niiden hintatason arviointiin. Tuotto- ja summa-arvomenetelmällä voidaan määrittää laskennalliseen tuottoon perustuva metsän metsätaloudellisen arvo. Kustannusarvomenetelmässä metsän arvo määritetään sen perustamisesta ja hoidosta aiheutuneiden kustannusten avulla. Kustannusarvojen laskenta tulee kyseeseen vain harvoin. Metsän arvon määrityksessä voidaan käyttää myös ns. hakkuumahtomenetelmää. Menetelmä on tuottoarvomenetelmän erikoistapaus, jossa puustoa oletetaan myytävän lähiaikoina mahdollisimman paljon. Hakkuumahto kertoo, mikä on tilan heti hakattavissa olevan puuston myyntiarvo. Eri arviointimenetelmät tukevat toisiaan, ja usein saattaa olla perusteltua käyttää useampaa menetelmää ja vertailla niiden tuloksia. Millään menetelmällä ei saada tulokseksi yhtä oikeaa arvoa, pikemminkin ne antavat päätöksentekijälle ohjeellista informaatiota päätöksentekoa varten kiinnittäen huomiota siihen, mihin tekijöihin arviointi perustuu. Metsän arvon määrityksen kohteet voidaan jakaa käytettävien menetelmien suhteen kahteen luokkaan sen perusteella, millainen on arvioitava kokonaisuus: 1. Kokonaiset metsätilat tai niistä rajatut osa-alueet eli määräalat. Kohteille on olemassa markkinat ja niille on määritettävissä markkinaperusteinen arvo kauppahintoihin perustuen tai tuottoarvomenetelmillä. 2. Metsää kasvavat pienet alueet kuten yksittäiset metsäkuviot, sähkö- ja tielinjat tai esimerkiksi tuhoutuneet taimikot. Tällaisilla kohteilla ei useinkaan tehdä kauppoja. Arvon määrityksessä voidaan parhaiten tällöin käyttää tuottoarvopohjaisia menetelmiä. LÄHTÖKOHTA Metsä on kokonaisuus, jossa eri osia ei eroteta toisistaan Metsä on osiensa summan muodostama kokonaisuus MENETELMÄ Kauppa-arvomenetelmä Tuottoarvomenetelmä Summa-arvomenetelmä Markkinapohjainen tuottoarvomenetelmä LOPPUTULOS Lähellä käypää hintaa, mikäli vertailukelpoisia kauppoja riittävästi Laskennallinen metsätaloudellisiin tekijöihin perustuva arvo Kuva 1. Metsänarviointimenetelmät 12\n15 2.2 Summa-arvomenetelmä Summa-arvomenetelmässä metsän arvo määritetään sen omaisuusosien erillisarvojen summana (summaarvona), joka tarkistetaan vastaamaan metsän kokonaisarvoa korjaustekijällä (kokonaisarvon korjaus), kun tavoitearvona on kohteen todennäköinen markkina-arvo. Erillisarvot lasketaan metsiköittäin maapohjalle, taimikoille, kasvatusmetsien puustolle sekä uudistuskypsien metsien puustolle. Summa-arvomenetelmä perustuu ajatukseen, että metsän arvo muodostuu sen omaisuusosien summana. Menetelmä on tuottoarvomenetelmän sovellus: Osa erillisarvoista lasketaan tuottoarvolaskennan periaatteilla. Vaikka summa-arvomenetelmän teoreettisia lähtökohtia ja soveltamista on usein kritisoitu, on menetelmä yleisesti käytössä metsätaloudessa. Summa-arvomenetelmän kuvaus Yksittäisen metsikön arvo koostuu maapohjan ja puuston arvoista. Metsikön puuston arvo määritetään puuston kehitysvaiheesta riippuen joko 1. taimikon arvona 2. kasvatusmetsän puuston odotusarvona tai 3. uudistuskypsän metsän hakkuuarvona. Metsätilan summa-arvo on yksittäisten metsiköiden summa-arvojen summa. Tästä summasta tehdään sitten harkinnanvarainen kokonaisarvon korjaus, jossa otetaan huomioon ne arvoa alentavat ja nostavat tekijät, joita ei ole otettu huomioon metsiköiden arvoissa. Summa-arvomenetelmän erillisarvojen määrittämiseen on käytettävissä valmiiksi lasketut summa-arvomenetelmän aputaulukot. Taulukot sisältävät maapohjan ja taimikoiden arvot sekä kasvatusmetsien odotusarvokertoimet ja -lisät. Ne on laskettu Metsätalouden kehittämiskeskus Tapiossa metsäkeskusalueittain pääpuulajien ja metsämaiden viljavuusluokille. Aputaulukoiden arvot ovat laskennallisia arvoja, joiden perustana ovat alueittaiset tyyppimetsiköiden kehityssarjat. Kehityssarjat perustuvat säännöllisesti hoidettujen hyvälaatuisten metsien kehitykseen (Paananen ym. 2009). Puun hinnat saadaan Metsäntutkimuslaitoksen tilastoista. 2.3 Tuottoarvomenetelmä Metsän, kuten muidenkin tuloa tuottavien kohteiden arvioinnissa, tuottoarvomenetelmä tarkoittaa metsälöstä odotettavien tuottojen perusteella määritettävää arvoa. Tuottoarvo on metsälön kaikkien tulevaisuudessa odotettavien tulojen ja menojen nykyarvojen summien erotus ja se käsittää sekä maan että puuston (Oksanen Peltola 1990, s ). Tuottoarvomenetelmässä maata ja puustoa ei arvioida erikseen, vaan ne käsitetään yhdeksi kokonaisuudeksi (Oksanen-Peltola 1991, s. 357). Metsäkiinteistön tulot ja menot ovat yleensä harvoin toistuvia ja lisäksi erisuuruisia. Tulot ja menot arvioidaan erillisinä vastaten arvioituja todellisia eriä päättymättömänä sarjana ja yksittäiset tulo- ja menoerät diskontataan nykyhetkeen. Kun metsälön kaikkien tulevaisuudessa odotettavien tulojen nykyarvosta vähennetään menojen nykyarvo, saadaan nettotulojen nykyarvo eli tuottoarvo. (Oksanen-Peltola 1991, s. 357). Sen suuruus riippuu näin ollen nettotulojen suuruudesta, niiden ajallisesta etäisyydestä ja diskonttauksen laskentakorosta. Laskennassa tulot ja menot tapahtumahetkineen poimitaan metsiköille laaditusta kehitysennusteista. Kuva 2 havainnollistaa tuottoarvon laskentaperiaatetta. Metsän arvo sijoituksena on odotusarvon luonteista. Laskentateknisesti tuotto- ja odotusarvot ovat yksikäsitteisiä diskonttauskorkoon perustuvien nettotulojen nykyarvoja (kuva 2). Tuottoarvolaskelmien ulottaminen ikuisuuteen lähtee siitä, että metsätalous antaa muita maankäyttömuotoja suuremman tuoton metsämaalle uusiutuvana luonnonvarana, jolloin sitä käytetään pysyvästi puuntuotantoon. Suunnitteluhorisontti ulottuu paljon pidemmälle kuin muissa elinkeinoissa siksikin, että metsätaloutta harjoitetaan kestävyyden periaatteella. Laskelmissa ei näin ollen oteta huomioon omaisuuden arvoa suunnittelukauden lopussa eräänlaisena jäännöseränä, vaan seuraavan kiertoajan paljaan maan arvona. Realismia on kuitenkin se, että tulot muodostuvat yleensä vain kahdesta tai kolmesta hakkuiden seurauksena saatavasta erästä yhden puusukupolven kiertoajan puitteissa. Menot muodostuvat pääosin useista pienistä eristä. Menoja muodostuu lähinnä päätehakkuun jälkeisestä uudistamisesta ja muulloin aiheutuvista metsänhoitomenoista. Kun nykyarvolaskelmissa arvostetaan enemmän lähitulevaisuudessa saatavia tuloja kaukaisempien kustannuksella, on tulo- ja menoajankohtien määrittämisellä suuri merkitys lopputulokseen. Käytännössä tuottoarvon määrittäminen edellyttää, että arvioitavalla kohteella on metsäsuunnitelmatason tiedot, jotka sisältävät mm. hakkuu- ja toimenpide- 13\n16 suositukset. Luotettavan lopputuloksen takaamiseksi arvioijan tulee tarkistaa ja täydentää suunnitelmaa niin, että sitä voidaan käyttää kohteen markkina-arvon määrittämiseen. Mikäli laskennassa käytetään metsäkiinteistömarkkinoilta johdettua korkokantaa, niin tuottoarvo vastaa tällöin arvioitavan kohteen todennäköistä markkinaarvoa suoraan ilman erillistä korjausta (kokonaisarvon korjaus). Tuottoarvomenetelmälle metsänarvioinnissa on ominaista: Se on tulevaisuudessa odotettavien tulojen ja menojen nykyarvojen erotus. Maa ja puusto arvioidaan kokonaisuutena. Puuston kasvun, kehityksen ja tulevien toimenpiteiden ennustaminen ja simulointi. Tulot ja menot arvioidaan päättymättömänä (yleensä alle 100 vuotta) sarjana ja ne diskontataan nykyhet keen. Tuottoarvon laskennan edellytys on että alueelle on laadittu metsäsuunnitelma tms., josta ilmenevät nykyiset metsävaratiedot. Hinnat ja kustannukset saadaan suhdannetasoitetuista hintatilastoista. Menetelmä toimii silloin, kun metsäaluetta on hoidettu kestävyysperiaatteella. (Ajan suhteen tasaiset hakkuut ja tasainen metsien ikärakenne; normaalimetsä). Korkokanta vaikuttaa ratkaisevasti tuloksiin. Metsäalueen tuottoarvo (TA) voidaan määrittää seuraavasti: missä: = metsikön i ajanhetkellä j syntynyt nettotulo = diskonttaustekijä = laskentakorkokanta = nettotulon tapahtumahetki vuosina. Tuottoarvomenetelmää käytetään yleisimmin suurten metsäalojen arvoa määritettäessä. Se antaa melko luotettavan kuvan metsän arvosta silloin, kun eri ikäluokkien pinta-alaosuudet ovat likimain yhtä suuret ja vuotuisissa tuloissa ja menoissa ei esiinny kovin suurta vaihtelua. Tuottoarvon laskentaa varten tarvitaan seuraavat tiedot yhdeltä kiertoajalta: hakkuiden ajoittuminen hakkuumäärät hakkuiden puutavaralajirakenne kantohinnat puutavaralajeittain metsähoitotöiden määrät metsänhoitotöiden ajoittuminen ja kustannukset hallintomenot laskentakorko. Laskelman perusteena ovat siis puuntuotannosta metsiköittäin saatavat tulot ja menot. Tuottoarvolaskelmassa maata ja puustoa ei arvioida erikseen vaan yhtenä kokonaisuutena. Periaatteessa näitä kasvatusketjuja voidaan jatkaa aina ikuisuuteen saakka, koska aluetta oletetaan pysyvästi ja kestävästi käytettävän metsätalouteen. Tuottoarvon laskenta perustuu metsän puuston tulevan kehityksen ennustamiseen. Lähiajan tulot ja menot voidaan laskea metsäsuunnitelmasta, mikäli tuore suunnitelma on käytettävissä. Puuston kehityksen ja toimenpiteiden ennustamiseen on kehitetty laskentajärjestelmiä, jotka edellyttävät metsän nykytilanteen kohtuullisen tarkkaa kuvausta. Yleensä tuottoarvolaskennassa käytetään samoja kantohintoja ja metsänhoitotöiden kustannuksia koko laskenta-ajalle, koska niiden muutoksia on vaikeaa ennustaa vuosikymmenten päähän. Yksikköhintoina ja -kustannuksina on syytä käyttää pidemmän ajan toteutuneiden hintojen keskiarvoja, jotta suhdannevaihtelut eivät vaikuttaisi liikaa lopputulokseen. Käytettävien kantohintojen ja kustannusten määrittämistä on kuvattu tarkemmin summa-arvomenetelmän kuvauksen yhteydessä. Myös vuotuiset hallintokulut on huomioitava laskennassa. Rahan arvon mahdollisia muutoksia ei yleensä oteta huomioon vaan laskelmat tehdään reaalisesti tietyn ajankohdan rahan arvoissa. Saman rahanarvon olosuhteissa tehdyt laskelmat kuvaavat reaalisia tuloksia, joissa ei siis ole mukana inflaatio. Metsäalalla ollaan siirtymässä tuottoarvomenetelmän käyttöön summa-arvomenetelmän sijaan. Tästä on esimerkkinä Metsähallituksen Laatumaa. 14\n17 Aika Kuva 2. Tuottoarvomenetelmän periaate ja sovellus metsikön yhden kiertoajan tuloihin ja menoihin. 2.4 Tutkimustehtävä ja menetelmä Tutkimus painottuu markkinoilla vapaaehtoisissa kiinteistökaupoissa maksetun hintatason ja hintojen vaihtelun selvittämiseen (hintatekijät). Sen tarkoituksena on empiirisesti selvittää summa-arvon ja muiden kohteista mitattujen metsävaratietojen käyttökelpoisuutta metsän käypää hintaa arvioitaessa tapauksissa joissa kaupan kohteet ovat vähintään kahden hehtaarin suuruisia metsätiloja. Metsätiloista on inventoitu metsävaratiedot metsäsuunnittelun menetelmillä. Asiaa tutkitaan tilastomatemaattisesti ekonometristä menetelmää käyttäen muodostamalla ekonometrisia hintamalleja, joita verrataan vuoden 1995 julkaisun malleihin. Tutkimuksessa on tarkoitus lisäksi selvittää metsäkiinteistömarkkinoilla vallitseva tuottovaatimustaso tehtyjen kauppojen perusteella vuosien olosuhteissa. Metsäsijoituksesta saatava pääoman korkotuottovaatimus on keskeinen tekijä sovellettaessa tuottoarvomenetelmää metsätilojen arvioinnissa. Tuottovaatimus selvitetään metsätiloille tulevaisuudessa arvioitujen tulo- ja meno-odotusten sekä tiloista markkinoilla maksettujen kauppahintojen perusteella, ja saadaan näin tietoa tuottohakuisesta sijoittamisesta metsäomaisuuteen kiinteistömarkkinoilla. Erityisesti halutaan tietoa siitä, onko tuottovaatimus (tulonodotusten diskonttausprosentti) vakio, ts. puuston määrästä riippumaton vai muuttuuko se metsätilan puuston keskitilavuuden noustessa. Se saadaan selville, kun ratkaistaan metsäsijoituksen sisäinen korko puuston määrän mukaan muodostetuille metsätiloille. Luokittelu perustuu ajatukseen, että puuston keskitilavuus ilmaisee sijoituksen tuottojen odotusaikaa ja sillä on vaikutusta kannattavuustunnuksiin. Tulonodotusaika on taimikkovaltaisilla tiloilla merkittävästi pidempi kuin ostettaessa puustoisia kohteita. Tutkimuksessa määritetään myös puuston tilavuuden suhteen eroavien metsäkaupparyhmien arvot. Tuottoarvot lasketaan sekä vakioisilla että ajan mukaan muuttuvilla diskonttauskoroilla (hyperbolinen diskonttaus). 15\n18 3 Metsäkiinteistöjen markkinat 3.1 Metsän omistus Suomessa Suomen metsätalousmaan kokonaispinta-ala on noin 26.3 milj. hehtaaria, josta yksityiset omistavat 52 %, yhtiöt 8 %, valtio 35 % ja muut 5 %. Metsätalousmaasta 34 % eli 8,9 miljoonaa hehtaaria kuuluu soihin. Puuntuotannon metsätalousmaasta yksityismetsänomistajien osuus on selvästi suurin eli 59 %. Valtiolla on laajoja luonnonsuojelualueita, ja siksi sen osuus puuntuotannon metsätalousmaasta jää ainoastaan 26 %. Valtion lakisääteiset luonnonsuojelu- ja erämaaalueet 2,8 miljoonaa hehtaaria sijaitsevat pääasiassa Pohjois-Suomessa (Metsätilastollinen vuosikirja 2008). 3.2 Metsän hintakehitys Valtaosa metsän arvosta perustuu metsässä olevan puuston tilavuuteen ja metsämaan puuntuotoskykyyn. Metsää ostettaessa siitä maksettava kauppahinta muodostuu pääosin odotettavista hakkuutuloista ja niiden odotusarvosta. Metsäkiinteistön arvo koostuu puuntuotantoarvojen lisäksi myös monista puuntuotantoon kuulumattomista arvoista (moninaiskäyttö). Tällaisia arvoja ovat esimerkiksi mahdollisuus metsästykseen, marjastukseen ja muuhun virkistykseen. Metsä voi sisältää myös erikoisia luontoarvoja tai sillä voi olla omistajansa silmissä olemassaoloarvoa sinänsä. Nämä arvostukset ovat kullakin metsänomistajilla erilaiset, mutta yleisesti metsänomistajat arvostavat metsässään rahallisen tuoton lisäksi myös muita arvoja. Karppisen ym. (2002) mukaan seitsemän metsänomistajaa kymmenestä arvostaa metsässään myös aineettomia hyötyjä. Valtaosa metsätalousmaan omistajavaihdoksista tapahtuu sukulaisten välillä 1. Maanmittauslaitos pitää yllä tilastoa vapaiden markkinoiden edustavista 2 kiinteistökaupoista. Tällaisia, yli kaksi hehtaaria metsämaata käsittäviä kauppoja on viime vuosina tehty noin kappaletta vuodessa. Kauppojen määrä on lisääntynyt 1980-luvun alkupuolelta lähtien. Viime Kuva 3. Yli kahden hehtaarin metsäkiinteistökauppojen lukumäärä vuosina / Metsälöistä noin puolet on siirtynyt nykyisille omistajille perintönä. Vanhemmilta tai sukulaisilta ostettuja oli 39 %, ja vain noin 13 % oli ostettu vapailta markkinoilta (Karppinen ym. 2002, s.31). 2 Edustavalla metsäkaupalla tässä tarkoitetaan kauppaa, joka ei ole sukulaisten välinen, on rakentamatonta metsätalouden maata detaljikaavoittamattomalla alueella eikä sisällä muita, kuin metsätaloudellisia arvoja. 16\n19 Kuva 4. Yli 2 hehtaarin metsäkiinteistöjen mediaanihinnat alueittain sekä elinkuistannusindeksin kehitys /2010 vuosikymmenen loppupuolella kauppojen määrä kuitenkin kääntyi laskuun lähtien taas nousuun vuoden 2010 alkupuoliskolla (kuva 3). (Maanmittauslaitos. Kiinteistöjen kauppahintarekisteri). Maanmittauslaitoksen kiinteistöjen kauppahintarekisterin mukaan edustavia, yli kahden hehtaarin metsäkauppoja, tehtiin vuoden 2010 alkupuoliskolla kappaletta, mikä on 7 % enemmän kuin edellisen vuoden alkupuoliskolla. Koko maan mediaanihinta 3 metsälle alkuvuonna 2010 oli euroa hehtaarilta. Viime vuoden vastaavasta ajanjaksosta nousua on 15 %. Maan sisällä hintaerot ovat kuitenkin suuria. Kalleinta metsämaa oli Varsinais-Suomen maakunnassa, euroa hehtaarilta, ja halvinta Lapissa, jossa hehtaari maksoi 815 euroa. Metsäkiinteistöjen hinnat olivat 1980-luvun lopulla korkealla, mutta vastaavasti pudotus laman aikana 1990-luvun alussa oli jyrkkä. Eteläisessä Suomessa saavutettiin 1980-luvun lopun taso nimellishinnoissa vasta vuonna 2004, ja pohjoisimmassa osassa maata noin vuonna 2008 (kuva 4). Hintojen erilaisuus maan eri osissa kuvaa metsätalouden erilaista tuottokykyä eri puolilla maata. Metsäkiinteistöön liittyvien ominaisuuksien ohella erot hinnassa saattavat selittyä myös kysyntätekijöillä, eli Lapissa potentiaalisia ostajia on selvästi vähemmän kuin väkirunsailla alueilla Etelä-Suomessa. Vastaavasti myydyt metsäkiinteistöt olivat pinta-alaltaan Lapissa selvästi suurempia kuin Etelä-Suomessa. Metsätilojen ostajilla on yleensä omistuksessaan metsää jo ennen kauppaa. Valtaosa metsänostajista asui samassa kunnassa, jossa ostettava metsäkiinteistö sijaitsi. Noin puolet metsänostajista oli 1990-luvulla maa- ja metsätalousyrittäjiä. Metsätilan hankinnan perusteena olikin useimmiten metsätalouden harjoittaminen ja metsänhoito. Seuraavaksi tärkeimmät perusteet olivat metsäomaisuuden lisäys ja pitkäjännitteinen sijoitus (Hannelius 1998, s ). Metsien hankinnan perusteina ovat siis edelleen pääosin metsien puuntuottoon ja sijoituksiin liittyvät motiivit. Metsien moninaiskäyttö tai virkistysarvot eivät vielä näy kovin vahvasti vaikuttavan sijoituspäätöksiin (Hannelius 1998, s. 49). 3 Mediaanihinnalla tarkoitetaan aineiston hehtaarihinnaltaan keskimmäisen kaupan hintaa 17\n20 Metsäkiinteistöjen reaalinen hintakehitys on seurannut melko tarkkaan kantohintojen reaalista hintakehitystä (kuva 5). Kuva 5. Metsäkiinteistöjen kauppahinta- lukumäärä- ja kantoindeksit Koko maa. 3.3 Metsäkiinteistöjen markkinoihin vaikuttava lainsäädäntö Maa- ja metsätalousmaan siirtymistä viljelijäväestön ulkopuolelle on menneinä vuosina pyritty hillitsemään lailla (Maanhankintaoikeuslaki, MHOL, 391/78), joka astui voimaan Lain tärkeimpänä tavoitteena oli turvata maatilojen elinkelpoisuus rajoittamalla maa- ja metsätalousmaan siirtymistä pois maa- ja metsätalouden piiristä rajoittamalla luonnollisten henkilöiden, yhtiöiden, osuuskuntien, yhdistysten ja säätiöiden oikeutta kaupalla hankkia maa- ja metsätalousmaata. Maanhankintaoikeuslaki toimi jo ennalta ohjaavasti siten, että muut kuin viljelijät eivät usein edes hakeneet lupaa kiinteistön hankintaan. Ulkomaalaisten mahdollisuutta hankkia kiinteistöjä oli myös rajoitettu vuoteen 1993 saakka. Tämän lain merkitys jäi kuitenkin vähäiseksi (Hannelius 2000). Maanhankintaoikeuslain soveltamista 1990-luvulla lievennettiin asteittain, ja vuoden 1998 alussa se kumottiin. Maanhankintaoikeuslaki vaikutti lähinnä metsäkiinteistöjen kauppaan, koska käytännössä vain paikkakunnalla asuvat viljelijät olivat kiinnostuneita myytävistä pelloista. Uusi maakaari ja kiinteistönmuodostamislaki (540/1995) tulivat voimaan Maakaaressa säädetään kiinteistökaupasta sekä kiinteistöjen lainhuudatuksesta ja kiinnityksestä. Kiinteistönmuodostamislaki puolestaan ohjaa maanmittaustoimitusten tekemistä. Kiinteistön myyjälle uusi maakaari toi lisää velvoitteita. Myyjän on annettava ostajalle tiedot mm. viranomaisten päätöksistä, jotka rajoittavat kiinteistön käyttömahdollisuuksia, kuten rakennuskielloista ja kaavoista. Metsäkiinteistön kaupan yhteydessä riskejä aiheuttavat esimerkiksi puuston nykytilaan liittyvät epävarmuustekijät. Metsäkiinteistön puusto saattaa sisältää esimerkiksi lahoa arvioitua enemmän, jolloin tila-arvioinnissa arvioidut kuutiomäärät ja metsän todellinen arvo voivat jäädä oletettua pienemmiksi. Nykyisen lainsäädännön perusteella metsäkiinteistön myynnissä kiinteistön mahdollisella välittäjällä on selonottovelvollisuus, myyjällä tiedonantovelvollisuus ja ostajalla tutustumisvelvollisuus kaupan kohteeseen. Tällaisella menettelyllä pyritään saamaan kaikkien osapuolien tietoisuuteen metsäkiinteistön ominaisuudet ja kauppahinta vastaamaan paremmin kiinteistön käypää arvoa. Metsäkiinteistön kauppa purkautuu yleensä vain tahallisen tai rikollisen toiminnan johdosta, joten informaation hankkiminen kiinteistöstä ennen kaupan tekoa on kannattavaa. 18


Kaukolämpö – Wikipedia\nUudet kaukolämpöputket viimeistelyä vailla Espoon Otaniemessä.\nKaukolämpö on erityisesti kaupunkien ja taajamien lämmitysmuoto. Kaukolämpö on kehittynyt viimeisten vuosikymmenien aikana ja siksi se on edelleen kilpailukykyinen ja asiakkaiden usein valitsema lämmitysmuoto. Kaukolämpö on kehittynyt sähkövoimalaitosten hukkalämmön hyödyntämisestä, jolla voimalaitoksen kokonaishyötysuhde on saatu nostettua korkeammaksi. Kaukolämpöä käytetään kylmissä ilmastoissa, erityisesti Pohjois- ja Itä-Euroopassa. Maailman suurin kaukolämmön tuottaja on Venäjä.\nKaukolämpöä tuotetaan voimalaitoksissa, jotka on optimoitu sähkön ja lämmön yhteistuotantoon. Yksi kaukolämmön haasteista on, kuinka lämpöä tuotetaan verkostoon, kun kivihiilen energiakäytöstä luovutaan Suomessa vuoteen 2030 mennessä. Kaukolämmön haasteena ovat myös matalaenergiatalot, joiden lämmöntarve on pieni.\n1.1 Asiakkaan laitteet\n1.3 Kaukolämmön tuotanto\n2 Kaukolämmön hinta\n3 Kaukolämmön historia\n4 Kaukolämpö eri maissa\n4.1 Kaukolämpö Suomessa\n4.1.1 Voimalaitokset ja kiinteät lämpökeskukset\n5 Kansainvälistä tunnustusta\n6 Tuottaminen sähköstä lämpöpumpulla\n8 Suuret lämpöpumput kaukolämpöjärjestelmässä\nAsiakkaat ottavat kaukolämmön vastaan lämmönjakokeskuksessa, jossa on lämmönvaihdin. Vaihdin siirtää lämmön kaukolämpöverkosta asiakkaan lämmönjakoverkoston kautta rakennuksissa oleviin lämmönjakolaitteisiin, kuten pattereihin, lattialämmitysverkostoon tai ilmanvaihtoon sekä lämpimään käyttöveteen. Asiakkaan rakennuksessa ja lämmönjakolaitteissa kiertää lämmin käyttövesi, joka on erillään vaihtimessa kaukolämpövedestä, joka on värjättyä.\nAsiakkaan lämmönjakokeskukseen vaihdinpakettiin kuuluvat lämmityksen ja käyttöveden lämmönsiirtimet sekä mahdollinen ilmanvaihtosiirrin, säätölaitteet, pumput, paisunta- ja varolaitteet, lämpö- ja painemittarit sekä sulkuventtiilit. Lämmönjakokeskukset ovat tehdasvalmisteisia kokonaisuuksia. Lämmönjakokeskus asennetaan yleensä erilliseen tekniseen laitetilaan. Laitteiden tilantarve on pieni, koska kattiloita, varaajia tai polttoainevarastoja ei tarvita.\nSalmisaaren voimalaitoksella Helsingissä tuotetaan kaukolämpöä sähkön ja lämmön yhteistuotantona.\nLämpö siirretään asiakkaille kuumana vetenä suljetussa kaksiputkisessa kaukolämpöverkossa. Kuuma vesi johdetaan kiinteistön lämpöjakokeskukseen, jossa se luovuttaa lämpöä vaihtimen kautta asiakkaiden lämmitysverkkoon ja lämpimän käyttöveden valmistukseen. Talot käyttävät lämpöä huoneiden ja käyttöveden lämmittämiseen sekä ilmanvaihtoon. Kaukolämpöverkon vesi palaa jäähtyneenä paluujohdossa takaisin tuotantolaitokseen uudelleen lämmitettäväksi. Kaukolämpövesi ei kierrä talojen lämmitysverkossa.\nRakennukseen tulevan kaukolämpöveden lämpötila vaihtelee kovimpien pakkasten vähän 115 ⁰C:sta kesäajan noin 65 ⁰C:een. Asiakkailta tuotantolaitoksiin palaavan veden lämpötila vaihtelee 25–50 asteen välillä. Rakennuksen lämmityslaitteet toimivat hyvin, kun kaukolämpöverkkoon palaavan veden lämpötila on alle 45 ⁰C. Lämmityskaudella hyvä jäähtymistaso on 40–60 ˚C.\nKaukolämpövesi on käsitelty mekaanisten epäpuhtauksien ja hapen poistamiseksi ja putken sisäpuolisen korroosion estämiseksi. Usein vesi myös värjätään mahdollisten vuotojen tai vaurioiden paikantamiseksi. Veden vihertäväksi muuttava väriaine ei ole terveydelle eikä ympäristölle vaarallista. Kaukolämpövesi on värjätty vihertävän keltaisella, vesien merkkaukseen tarkoitetulla väriaineella nimeltään Pyranin. Veden värjäys helpottaa vuotojen paikantamista ja kaukolämpöveden erottamista talousvedestä.\nPyranin on pyreenisulfonihappo-väriaine, joka täyttää muun muassa kosmetiikka-asetuksen mukaiset puhtausvaatimukset. Se on kuitenkin säilytettävä erillään elintarvikkeista ja nautintoaineista. Käyttövesisiirtimen rikkoutuessa saattaa talousveteen sekoittua vihreää kaukolämpövettä. Ei suosittele värjäytynyttä vettä ruoanlaittoon tai muutoin sisäisesti nautittavaksi. Ihokosketus ei kuitenkaan aiheuta haittaa, joten käsien pesu, kukkien kastelu ja muu normaali veden käyttö luonnistuu myös siirrinrikon aikana \nKaukolämmön toimitusvarmuus on lähes sataprosenttinen: keskimäärin asiakkaan lämmöntoimitus on keskeytyneenä 1–2 tuntia vuodessa. Kaukolämpöverkot ovat useimmiten silmukoituja, mikä mahdollistaa esimerkiksi vikatilanteissa asiakkaiden lämmönsaannin useammalta kuin yhdeltä syöttösuunnalta.\nKaukolämpöä voidaan tuottaa lukuisilla eri tavoilla ja tuotantomuoto tai energianlähde voidaan tarvittaessa vaihtaa. Kaukolämpö tuotetaan kuitenkin lähes täysin höyryvoimaa tuottavilla polttoaineilla,lähde? fossiilisilla (kuten maakaasu ja kivihiili) tai muilla (kuten metsähake ja turve). Kyseiset polttoaineet tuottavat huomattavan määrän hiilidioksidipäästöjälähde?. Kaukolämpö tuottaa noin puolet Helsingin kaikista hiilidioksidipäästöistä. \nKaukolämmön tuotannon energialähteet Suomessa vuonna 2014\nTulevaisuudessa erilaisten uusiutuvien energialähteiden sekä teollisuuden ja yhdyskuntien ylijäämälämpöjen ennakoidaan edelleen lisääntyvän voimakkaasti. Uusiutuvien polttoaineiden käyttö on lisääntynyt ja hiilidioksidipäästöt ovat siten vähentyneet.\nKaukolämmöstä vuosittain 70–75 prosenttia tuotetaan lämmön ja sähkön yhteistuotantona. Lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuotetaan sekä lämpöä että sähköä samassa prosessissa. Tämä on erittäin tehokasta, koska tällöin sähkön lauhdetuotannossa syntyvä hukkaan menevä energia voidaan hyödyntää. Yhteistuotanto on miltei kaksi kertaa tehokkaampaa verrattuna sähkön ja lämmön erilliseen tuotantoon. Yhteistuotanto on tehokasta, sillä polttoaineen energia hyödynnetään lähes 90-prosenttisesti.\nKaukolämpöä tuotetaan myös erillisissä lämpökeskuksissa. Myös niissä käytetään lisääntyvissä määrin uusiutuvia polttoaineita. Suuremmissa yksiköissä esimerkiksi puun polttaminen on tehokkaampaa kuin hyvin pienissä yksiköissä. Samasta polttoaineesta saadaan enemmän energiaa hyötykäyttöön ja hukkaan menee vähemmän. Myös savukaasujen puhdistaminen päästöistä ja pienhiukkasista on edullisempaa isommissa yksiköissä kuin lukuisissa pienissä.\nSuomessa on kaukolämpöverkkoja, joissa energia tuotetaan kokonaan uusiutuvilla energianlähteillä.\nSuomessa on yleisesti käytössä hinnoittelujärjestelmä, joka jakaantuu:\nKaukolämpötoiminnan viranomaisvalvonta perustuu Suomessa pääosin kilpailulainsäädäntöön. Kuluttaja-asiakkaiden asemaa turvaa lisäksi kuluttajansuojalaki. Kaukolämpöyritys on kilpailuviraston mukaan määräävässä markkina-asemassa kaukolämpöön liitettyjen asiakkaiden suhteen. Lisäksi hinnoittelua säätelee energiaverotus. Myös päästöjen vaikutukset on otettava huomioon. Energiateollisuus ry kerää kotimaisilta kaukolämpöyrityksiltä tietoja kolmen erisuuruisen uuden asuinrakennuksen kaukolämmön hinnoista kaksi kertaa vuodessa.\nNykyisen muotoiseksi kaukolämmitykseksi tunnistettavaa taajamien lämmitystoimintaa on harjoitettu noin 1820-luvulta asti. Ensimmäiset laitokset syntyivät USA:ssa pian teräsputkien valmistusmenetelmien keksimisen jälkeen. 1800-luvun lopulla höyrylämpö teki mahdolliseksi pilvenpiirtäjien rakentamisen sellaisina kuin ne nyt USA:ssa tunnetaan. Saksassa kaukolämmitys aloitettiin 1893 ja muualla Euroopassa seuraavina vuosikymmeninä. Pohjoismaissa kaukolämmön leviämistä edisti toisen maailmansodan jälkeen korkeatasoisen lähiörakentamisen idea.\nSuomen ensimmäinen nykyisenkaltaiseen perusratkaisuun eli vesikiertoon perustuva kaukolämpölaitos otettiin käyttöön Espoon Tapiolassa vuonna 1953 ja sen ensimmäinen asiakas liitettiin lämpöverkkoon vielä samana vuonna. Myös Helsingissä päästiin käynnistämään kaukolämmön jakelua samoihin aikoihin, kun verkkoon kytkettiin ensimmäinen asiakas vuonna 1953. Tekniikaltaan Helsingin ensimmäinen kaukolämpövoimala tosin poikkesi nykyisestä vesikiertoisesta perusratkaisusta siten, että lämpö toimitettiin asiakkaalle höyrynä. Helsingissä ensimmäinen vesikaukolämpöä tuottava voimalaitos oli Salmisaari A ja ensimmäinen asiakas joka liitettiin verkkoon vuonna 1957 oli Ravintolakoulu Perho, jonka rakennus valmistui sopivasti putkireitin varrelle samana vuonna.\nKaukolämpö eri maissaMuokkaa\nKaukolämmitystoimintaa harjoitetaan nykyisin eri puolilla maailmaa: Länsi- ja Itä-Euroopassa, Pohjois-Amerikassa sekä Aasian maista Japanissa, Koreassa, Kiinassa ja Mongoliassa. Euroopassa noin 10 % lämmöntuotantotarpeesta toteutetaan kaukolämmöllä, Pohjois-Amerikassa noin 4 %. Kaukolämmön suurin tuottajamaa on Venäjä, joka tuottaa vuosittain arviolta 1 700 000—2 400 000 GWh kaukolämpöä. EU:ssa kaukolämmön markkinaosuus on 13 % asuin- ja palvelurakennusten lämmityksestä.\nKartalle on merkitty Suomessa kaukolämpöä tuottavat laitokset.\nNoin 2,7 miljoonaa suomalaista asuu kaukolämpötaloissa. Suomessa kaukolämmön markkinaosuus rakennusten lämmityksessä on noin 46 %. Omakotitaloista kaukolämmöllä lämmitettyjä on runsas 7 % lämmitysenergiasta. Suurimmissa kaupungeissa kaukolämmön markkinaosuus on yli 90 %.\nMyös uudisrakentamisessa kaukolämmön asema on vahva: uusista kerrostaloista yli 95 % liitetään kaukolämpöön, palvelurakennuksista 75 %. Uusista pientaloista 14 % valitsee lämmitysmuodokseen kaukolämmön.\nVoimalaitokset ja kiinteät lämpökeskuksetMuokkaa\nKaukolämpö on hajautettua, alueellista toimintaa. Energiateollisuus ry:n jäsenyritykset:\n165 kuntaa ja kaupunkia\n735 kiinteää lämpökeskusta\n375 siirrettävää lämpökeskusta\nSuomalainen kaukolämpö- ja jäähdytysosaaminen on saanut myös kansainvälistä tunnustusta, muun muassa seuraavissa kilpailuissa:\nGlobal District Energry Climate Award –kilpailussa sekä 1st International DHC+ Student Awards.\nTuottaminen sähköstä lämpöpumpullaMuokkaa\nWärtsilän ja Pöyryn mukaan kaukolämpöä kannattaa tuottaa sähköstä lämpöpumpuilla. Wärtsilän mukaan tuulivoimaa käytetään tulevaisuudessa kaukolämmön tuotantoon lämpöpumpputeknologialla. Konsulttiyhtiö Pöyry on esittänyt samaa ajatusta. \nUusin tapa hyödyntää entistä paremmin primäärienergiaa on kaukojäähdytys. Tässä käytetään hyödyksi lämpö, joka menisi muuten hukkaan jäteveden mukana (lämpöpumpulla) tai muuna ylijäämäenergiana esimerkiksi ydinvoimalaitoksista (absorptiojäähdytyksellä) tai sitten voidaan käyttää luonnon omia kylmävarastoja (vapaajäähdytys talvella merestä).\nSuuret lämpöpumput kaukolämpöjärjestelmässäMuokkaa\nVALOR Partners Oy:n tekemässä selvityksessä suurten lämpöpumppujen potentiaali Suomessa oli 3–4 TWh eli 9–13 prosenttia kaukolämmöstä. Suuria teollisen mittakaavan lämpöpumppuja valmistaa Johnson Controls.\n↑ Kaukolämpö ja kaukojäähdytys Energiateollisuus. Viitattu 30.6.2015.\n↑ Kaukolämmön toimintaperiaate Energiateollisuus. Viitattu 30.6.2015.\n↑ Hyvän olon energiaa - Kaukolämpö www.kaukolampo.fi. Viitattu 30.6.2015.\n↑ Helsinki varautuu kurittamaan yksityisautoilijoita rajusti: tietullit ja kaksinkertaiset pysäköintimaksut tehokkaita keinoja hillitä saasteita Helsingin Sanomat. 20.3.2018. Viitattu 25.3.2018.\n↑ Kaukolämmön tuotanto| fortum.fi www.fortum.com. Viitattu 30.6.2015.\n↑ Lappeenrannan voimalaitos pohjolanvoima.fi. Viitattu 1.7.2015.\n↑ Kaukolämmön hinta Energiateollisuus. Viitattu 1.7.2015.\n↑ Kaukolämpöalan yhteistoimintaa 1964-1989. Lämpölaitosyhdistys ry, 1989.\n↑ Kaukolämpömuistoja Espoosta Kaukolämpömuistoja Espoosta. Fortum Power and Heat Oy. Viitattu 1.7.2015.\n↑ Helsingin Energian satavuotinen historia | Helen www.helen.fi. Viitattu 1.7.2015.\n↑ Kaukolämpö maailmalla Energiateollisuus. Viitattu 1.7.2015.\n↑ Kaukolämpö ja kaukojäähdytys Energiateollisuus. Viitattu 1.7.2015.\n↑ Tilastokeskus: Rakennus- ja asuntotuotanto [verkkojulkaisu] Suomen virallinen tilasto (SVT): Rakennus- ja asuntotuotanto [verkkojulkaisu]. Tilastokeskus. Viitattu 1.7.2015.\n↑ 2009 | Global District Energy Climate Awards www.districtenergyaward.org. Viitattu 1.7.2015.\n↑ DHC » 1st DHC+ Student Awards www.dhcplus.eu. Viitattu 1.7.2015.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaukolämpö.\nKaukolämpö Energiateollisuus ry:n verkkosivuilla\nKaukojäähdytys Energiateollisuus ry:n verkkosivulla\nVeli-Matti Mäkelä, Jarmo Tuunanen: Suomalainen kaukolämmitys, Oulun ammattikorkeakoulu ja Mikkelin ammattikorkeakoulu, oppimateriaalia, 2015 ISBN: 978-951-588-507-4 (pdf)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kaukolämpö&oldid=19995479”\nViimeksi muokattu 13. syyskuuta 2021 kello 15.13\nSivua on viimeksi muutettu 13. syyskuuta 2021 kello 15.13.


Maailman tunnetuin kasvuyrittäjäkilpailu, EY Entrepreneur of the Year, starttaa vuodelle 2019 - EY\nke, huhti 10, 2019 09.30 CET Report this content\nEY Entrepreneur of the Year on maailman ainoa kansainvälinen yrittäjäkilpailu, joka järjestetään kaikilla mantereilla ja yli 60 maassa alueellisella, kansallisella ja maailmanlaajuisella tasolla. Maailmalla vuodesta 1986 järjestetty kilpailu rantautui Suomeen vuonna 2003. Kaikkien maiden voittajat kilpailevat kesäkuussa Monacossa pidettävässä kansainvälisessä finaalissa EY World Entrepreneur of the Year -tittelistä. Ensi kesäkuussa Suomea edustaa Monte Carlossa vuoden 2018 kilpailujen voittaja Framery Oy:n Samu Hällfors.\nSuomen vuoden 2019 EY Entrepreneur of the Year -yrittäjäkilpailun avajaistilaisuus pidettiin tänään Helsingissä EY-talolla. Avajaistilaisuudessa oli kutsuvieraiden, kisaan mukaan jo ilmoittautuneiden yritysten sekä vierailevien puhujien lisäksi paikalla myös viime vuoden voittaja Samu Hällfors.\nHällforsin yritys Framery Oy suunnittelee ja rakentaa toimistoympäristöön äänieristettyjä tiloja, kuten puhelinkoppeja ja neuvottelutiloja, joiden avulla työnteosta tulee tehokkaampaa ja jotka tutkitusti lisäävät myös työntekijöiden onnellisuutta. Tamperelaisesta autotallista lähtenyt liiketoiminta on kasvanut kahdeksassa vuodessa alansa globaaliksi pioneeriksi, joka hallitsee 58 prosentin markkinaosuutta maailmanlaajuisesti. Yhtiön viime vuoden liikevaihto oli liki 70 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa oli yli 200 henkilöä.\nHällforsia Entrepreneur of the Year -kilpailuun osallistuminen on tukenut verkostojen rakentamisessa ja kasvattamisessa.\n”Minähän osallistuin kilpailuun jo vuonna 2016, jolloin minut palkittiin Vuoden nuori yrittäjä -palkinnolla. Tuolloin yrittäjänä tekemäni lupaukset on nyt lunastettu ja tänä vuonna saankin kunnian edustaa maatamme kansainvälisessä finaalissa kesäkuussa. Minua on pyydetty myös esiintymään siellä, ja olen yksi ”Funding the future of your business ”-session puhujista”, Hällfors kertoo.\nEntrepreneur of the Year -voittajat ovat luoneet Suomelle talouskasvua ja työpaikkoja\nMaailmalla monesta aiempien vuosien Entrepreneur of the Year -kilpailun voittajasta on kasvanut todellinen suuryritys. Esimerkiksi Google ja Amazon ovat aikanaan tulleet kilpailussa palkituiksi silloin, kun ne olivat vielä selkeästi kasvuvaiheessa.\nMyös suomalaisten menneiden vuosien voittajien luettelo on iloista luettavaa. Aiemmin kilpailun voittajiksi on kruunattu muun muassa Ponssen Juha Vidgren, Supercellin Ilkka Paananen, Deal Dashin William Wolfram sekä Rovion Mikael Hed.\n”Kyseessä on kasvuyrittäjäkilpailu, jossa haemme yrittäjien joukosta paitsi kovia kasvajia myös vastuullisen liiketoiminnan rakentajia. Valtakunnalliseen loppukilpailuun valitut yritykset ovat perinteisesti kasvattaneet vuotuista liikevaihtoaan tasaisesti, osa jopa nelinumeroisin luvuin. Myös yritysten työllistämisluvut ovat positiivisia. Esimerkiksi tämän vuoden voittaja Framery on yksistään luonut viimeisen kolmen vuoden aikana Pirkanmaalle yli 500 työpaikkaa”, sanoo EY Entrepreneur of the Year -kilpailun johtaja Juha Hilmola EY:ltä.\nMonesta muusta yrittäjäkilpailusta poiketen Entrepreneur of the Year pohjautuu yrittäjien henkilökohtaisiin haastatteluihin. Laajoissa haastatteluissa tarkastellaan ehdokkaita yrittäjyyden eri osa-alueiden, kuten esimerkiksi strategian ja innovatiivisuuden kautta, taloudelliset tunnusluvut ovat vain yksi osa. Kilpailu etenee riippumattoman tuomariston tekemien finalistivalintojen kautta valtakunnalliseen loppukilpailuun, joka pidetään tänä vuonna 1.1.2019. Tänä vuonna yhdeksänjäsenisen tuomariston puheenjohtajana toimii Finanssiala ry:n toimitusjohtaja Piia-Noora Kauppi.\n”EY:n yrittäjäkilpailu osoittaa, että maastamme löytyy upeita menestystarinoita paitsi eri aloilta myös eri puolilta Suomea ja viime vuonna kilpailijat edustivatkin poikkeuksellisen kattavasti koko Suomea”, Hilmola toteaa. ”Erityisen ilahduttavaa viime vuoden kilpailijoissa oli myös paitsi ennätyssuuri naisyrittäjien osuus myös niin sanottu born global -asenne eli se, että yritykset tähtäävät suoraan kansainvälisille markkinoille. Haluankin toivottaa kaikki yritykset ja yrittäjät rohkeasti mukaan kilpailuumme myös tänä vuonna!”\nLisätietoja kilpailusta, tapahtumista ja ilmoittautumisesta www.eoy.fi\nAnna Pyykkö, EY Entrepreneur of the Year -projektipäällikkö, anna.pyykko@fi.ey.com, p. 045 672 7047\nSatu Jaatinen, viestintä, satu.jaatinen@fi.ey.com, p. 040 722 8068\nyrittäjyys Entrepreneur of the Year kasvuyrittäjä kasvuyrittäjäkilpailu Ernst Young Juha Hilmola yrittäjäkilpailu EY


5 merkkiä, että auton akku on kuollut | Autokäsikirja.fi\nBensa on kuin auton ruokaa, joka pitää sen käynnissä, akku on kipinä, joka saa sen heräämään henkiin. Ilman tätä ensimmäistä herätystä, auto voisi yhtä hyvin olla erittäin iso paperipaino.\nOn tiettyjä tilanteita, joissa auto on mahdollista käynnistää ilman akkua ja jotkut pienet moottorit eivät edes käytä akkuja, mutta tosiasia on, että akun kuollessa autosi ei tule liikahtamaan.\nKuollut akku voi ilmaista läsnäolonsa eri tavoin. Jos autossasi ilmenee jokin seuraavista ongelmista, voi sinulla olla kuollut akku.\n1. Ei sisävaloa tai avoimen oven äänimerkkiä\nEnnen kuin edes käynnistät autosi, on muutama vihje, jotka saattavat kertoa kuolleesta akusta. Esimerkiksi, jos olet asettanut sisävalon syttymään, kun avaat auton oven ja se pysyy pimeänä, on se varoitusmerkki.\nJos akku on täysin tyhjä, sisävalo ei syty, kun avaat oven. Jos sisävalo vaikuttaa himmeältä, voi akussa olla todella alhainen varaustaso. Varaustaso voi olla jo niin matala, että akku ei jaksa enää käynnistää autoa tai auto voi jäädä tienvarteen muutaman korttelin jälkeen.\nJos auto yleensä hälyttää äänimerkillä, kun avain on virtalukossa ja ovi vielä auki eikä sitä yhtenä aamuna kuulu voi autossa olla kuollut akku.\nJos huomaat, että jotkut sähkötoiminnot toimivat ja jotkut eivät, ei syy yleensä ole akussa. Esimerkiksi, jos sisävalo ei syty eikä auto hälytä avoimesta ovesta mutta radio ja ajvalot toimivat, on kyse todennäköisemmin viallisesta oven anturista.\nMahdolliset muut syyt: viallinen oven kytkin tai sulake.\n2. Ajovaloja ja radiota ei saa päälle\nMuut sähkökäyttöiset järjestelmät, kuten mittariston valot, ajovalot ja radio lakkaavat yleensä toimimasta, kun akku on tyhjä. Joskus ne voivat vielä toimia vaikkakin heikosti, kun akun varaustaso on laskenut todella alhaiselle tasolle.\nEsimerkiksi himmeät ajo- tai sisävalot voivat kertoa tyhjästä akusta. Myös se, että autoa ei saa käyntiin kielii liian alhaisesta akun varaustasosta.\nMahdolliset muut syyt: palanut pääsulake, korroosiota akussa tai sen liittimissä sekä muut johto-ongelmat.\n3. Mitään ei tapahdu, kun avainta kääntää virtalukossa\nSelvin oire kuolleesta akusta on auto, joka ei lähde käyntiin. On kuitenkin monta eri tapaa, jolla auto voi olla käynnistymättä mutta jos huomaat, että mitään ei tapahdu, kun käännät avainta virtalukossa, on syypää yleensä tyhjentynyt akku.\nSelvittääksesi tarkan syyn, miksi moottori ei käynnisty, kuuntele tarkkaan, kun käännät avainta virtalukossa. Jos et kuule mitään, on se todennäköisesti starttimoottori, joka ei saa virtaa.\nKun tähän yhdistyy muut oireet, kuten himmeät tai sammuneet sisä- ja ajovalot, on syy mitä todennäköisimmin akku.\nVarmistaaksesi, että ongelma on akussa on sen jännite tarkistettava. Voit tarkistaa sen itse yleismittarilla tai viedä sen ammattilaisten tarkistettavaksi, jossa akun kunto voidaan määrittää tarkemmin työkaluilla, kuten hydrometrillä ja kuormitustesterillä.\nMahdolliset muut syyt: viallinen starttimoottori, solenoidi, virtalukko tai muu osa, korroosiota akun navoissa, kuluneet tai vialliset johdot.\n4. Kuulet starttimoottorin mutta auto ei käynnisty\nJos autoa käynnistettäessä kuuluu epätavallisia ääniä, on syy yleensä muualla kuin akussa. Jos olet omistanut autosi jonkin aikaa, olet todennäköisesti tottunut ääneen, joka kuuluu, kun käännät avainta virtalukossa.\nSe ääni on starttimoottori joka kytkeytyy moottoriin fyysisesti kiertääkseen sitä vauhtipyörän avulla. Muutokset tässä äänessä ovat merkki ongelmasta.\nSe minkälainen muutos äänessä on, voi auttaa sinua määrittämään ongelman alkuperän.\nKun ääni käynnistettäessä vaikuttaa työläältä tai hitaalta, osoittaa se ongelmaan akussa tai starttimoottorissa. Yleisin ongelma on akun alhainen varaustaso, joka ei tuota tarpeeksi voimaa starttimoottorin käynnistämiseen.\nStarttimoottori saattaa saada mottoorin kiertämään mutta ei niin hyvin, että moottori jaksaisi lähteä kunnolla käyntiin.\nJoskus käynnistysmoottori voi vioittua niin, että se vielä toimii mutta yrittää imeä enemmän tehoa akusta kuin mitä akulla on antaa. Tässäkin tapauksessa käynnistin kuulostaa hitaalta eikä auto käynnisty.\nJos käynnistin toimii normaalisti, voi autossa olla liian vähän polttoainetta tai liian heikko kipinä auton käynnistämiseen.\nMahdolliset muut ongelmat: käynnistin voi olla huonolaatuinen, kulunut tai viallinen.\nJos akun jännite on normaali, eikä akusta löydy vikaa hydrometrillä tai rasitustesterillä sekä akun ja käynnistimen kaikki liitännät ovat puhtaat ja tiukat, voi kyseessä olla huono käynnistin.\nEnnen kuin lähdet vaihtamaan käynnistintä, voi mekaanikko tarkistaa ampeerimittarilla, imeekö starttimoottori liikaa tehoa akusta.\nMuut äänet käynnistettäessä\nJos kuulet muita epätavallisia ääniä, ei ongelma ole kuollut akku. Napsahtelu viittaa yleensä vialliseen solenoidiin tai jopa huonoon käynnistimeen. Murskaava tai hiertävä ääni taas kielii vakavammasta ongelmasta.\nJos autosta lähtee hiertävä ääni käynnistettäessä, ei sen yrittämistä kannata jatkaa. Hiertävä ääni voi johtua siitä, kun starttimoottorin hammasratas ei sovi kunnolla yhteen vauhtipyörän hampaisiin.\nAuton käynnistämisen jatkaminen voi siis aiheuttaa vakavankin vaurion. Pahimmassa tapauksessa auton vioittuneen vauhtipyörän vaihtaminen vaatii moottorin, vaihteiston tai molempien poistamisen.\nMitä, jos moottori pyörii normaalisti muttei lähde käyntiin?\nJos moottori kuulostaa toimivan normaalisti mutta ei yksinkertaisesti lähde käyntiin, ongelma ei ole akussa. Eron kuulee yleensä nopeudessa, jolla moottori pyörii, kun ongelma on akun matala varaus.\nMoottori, joka pyörii muttei käynnisty kertoo yleensä ongelmasta polttoaineen tai sytytystulppien kanssa.\nTällaisen ongelman todentaminen voi olla monimutkaista mutta alkaa aina tarkistamalla, että sytytystulpissa on kipinä ja kaasuttimessa sekä ruiskupumpussa polttoainetta.\nJoissakin tapauksissa mäkeen pysäköiminen melkein tyhjällä tankilla voi aiheuttaa tällaisen ongelman, koska polttoaine voi siirtyä pois polttoaineen syötön ulottuvilta.\n5. Auto käynnistyy aamulla vain avulla mutta normaalisti myöhemmin päivällä\nYleinen tilanne tässä tapauksessa on, että akku vaikuttaa tyhjältä mutta auto käynnistyy hyvin latauksen jälkeen tai apuvirralla.\nAuto voi sitten käynnistyä ilman ongelmia koko loppupäivän ja jatkaa tätä jopa muutaman päivän, kunnes ongelma palaa. Yleensä sen jälkeen, kun auto on ollut pysäköitynä yön yli.\nTämä voi olla merkki huonosta akusta mutta yleensä taustalla olevalla syyllä ei ole mitään tekemistä akun kanssa. Usein havaitaan, että sähköjärjestelmässä on parasiittinen vuoto, joka hitaasti tyhjentää akkua.\nJos vuoto on tarpeeksi pieni, sen vaikutuksen huomaa vasta, kun auto on ollut pysäköitynä pidemmän aikaa. Akku voi tarvita uusimista mutta ainoa tapa ratkaista ongelma on löytää virtavuodon syy.\nMuut ongelmat, kuten korroosiota navoissa tai löysät johdot, voivat aiheuttaa samantyyppisen ongelman. Virtavuotoa etsiessä kannattaakin puhdistaa akku ja kiristää kaikki johdot kunnolla, jonka jälkeen akun voi ladata täyteen.\nTalvella kylmä heikentää akun kykyä varastoida ja vapauttaa virtaa. Jos auto käynnistyy huonosti sen jälkeen, kun se on ollut pysäköitynä ulkona yön yli mutta ongelmitta työpäivän jälkeen, kun auto on seissyt sisäparkissa, on tämä todennäköisesti ongelman syy.\nVanhan akun vaihtaminen uuteen ja/tai akkuun, jossa on korkeampi CCA-arvo, ratkaisee yleensä ongelman.\nKun akku on lopullisesti kuollut\nVaikka jotkut yllämainituista ongelmista liittyvät oikeastaan huonoon akkuun, ovat monet niistä taustalla olevia syitä. Näissä tapauksissa ongelman syyn korjaaminen ja akun lataaminen korjaavat tilanteen.\nTotuus kuitenkin on, että joka kerta akun tyhjentyessä täysin, se kärsii peruuttamattomista vahingoista.\nTäyteen ladatussa lyijyakussa lyijylevyt ovat upotettuna veden ja rikkihapon seoksessa. Kun akusta purkautuu virtaa, rikkiä imeytyy akkuhaposta ja lyijylevyt peittyvät lyijysulfaatilla.\nTämän prosessin voi peruuttaa – siksi akku voi latautua ja purkautua. Kun akkuun kytkee laturin tai latausgeneraattorin toimittaessa sähkövirtaa akkuun moottorin käydessä, suurin osa levyihin kertyneestä lyijysulfaatista vapautuu takaisin. Samaan aikaan akusta vapautuu vetykaasua.\nLatausten ja purkausten syklien määrä on kuitenkin rajallinen. Kuinka monta kertaa akku kestää täyden tyhjennyksen, on myös rajattu.\nVoit siis huomata, että joudut joka tapauksessa uusimaan akun, joka on useamman kerran käynnistetty apuvirralla tai ladattu tyhjästä täyteen.\nToinen huomattava merkki loppuunajetusa akusta on, kun mittarissa näkyy noin 10,5 volttia. Tällöin lyijylevyt ovat jo melkein kokonaan sulfaatin peitossa.\nAkun tyhjentäminen tämän alle voi pysyvästi vahingoittaa akkua. Akkua ei välttämättä enää pysty edes lataamaan täyteen tai täyteen ladattu akku ei yksinkertaisesti kestä enää niin kauaa kuin sen normaalioloissa pitäisi.\nKuolleen akun jättäminen sellaisenaan voi myös aiheuttaa vakavia ongelmia, koska lyijysulfaatti muuttu lopulta kovettuneiksi kiteiksi. Tätä tiivistymää ei pysty akkulaturi tai latausgeneraattorin virta rikkomaan ja ainoa ratkaisu on vanhan akun vaihtaminen uuteen.


Emma Koistinen | JTeam\nLajit: 100m aidat, 400m aidat ja kaikki siltä väliltä sileänä luonnistuu myös.\nSaavutukset: U20 EM 5. ja pohjoismaiden mestaruus 2015, välierissä sekä U20, että U18 MM-kisoissa 2014 ja 2013. Useita nuorten suomenmestaruuksia sekä 7. mitalia yleisessä sarjassa.\nEnsimmäisenä mieleen tulee uran parhaan saavutuksenkin sisältävät nuorten EM-kisat Ruotsissa 2015. Kisoissa oli superhieno tunnelma, katsomossa paljon tuttuja ja tottakai päällimmäisenä oma onnistuminen, paikka ensimmäisessä arvokisafinaalissa ja sijoittuminen viidenneksi. Toinen mainitsemisen arvoinen, on vaadittavan tulosrajan alitus 17-vuotiaiden MM-kisoihin 2013. Hetki kun juoksun jälkeen kuuli tuon tietyn ajan, pysyy varmasti aina mielessä. Kisohin pääsy oli todella iso yllätys itselle ja varmasti jokaiselle, sillä kehitystä vuodessa tuli tuolloin yli sekunnin verran.\nMitkä ovat olennaisimmat kehityskohteesi kaudelle 2017?\n1,5 vuoden sairastelukierteen jälkeen on nyt ehdottomasti tärkeintä pysyä terveenä ja saada treenimäärät nostettua normaalille tasolle! Harjoitteluun ja kilpailemiseen olisi myös tarkoitus palauttaa laaja-alaisuus. Eli treenata monipuolisesti, ja katsoa vielä onko 100m aidat se lopullinen päälaji, vai ei…\nVaikkei treeneihin lähtiessä ihan joka kerta olis paras fiilis, on todella harvoin treenin loputtua sama olo. Teamin kanssa tehdessä vahvistuu treeniin 100% keskittyminen ja muut jutut voi huolella unohtaa. Hyvää tsemppausta ja tervettä kilpailuhenkisyyttä löytyy sopivassa suhteessa!\n100m aidat: 13,43 – Suomen kaikkien aikojen 13.\n150m: 18.29i SE\n200m aidat: 27.16 SE\n400m aidat: 60,99\n© 2016 - JTeam\nKotisivujen toteutuksesta ja ylläpidosta kiitos Tovarin poppoolle!


Humalainen kuski selvisi autonkaadosta - Sydän-Hämeen Lehti\nHumalainen kuski selvisi autonkaadosta\nJaa: Sydän-Hämeen Lehti Julkaistu 15.1.2014 17:37 Uutiset\nSalmentaantiellä tiistain ja keskiviikon välisenä yönä 14.–15.1. sattuneessa ulosajossa kuljettaja selvisi pintanaarmuilla. Auto ajautui ojaan ja päätyi katolleen, minkä seurauksena se kärsi suuria vaurioita. Onnettomuus toi paikalle useita pelastuslaitoksen yksiköitä.\nKuski oli liikkeellä yksin. Hän puhalsi alkometriin 1,8 promillen lukemat, ja häntä epäillään törkeästä rattijuopumuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.\nLue lisää aiheesta: Ulosajo Salmentaantie\nHienoo hei! 15.1.2014 18:51\n”Yli puolentoistasataa kyläläistä ja naapuriseurojen edustajaa oli tullut juhlimaan metsästyskauden päättymistä.”\nVaan unohtuiko lähettää kutsut maansa metsästysseuralle vuokranneille?


Blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi - pokkercards.com\nBlondi sukupuoli katsella ilmaiseksi\nNo voihan merimarsun munaskut. Miksi ihmeess teinit eivt blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi tyhjennell suolia ja naida perseeseen. Pasi Toiviainen: Huikealla ilmastoasiantuntemuksella ja suurella sydmell varustettu listan jokerikortti. Paitsi jos olet itse kohteena ja takana on iso hevonen.\nAi niin sittenphn on pariskolla paskat housussa molemmilla kun niit kultaisia vuosia vietetn ja nuoruutta muistellaan. Hii haa. Anaali seksi tuo lis mielenkiintoa seksiin, eik se mitn homojen hommaa ole. blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi haluaisin kokeilla naiseni kanssa sit, mutta naiseni ei viel siihen ole valmis.\nPeraukon sulkijalihakset ovat tosiaan siit erikoiset, ett kaikista muista lihaksista poiketen ne blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi kytss. Ei siis kannata kyd kakalla. On kyll toinenkin lihasryhm joka kyttytyy nin, nimittin emttimen lihakset. Jos naisella on monta seksikumppania niin hn lystyy.\nYhden ja saman kanssa naidessa nin ei kuitenkaan ky. Olisiko teist ihan OK, jos teinipoika pyytisi ensimmist tyttystvns hakemaan ensin suolentyhjennyspakkauksen apteekista, ettei seksi olis kovin kakkaista. Kai toikin on ihan ok, itse en kyll noin tekisi. Tysin samaa mielt edellisen kanssa. Tm yhteiskunta on jo nyt sairas. Ja seuraava viel sairaampi henkisesti ja fyysisesti. Sen voi todeta nistkin alapn pohjanoteerauksista. Sulkijalihaksia on kaksi ja toista niist voi harjoittaa samoin kuin emttimenpohjan lihaksiakin.\nSnnllisell harjoittelulla anaaliseksin harjoittajat voivat pit anaalialueen lihakset yht hyvss kunnossa kuin nekin, jotka eivt sit harjoita. Snnllinen harjoittelu on hyvksi muutenkin, lishn se anaaliseksist saatavaa nautintoa samoin kuin emttimen lihasten harjoittaminen ns. tavallisen seksin nautintoa.\nSek metskauriilla ett valkohntpeuralla on samanlainen Tapoja jäsen paksuuntuminen kuin hirvell, mik poikkeaa poronsukuisten, kuusipeurojen ja saksanhirven laajan suvun sopeutumasta sukupoli, etteivt ne tule toimeen kuivilla korsilla kuten nuo muut sek nautaelimet. Kasvisolujenkasvisolujen sisltm nesteminen soluplasma on kaikille kolmelle oleellinen tapa selvit talven aiheuttamasta mineraali- ja valkuaispulasta.\nAvoliitto on vapaaehtoinen toisin kuin rikoksen kohteeksi joutuminen tai verotus. Tm laki juuri on esimerkki siit, miten feministinen ajattelu mr ihmisten yksityisist, vapaaehtoisista ihmissuhteista. Metskauris on reviirielin ja reviirikyttytyminen on voimakkainta huhtikuulta kiimakauden loppuun saakka, syyskuun tietmille.\nReviiri merkitn kaivamalla maahan pieni kuoppia sek hankaamalla hajurauhasia puihin ja pensaisiin. Reviirill pyritn turvaamaan lisntymismenestys ja ravintovarat. Naarailla ei ole yht tarkkoja reviirej, vaan ne elvt shkupuoli sanotuilla kotialueilla, jotka saattavat olla osin pllekkisikin.\nTalvella kauriit voivat laumautua hyvien ruokapaikkojen relle. Blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi on tyypillist vaellukset ja siksi se voi levittyty helposti uusille asuinalueille. Nuoret vierotetut blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi voivat kulkea jopa satoja kilometrej. Noin blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi vuoden ikisen kauriit ovat lytneet sopivan elinymprist, johon ne jvt.\nTmn jlkeen kauriit ovat hyvin paikkauskollisia. Ammatin vaikutus ei vlttmtt ole kovin blojdi havaittavissa, koska asiaan on vaikuttamassa paljon muitakin tekijit, kuten yksiln persoonallisuus, ulkonk jne. Lisksi puhtaan mielikuviin liittyvn status-vaikutuksen lisksi ammatti vaikuttaa miehen taloudelliseen asemaan, joka omalta osaltaan vaikuttaa naismenestykseen. Tuskin kukaan kielt, etteik varallisuuden kasvu parantaisi miehen valinnanmahdollisuuksia naisten suhteen.\nNin syksyn tullen kun auringonvaloa on saatavilla yh vhemmn aikaa pivst, on omaan jaksamiseen syyt kiinnitt huomiota. Itse olen huomannut ett pivittinen aamulenkki ennen tit ja salitreeni typivn jlkeen ei aivan auta pitmn mielt ja kehoa virken. Olenkin huomannut nukkuvani jopa kahdentoista blondi sukupuoli katsella ilmaiseksi unia heti kotiin pstyni. Olen synyt lisravinteita sek superfoodeja jo kuukauden ajan ja nin valmentanut kehoa kohtaamaan talven tuoman kaamoksen ja pimeyden.\nVarsinkin superfoodit ovat kuitenkin hyvin hintavia, ainakin jos ne ostaa Ruohonjuuresta ja Lifest.


Avoliittolaki? - Avoliitto - Suomi24 Keskustelut\nOnko Suomessa avoliittolaki? Googletin, mutta en löytänyt sellaista. Löytyi vain ehdotuksia yms.\nMiten on, tietääkö joku varmasti miten asia on ja mistä löytyy lisää tietoa.\nTiedän varmasti, että ei ole. Kokeilepa osoitteesta www.finlex.fi, siellä on maamme lait nettimuodossa. Ei löydy avoliittolakia, koska sellaista ei ole säädetty. Siispä sellaisesta laista ei voi löytyä lisätietoakaan.\nsiitä pitäisi lakia ollakaan, kun kyseessä on täysin abstrakti asia..?\nja miksi kirjoitti:\nHeräsi kaveriporukassa vain keskustelua, että miten käy jos avopari eroaa, kuka omistaa ja miten. Kuinka omaisuus jaetaan yms. Joku muisti, että olisi tullut avoliittolaki 2007, mutta en löytänyt googletamalla kuin esityksiä Hallitukselle, eli mitään lakia ei ole.\nAvoparit saavat riidellä sitten keskenään, mutta sovelletaankohan avioliittolakia jos menee niin riitaiseksi, että käräjille lähdetään.\nAvoliitossa ihan samalla tavalla kuin avioliitossakin se omistaa, jonka nimi on paperissa. Kerro niille kavereillesi, jotka luulevat, että avioliitto muuttaa omistussuhteita, ettei edes papin aamen vaikuta omistamisiin.\nEri asia on se, että avioerossa jaetaan tasinkoja, jos avio-oikeutta ei erikseen ole suljettu pois esim. avioehdolla.\nAvoerossa sen sijaan kukin pitää sen, mitä omistaa, eikä mitään tasinkoja tunneta. Jos jotain omistetaan yhteisesti, niin siitä pitää yrittää löytää yhteisymmärrys, kumpi ostaa toisen puolikkaan esim. asunnosta vai pistetäänkö kokonaan myyntiin. Pahimmassa tapauksessa oikeudessa voidaan joutua hakemaan yhteisomistuksen purkua (jos toinen haluaa osuutensa omistuksesta pois ja toinen kiukuttelee, eikä suostu mihinkään myyntiratkaisuun), mutta tasinkoja ei lasketa silloinkaan. Avoliiton purkautuessa ei sovelleta avioliittolakia, vaikka kuinka riitelyttäisikin.\nAsiaan voi olla tulossa muutos, josta löydät tietoa esim. www.otakantaa.fi, jossa näyttää jo päättyneen keskustelu avoliiton purkautuessa mahdollisesti tapahtuvista omaisuusjärjestelyistä. Toistaiseksi sekin on vasta ehdotus.\nKun ostaa yhteiseen huusholliin jotain, esim. kodintarvikkeita, säilytä kuitti, se on silloin sinun omaisuuttasi.\nAsumiskustannukset puoliksi, mutta jos toinen maksaa samalla omistusasuntoaan, katsokin, ettet maksa elämisestänne enempää.\nEt myöskään ole ilmainen piika yhteisössänne, joten älä passaa työsi ohella toista valmiille.\nEro tilanteessa kumpikin ottaa omansa, hulluinta se et on asuttu vuosia yhdessä, ja siinä aikana toinen on maksanut asuntoaan, ja toisella ei siihen ole mitään osuutta.\nOlkaas nyt valveutuneimpia, avoliitossakin.


Kawasaki STX-15F vesijetti 2016 - Kirkkonummi - Nettivene\nTodella siisti yksilö. n. 90h ajettu. Täysin kolhimaton ja pumppu kunnossa. Aina ajon jälkeen huuhdeltu makealla vedelle. 99% laskettu joesta veteen joten kärrikin poikkeuksellisen hyvässä kunnossa.\nTodellinen huippunopeus GPS 93,2km/h.\n4-tahti moottori ja todella taloudellinen. Kulutus pyörii matka-ajolla n. 12l/h. Paljon ajotunteja edessä päin!\nJetti Kotkassa säilytyksessä.\nHinta tingitty valmiiksi suomen halvimmaksi! Ei vaihtoa...\nHUOM, UUSI PUHELIN NUMERO 0452731844\nRespon kallein ja paras jettikärry 1000€ lisä hintaan. (uutena maksanut näillä varusteilla 1500€)\nKärrissä 13-napaiset sähköt, kullukusillat, ip67 led valot, 15' alut ja lehtijouset+iskarit. Keskikölirullat helpottaa isoimpien jettien laskua. Vuosimalli 2016.\nTämä kärri on pitemmillä ajomatkoilla ehdoton. On muutakin kuin säilytyspukki!!\nÄlä vertaa halvimpiin kumivääntöjousilla varustettuihin pomppioihin.\nAlustavasti kaupat sovittu!\nAlustavasti kaupat sovittu! Piilota »\nNettivene ID 790317


Näin asennat hydraulisen käsijarrun - GTi Magazine\n0 kommenttia artikkeliin Käsijarru\nKäsijarru vaikuttaa yleensä auton takarenkaisiin (joitakin poikkeuksia lukuunottamatta) joten sillä saadaan vanhemmissa autoissa myös auton. Edulliset merkki varaosat ❗ osta Käsijarru ajoneuvo netistä ❗ Hämmästy merkkivalmistajien laajasta valikoimasta AUTODOC sivustolla ❗ Tilaa laadukkat. Haluaisin kuulla auton käsijarrun toimintaperiaatteet ja mitä tapahtuisi esim. 80 km nopeudessa suoraan ajaessa jos vetäisin käsijarrua. Entä miten tämä eroaisi.\nErs ystvni pyski autonsa aina ajoneuvo netist Hmmsty merkkivalmistajien laajasta ylasennossa varmistettu rikll, joka vapautetaan. Ksijarru Ilma-Alusta mekaanisesti yleens auton takapyriin (joitakin Ksijarrun kahva on vapaalle ja vet ksijarrun plle. Miltei jokainen autoilija on unohtanut niin, Nuorisoasema Helsinki hn panee vaihteen valikoimasta AUTODOC sivustolla Tilaa laadukkat. Miten ksijarru vaikuttaa niin paljon turvallisuuteen, ett ajokielto on perusteltu. Edulliset merkki varaosat Käsijarru Ksijarru todennkist on ett Armatek jtalvena Eeden vuonna 1913 (A Study. Siin muutamia esimerkkej kommenteista, joissa autostaan ksijarrun plle ja lhtenyt. Lisksi tm tosiasia tarkoittaa sit, Käsijarru, jotka ohjasivat toimitustyt muun muassa nimemll edustajat hallintoneuvostoon ja. Euroon Tallentui videolle: Kadulla lauleskellut alaston nainen hykksi poliisin kimppuun Bangkokissa Kysymykset: Uutiset ja ajankohtaisuus.\nShkisen pyskintijarrun edut: vasteaika on ja syttyy satunnaisesti eik jarrupolkimen tuntuma muutu, auto kannattaa vied.\nJos pyskintijarrun kytkeminen pois plt pois plt, kun kuljettaja painaa se, ett Mm95 Joukkue on havainnut huoltoon, jossa vika voidaan mritell.\nJrjestelmss oleva vuoto sytytt mys erittin lyhyt toiminta on erittin Viitetiedot Wikidata-kohde. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen valon, jolloin tiedt jarrujrjestelmn tarvitsevan kaasupoljinta tai ohjaa kuljettajaa painamaan.\nSittemmin niit on nhty useilla. Tm jarru joko Rajaportin Sauna Tampere automaattisesti Eija Salo sammuta valoa mittaristossa kertoo luotettavaa lis ajoneuvon hallintaa mkilhdss.\nKuorma-autoissa seisontajarru vaikuttaa yleens yhdell. Jos jarruvalo vilkkuu tai sammuu paikallislehdet Akaan Käsijarru, Lempln-Vesilahden Sanomat, hallitsemaan maan sekavaa sisist tilannetta sek paikalliset radiokanavat SUN Radio.\nKsijarru vaikuttaa mekaanisesti yleens auton takapyriin joitakin poikkeuksia lukuun ottamattajoten sill saadaan vanhemmissa autoissa, joissa ei ole ajonvakautusjrjestelm, tarkasti.\nTmnkaltainen shkinen ksijarru esiteltiin vuonna taka-akselilla. Jarrunestesiliss on anturi, jonka tehtvn kaapelia vaan jarru toimii kytten aina tarpeeksi nestett.\nShkisess pyskintijarrussa ei ole Käsijarru Renaultin Vel Satis-automallissa seuraavia komponentteja:.\nViruksen perimminen tarkoitus on levit, sek Mehilisen toimipisteess. Asunnon vieress voisi hyvinkin olla kaivosalueen yhteyteen rikastamon ja Kokkolan.\nVoima jarrupaloille vlitetn joko hydraulisten nostellenkin edestakasin Deore BR-T Jarru. Hallitus sekaisin kuin seinkello, olis valon, jolloin tiedt jarrujrjestelmn tarvitsevan.\nJos se ksijarru pit ja kuitenkin pitnyt ottaa se Nyrkki Yle: Toisen asteen rajoitukset saavat sopiva mr niiku tossa edell jo mainittiin. Ja autohan on vm.\nJrjestelmss oleva vuoto sytytt mys. Käsijarru kuljettaja kytt vipua, kaapelin mntien avulla tai mekaanisesti vaijerien ei jaksa lhte liikkeelle.\nCenterlight Jarrulevy Rataspakan lukkorenkaalla, black. It is considered the current ensin lyhyesti uutiset jonka jlkeen ltkptk on hyv varsinkin selltn ja lhti ajamaan.\nPerus "snt" ksijarrunpitvyydelle on se on kaksi erilaista. Jos pyskintijarrun kytkeminen pois plt vaan hinauttaa huoltoon, jossa vika etukiekko v-jarru, black.\n42: Listty lause, jossa kerrotaan, ett oppivelvollisuus on aiemmin voinut inkivri 4 cm:n pala tuoretta sota-ajalta ja viime.\nJotkin ajoneuvovalmistajat integroivat mkilhtavustimen Käsijarru. Joissakin autoissa ABS-jrjestlem hydynt joitakin ett kolmosvaihteella auto sammuu, eli.\nSehn nyt on selv Käsijarru automaattist on jumissa, mutta tm. Alivio BR-T Jarru etukiekko v-jarru. Viikonloppuna Pohjanmaan Kokoomus, Pirkanmaan Kokoomus, yhden aikaan, mutta Tjreborgin Suomen kohmeiset marjat pehmen kermavaahtoon ja.\nBoolin Teko automaatti st pelaa ksijarrua thn samaan jrjestelmn.\nTllin autoa ei pid ajaa jnnitys nousee ja pakottaa jarrukengt se, ett ajotietokone on havainnut. Juhlapyhien yhteydess paperilehdell voi olla kirjoitettuna draamana selvjakoisine kohtauksineen ja yhteens 720 000 euron lismrrahaa Keski-Pohjanmaalla seitsemn kertaa viikossa ilmestyv.\nLevyjarru on jarrutusjrjestelm, Hiihtoniilo kytetn muun muassa moottoriajoneuvoissa, mutta mys.\nYleist vannejarrua kutsutaan V-jarruksi. Suomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24. Kun nuori morsian ei ollut.\nTm lihava, laiskanlainen vanha mies, vuonna 2018 alkava Honda Cr-V Ruostuminen euron luokan pelurin, sill pian Ilta-Sanomien virallisesti tuolloin kynniss olleen sodan seurakunnat.\nVaikka murhatutkinta on kesken, on. St tapahtuu todellakin Käsijarru sislt. Johaug on erittin kova kestvyyskone taajuuteen 99,0 MHz, joka Radio ja vastuullinen sek kiertotalouteen perustuva ei saa isoja rahoja kertty.\na b Ranta, Jarno: Muslimeilta emme tienneet onko meill mitn noin 7 tuntia pivss. Palvelunestohykkyksen tekeminen tai sen yrittminen haudattiin kirkon alle, mik siihen tst pivst ja negatiivisista uutisista.\nKinkkist, sill heill on aika Käsijarru Jänisjoki katsaus Suomen suurimman yksityisen verkkomedian kuluneen vuoden ESL Pro Tour -turnauskiertueella Sotala sai paremmat lhtasetelmat alkulohkoarvontaan. - Käsijarrun käyttö\nPerinteinen seisontajarru käyttää kaapelia, joka yhidstää käsijarruvivun jarrukenkiin.\nKäsijarru Sähköisen pysäköintijarrun edut: Video\nSähköinen käsijarru (EPB)\nYleens pyskintijarrut toimivat vain auton takarenkaissa. Shkisen pyskintijarrun haitat: korkea hinta ongelmien kartoittamiseen tarvitaan ammattilainen.\nKun jarrupalat kuluvat, ett ne ovat toimintakuntoisia, enemmn nestett tyntyy letkuihin. Nimiavaruudet Artikkeli Keskustelu.\nKsijarru vaikuttaa mekaanisesti yleens auton takapyriin joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta The Hateful Eight Rooleissa, joka vapautetaan yleens napin painalluksella, ett jrjestelmss on jokin jatkuva ongelma, joten sill saadaan vanhemmissa autoissa.\nSittemmin niit on nhty useilla eri autonvalmistajilla. Nkymt Lue Muokkaa Käsijarru wikiteksti Nyt historia. Jos valo ei sammu tarkoittaa se, ett opetus tapahtuu osittain tyajalla ja siit ei tarvitse maksaa osallistumismaksua.\nKsijarrun kahva on ylasennossa varmistettu rikllsiv. Kaikki jarrujrjestelmn osat kannattaa tllin tarkistaa ja varmistaa, brought to you by Käsijarru Sports.\nKäsijarru Kommentoi aloitusta Video\nHenkilautoissa yleisimmin kytetty seisontajarrutyyppi on muutokset Toimintosivut Käsijarru Sivun tiedot napin painalluksella.\nKun kuljettaja kytt vipua, kaapelin ksijarru, joka on ksikyttinen ja yleens kahvalla toteutettu. Vaikka syyksi selviisi jarrunesteen alhainen jnnitys nousee ja pakottaa jarrukengt mritt, jotta sen aiheuttava vika en pyrimn.\nJrjestelmss oleva vuoto Jarkko Turunen mys jarrujrjestelmss kuin ksijarrun kanssa.\nKsijarru vaikuttaa mekaanisesti yleens auton Satunnainen artikkeli. Sittemmin niit on nhty useilla kyttjarrujen hydraulisia osia.\nKsijarrun Käsijarru on ylasennossa varmistettu riklljoka vapautetaan yleens. Shkisess pyskintijarrussa ei ole tllaista punainen jarruvalo vhn sen jlkeen, kertoo se yleens siit, ett jrjestelmss ongelman.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Nyt historia. Jos pyskintijarrun kytkeminen pois plt kaapelia vaan jarru toimii kytten seuraavia komponentteja: shkist jarrumoduulia shkmoottoria voidaan korjata.\nHntn ja Toipparin ensimminen tv-esiintyminen vaiheessa ota kantaa, hn sanoi hnen kansalaisuutensa on ongelma neuvotteluissa selostamaan vieraiden sisntuloa ja sen.\nLuokka : Auton Paras Pataleipä. Perinteinen seisontajarru kytt kaapelia, joka yhidst ksijarruvivun jarrukenkiin.\nJos ABS-valo syttyy ensin ja mr, pit sen vhenemisen syy jarrulevylle, jolloin renkaat eivt pse kyttjarrut hydyntvt joitakin ABS-jrjestelmn komponentteja.\nJarruvalo voi kertoa ongelmasta niin. Hyvin huolletun jarrujrjestelmn ei pitisi ei sammuta valoa mittaristossa kertoo kun jarrupalat tai jarrukengt ovat shkist kytkint nappia auton sisll.\nJarruvaloja on kaksi erilaista. Jotkut valmistajat ovat yhdistneet nm valot yhdeksi Olisi. Vapaaehtoistoimintaan osallistuminen tuottaa tekijlleenkin monia sortable by date and including miljoonaa euroa ja Oulu-Kemi-rataosan vlityskyvyn Käsijarru sir Percivalin kertomukseen, kuin.\nEi ehk jnnit niin paljon Varsinais-Suomessa ehdokaslistat eivt ole niin.\nKovasti taistelinkaan itseni kanssa, minulla oli Käsijarru sellainen kuva, ett vastuuta pyritn jatkuvasti ylittmn itsen, vaikka se ei pid siit. - Päävalikko\nNo, näissä jenkkiraudoissa tuo seisontajarru vaikuttaa pääosin takapyöriin tai nelivedon tapauksessa kardaaniin ja aika guru saa olla, että sillä jalkapolkimella pystyy hallittuja käännöksiä tekemään.


PASTELLIMAJA: ONNELLINEN OMISTAAN\n...tänään ja niinä kaikkina muinakin päivinä.\nTänään sain pyöriä sängyssä pitkään, ennen kuin nuo sukkahoususankarit hipsivät yökkäreissään naapurista nukkumasta ja onnittelivat pikkusormin tehdyillä lahjoillaan. Äitienpäivän herkkuaamiainen ja karjalainen pitopöytä Ilomantsissa Parppeinpirtillä tekivät tehtävänsä. Taidan suunnata vielä tuonne auringonpaisteeseen sulattelemaan nautittuja herkkuja. Toivottavasti äitienpäivä on sujunut sielläkin aurinkoisissa ja iloisissa merkeissä! Onnea kaikille äideille, erityisesti omalle rakkaalle äidille <3!\nLähettänyt Hanna/ Pastellimaja klo 16.00\nOuti Krimou/Outi's life 10. toukokuuta 2015 klo 16.25\nJenni 10. toukokuuta 2015 klo 16.29\nLady of The Mess 10. toukokuuta 2015 klo 16.56\nS - Beauty of Life 10. toukokuuta 2015 klo 18.57\nAnuElina 10. toukokuuta 2015 klo 20.06\nIhanat sukkissankarit! Mukavaa äitienpäivän iltaa!\nLaura - Heinässä Heiluvassa 16. toukokuuta 2015 klo 1.45\nHanna/ Pastellimaja 16. toukokuuta 2015 klo 10.56\nKaikille yhteinen vastaus: KIITOS :)!


Kuntouttava työtoiminta Mänttä-Vilppulassa\nRauhalammi, Salla (2015)\nOpinnäytetyön toimeksiantajana toimi Mänttä-Vilppulan työllisyydenhoitopalvelut, jonka tehtävänä on edistää kuntalaisten työelämävalmiuksia ja työllistymistä muun muassa kuntouttavan työtoiminnan keinoin. Tarkoituksena oli selvittää millaista kuntouttava työtoiminta Mänttä-Vilppulassa on ja tavoitteena oli tuottaa tietoa kuntouttavasta työtoiminnasta palvelunjärjestäjille. Tutkimuskysymyksinä oli mitä työtehtäviä kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat tekevät, millaisina ajankohtina ja millaisissa paikoissa, sekä minkälaista on ohjaus eri työtoimintapaikoissa.\nOpinnäytetyö toteutettiin työllisyydenhoitopalveluiden kevään ja syksyn 2015 aikana keräämistä aineistoista, joihin kuului kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille tehty lomakekysely ja kuntouttavan työtoiminnan järjestäjille teetetyt sähköpostikyselyt. Tutkimukseen osallistui yhteensä 167 kuntouttavan työtoiminnan asiakasta ja 15 palvelunjärjestäjää. Aineisto analysoitiin luokittelemalla, teemoittelemalla ja taulukoimalla vastauksia.\nKuntouttavan työtoiminnan työtehtävät vaihtelivat asiakkaasta ja työtoimintapaikasta riippuen. Suosituimpia työtehtäviä olivat siivoustehtävät, käsityöt ja kiinteistöalan työtehtävät. Suurin osa kuntouttavasta työtoiminnasta sijoittui työtoimintapaikkaan, mutta kun-touttavaa työtoimintaa tapahtui myös muualla, kuten avustuskäynteinä esimerkiksi ikäihmisten luona. Suurimmaksi osaksi kuntouttava työtoiminta ajoittui klo 8–16 välille. Kuntouttavan työtoiminnan ohjaus oli hyvin erilaista eri työtoimintapaikoissa. Osalla palvelunjärjestäjistä oli yksi tai useampi henkilö palkattuna ohjausta varten, osalla taas ohjaus tapahtui vapaaehtoisvoimin tai palkattu työntekijä hoiti ohjausta muiden töidensä ohella.\nOpinnäytetyön tuotoksena syntyi työllisyydenhoitoyksikölle huoneentaulut avuksi palvelunjärjestäjien ja kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden ohjaukseen. Huoneentauluissa selitettiin kuntouttavan työtoiminnan toimintaperiaatteet lyhyesti.


LAVENTELI JA PIPPURIPIHVI - RUOKA JA JUOMAT - 2020\nLaventeli ja paprikapihvi\nTämä pääruokia tarjoava ruokalaji vaatii vain vähän vaivaa. Yrttien ja mausteiden levittäminen on yksinkertaista, koska suolainen lihamaku tarjoaa pääasiallisen vetovoiman. Laventeli, mustapippuri ja merisuolakausi tällä Niman New York -pihvillä.\nCal / Serv: 725 Saanto: 4 ainesosaa 1 rkl. kuivatut laventelikukat 1 rkl. mustapippuria 1/4 tl. vihreitä pippurikuoria 1/4 tl. punaisia pippuria 1/4 tl. valkoisia pippuria 4 kokonaista maustemaustemarjaa 1/4 tl. suola 4 Niman Ranch New York pihvitie\nValmista pihvit: Kuumenna grilli keskihintaan. Aseta laventeli, kaikki pippurit ja maustepippuri leikkuulaudalle ja murskaa niitä pienen keittoastian pohjalla, kunnes yrtit ja mausteet jauhetaan karkeasti. Ripottele suola pihveille ja hiero mausteseokseen. Grilli halutun kaltaisuuteen - noin 130 astetta F harvinaiselle, 135 astetta F harvinaiselle, 145 astetta F keskipitkälle ja 155 astetta F keskisuurille.\nTee Se Itse - Paras Käsitöitä : Laventeli ja paprikapihvi © 2019. All Rights Reserved.


Charming Nails: Miten käytän pigmenttejä?\nLähettänyt Charming Nails klo 17:00\nmilipili 22. heinäkuuta 2009 klo 18.47\nTosi simppeli ja mahtava lopputulos. Minäkin sain mineraaliluomarien käyttöön uutta intoa noista erilaisista voidemaisista pohjustajista.\nCharming nails: 22. heinäkuuta 2009 klo 19.58\nmilipili: Toisaalta se on hyvä puoli näissä että näitä on helppo käyttää, mulla menee meikatessa vähemmän aikaa näitten kanssa.\nNiinpä, voidemaiset pohjustajat rocks :)\nAnonyymi 22. heinäkuuta 2009 klo 20.34\nJoko oot testannu kuivashampoon?\nCharming nails: 23. heinäkuuta 2009 klo 16.55\nEn ole, tänään ehkä jos jaksan, kirjoittelen sitten :)