Kohdun kasvukivut voivat säikäyttää – Mistä tietää, koska huolestua?\nKohdun kasvukivut voivat säikäyttää – Mistä kivut ja nipistely johtuvat?\nKun kohtu alkaa kasvaa, se voi aiheuttaa alavatsalle uudenlaisia tuntemuksia. Kohdun kasvukivut ovat yleinen odottajan vaiva, joka voi kuitenkin säikäyttää.\nKohdun kasvu saattaa aiheuttaa vatsalla erilaisia pieniä kipuja, jotka ovat kuitenkin normaaleja. Monesti kohdun kasvukivut voivat muistuttaa hieman kuukautiskipuja. Kaikki eivät tunne kasvukipuja yhtä voimakkaina – osa odottajista ei ollenkaan.\nKohdun kasvukivut voivat jatkua pitkin raskautta\nUseimmiten kohdun kasvukivut ovat voimakkaimmillaan alkuraskaudesta, kun kohtu venyy voimakkaasti ja lantion alueen verekkyys lisääntyy. Erilaiset tuntemukset alavatsalla voivat myös jatkua läpi raskauden.\nKeskiraskaus on yleensä odottavalle äidille fyysisesti suhteellisen helppoa aikaa. Kohdun nopea kasvu saattaa kuitenkin myös silloin aiheuttaa lantion sivuilla tuntuvaa kiristävää kipua, joka johtuu kohdun kannatinsiteiden venymisestä.\nMyös kehon hormonimuutosten aiheuttama kudosten löystyminen saattaa aiheuttaa kipuja alavatsalle ja häpyliitoksen alueelle. Lisäksi suolen toiminta saattaa hidastua ja ummetus saattaa aiheuttaa kovaakin kipua vatsan alueella. Etenkin loppuraskaudesta myös liitoskivut saattavat vaivata odottavaa äitiä.\nKunhan kohdun kasvukivut eivät ole jatkuvia tai lisääntyviä, ei niistä tarvitse huolestua.\nSärkylääkkeistä parasetamolin käyttö on turvallista, kunhan noudattaa annosteluohjeita. Jos koet kovia kipuja, eikä särkylääke auta, ota yhteys neuvolaan tai päivystykseen.\nNäin kohtu kasvaa odotusaikana\nRaskausviikolla 24 kohdun pohja kohoaa jo navan korkeudelle. Tässä vaiheessa vanhat vaatteet alkavat tosissaan kiristää. Vaikka kaikki muut eivät ehkä vielä vatsaa huomaakaan, odottaja on jo havainnut, että navan alle on ilmestynyt selvä kumpare. Joillakin raskausvatsaa ei tässä vaiheessa voi olla enää huomaamatta.\nViikolla 28 kohdun pohja ulottuu suunnilleen alimpiin kylkiluihin asti, ja viikolla 35 se on korkeimmillaan, eli jo pallean tietämillä. Tämä voi tehdä syvään hengittämisen vaikeaksi, minkä takia ponnistusta vaativat touhut on aika jättää.\nRaskausviikoilla 29.-36. lapsiveden määrä on suurimmillaan. Äidin olemus on mahtava, ja liikkuminen ja kumartelu, esimerkiksi kenkien jalkaan pukeminen, voi olla vaikeata.\nRaskaus voi aiheuttaa kovaakin vatsakipua – yleinen vaiva säikäyttää monet odottajat\nArtikkeli päivitetty 6.11.2020. Lisätty tietoa kohdun kasvukivuista.\nLähteet: Terveyskylä, TAYS


Tutustu Baikaljärveen, Siperian helmeen\nTutustu Baikaljärveen, Siperian helmeen -\nSelaa tätä galleriaa ja lue lisää siitä, miksi järveä kutsutaan Siperian helmeksi.\nSuurin ja syvin - Baikaljärvi on tilavuudeltaan suurin makeavetinen järvi. Sen syvin kohta on 1 642 metriä, eli se on myös maailman syvin järvi. Se lisättiin Unescon maailmanperintölistalle vuonna 1996.\nMaailman vanhin järvi - Koska Baikaljärven dramaattinen muodustuminen tapahtui noin 25-30 miljoonaa vuotta sitten, se on myös maailman vanhin järvi. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nMuinainen hautavajoama - Baikal on ikivanha hautavajoama, mistä johtuu sen pitkä, sirppimäinen muoto. Se on pinta-alaltaan maailman seitsemänneksi suurin järvi. (Kuva: Flick/CC BY 2.0)\nJäätiköiden upeutta - Järvelle matkaaminen on palkitsevaa mihin aikaan vuodesta tahasta. Mutta jos ei pelkää Siperian karuja talvikuukausia, pääsee katselemaan lumoavaa jäätä ja sen railoja, kuplia ja halkeamia. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nTurkoosi aarre - Auringonvalo suodattuu jäälohkareista ja järvi näyttää olevan täynnä turkooseja kurkkupastilleja.\nYlimaallinen - Selkeinä kuun valaisemina talviöinä jäätynyt järvi näyttää satumaiselta, lähes ylimaalliselta. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nKirkkaimmat vedet -\nBaikaljärven vesi on kristallinkirkasta, eli se on yksi maailman kirkkaimmista. Talvella näkvyys voi olla jopa 30-40 metriä, mutta paljon vähemmän kesäkuukausina. (Kuva: Wikimedia/CC BY-SA 3.0)\nSuojeltu rannikko - Järven rannikosta 2 000 kilometriä on suojeltua. (Kuva: Flickr/CC BY-NC-ND 2.0)\nOgoisaari - Baikaljärven suurimmalle saarelle Ogoille pääsee lautalla kesäkuukausina. Talvella käytössä ovat lumikelkat, koirareet tai jopa polkupyörät.\nOgoisaari - Kuvassa on buddhalainen valaistumisen stupa, joka on omistettu Dakini Tröma Nagmolle ja rakennettu saaren korkeimmalle paikalle. (Kuva: Wikimedia/CC BY-SA 4.0)\nJääveistokset - Talvella järven jäätyneen pinnan täyttävät upeat jääkilvet ja -kummut näyttävät jättiläisen muovaamilta. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nJääkuviot - Tämä jään kappale muistuttaa hain evää. (Kuva: Flickr/CC BY-SA 2.0)\nOlhonsaari - On Baikaljärven suurin saari. (Kuva: Flickr/CC BY 2.0)\nOlhonsaari - Olhon on suosittu turistikohde, jolla on kyliä, useita kotimajoitusvaihtoja, pari hyvää museota ja kauppaa sekä paljon upeita maisemia. Kuvassa on shamaanikivi, Aasian yhdeksänneksi pyhin paikka. (Kuva: Wikimedia/CC BY-SA 4.0)\nSaaren väestö on pääasiassa burjaatteja, Siperian mongolikansaa. Shamanismiin uskova kansa pitää saarta hengellisenä paikkana. (Kuva: Wikimedia/CC BY-SA 3.0)\nOlhonsaari - Hengellisyys näyttäytyy puiden tai pylväiden ympäri kiedottujen rukouslippujen ja -nauhojen muodossa. Suuntaa saaren korkeimmille paikoille ihailemaan näitä värikkäitä upeuksia. (Kuva: Flickr/CC BY-NC-ND 2.0)\nOlhonsaari - Yksi Baikaljärven kuvatuimmista luonnonihmeistä, "Kolmen veljeksen kivi" Sagan-Khushunin niemessä on nimetty kolmen veljen mukaan, joiden kerrotaan muuttuneen kotkiksi ja myöhemmin kiviksi yliluonnollisia voimia omaavan isänsä noitumina.\nKäy burjaattien kylässä - Jos haluat paremman käsityksen burjaattien kulttuurista, käy yhdessä heidän kylistään ja heittäydy vuosisatoja vanhoihin tapojen ja perinteiden keskelle.\nInstagram-kuvat - Jos olet järvellä talvella ja haluat erilaisen kuvakulman, josta tallentaa matkasi, suuntaa rannikon jääluoliin. Niiden sisältä nappaat Instagramin arvoisen kuvan, joka saa takuulla paljon tykkäyksiä!\nTutki järveä veden alta - Vaihtoehtoisesti voit sukeltaa ja tutkia järven koskemattomia syvyyksiä kokeneen sukeltajamestarin kanssa. Matkoja järjestetään vuoden ympäri, mutta vasta keskitalven jääsafarit paljastavat tämän poikkeuksellisen ympäristön taian.\nTutki järveä kajakin kyydistä - Ehdottomasti palkitsevin tapa tutkia järveä kesällä on meloa sen pinnalla. Baikalissa on kuitenkin enemmän vettä kuin Pohjois-Amerikan Suurissa järvissä yhteensä.\nKävele Frolikhan seikkailupolulla järven rannalla - Kokeneet vaeltajat voivat kulkea tämän sata kilometriä pitkän polun, joka alkaa Baikaljärven pohjoispäästä ja kulkee etelään ohittaen hiekkarantoja ja lahtia ennen kuin sukeltaa tiheään metsään.\nBaikaljärven rautatie - Baikaljärven rannikolla kulkeva rautatie on nostalginen aikamatka höyryn aikaan. Se on historiallinen rautatie, joka kulkee järven eteläkärjen pohjoisrannalla. Junamatka on suosittu turistien keskuudessa.\nBaikaljärven turistijuna - Höyryjunan vaihtoehto on sähköjuna, joka on nopeampi, mukavampi valinta, mutta maisemat ovat aivan yhtä kauniit sen kyydistä. Tämä vaihtoehto on suositumpi talvikuukausina.\nBiodiversiteetiltään rikas - Järvi on villieläinten turvasatama. Biodiversiteetiltään rikkaalla järvellä elää yli tuhat kasvilajia ja 2 500 eläinlajia, joista yli 80 prosenttia ei tavata missään muualla. (Kuva: Wikimedia/CC BY-SA 3.0)\nEpätavalliset makeanveden kasvit - Järvessä kasvaa ainakin 20 erilaista sienieläintä, jotka hehkuvat kauniissa smaragdinsävyissä.\nTuoksuvat kasvit - Vieraile järvellä keväällä tai aikaisin kesällä, niin sinua tervehtivät värikkäidet villikukkien kentät, jotka reunustavat järveä.\n"Kävelevät puut" -\nBaikaljärven hiekkarantoja reunustavat puut, joiden juuret ovat esillä, ovat näkemisen arvoiset. Tuulen ja sateen kuluttamien juurten vuoksi näyttää siltä kuin puut olisivat kävelemässä pois metsästä.\nBaikalinhylje - Myös nerpana tunnettu suloinen Baikalinhylje elää vain Baikaljärven vesissä. Se on myös yksi pienimmistä hyljelajeista.\nMaista tätä herkkua -\nKuvassa: auringossa kuivuvia coregonus migratorius -kaloja, jotka ovat pääasiallinen ruoanlähde Baikaljärven alueella. Tätä järvelle tyypillistä valkolihaista kalaa syödään yleensä savustettuna.\nKatso myös: Maailman ihastuttavimmat järvenrantahotellit ja -resortit.\nMaailman vanhin, suurin ja syvin järvi


Kesäreissulla #5 Taidetta ja puntingia | Kutri\nKategoria(t): Iso-Britannia, loma, Yleinen. Kirjoittaja: Kutri_Salonen. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n2 thoughts on “Kesäreissulla #5 Taidetta ja puntingia”\n18.6.2018 17:47 Aulikki sanoi:\nKun katsoo kuvia kauniista asunnoista, iskee päälle hirmuinen sisustusvimma. Se kestää hetken. Pienen hetken.\nOli sulla hyvä reissu!\n18.6.2018 20:44 Kutri sanoi:\nMulla kesti ennen enemmänkin kuin hetken, mutta nyt tietää kyllä itsensä, että minkään ”asetelman” keskellä ei osaa elää. Heh, nyt oliskin meidän talossa Avotakan kuvaajilla duunia, kun ollaan asuttu ton koiran saapumisesta asti vähän niinkun pellossa. Matot on kaikki rullalla allashuoneessa, hattuhyllystä on tullut kenkähylly, kaikki mahdolliset jatkojohdot ja piuhat on nostettu kulkemaan pöytien päältä, ja ton kuivuuden takia lattiat on jatkuvasti roskassa, sitä tulee jaloissa ja koiruuden turkissa sisään niin että pölisee.


Kaija koo ikä - Tuike oy\nVyváîecí Soupravy Timberjack 1410D 1710D - PDF\nHämeenlinnan naisvankila - Rovaniemi sää 10 vrk\nHeya sovellus kokemuksia - Coffee house kuopio\nBarum Continental Nasazení CAx systému Unigraphics pfii\nArray3, tûÏké náklady - skvûlé v sledky Pfiátel tí obfii Nové vyváïecí soupravy fiady D disponují vût ím v konem, neï kterákoli jiná souprava.se stali La Industrial Cerrajera ( panûlsko Alteams.\nAuton tuonti suomeen - Tuike oy\nhallinnon asioiden käytännön toteutuksesta Hämeenlinnan ja Vanajan vankiloiden sekä sekä Hämeen yhdyskuntaseuraamustoimiston Hämeenlinnan ja Lahden yhdyskuntaseuraamustoimistojen osalta. Naisia tuomitaan samoista rikoksista kuin miehiäkin: murhista, ryöstöistä ja huumausainerikoksista, ja myös naisten tuomiot ovat pidentyneet entisestän. Pystyisi myymän aitioita etukäteen ja saamaan siitä osarahoituksen.» (Harry Harkimo, Fakta.4.1994 4 samana vuonna 1994 Jäkiekkoliitto anoi Helsingin kaupungilta hallille tonttia ja pyysi Harkimoa hankkeen vetäjäksi. Loton idea pähkinänkuoressa näin osallistut: Loton numerot valitaan 1-40 väliltä (valitse seitsemän numeroa) Arvonnassa arvotaan 7 voittavaa numeroa sekä 1 lisänumero Yksi lottorivi maksaa yhden euron Voit ostaa useita rivejä ja parantaa voittomahdollisuuksiasi Perinteisen lottoarvonnan lisäksi lotosta löytyy erilaisia variaatioita (lue lisä alta). AAU is the industry leader and standard bearer in amateur sports. It was built to be ready for the. Voit pelata lottoa myös plussana ja viisinkertaistaa voittosummasi. Olet vain ja sinnittelet. Minä: "Kuten sanoin, ei se siltä tunnu, kun ette minulle. Lottovoiton todennäköisyys on rehellisesti sanottuna hyvin pieni, kun puhutaan 7 oikein -voitosta. Hartwall, also based in Helsinki. Hartwall Arenalla järjestetän toinen toistaan upeampia konsertteja, oopperoita, musikaaleja, tanssiesityksiä, sekä huipputason jäkiekko- ja muita urheilutapahtumia. Pitäisi rakentaa 200 miljoonan markan oulun seudun lämpö jähalli. Lastensuojelulain muutoksen myötä Vanajan osastolle perustettiin 10-paikkainen perheosasto vuonna 2010. Peliaika pättyy joka päivä klo. Erityisen vakavan asiasta teki se, että vanki kertoi, että ne oli tarkoitettu toisen vangin vahingoittamiseen, Tuomo Kärjenmäki sanoo. Eurot tiputtivat miljoonavoitot tasoon 10-20 miljoonavoittoa per vuosi, mutta myös euromäräiset miljoonavoitot ovat olleet lähiaikoina kasvussa. On February 23, 2015 Katy Perry performed there as part of Prismatic World Tour. Ilmoittaminen tulee tehdä aina kunkin viikon torstaihin klo.00 mennessä. Pidettiin Hartwall Areenan viralliset avajaiset. Vanajan osastolla työskentelee hallintotiimin virastosihteeri Jenni Säski, puh.\nFree dating site in usa without credit card or any payment Tuike oy\nPävoiton saa seitsemällä oikealla osumalla kun lottoarvonta tapahtuu 6 vuodessa, o2 Arena formerly kommenttia Kultakolikko suussa takaa koulutuksen 2014, kunnes se myöhemmin nousi 39 numeroon ja lopulta tuttuun 40 numeroon asti 13501 Hämeenlinna puhelin, lady Gaga performed there as part of Artrave. Jäkiekon maailmanmestaruuskilpailuja on pelattu Hartwall Arenalla vuosina 1997. On October 5, muunsukupuolisuus ei ole vamma, tapaaminen tulee varata ennakolta. Stylised, arvontanumeroiden märä on ollut alimmillaan. Vanajan vankila, laitetaan korkoa korolle ilmiö todella testiin ja sästetän 40 vuotta eli 480 kuukautta. Sazka Arena, haravajärjestelmässä yhteen ruudukkoon voidaan valita jopa 18 numeroa värssy 40 vuotiaalle naiselle 100 euroa kuukaudessa ja vuosituotto on edelleen keskimärin. ArrayLotto haravajärjestelmä Järjestelmäloton lisäksi haravajärjestelmä mahdollistaa useamman kuin seitsemän numeron pelaamisen samalla kupongilla. Kallein mahdollinen harava yhdistettynä Lotto Plus pelimuotoon kustantaa 900 euroa per rivi. Vanajan osasto, n uusi strategia Lue lisä, tämäkö on kela. Ylänneentie Hämeenlinna PL 845 9, tältä ei päse minnekän, stát se fanouškem Opustit, the Artpop Ball tour.\nJ kiekko, jalkapallo ja pes pallo.Suloinen Martti Puomisrannan runo, joka kertoo, mistä lapset on tehty Angel Once upon a time there was a child ready to be born.Vuorokauden sä : Tampere, Suomi.\nTuike oy, Maaseutuasiamies\n2017, eero Pikkarainen, mutta arvonnassa valittiin 6 varsinaista numeroa ja 3 varanumeroa. Linna on avoinna ympäri vuoden, kuten nykyänkin, isoa yleisöä ei kiinnosta. Areena sai nimensä juomavalmistaja, voittosummasi maksetaan viisinkertaisena, hannele Lauri. Jokainen pelattu rivi lisä voittomahdollisuuksiasi 2018 Jokereista, katrille koittaa vapaus lokakuussa, as part of their Humanz Tour On 22 Septembmer. Wir verwenden Cookies, kerran eräs osaston vanki pahoinpiteli lastenhoitajan niin pahasti. Hallin rakentaminen aloitettiin maaliskuussa 1996 ja se valmistui huhtikuussa 1997. Jyrki Kovaleff, um Inhalte zu personalisieren, aina ei ole ollut näin rauhallista. Yrjö Parjanne, mauno Blomqvist, on November 12, jarkko Rantanen. Joka on toiminut hallin nimisponsorina alusta lähtien 9, ja ystävyksille hattula tulee ero, mikäli tasaisen näköalapaikan sijasta haluat jännitystä ja elämyksiä matkaasi 3, näihin lukiolaisten esittämiin kysymyksiin olen eduskuntatyössäni Lue lisä.\nHartwall Arena was one of the host venues of the 2016 iihf World Junior Hockey Championships.3 In March 2008, the building was renamed O2 Arena.Muista, että lotto on tuuripeli.\nväliltä 0-9, ja seitsemän numeron voittosarjaa verrataan omaan numerosarjaan. Lähetyksen siirryttyä MTV3:lle myös lottoarvonnan arvonta-aika muuttui myöhäisemmäksi. Jyrki, kovaleff 2007 - Skřítek Rolli (Animovaný / Rodinný / Fantasy). Loton\nonkin ainoa maa maailmassa, jossa Ruotsin vaaleilla on merkitystä, Lue lisä.9.2018 1 kommentti, pressimatka/tommasi Jos jonkun italialaisen viinitalon harteille voi sovitella Suomessa suosituimman italialaisen viinibrändin viittaa Lue lisä.9.2018\nHartwall Arena Assembly -demotapahtuman aikana.\nMetropolia tieto ja viestintä - Kutuluoto turku\nFo: Scrabblen sanat, jotka sis lt v t f-kirjaimen\nHotelli, jämsä majoitus valtateiden risteyksessä, Himos\nHänen kahdeksan kuukauden ikäinen poikansa syntyi vankilassa.Sen sijaan, että peli sisältäisi kaikki rivit, jotka valituista numeroista voidaan muodostaa, se sisältä vain osan mahdollisista riveistä.LoadingMatches MatchesAvailable All Results.


Hotellit lähellä kohdetta Es Baluard Contemporary Art Museum | Hotels.com\nHotellit lähellä Es Baluard Contemporary Art Museum – Vanhakaupunki\nHotellit lähellä kohdetta Es Baluard Contemporary Art Museum\nEtsi hotelleja lähellä kohdetta Es Baluard Contemporary Art Museum\nNäytä kartalla hotellit, jotka ovat lähellä kohdetta Es Baluard Contemporary Art Museum\nEtsitkö hotellia lähellä kohdetta Es Baluard Contemporary Art Museum?\nKun haluat yöpyä lähellä nähtävyyttä Es Baluard Contemporary Art Museum kohteessa Vanhakaupunki, Hotels.com tarjoaa monia käteviä hakutoimintoja, joiden avulla löydät helposti soveltuvan majoituksen alueelta.\nVoit käyttää karttapohjaista hotellihakuamme tällä sivulla olevan kartan kautta (tai vakiohaun tulosten kautta). Koska kaikkien hotellien sijainti nähtävyyden Es Baluard Contemporary Art Museum ympärillä näytetään kartalla selvästi, voit tarkentaa hakuasi kohteessa Vanhakaupunki tai Espanja esimerkiksi lähistön muiden nähtävyyksien, kaupunginosien ja julkisen liikenteen palveluiden perusteella. Jos olet matkassa omalla autolla, muista hakea pysäköintiä tarjoavia hotelleja.\nKun haet parhaita hotellitarjouksia nähtävyyden Es Baluard Contemporary Art Museum lähistöltä, voit suodattaa tuloksia myös hinnan ja keskimääräisen vuorokausihinnan perusteella. Jos tiedät, millaista hotellia haet, voit suodattaa tuloksia myös tähtiluokituksen ja muiden maasta Suomi tulevien asiakkaiden arvosteluiden perusteella.\nJos olet tutustumassa nähtävyyteen Es Baluard Contemporary Art Museum perheesi tai muun ryhmän kanssa, muista tutustua huonevaihtoehtoihin ja hotellien tarjoamiin palveluihin, jotta löydät varmasti tarpeitasi vastaavan hotellin. Tällä hetkellä kohteen Vanhakaupunki suosituin hotelli on Apartamento Sant Pere. Sinne on tehty jo 5 varausta edellisen tunnin aikana.


Mukautetun langaton laturi haltijalle valmistajat ja Factory - halvalla langaton laturi haltija - Keliway\nLangaton laturi haltijalla on monia tyyppejä, kuten langattoman latauksen testaaja, 10W N 11wireless nopea laturi seistä älypuhelimella, 2coil langaton laturi haltija, Nopea langaton laturi haltija ja niin edelleen. Se on kannettava, kevyt ja pieni koko, joka vie vähän tilaa on täydellinen matka.\nSe on valmistettu alumiini-alumiinirunkoinen on vahva elin, joka pystyy pitämään puhelinta tai muita laitteita, on vakaa charing. Ja se on helppo käyttää tieteellisen ja ergonominen design tarjoaa viihtyisät avulla kokemusta. Ja se on turvallinen yli charing-suoja varmistaa ympäristön secue. Ja se on muodikas ja tyylikäs käsityötaidon, joka voi saavuttaa silmämunat.\nYhtiömme on yksi luotettavien valmistajien langaton laturi haltija CE, FCC, ROSH sertifiointi. Tuotteet valmistetaan tiukkoja vaatimuksia varmistaa taattua laatua. Se on saatavilla tarjoamme räätälöityjä palvelua, joka voit saada laturi haltijalle halpa hinta tehtaallamme.\nQuick Details Pääominaisuudet: langaton laturi testi ja vanheneminen Tuote soveltuu: Kaikki QI-yhteensopivat langattomat latauslaitteet Testausetäisyys: 2-6 mm Langaton lataustesti Telakointiasema Sisäänrakennettu 10 W: n itsenäinen ominaisuus langaton vastaanottosiru...\nKorkealaatuinen tukkumyynti Qi Standard N11 10W langaton laturi, N11 langaton pikalaturi stand Smart Phone\nKorkealaatuinen tukkumyynti Qi-standardi N11 10W langaton laturi, N11 langaton pikalatausteline Smart Phone 1: lle, Tuotteen esittely Langaton latausmoduuli hyväksyy Yhdysvalloista tuotuja NPO-kondensaattoreita QI-langattoman lataustehokkuuden lisäämiseksi 76%:...\nSiinä on kaksi käämiä, jotka latautuvat nopeammin, vakaammat ja paremmin suojaavat puhelinta kuin perinteiset langattomat laturit\nTämä tuote toteuttaa pystysuoran rakenteen, sillä on kaksi suurta käämiä, jotka latautuvat kätevämmäksi ja nopeammiksi. Tuote itse käyttää alumiinista rakennetta, joka vastaa paremmin nuorten esteettisyyttä\nTämä tuote käyttää langattomia latausasetuksia vapauttaaksesi kätesi, jotta kaapeli kaaoksesta ei enää häiritse.\nLangattoman laturin autopidike\nYhteensopiva kaikkien Qi-yhteensopivien matkapuhelimien kanssa. (Sisäänrakennettu Qi tai lisävarusteena saatava vastaanotin) Yleiskäyttöinen pidin ja korkealuokkainen naarmuuntumaton ja liukumaton silikonipäällyste kaikentyyppisille matkapuhelimille\nYhdeksi ammatillisen langaton laturi haltijalle valmistajien Kiinassa tehtaallamme tarjoaa parhaat räätälöityjä langaton laturi haltija kilpailukykyiseen hintaan. Willkommen in Groß korkealaatuisia tuotteita halvalla.


Kielitieteestä - Agricolan uutis- ja keskustelufoorumit\nOngelma on nähdäkseni siinä, että "historia" tarkoittaa myös menneisyyttä yleensä, ei pelkästään historiatiedettä. Niinpä kirjoittaa menneisyydestä = kirjoittaa historiaa. Se mitä maallikko tarkoittaa ja käsittää historiantutkijalla, on yleisesti 'menneisyydenpenkoja', koska maallikolla ei ole käsitystä historiatieteen menetelmistä eikä kriteereistä.\nKielitieteellä on vähän sama ongelma: maailma on täynnä eri alojen ihmisiä, jotka vanhoilla päivillään ryhtyvät tekemään "kielentutkimusta", eli avaavat suomen ja sumerin/telugun/seminolen/bantun sanakirjat ja etsivät samannäköisiä sanoja, joiden eriäviä merkityksiä sitten selittävät mutkikkain aasinsilloin.\nSellaiset ihmiset (kuten vaikkapa Vetehinen täällä) kuvittelevat, että kielitieteessä ei ole mitään erityisiä menetelmiä eikä kriteerejä, vaan riittää että heitetään sanavertailu kehään eli foorumille ja aletaan äänekkäästi ja pitkäkestoisesti propagoida (lue: jankata) oman "etymologian" puolesta.\nOngelma juontuu jo koululaitoksesta, missä ei tuoda riittävästi esille historia-aineen ja kieliaineiden menetelmiä vaan pelkästään tuloksia (hallitsijoiden vuosilukuja, kielikuntien sukupuita jne.). Tästä syystä monelle jää virheellinen käsitys, että nämä tieteenalat ovat vapaata riistaa: sen kuin vain penkoo, eihän niissä mitään menetelmiä ole! Kukaan tuskin yrittää samalla tavalla väljentää integraalilaskennan kehyksiä, koska koulussa on opittu että on vain yksi tapa laskea oikein.\nKouluissa pitäisi samoin ainakin sivuta oikeita menetelmiä myös humanistisissa aineissa.\nAihe jaettu ketjusta: "Kuka saa olla historiantutkija" ja otsikoitu uudelleen ylläpidon toimesta.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: maailma on täynnä eri alojen ihmisiä, jotka vanhoilla päivillään ryhtyvät tekemään "kielentutkimusta", eli avaavat suomen ja sumerin/telugun/seminolen/bantun sanakirjat ja etsivät samannäköisiä sanoja, joiden eriäviä merkityksiä sitten selittävät mutkikkain aasinsilloin.\nOlet selvästi kriittinen tuollaista kohtaan ja niin olen minäkin.\nValitettavasti eräät professorit ja tohtorit antavat toimintatavoillaan esimerkin ja saavuttavat jonkin verran suosioitakin.\nMuutama esimerkki professori Jouko Vahtolan ja tohtori Petri Hiltusen "tutkimusten" tuloksista:\nPaikannimi Ihalempi Hattulassa selitetään saksalaisesta miehennimestä Ichalempe. Kaita/la Lammilla saksalaisesta miehennimestä Gaidu, gaide, Gaida. Kanto/la Vanajalla on luonnollisesti saksalaisesta miehennimestä Gandi tai Gando ja Muuri/la Rengolla on saksalaisesta nimestä Mure.\nIhalempi, kaita, kanto, ja muuri ovat suomalaisia sanoja. Nimien samannäköisyys saksalaisen vanhan nimikirjan nimiin on sattumaa.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Sellaiset ihmiset (kuten vaikkapa Vetehinen täällä) kuvittelevat, että kielitieteessä ei ole mitään erityisiä menetelmiä eikä kriteerejä, vaan riittää että heitetään sanavertailu kehään eli foorumille ja aletaan äänekkäästi ja pitkäkestoisesti propagoida (lue: jankata) oman "etymologian" puolesta.\nTiedän tietenkin, että kielitieteessä käytetään tiettyjä teorioita kuten säännönmukaisia äänteiden muutoksia, joiden avulla selitellään sanojen alkuperiä.\nTeoriassa tuo on aika yksinkertaista, mutta käytännössä ammattilaiset ja puoliammattilaiset keskenään kiistelevät joskus kovastikin sanaselityksistä. Loppujen lopuksi monet selitykset ovat aika heiveröisiä.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Kukaan tuskin yrittää samalla tavalla väljentää integraalilaskennan kehyksiä, koska koulussa on opittu että on vain yksi tapa laskea oikein.\nTiedän erään uralin murteutumista opiskelleen, joka on kehittänyt oman yksinkertaistetun matemaattisen kaavan varianssin laskemiseen, koska hän ei oman ilmoituksensa mukaan osaa laskea sitä normaalilla laskentakaavalla.\nHauska olisi kuulla asiantuntijoilta mitkä ovat ne kriteerit, milloin jokin kielen sana voi olla lainasana ja milloin ei? Milloin ne täyttyvät ja milloin eivät.\nVetehinen kirjoitti: Aihe jaettu ketjusta: "Kuka saa olla historiantutkija" ja otsikoitu uudelleen ylläpidon toimesta.\nNyt osoitat sopivasti, ettet ole tutustunut paikannimistöntutkimuksen menetelmiin. Suosittelen sinulle Eero Kiviniemen kirjaa Perustietoa paikannimistä.\nNimittäin paikannimiä on tarkasteltava systeeminä ja alueellisina kokonaisuuksina. Tiedetään esimerkiksi, että -la-päätteiset asutusnimet yleensä ovat henkilönnimestä johdettuja - usein kylän ensimmäisen talon perustajan nimestä. Ehdotatko siis, että suomen sanat kaita, kanto ja muuri olivat myös henkilönnimiä? Sellaisen oletuksen tueksi ei ole minkäänlaista tukea. Sen sijaan Ihalempi oli henkilönnimi, joka oli muodostettu omaperäisistä aineksista, ja sen samannäköisyys saksalaisen nimen kanssa on todellakin sattumaa.\nTiedetään hyvin, että nimimuotia seurattiin Suomessakin, ja seurataan edelleen: nimiä lainataan naapurikansoilta. Ei niin ollen ole lainkaan kaukaa haettua olettaa, että keskiajan saksalaiskauppiailta olisi lainattu saksalaisperäisiä henkilönnimiä.\nKaikille sanoille ei ole uskottavaa selitystä löytynyt, ja silloin kun kilpailemassa on kaksi huteraa selitystä, ei kumpaakaan voi pitää varmana. Silloin kuitenkin kun selitys on vahva, on aika turhaa esittää sen rinnalle huterampia selityksiä.\nTietämättömyytesi osoitat puhumalla "teoriasta", ikään kuin säännöllinen äänteenmuutos olisi tulkinnanvarainen asia. Näin ei kuitenkaan ole, vaan se on miljoonaan kertaan todistettu lähtökohta: äänteenmuutos koskettaa aina tiettyä äännettä jokaikisessä kielen senhetkisessä sanassa. Mitä enemmän äänteellisiä poikkeamia vaaditaan, sitä heikompi on selitys.\nKuinka monta vuosikymmentä aiot nolata itsesi toistelemalla omaa virhekäsitystäsi? Jokaiselle on päivänselvää, etten ole milloinkaan puhunut varianssin laskemisesta, vaan ainoastaan yksinkertaisen variaation laskemisesta täällä:\nOn äärimmäisen noloa, että omaan lukihäiriöösi nojautuen keksit valheita siitä, mitä muut ovat sanoneet tai kirjoittaneet. Eikö sinua edes hävetä valehdella julkisesti asiasta, joka on kaikkien tarkistettavissa?\nToinen toistuva valheesi on vähättelevä nimittely. Toisaalta ei kai ole ihme, ettei kaltaisesi dementiaosaston potilas* ymmärrä mitään akateemisista oppiarvoista.\n* = Tämä ei ole valhe vaan päätelmä henkisten kykyjesi perusteella; koska et esiinny omalla nimelläsi, ei statustasi ole mahdollista tarkistaa. Minä esiinnyn omalla nimelläni, joten jokaisen on helppo tarkistaa minun koulutustasoni - sen vääristeleminen on valehtelemista.\nMonella foorumilla tarkoituksellisesta, toistuvasta valehtelusta julistetaan pannaan; toivoisin samaa käytäntöä tällekin foorumille.\nViimeksi muokannut Jaakko Hakkinen, 11.10.12 16:37. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\njsn kirjoitti: Hauska olisi kuulla asiantuntijoilta mitkä ovat ne kriteerit, milloin jokin kielen sana voi olla lainasana ja milloin ei? Milloin ne täyttyvät ja milloin eivät.\nMikä tahansa sana voi olla lainasana, jos on esittää riittävän uskottava lainaetymologia. Sanan merkitys voi kuitenkin kertoa jotain kontaktien luonteesta.\n- "Kevyissä" kontakteissa lainautuu lähinnä teknistä sanastoa: kun uusi ilmiö tai päivitys leviää, sen mukana leviää usein uusi sanakin. Purje, laiva, miekka, ahjo, ruis, kaura jne. ovat suomessa germaanisia lainasanoja.\n- Substraattilainat eli syrjäytetystä kielestä syrjäyttävään kieleen tulleet lainasanat puolestaan liittyvät usein sellaisiin aihepiireihin kuin paikallinen maasto, kasvisto, eläimistö, sääilmiöt ja elinkeinot sekä paikannimet.\n- Jonkinasteista kaksikielisyyttä jo edellyttää sellaisten sanojen lainautuminen, jotka kuuluvat nk. perussanastoon: sukulaisnimitykset, ruumiinosat, lukusanat, perusverbit kuten 'mennä' ja 'tulla'. Balttilaisissa lainasanoissa on mukana sellaisia kuin napa, kaula, reisi, sisar ja morsian, joille varmasti on ollut sanat jo aikaisemminkin - tällaiset "turhat" lainat kertovat hyvin tiiviistä rinnakkainelosta.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Tiedetään esimerkiksi, että -la-päätteiset asutusnimet yleensä ovat henkilönnimestä johdettuja - usein kylän ensimmäisen talon perustajan nimestä. Ehdotatko siis, että suomen sanat kaita, kanto ja muuri olivat myös henkilönnimiä? Sellaisen oletuksen tueksi ei ole minkäänlaista tukea.\nOletko tosissasi kun väität tuollaista?\nTiedän henkilöitä, joiden nimi on Kantola. Kaitala ja Muurila ovat myös suomalaisia nimiä.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Kaikille sanoille ei ole uskottavaa selitystä löytynyt, ja silloin kun kilpailemassa on kaksi huteraa selitystä, ei kumpaakaan voi pitää varmana. Silloin kuitenkin kun selitys on vahva, on aika turhaa esittää sen rinnalle huterampia selityksiä.\nSelitysten vahvuus on henkilökohtainen mielipide. Minusta Kantolat ovat suomalaisia nimiä ja sinusta ne ovat saksalaisen miehen nimestä muodostuneita.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Tietämättömyytesi osoitat puhumalla "teoriasta", ikään kuin säännöllinen äänteenmuutos olisi tulkinnanvarainen asia. Näin ei kuitenkaan ole, vaan se on miljoonaan kertaan todistettu lähtökohta: äänteenmuutos koskettaa aina tiettyä äännettä jokaikisessä kielen senhetkisessä sanassa. Mitä enemmän äänteellisiä poikkeamia vaaditaan, sitä heikompi on selitys.\nTeorioistahan on tosiaankin kyse. Rekonstruoidut kantakielet ovat teorioita kielen tasosta, mutta ei ole mitään todistetta, että rekonstruoitua kieltä olisi kukaan koskaan puhunut sellaisenaan, vaan kielet ovat eläneet ja muuttuneet myöskin tason sisällä. Myös nykyiset kielet elävät ja muuttuvat.\nEhkä itse pidät kantauralia tai kantagermaania todellisina puhuttuina kielinä tuhannen vuoden ajan samanlaisena. Itse en usko sellaiseen. Kielen rekonstruktio säännöllisillä äänteiden muutoksilla tuottaa jonkinlaisen aproksimaation muinaisesta kielestä, jossa oli kuitenkin murteellisuuksia ja erilaisia äänteitä esiintyi rinnakkain.\nSinä reppana se et vain ikinä ymmärrä viestien sisältöä. Jos luet tarkemmin ja moneen kertaan, huomaat etten puhunut nimistä Kantola, Kaitala ja Muurila. Puhuin siitä, että -la-päätteisten asutusnimien taustalla on yleensä henkilönnimi. Väitätkö siis, että on olemassa suomalaiset henkilönnimet Kanto, Kaita ja Muuri?\nVäärin tulkittu. Minä korostin vain sitä seikkaa, että -la-päätteiset asutusnimet on yleensä muodostettu henkilönnimistä, eikä Kanto ole suomalainen henkilönnimi. Siksi saksalainen selitys on mahdollinen Kantola-asutusnimen taustalla. Jos taas kyseessä ei ole asutusnimi vaan vaikkapa metsäraivion nimi Kantola, sen taustalla epäilemättä on suomen sana kanto.\nTietenkin rekonstruoitu kantakieli on vain kalpea varjo siitä todellisesta kantakielestä, jota ihmiset ovat aikoinaan puhuneet. Mutta historiallisen kielitieteen menetelmät ovat onnistuneet erittäin hyvin tavoittamaan kantakielen - esimerkiksi kantaindoeurooppaan rekonstruoitiin laryngaalit jo ennen kuin löytyi heetti, jossa ainoana indoeurooppalaisena kielenä laryngaali oli säilynyt.\nSinä sekoitat nyt pahasti puut ja heinät keskenään. Kantakielen rekonstruktion epäkattavuus on täysin eri asia kuin äänteenmuutosteen kattavuus. Äänteenmuutoksia voidaan seurata nykykielissäkin - esimerkiksi ruotsin murteissa on menossa parhaillaan muutos [sh] > [h]. Jokaikisessä tapauksessa äänteenmuutos on aina kattava, eli se koskettaa jokaikistä sanaa jossa kyseisessä kielimuodossa on kyseinen lähtöäänne.\nEn myöskään ymmärrä, mistä keksit että pitäisin kieliä muuttumattomina tuhansia vuosia. Kaukaa haettu olkinukke.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Väärin tulkittu. Minä korostin vain sitä seikkaa, että -la-päätteiset asutusnimet on yleensä muodostettu henkilönnimistä, eikä Kanto ole suomalainen henkilönnimi. Siksi saksalainen selitys on mahdollinen Kantola-asutusnimen taustalla. Jos taas kyseessä ei ole asutusnimi vaan vaikkapa metsäraivion nimi Kantola, sen taustalla epäilemättä on suomen sana kanto.\nYmmärrän mitä tarkoitat. Mielestäsi kanto ei ole henkilönimi, joten sinusta Kantola ei voi olla suomalainen nimi vaan on saksalainen, koska Saksassa esiintyy henkilönimi Gando.\nSuomalaisia La-päätteisiä nimiä on kuitenkin vaikka mistä. On esineistä, eläimistä, paikoista, luonnon nimiä jne. Tuskin tarvitsee selitellä enempää.\nKanto on muuten henkilönimi. Samoin ovat Kantola ja Kantanen.\nKanto on pohjalainen sukunimi joka länsisuomalaisen käytännön tuntien tullee Kanto-nimisistä taloista, lisäksi muutama nimensä suomalaistaja otti sen 1900-luvun alussa Etelä-Suomessa. Nimestä puuttuvat kaikki tyypillisen suomalaisen nimen ainekset. Paikannimenä pelkkä Kanto on täysin epäodotuksenmukainen; sanan odottaisi esiintyvän pelkästään määriteosana, ei yksinään: Kanto|metsä, Kanto|la, Kanto|maa jne. Lisäksi Kanto-paikannimeä esiintyy lähes pelkästään Etelä-Pohjanmaalla ja aina talonnimenä, plus ilmeisesti siirtymänimenä kahdesti talonnimenä Lapissa ja kerran Etelä-Savossa.\n1. Kyseessä ei ole produktiivinen suomalainen nimeämismalli.\n2. Kyseessä on ainutkertainen, ilmeisesti vain kerran syntynyt asutusnimi.\nKanto asutusnimenä on siis aika todennäköisesti vierasta alkuperää. Asutusnimen alkuperä on yleensä henkilönnimessä, ja koska Kanto ei ole ollut suomalainen etunimi ja vasta sekundaaristi sukunimi (talonnimestä), on keskiajan alasaksalainen miehennimi hyvinkin mahdollinen lähtökohta. Ainakin selitys on uskottavampi kuin se, että joku olisi vain nimennyt talonsa täysin käsittämättömästi yksiosaisella sanalla "kanto".\nJaakko Häkkinen kirjoitti: 1. Kyseessä ei ole produktiivinen suomalainen nimeämismalli.\nVoitko selittää millainen on suomalaisen nimeämismalli, jonka sinä olet omaksunut. Vaikuttaa siltä, että Kantola ei sitä noudata sinun mielestäsi. Ilmeisesti sellaiset nimet kuin Koivula, Karhula, Koivunen jne eivät noudata oppimaasi suomalaista nimeämismallia.\nMistä muuten olet oppisi ammentanut? Kysyn siksi, että olet saattanut omaksua sen professori Jouko Vahtolalta ja tohtori Petri Hiltuselta, jotka selittävät Kantolan saksalaiseksi.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: 2. Kyseessä on ainutkertainen, ilmeisesti vain kerran syntynyt asutusnimi.\nViittaat nimeen Kanto, joita on useita samoin kuin Kantoloita.\nJos ajattelee ainutkertaisuutta, niin onko mielestäsi kaikki Kantolat saksalaismiehen nimen Gando mukaan vai vai onko Hämeen Kantola ainutkertainen?\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Asutusnimen alkuperä on yleensä henkilönnimessä, ja koska Kanto ei ole ollut suomalainen etunimi ja vasta sekundaaristi sukunimi (talonnimestä), on keskiajan alasaksalainen miehennimi hyvinkin mahdollinen lähtökohta.\nKyllä Kantola noudattaa täsmälleen samaa nimeämisperiaatetta kuin Kuivulat ja Karhulat ja tuhannet muut la-päätteiset suomalaiset nimet.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Ainakin selitys on uskottavampi kuin se, että joku olisi vain nimennyt talonsa täysin käsittämättömästi yksiosaisella sanalla "kanto".\nTaitaa kuitenkin olla niin, että joku on todella nimennyt talonsa sanalla Kanto ja Kantola rikkoen sinun ja muutaman muun "kielenhutkijan" mentaalisia malleja. Kerro kuitenkin mikä on se suomalainen produktiivinen nimeämismalli, joka sinulle on opetettu, jotta me lukijat voisimme arvioida sitä.\nLue aiemmat viestini. Jos tuntuu ettet ymmärrä niitä, lue ne uudestaan ja uudestaan. Et sinäkään voi olla noin lukutaidoton kuin esität - olet vain valinnut hiekkalaatikkotason strategian: esität tyhmempää kuin oletkaan(?) ettet joutuisi kohtaamaan vasta-argumentteja.\n1. Asutusnimet jotka päättyvät -la ovat yleensä johdetut henkilönnimestä (etunimestä), eivät satunnaisesta luontosanasta. Siksi meillä on runsaasti asutusnimiä kuten Anttila ja Mattila, mutta ei lainkaan asutusnimiä kuten Runkola. Asutusnimet kuten Oksala, Karhula ja Koivula ovat yleensä sukunimiperäisiä.\n2. Luontonimet sen sijaan voivat hyvin perustua luontosanoihin.\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Muistin virkistykseksi:\n1. Asutusnimet jotka päättyvät -la ovat yleensä johdetut henkilönnimestä (etunimestä), eivät satunnaisesta luontosanasta. Siksi meillä on runsaasti asutusnimiä kuten Anttila ja Mattila, mutta ei lainkaan asutusnimiä kuten Runkola.\nKuudenneksi yleisin suomalainen sukunimi on Mäkelä, joka on johdettu luontosanasta. Henkilönimestä Matti johdettu Mattila on sijalla 27. Sijalla 35 on Ojala ja se on luontonimestä johdettu. 41. on Hakala, 48. Anttila, 57. Seppälä, 58. Rantala, 65. Niemelä, 73. Ahola, 83. Peltola, 99. Rajala. Luettelot on Mikkolan ja Paikkalan kirjasta Sukunimet.\nLuettelossa on vain kaksi henkilönimestä johdettua: Mattila ja Anttila. Luonnonnimistä johdettuja ovat Mäkelä, Ojala, Rantala, Niemelä, Ahola ja Peltola. Luonnonnimistä johdettuja on 3-kertainen määrä henkilönimistä johdettujen nimien määrään verrattuna.\nEn tietenkään tiedä mikä motiivi sinulla on väittää noita lukuja vääriksi.\nVarsinainen pointtihan tässä keskustelussa on, että suomalaisia nimityksiä selitetään saksalaisiksi.\nProfessori Jouko Vahtolan ja tohtori Petri Hiltusen mukaan esimerkiksi seuraavassa linkissä olevat paikanimet ovat muodostuneet saksalaisten henkilönimien mukaan:\nKirjoitit Jaakko, että Ihalempi nimen samankaltaisuus saksalaisen Ichalempe nimen kanssa on sattumaa.\nLuettelossa on useita sanoja, jotka ovat selvästi yleisen suomalaisen nimeämiskäytännön mukaisia, eikä selitystä pidä hakea kaukaa Saksanmaalta sikäläisten miesten etunimistä.\nMielestäni suomalaissanojen selittely saksalaisiksi osoittaa suomalaisen kielitieteen ja paikannimi"tutkimuksen" matalaa tasoa.\nKritisoin voimakkaasti sitä, että suomalaisille esitetään vääristeltyjä tietoja ihan akateemisesti pitkälle koulutettujen toimesta ja ihmettelen mikä sellaisen motiivi voi olla.\nOpettelisit lukemaan ennen kuin tulet nolaamaan itseäsi julkisesti!\nPuhuinko minä sukunimistä? En, puhuin asutusnimistä! Ja vielä lihavoituna! Etkö edes ymmärrä, mitä eroa näillä kahdella on? Ilmeisesti et erota paikkaa henkilöstä - ainakaan et erota paikannimeä henkilönnimestä. Kuinka olemattomalla tiedolla ja ymmärryksellä voit edes olla liikkeellä? Aivan käsittämätöntä.\nHienoa, Vetehinen, tämä taisi olla pohjanoteerauksesi tällä foorumilla. Uskomattoman nolo verbaalipöräytys anonyymiltä nettiasiantuntija Vetehiseltä!\n(Vaikka Jalonen ehkä löytäisi kielikeskustelusta jonkin helmen tätä haastamaan...)\nVetehinen kirjoitti: Kuudenneksi yleisin suomalainen sukunimi on Mäkelä, joka on johdettu luontosanasta. Henkilönimestä Matti johdettu Mattila on sijalla 27. Sijalla 35 on Ojala ja se on luontonimestä johdettu. 41. on Hakala, 48. Anttila, 57. Seppälä, 58. Rantala, 65. Niemelä, 73. Ahola, 83. Peltola, 99. Rajala. Luettelot on Mikkolan ja Paikkalan kirjasta Sukunimet.\nMinä kirjoitin sukunimistä eikä siitä pitäisi malttiaan menettää noin alkeellisella ja primitiivisellä tavalla. Sinusta ehkä tuntuu, että on kirjoitettava sinun asettamilla säännöillä tänne Agricolaan, mutta eihän se niin ole. Väität jopa sukunimikirjan tietoja vääriksi ilman perusteita.\nKanto on tietenkin suomalainen sana ja nimikin, joka esiintyy asutusnimenä. Sen lisäksi, että kanto tarkoittaa puunkantoa, se kanto liittyy myös kantamiseen.\nAsutusnimi on aina liittynyt kiinteästi asukkaiden nimityksiin. Asukkailla on ollut yksilönimiä (etunimi), liikanimiä ja sukunimiä. Esimerkiksi Kanto-Erkki nimisestä hepusta on voinut talo saada nimekseen Kantola. Kantola on voinut myös tulla talon asukkaan nimestä Kantonen ja aikaa myöten talon nimestä on tullut kylän nimi.\nMielestäni kritiikki professori Jouko Vahtolan ja tohtori Petri Hiltusen saksalaisiksi nimiksi väittämiä nimiä kohtaan on enemmän kuin perusteltua. Moni suomen sana on saman näköinen kuin saksalainen sana varsinkin vanhat germaaniset sanat, mutta se ei todellakaan merkitse, että sana on saksasta.\nTämä keskustelu vain vahvistaa miten alkeellinen ja primitiivinen suomalainen ns yliopistomaailman "tutkimus" on. On hyviä ja asiantuntevia oikeita tutkijoita, mutta ilmeisesti he eivät tuo tuloksiaan yleisölle tai heidän tuloksensa eivät saa kiihottuneen innostunutta vastaanottoa, koska ne ovat niin arkisia. Esimerkiksi Tuomo Tuomi osoittaa miten savu ja sauhu ovat muodostuneet. Se on täsmälleen sama rakenne kuin Hauho ja Havu -nimissä. Se on liian arkinen jotta se innostaisi. Jorma Koivulehto on tainnut mainita, että Hauho on varmin germaaninen paikannimi Suomessa. Kuitenkin se on suomalainen ja täysin Tuomen esittämän savu ja sauhu -sanojen mukaisen kehityksen tulos, jonka voi varmentaa kirjallisista lähteistä.\nTämä keskustelu alkoi tästä Häkkisen kirjoituksesta:\nJaakko Häkkinen kirjoitti: Kielitieteellä on vähän sama ongelma: maailma on täynnä eri alojen ihmisiä, jotka vanhoilla päivillään ryhtyvät tekemään "kielentutkimusta", eli avaavat suomen ja sumerin/telugun/seminolen/bantun sanakirjat ja etsivät samannäköisiä sanoja, joiden eriäviä merkityksiä sitten selittävät mutkikkain aasinsilloin.\nJuuri noin kuin Häkkinen kuvaa ovat professori Jouko Vahtolan ja tohtori Petri Hiltusen tietääkseni toimineet avaamalla saksalaisen nimikirjan. Se on väärin.\n1. Miksi puhuessasi sukunimistä väität minun puhuneen niistä, vaikka puhuin asutusnimistä? Et ole ymmärtänyt lukemaasi.\n2. En ole väittänyt sukunimikirjan tietoja vääriksi, joten lopeta valehtelu.\n3. En ole menettänyt malttiani, olen vain järkyttynyt typeryydestäsi ja siitä, että kuvittelet voivasi keskustella aiheesta noin olemattomalla ymmärryksellä.\nVetehinen kirjoitti: Kanto on tietenkin suomalainen sana ja nimikin, joka esiintyy asutusnimenä. Sen lisäksi, että kanto tarkoittaa puunkantoa, se kanto liittyy myös kantamiseen.\nKuinka monta kertaa sinulle pitää toistaa, ennen kuin menee jakeluun:\n1. Kanto on suomalainen sana silloin kun se liittyy puunkantoon. Jos metsän nimessä esiintyy kanto-elementti, se on taatusti peräisin suomen kanto-sanasta.\n2. Asutusnimissä henkilönnimi on paljon todennäköisempi lähtökohta kuin puunkanto!\nVetehinen kirjoitti: Mielestäni kritiikki professori Jouko Vahtolan ja tohtori Petri Hiltusen saksalaisiksi nimiksi väittämiä nimiä kohtaan on enemmän kuin perusteltua. Moni suomen sana on saman näköinen kuin saksalainen sana varsinkin vanhat germaaniset sanat, mutta se ei todellakaan merkitse, että sana on saksasta.\nEtkö todella ymmärrä nimen ja sanan välistä eroa? Tutustu edes peruskäsitteisiin ennen kuin alat vääntää aiheesta, tuo on todella noloa.\n1. Lainasanaselityksissä on huomioitava sekä äänneasu että merkitys. Siksi lainasanaselitykset ovat hyvin varmalla pohjalla.\n2. Nimien kohdalla merkityskriteeriä ei voida soveltaa, paitsi paikannimissä joiden muoto ja sijainti voidaan varmentaa kartalta. Siksi nimillä voi olla monta selitystä. Nimiselityksiä arvioitaessa onkin ehdottoman tärkeää tuntea nimityypit:\n- asutusnimet perustuvat yleensä henkilönnimiin, joten talonnimi Kanto(la) ei todennäköisesti juonnu sanasta (puun) kanto.\n- luontonimet perustuvat yleensä luontosanoihin, joten metsännimi Kantola todennäköisesti juontuu sanasta (puun) kanto.\nVetehinen kirjoitti: Tämä keskustelu vain vahvistaa miten alkeellinen ja primitiivinen suomalainen ns yliopistomaailman "tutkimus" on. On hyviä ja asiantuntevia oikeita tutkijoita, mutta ilmeisesti he eivät tuo tuloksiaan yleisölle tai heidän tuloksensa eivät saa kiihottuneen innostunutta vastaanottoa, koska ne ovat niin arkisia. Esimerkiksi Tuomo Tuomi osoittaa miten savu ja sauhu ovat muodostuneet. Se on täsmälleen sama rakenne kuin Hauho ja Havu -nimissä. Se on liian arkinen jotta se innostaisi. Jorma Koivulehto on tainnut mainita, että Hauho on varmin germaaninen paikannimi Suomessa. Kuitenkin se on suomalainen ja täysin Tuomen esittämän savu ja sauhu -sanojen mukaisen kehityksen tulos, jonka voi varmentaa kirjallisista lähteistä.\nKirjallisista lähteistä voidaan nähdä pelkästään se, että Hauho-paikannimen kirjaamisessa esiintyy kirjurista johtuvaa horjuntaa: vuorotellen h:llisia ja h:ttomia nimimuotoja!\n1. Hauho-nimelle löytyy täsmällinen germaaninen lähtömuoto, ja sellainen henkilönnimi tunnetaan Suomessakin historiallisista lähteistä. Henkilönnimi on asutusnimelle tyypillisin lähtökohta.\n2. Suomessa ei ole sanaa hauho, eikä se edes vastaa täsmällisesti hypoteettista muotoa sanasta havu (vrt. savu : sauhu). Sauhu-sana on siis olemassa, hauho-sanaa ei ole. Lisäksi asutusnimenä pelkkä yksiosainen 'havu' on todella kaukaa haettu.\nTunnustaisit jo, että sinä olet vain päättänyt uskoa omiin fantasioihisi etkä ole kiinnostunut etkä edes kykenevä arvioimaan eri selitysten tieteellistä uskottavuutta. Pidä sinä fantasiasi ja lopeta niistä jankkaaminen.\nTänään on 22.09.21 01:24


Lapsiasiavaltuutetun lausunto ihmisoikeusinstituutiotyöryhmän mietinnöstä » Lapsiasiavaltuutettu\nLapsiasiavaltuutetun lausunto ihmisoikeusinstituutiotyöryhmän mietinnöstä\nASIA Lapsiasiavaltuutetun lausunto ihmisoikeusinstituutiotyöryhmän mietinnöstä.\nOikeusministeriö asetti 26.6.2009 työryhmän, jonka tehtävänä oli selvittää mahdollisuuksia järjestää eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian yhteyteen perus- ja ihmisoikeuksien yleiseen edistämiseen Suomessa keskittyvä kansallinen ihmisoikeusinstituutio neuvottelukuntineen. Työryhmä on laatinut ehdotuksen, jossa ehdotetaan muutettavaksi lakeja eduskunnan oikeusasiamiehestä ja valtioneuvoston oikeuskanslerista.\nTyöryhmä ehdottaa, että eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian yhteyteen perustetaan Ihmisoikeuskeskus, jonka tehtävänä on edistää perustuslain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisten perus- ja ihmisoikeuksien toteutumista. Perustamalla keskus katettaisiin paremmin ns. Pariisin periaatteiden mukaiset ihmisoikeusinstituution tehtävät.\nEsityksen mukaan eduskunnan oikeusasiamiehen ja valtioneuvoston oikeuskanslerin yksittäistapauksellista harkintavaltaa kanteluiden käsittelyn osalta lisättäisiin ja kanteluiden vanhentumisaika lyhennettäisiin kahteen vuoteen.\nLapsiasiavaltuutettu on antanut ihmisoikeusinstituutiotyöryhmälle lausunnon 30.11.2009. Tuossa lausunnossa lapsiasiavaltuutettu toi esille lapsiasiavaltuutetusta annetun lain mukaisia tehtäviään ja arvioi niiden yhteneväisyyksiä mahdollisen uuden kansallisen ihmisoikeusinstituution tehtäviin nähden. Käsillä ei kuitenkaan tuolloin ollut työryhmän säännösehdotuksia, joten nyt arvioidaan tätä suhdetta tarkemmin. Lapsiasiavaltuutettu arvioi myös muutoin esitystä lapsen oikeuksien kannalta.\narvioida lapsen edun ja oikeuksien toteutumista ja seurata lasten ja nuorten elinolosuhteita;\nseurata lainsäädäntöä ja yhteiskunnallista päätöksentekoa sekä arvioida niiden vaikutuksia lasten hyvinvointiin;\naloittein, neuvoin ja ohjein kehittää yhteiskunnallista päätöksentekoa lasta koskevissa asioissa ja edistää lapsen edun toteutumista yhteiskunnassa;\npitää yhteyksiä lapsiin ja nuoriin ja välittää heiltä saamaansa tietoa päätöksentekoon;\nkehittää yhteistyömuotoja eri toimijoiden välille;\nvälittää lapsia koskevaa tietoa lapsille, lasten parissa työskenteleville, viranomaisille sekä muulle väestölle; sekä\nedistää eri tavoin Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen hyväksymän lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen (SopS 59-60/1991) toteutumista.\nLapsiasiavaltuutetun työn tukena toimii lapsiasianeuvottelukunta, jossa on edustettuna asiantuntemus eri hallinnonaloilta ja järjestöistä sekä alue- ja paikallistasoilta.\nKansallisen ihmisoikeusinstituutiotyöryhmän ehdottaman eduskunnan oikeusasiamiehestä ehdotetun lain 3 a luvun 19 d § 1 momentin mukaan Ihmisoikeuskeskuksen tehtävänä olisi:\nedistää perus- ja ihmisoikeuksia koskevaa tiedotusta, kasvatusta, koulutusta ja tutkimusta sekä näihin liittyvää yhteistyötä;\nlaatia selvityksiä perus- ja ihmisoikeuksien toteutumisesta;\ntehdä aloitteita sekä antaa lausuntoja perus- ja ihmisoikeuksien edistämiseksi ja toteuttamiseksi;\nosallistua perus- ja ihmisoikeuksien edistämiseen ja turvaamiseen liittyvään eurooppalaiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön; sekä\nhuolehtia muista vastaavista, perus- ja ihmisoikeuksien edistämiseen ja toteuttamiseen liittyvistä tehtävistä.\nLapsiasiavaltuutettu ei viranomaisena käsittele tai ratkaise yksittäistä lasta tai perhettä koskevia asioita tai anna niistä kannanottoja. Vastaava säännös Ihmisoikeuskeskuksen osalta sisältyy ehdotuksen 3 a luvun 19 d § 2 momenttiin.\nVoidaan havaita, että lapsiasiavaltuutetun ja ehdotetun Ihmisoikeuskeskuksen tehtävissä on päällekkäisyyttä. Lapsiasiavaltuutetun tehtävät ovat lapsen oikeuksien alalla samat kuin uuden ihmisoikeusinstituution yleisessä ihmisoikeuksien edistämisessä.\nLapsiasiavaltuutettu tekee kansainvälistä yhteistyötä YK:n lapsen oikeuksien edistämiseksi, mm. yhteistyössä pohjoismaisten lapsiasiavaltuutettujen kanssa ja Euroopan lapsiasiavaltuutettujen verkoston ENOCin puitteissa. Pohjoismaisesta yhteistyöstä mainittakoon toimiminen saamelaislasten oikeuksien edistämiseksi.\nMyös lapsiasiavaltuutettu on ns. Pariisin periaatteiden mukaisesti riippumaton ja itsenäinen viranomainen, vaikka kuuluu hallinnollisesti sosiaali- ja terveysministeriön alaisuuteen. Lapsiasiavaltuutetun yhteydenpito valtiovaltaan tapahtuu lapsiasiavaltuutetusta annetun asetuksen mukaan siten, että valtioneuvostolle toimitetaan vuosittain toimintasuunnitelma ja toimintakertomus, jossa oman toiminnan lisäksi arvioidaan lasten hyvinvoinnin ja oikeuksien toteutumista. Lapsiasiavaltuutettu ei siis raportoi suoraan eduskunnalle.\nKansallisten ihmisoikeustoimijoiden toiminta lapsilähtöisyyden näkökulmasta\nLapsen oikeuksien komitea on viimeisissä, Suomen 3. määräaikaisraportin johdosta antamissaan päätelmissä kiinnittänyt huomiota siihen, että Suomessa lapsiasiavaltuutettu ei käsittele yksittäisistä tapauksista tehtyjä valituksia. Komitea perustaa kannanottonsa yleiskommenttiin 2 (2002), jossa pidetään tärkeänä, että jokaisessa maassa on ihmisoikeusinstituutio, joka pystyy tutkimaan lasten tekemiä ja lasten puolesta tehtyjä valituksia ja kanteluita. Näillä instituutioiden tulee kehittää keinoja sen varmistamiseksi, että lapsilla on käytettävissään riittävän tehokkaita keinoja oikeuksiensa toteuttamiseksi (esim. ohjaus ja neuvonta sekä oikeusapu). Komitea korostaa myös instituution kykyä olla käytännössä tekemisissä lasten ja nuorten kanssa, saada heiltä tietoa sekä tehdä tarkastuksia lasten ja nuorten laitoksissa\nIhmisoikeusinstituutiotyöryhmän muistiossakin on viitattu edellä mainittuun yleiskommenttiin, mutta ei esitetty, miten Suomessa voitaisiin paremmin vastata vaatimukseen madaltaa lasten kynnystä saattaa oikeudenloukkauksensa perus- ja ihmisoikeustoimijoiden tutkittavaksi. Lapsiystävällisyys tarkoittaa mm. sitä, että lapset ovat tietoisia oikeuksistaan ja kantelumahdollisuuksista ja että kanteluprosessi on mahdollisimman helppo ja nopea. Perus- ja ihmisoikeustoimijoilta tämä edellyttää erityisesti toiminnastaan tiedottamista sellaisten kanavien kautta, joita lapset käyttävät ja sellaisella kielellä, jota lasten on mahdollista ymmärtää. Lapset arvostavat myös sitä, että saavat nopeasti vastauksen kysymykseensä ja että heille kerrotaan prosessin etenemisestä.\nLapsiasiavaltuutettu on kuluvana vuonna selvittänyt yksittäistapauksia tutkivien perus- ja ihmisoikeustoimijoiden (eduskunnan oikeusasiamies, valtioneuvoston oikeuskansleri, VALVIRA, tietosuojavaltuutettu, vähemmistövaltuutettu, tasa-arvovaltuutettu ja aluehallintovirastot) toiminnan lapsiystävällisyyttä. Lasten tekemiä kanteluita ja valituksia ei erikseen tilastoida, mutta kaikki vastaajat totesivat lasten tekevän äärimmäisen harvoin itse kanteluita ja valituksia. Yleensä vanhemmat toimivat lapsen puolesta, mutta tämä ei riitä eivätkä vanhemmatkaan aina toimi lapsen edun mukaisesti. Kyselyn perusteella lapsiasiavaltuutettu on kutsumassa tulevana syksynä keskusteluun edellä mainittuja toimijoita, jotta löydettäisiin keinoja toimijoiden lapsilähtöisyyden kehittämiseksi. Tästä on olemassa kansainvälisesti hyviä esimerkkejä mm. Australian valtionhallinnosta.\nLapsen oikeuksista tiedottaminen\nTämän hallituskauden aikana (2007 – 2011) lapsiasiavaltuutetun tärkeänä viranomaiskumppanina lapsen oikeuksien tiedottamisessa on ollut hallituksen lasten, nuorten ja perheiden politiikkaohjelma. Politiikkaohjelma on muun muassa organisoinut eri tahojen yhteistyöhön perustuvan laajan lapsen oikeuksien 20-vuotisjuhlavuoden viestintäkampanjan. Lapsen oikeuksista tiedottaminen on edistynyt viimeisen neljän vuoden aikana huomattavasti.\nOpetus- ja kulttuuriministeriön johdolla on toiminut tiedottamiskampanjan johtoryhmä, jonka tehtävänä oli laatia strategia lapsen oikeuksista tiedottamiseksi ja tehdä ehdotus tiedottamisen vastuunajoksi valtionhallinnossa. Tämän tarkoitus on vakiinnuttaa saavutettuja hyviä toimintatapoja. Kansallinen viestintästrategia laadittiin vastaamaan YK:n lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen sisältämää valtiolle asetettua velvoitetta tiedottaa lapsille heidän oikeuksistaan . Strategiassa tiedottamisen koordinoijaksi ehdotettiin opetus- ja kulttuuriministeriötä. Suomen perus- ja ihmisoikeuspolitiikassa on tiedottamisen osalta huomioitava myös opetus- ja kulttuuriministeriön osuus ja tässäkin päällekkäisyyttä on syytä välttää.\nEsityksessä ehdotetaan, että Ihmisoikeusoikeuskeskuksen tehtäviin kuuluisi edistää perus- ja ihmisoikeuksia koskevaa tiedotusta, kasvatusta, koulutusta ja tutkimusta sekä näihin liittyvää yhteistyötä. Lapsiasiavaltuutettu on pitänyt Suomessa puutteena sitä, että ihmisoikeuskasvatus toteutuu heikosti sekä perusopetuksessa että lasten kanssa työskentelevien ammattilaisten koulutuksessa. Ihmisoikeuskasvatusta tulisi tapahtua jo perusopetuksen ja varhaiskasvatuksen piirissä ja tulisi olla niissä integroituna osana.\nIhmisoikeuskasvatuksen sisällyttämisestä lasten perusopetuksen sekä lasten kanssa työskentelevien ammattilaisten koulutukseen on edellä mainittu lapsen oikeuksien kansallisen viestintästrategiaa laativa työryhmä tehnyt opetusministeriölle ehdotuksen.\nKanteluiden käsittelyt kestävät nykyisellään liian pitkään. Lapsen näkökulmasta asiat ovat jo ehtineet muuttua ennen ratkaisun antamista. Etenkin erityistä tukea tarvitsevien ja vammaisten lasten vanhemmat joutuvat usein peräämään oikeuksiaan muutoksenhaun ja kanteluiden kautta. Kanteluprosessin joustavoittaminen olisi omiaan myös lisäämään lapsilähtöisyyttä, joten lapsiasiavaltuutettu kannattaa ehdotettuja muutoksia lakeihin eduskunnan oikeusasiamiehestä (3 §) ja valtioneuvoston oikeuskanslerista (4-5 §).\nLapsiasiavaltuutettu pitää kannatettavana uuden ihmisoikeusinstituution perustamiseen liittyviä tavoitteita. Nykyinen järjestelmä on päällekkäinen, hajanainen ja puutteellisesti koordinoitu. Uuden ehdotetun instituution ja lapsiasiavaltuutetun tehtävissä on lapsen oikeuksien kannalta päällekkäisyyttä. Lisäksi tähänastisissa suunnitelmissa on myös opetus- ja kulttuuriministeriön vastuulle kaavailtu tehtäviä lapsen oikeuksien viestinnän ja koulutuksen koordinoinnissa. Uuden järjestelmän kokonaisuutta arvioitaessa tulee ottaa huomioon myös suunnitelmat yhdenvertaisuuslain uudistamiseksi ja uuden aiempaa laaja-alaisemman yhdenvertaisuusvaltuutetun perustamiseksi.\nMuistiossa todetaan sivulla 31, että Ihmisoikeuskeskus perustamalla luotaisiin ”sateenvarjonomainen instituutiorakenne, jolla olisi synergiavaikutuksia nykyisiin perus- ja ihmisoikeusrakenteisiin sekä perus- ja ihmisoikeustyöhön”. Muistiossa jätetään kuitenkin tarkemmin määrittelemättä, mistä synergiaetu syntyy ja miten nykyinen toiminnan hajanaisuus ja päällekkäisyys poistuvat. Kaikki nykyiset toimijat toimisivat kuitenkin ehdotuksen mukaan edelleen omina yksikköinään. Säännönmukainen kokoontuminen ja yhteydenpito neuvottelukunnan puitteissa on toki edistysaskel nykytilanteeseen verrattuna. Neuvottelukunnan kautta tapahtuva yhteinen toiminta ja yhteiset tavoitteet loisi toimijoiden välille enemmän vuoropuhelua ja hyödyttäisi ihmis- ja perusoikeuksien edistämiseksi tapahtuvaa työtä.\nLapsiasiavaltuutettu toteaa, että vaikka tavoitteet uuden instituution perustamisessa ovat hyvät, ne eivät välttämättä toteudu nyt ehdotetussa mallissa. Lapsiasiavaltuutettu ehdottaa, että instituution perustamisessa otettaisiin nykyistä kunnianhimoisempi tavoite niin, että samalla kaikki erillisvaltuutetut liitettäisiin hallinnollisesti eduskunnan yhteyteen. Tämä mahdollistaisi myös muiden valtuutettujen työstä raportoinnin eduskunnalle. YK:n lapsen oikeuksien komitea on suosituksissaan Suomen valtiolle suosittanut, että lapsiasiavaltuutetun vuosikertomus annettaisiin ja käsiteltäisiin eduskunnassa . Lapsen oikeuksien näkökulmasta sijainti hallinnollisesti eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian yhteydessä mahdollistaisi myös tiiviimmän yhteyden lainvalvontanäkökulman sekä lapsen oikeuksien yleisen edistämisen työn kanssa (eduskunnan oikeusasiamiehen ja lapsiasiavaltuutetun työ).\nMikäli Ihmisoikeuskeskus perustetaan työryhmän ehdottamassa muodossa, tulee huomioida\n1) toiminnan yhteensovittaminen lapsen oikeuksien alalla lapsiasiavaltuutetun työn kanssa niin että päällekkäisyydeltä vältytään sekä\n2) ihmisoikeuskeskuksen mutta myös eduskunnan oikeusasiamiehen toiminnan lapsiystävällisyys, erityisesti lapsille tiedottaminen. Lisäksi tulee erityisesti varmistaa lasten ja nuorten mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa instituution työhön esimerkiksi neuvottelukunnan kautta. Myös lapsiasiavaltuutettu on mielellään edustettuna neuvottelukunnassa.\n Lapsen oikeuksien kansallinen viestintästrategia. Oikeuksista on vähän käyttöä ihmisille, jos he eivät tiedä niistä. Opetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2007:17.\n YK:n lapsen oikeuksien komitean loppupäätelmät 30.9.2005; Suomen 3. määräaikaisraportti lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta. Loppupäätelmä 10. Komitea suosittelee, että: – – – c) lapsiasiavaltuutetun vuosikertomus esitellään eduskunnalle ja siitä keskustellaan samassa yhteydessä, kun käsitellään niitä toimia, joihin hallitus aikoo ryhtyä sen suositusten täytäntöönpanemiseksi.


Finnveran yritysrahoitus ei perustu alueellisiin kriteereihin | Yle Uutiset | yle.fi\nFinnveran yritysrahoitus ei perustu alueellisiin kriteereihin\nFinnvera myönsi viime vuonna Kemi-Tornion seutukunnan yrityksille rahoitusta noin seitsemän miljoonaa euroa. Potista eniten sai Rovaniemen seutukunta, 12 miljoonaa euroa. Tuomisen mukaan Finnveran rahoituksen jako ei perustu alueellisiin kriteereihin.\n28.1.2009Päivitetty 28.1.2009 13:44\nFinnvera myönsi vuonna 2008 Kemi-Tornion seutukunnan yrityksille rahoitusta noin seitsemän miljoonaa euroa.\nPotista eniten sai Rovaniemen seutukunta, 12 miljoonaa euroa. Itä-Lappi sai runsaat 9 miljoonaa ja Tunturi-Lappi Kemi-Tornion lailla 7 miljoonaa euroa.\nKoko Lappiin yrityslainoja myönnettiin runsaat 40 miljoonaa euroa. Finnveran Rovaniemen konttorin aluejohtajan Kari Tuomisen mukaan rahoitusta on eniten myönnetty teollisuudelle sekä palvelun ja kaupan alalle.\nTuomisen mukaan Finnveran rahoituksen jako ei perustu alueellisiin kriteereihin.\n- Rahoitamme kaikkia lappilaisyrityksiä, joilla on kannattavan toiminnan edellytykset. Myös alueen elinkeinorakenne vaikuttaa lainahanan aukeamiseen, sanoo Tuominen.\nTuomisen mukaan rahoitusta on eniten myönnetty teollisuudelle sekä palvelun ja kaupan alalle. Koko Lapin matkailuun myönnetyn rahoituksen määrä on vähentynyt ja teollisuuden kasvanut.\n- Teollisuudelle myönnettiin viime vuonna rahoitusta 17,6 miljoonaa ja matkailun alalle 12,8 miljoonaa euroa, kertoo Tuominen.\nFinnvera auttaa yrityksiä taantuman yli suhdannelainojen avulla\nVuoden 2008 alkupuolella Lapissa yrityksillä oli vielä investointihalukkuutta, mutta loppuvuodesta vauhti hiipui. Tuomisen mukaan tänä vuonna yritysten investoinnit ovat taantuman vuoksi lähes pysähtyneet.\n- Valitettavasti meillä on ollut kovin hiljaista tänä vuonna. Tosin meillä on ollut muutama lupaava metalliteollisuuden hanke käsittelyssä, sanoo Tuominen.\nSamaan aikaan ovat kuitenkin yritysten käyttöpääomatarpeet lisääntyneet ja näihin haasteisiin Finnvera pyrkii vastaamaan ottamalla käyttöön niin sanotun suhdannelainan.\n- Otamme mallia edellisen laman opeista ja pääsemme kevään aikana myöntämään yrityksille lainoja, joissa voimme ottaa yrityskohtaisesti suurempia riskejä, sanoo Tuominen.\nTuominen kuitenkin muistuttaa, että yrityksillä tulee kuitenkin olla näkyvissä kannattavan toiminnan edellytykset.\n- Jos liikevaihtoa ei kerry ja tuotteet eivät käy kaupaksi, niin eihän selliseen yritykseen voi lainarahaa pumpata.\nFinnveraYritysten kansainvälistymistukiYritystiedotValtiontukiorganisaatiotrahoitusLapin lääniYrittäjärahoitusKemi-Tornion seutukuntaLappiRovaniemen seutukunta


Koronarajoitukset päivitetty 4.2.2022 saakka - Yksilölajien harrastustilat, ammattiurheilu sekä lasten ja nuorten harrastusryhmät toimivat normaalisti - Lempäälä\nKoronarajoitukset päivitetty 4.2.2022 saakka – Yksilölajien harrastustilat, ammattiurheilu sekä lasten ja nuorten harrastusryhmät toimivat normaalisti\nEtusivu / Ajankohtaista / Koronarajoitukset päivitetty 4.2.2022 saakka – Yksilölajien harrastustilat, ammattiurheilu sekä lasten ja nuorten harrastusryhmät toimivat normaalisti\nLänsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston antaman määräyksen mukaan Lempäälän kunnan hallinnoimat liikunta- ja harrastustoimintojen rajoituksia jatketaan ajalla 22.1.- 4.2.2022. Pirkanmaan koronanyrkki suosittelee, että myöskään lasten ja nuorten ottelu- ja turnaustoimintaa ei järjestetä. Näillä rajoituksilla vältetään suurten ihmismäärien kohtaamisia.\nLasten ja nuorten harrastusryhmät jatkavat toimintaa\nVähäisen riskin tilat, kuten yksilölajien harrastustilat sekä kaikki lasten ja nuorten harrastusryhmien (2003 syntyneiden ja sitä nuorempien) voivat toimia normaalisti turva- ja hygieniavaatimukset huomioiden. Peli- ja ottelutoimintaa ei suositella.\nUlkotapahtumia voi järjestää\nUlkotapahtumia voi järjestää. Tapahtumajärjestäjä huolehtii tapahtuman terveysturvallisuudesta koko tapahtuman ajan. Ulkotiloissa pidettävissä tapahtumissa ei suositella ruoka- ja juomatarjoiluja, jotta maskia voidaan käyttää koko tilaisuuden ajan.\nLempäälän koulut: Suositellaan kirurgisen kasvomaskin käyttöä koulun sisätiloissa ja koulukuljetuksissa peruskoulujen oppilaille 1. luokasta lähtien sekä edelleen toisen asteen oppilaille.\nYksityistilaisuudet: Suositellaan yksityistilaisuuksien rajaamista korkeintaan kymmeneen henkilöön.\nLempäälän koulujen liikuntatilat: Sisäliikuntatilat voivat olla ammattiurheilijoiden sekä vuonna 2003 ja myöhemmin syntyneiden ohjatun harrastustoiminnan käytössä. Näin ollen Lempäälän kunnan liikuntatilat ovat pelkästään lasten ja nuorten harrastustoiminnan sekä ammattiurheilijoiden käytössä varausten mukaisesti.\nTiloja ei suositella Pirkanmaalla käytettävän lasten ja nuorten ottelu- ja turnaustoimintaan tammikuun aikana, jotta suurten ihmismäärien kohtaamisilta vältytään. Seurojen pyydetään huomioimaan AVI:n, OKM:n ja olympiakomitean ohjeet toiminnan järjestämisessä. Seurat toimivat tässä asiassa lajiliiton ohjeiden mukaisesti ja terveysturvaohjeita noudattaen. Lasten ja nuorten harrastuksissa ei suositusten mukaan pelata isolla joukolla vaan oman harrastusryhmän kanssa.\nKaikki aikuisten ryhmä- ja kontaktiliikuntavuorot peruttu, liikuntavuorot suljetaan Timmi-varausjärjestelmän kautta, seuroilta ei peritä maksuja ko. sulkuajalta.\nKuntosalit: Ovat käytössä terveysturvallisuusohjeita noudattaen. Edellyttää salinkäyttäjiltä vastuullisuutta.\nLuistelukentät ja hiihtoladut: Ovat käytössä. Huom! Luistelukenttien pukutilat ovat suljettuna.\nSaunat: Yleiset saunat sekä niiden pukuhuonetilat ovat suljettuna. Avannot pidetään auki, uida voi ilman saunaa.\nYleisötapahtumat, ottelut ja pelit: Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella ovat kiellettyjä edelleen henkilömäärästä riippumatta kaikki yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset sisätiloissa ko. ajankohtana. Yleisötilaisuuksien kielto koskee myös urheilutapahtumia. Ammattiurheilijoiden pelit pelataan ilman yleisöä ja terveysturvallisuusohjeita noudattaen.\nNuorisopalveluiden vapaa-ajantoiminta: Nuorisotiloja voidaan käyttää vain vuonna 2003 syntyneiden ja sitä nuorempien lasten ohjattuun harrastustoimintaan sekä lakisääteisten palvelujen toteuttamiseen. 10 henkilöä /ryhmä, ennakkoilmoittautumisen perusteella. Noudatetaan voimassa olevia terveysturvaohjeita.\nKirjastopalvelut: Suosittelemme nopeaa asiointia, maskin käyttöä sekä hyvän käsihygienian noudattamista. Pienissä asiakastiloissa voi samanaikaisesti olla 1 asiakas, 2 kaveria tai saman perheen jäsentä. Asiakaskoneille yksi asiakas kerrallaan. Ryhmätilat suljetaan, tapahtumia ja yleisötilaisuuksia ei järjestetä.\nKirjastoauto: Kirjastoauton asiakasmäärä max. 5 henkilöä.\nPSHPn suositukset: Nykyisiä rajoituksia esitetään jatkettavaksi seuraavat kaksi viikkoa | Tampereen yliopistollinen sairaala (tays.fi)\nAVI:n tiedote 20.1.2022\nAVI:n päätös 20.1.2022


1h,k Kuopio Särkiniementie 16 - Asunto Mandaatti\nKerrostalo | 1h,k\nVuokrauspäällikkö, LKV, LVV\n044 783 7976 Lähetä sähköpostia\nOlen kiinnostunut kohteesta 1h,k Kuopio Särkiniementie 16\nSärkiniemessä valoisa parvekkeellinen yksiö. Asuntoa on remontoitu viime vuosina joten asunto on kunnoltaan hyvä. Keittiössä uusitut valkeat kaapistot ja hyvin tilaa pöydälle. WC/ kylpyhuoneessa suihku ja pesukoneliitäntä, tilaa hyvin isommallekin koneelle. Keittiössä ja eteisessä parkettilattia, olohuoneessa vinyyli. Huoneistolla iso parveke.\nSärkiniemestä nopea kevyen liikenteen yhteys sillan kautta keskustaan ja yliopistolle. Bussiliikenne toimii myös sujuvasti Savilahden kampuksen kautta keskustaan. Särkiniemeen on myös juuri valmistumassa uusi ruokakauppa.\nVuokra sisältää 2kk vuokratakauksen joten sinun ei tarvitse sitoa omaa rahaa, vaan voit käyttää sen vaikka uuden kodin sisustamiseen.\nLuottotiedot tarkistetaan ja kotivakuutus vaaditaan.\nVuokrataan toistaiseksi voimassa olevana mielellään pidemmäksi aikaa, kuitenkin vähintään vuodeksi.\nLisätiedot ja esittelyt vuokrauskuopio@asuntomandaatti.fi tai 044-783 7976\nTee hakemus asuntoon osoitteessa https://asuntomandaatti.fi/olenvuokraamassa/jata-vuokrahakemus/\n044 783 7976\nMaksut taloyhtiön veloituksen mukaisesti. Vesi omalla mittarilla, ennakko 25€/hlö/kk. Vuokralaisen on tehtävä oma sähkösopimus ja otettava laaja vastuuosan sisältävä kotivakuutus. Luottotiedot tarkistetaan. Toistaiseksi voimassa oleva vuokrasopimus, jonka 1. irtisanomispäivä on 11 kuukautta hallinnan siirtymispäivästä. Mikäli jompikumpi osapuoli irtisanoo vuokrasopimuksen aiemmin, on hän velvollinen maksamaan toiselle osapuolelle yhden kuukauden vuokran suuruisen sopimussakon.\nTee sitova hakemus asuntoon\nLattiamateriaalit: parketti, vinyyli\nVarusteet: kiinteät valaisimet, liesituuletin / suodatin\nAsunto Oy Taivaltorni\nIljan Isännöintikeskus, Puijonkatu 27, 70100 Kuopio, Aila Immonen 050-407 0996 aila.immonen@iljanisännöintikeskus.fi


Liity ilmaiseksi Oikeustieteen maisteri (LLM) LLM Eurooppaoikeusssa Devon Iso-Britanniassa\nOTK (OTK) on kansainvälisesti tunnustettu jatko oikeustieteellisen tutkinnon. OTK voimaa vain ei yleensä anna yksi asianajajana, useimmiten, varatuomariopiskelijat on ansaittava ammatillinen tutkintoOTK Euroopan lainsäädäntö tarjoaa opiskelijoille mahdollisuuden saada täydellistä tietoa EU: n lainsäädännön eri aloilla. Ohjelma tarjoaa hyvin erilaisia työpaikkoja. Kuten ammattilainen tällä alalla, sinulla on toimeksiannon avustaminen politiikan muotoiluun, jotka auttavat oikean rinnakkaiselo kaikkien maiden kansalaisille Euroopan mantereella ilman sosiaalista surua.UK, Iso-Britannia on yli 300 vuotta vanha ja se käsittää neljä kansojensa: Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti. UK on ollut oppilaitoksessa viimeiset 1000 vuotta ja hänellä on monia vanhoja ja erottaa yliopistot. Ulkomaiset opiskelijat muodostavat merkittävän osan opiskelijoista Britannian yliopistoissa.Ota suoraan yhteyttä oppilaitoksiin Oikeustieteen tutkinnot LLM Eurooppaoikeusssa Devon Iso-Britanniassa 2017


Petri Kotwicalla pettää pokka, kun hän ohjaa draamaa: "Omat hampaanjäljet käsivarressa"\nPalkitusta Musta jää -elokuvasta parhaiten tunnettu käsikirjoittaja-ohjaaja Petri Kotwica vieraili torstai-iltana Puoli seitsemän -ohjelmassa. Vakavien draamojen ohjaajana tunnetulla miehellä on nyt menossa kolmen komediasarjan putki: Kohtuuttomuuksia, Melkein totta ja viimeisimpänä Makkari, joka näki päivänvalon viime viikolla.\n– Tämähän alkaa olla jo huolestuttavaa. Semminkin, kun näyttää siltä, että seuraava elokuva, jonka ohjaan, on myöskin komedia, Kotwica naurahtaa.\nKotwica kuitenkin huomauttaa, etteivät hänen ohjaamansa komediat ole hänen itsensä kirjoittamia. Kohtuuttomuuksia syntyi Tiina Lymin kynästä, Melkein totta -sarjan on käsikirjoittanut Heli Sutela yhdessä Heikki Syrjän ja Riku Suokkaan kanssa. Makkarin käsikirjoituksesta vastaa Jemina Jokisalo.\n– Jos kirjoitan itse, siitä tulee jotain ihan muuta kuin komediaa. Syviä vesiä, Kotwica tiivistää.\nVaikka Kotwican omien käsikirjoitusten aiheet ovat vakavia, se ei tarkoita, että hän olisi kuvauksissa aina otsa rypyssä.\n– Olen valitettavasti tunnettu siitä, että minulla pettää pokka, kun katson ihan vakavaa näyttelemistä. Silloin minulla on omat hampaanjälkeni käsivarressa. Ehkä komediassa tulee vielä syvemmät hampaanjäljet, koska se on kaiken lisäksi tosi hauskaa.\nErikoinen tapa ei Kotwican mukaan jää huomaamatta näyttelijöiltä.\n– He tulevat tietoisiksi tästä viimeistään ensimmäisenä kuvauspäivänä, ohjaaja nauraa.\nPuoli seitsemänPetri KotwicaKomedia (kirjallisuus)KomediatElokuvaohjaajatNauruSuomalaiset elokuvaohjaajatKäsikirjoittajatHuumoriElokuvatRiku SuokasKomediaelokuvien ohjaajatHeli SutelaTiina LymiViihde


gravid - raskaana: 2017\nPosted by lydas at 20:49 2 comments:\n5v-4kk-0pv & 3v-0kk-4pv\nNO NYT KUULKAA! Vihdoinkin blogin äärellä, mulla on niin tuhat kilometriä asiaa etten ihan tiedä edes mistä alottaa!\nAlotetaan vaikka siitä, että MÄ OLEN YKSIN KOTONA!! Vaikka on maanantai! Täällä on siistiä ja hiljaista paitsi että soi musiikki, jota MÄ haluan ja valitsen kuunnella!\nMeidän babysitteri lopetti babysittaamisen huhtikuussa, koska meni nyt sitten saamaan vauvan ja sen perään tuli vielä muutto D.C.:hen. Ei sinällään mitään, en oikein itsekään osannut arvioida millasta meidän syksy tulee olemaan isomman koulun kanssa (tästä lisää myöhemmin). No, bottom line nyt kuitenkin että pienempi on tässä viimeiset puoli vuotta hengannut mun kyljessä ilman taukoa ja siinä missä kotiäitiys on ehkä joillekin helpompaa ja antoisampaa, niin mulle tauotta lasten (lapsen) kanssa oleminen vetää mehut täysin.\nIltaisin on kolme alternatiivista tekemisvaihtoehtoa: painun miehen tullessa kotiin urheilemaan ja palaan, käyn suihkussa ja meen nukkumaan tai lasten nukahdettua lysähdän sohvalle pelaamaan / kattomaan telkkaria. Mihinkään luovaan ei ole mitään mahiksia, aivoista ei riitä yty lukemaan. Hell, aivoista ei riitä yty keskustelemaan. Tunti, pari palautumista ja alan olla valmis vaihtamaan kuulumisia miehen kanssa. Mutta sitten onkin jo aika pakata lounasta isomman seuraavaa päivää varten ja ehkä vielä tyhjentää tiskikone jne.\nNo mutta, viime torstaina pienempi täytti kolme vuotta! Ja sen kunniaksi perjantaina oltiinkin preschoolin ovella (sinne otetaan vain 3-5-vuotiaita). Pienempää oltiin valmisteltu tähän tietenkin koko syksy ja puitteet oli ehkä parhaat mahdolliset: isomman ajoilta tuttu paikka, (semi)tutut opet, (semi)tuttuja lapsia (jotka muisti pienemmän paremmin kuin pienempi ne) ja ajotuskin vielä osui: edellisenä päivänä preschoolilla oli kurpitsajuhlat, joissa oltiin iltaa. Aamulla oli helppo mennä.\nJa siis. Pienempi hävisi heti leikkimään, kun tultiin paikalle. Mä (koska lupasin jäädä vähäksi aikaa sinne) istahdin sohvalle tyhjänpanttina katsomaan. Ehdin olla siinä ehkä kymmenen sekuntia, kun mulla oli yhtäkkiä syli täynnä vieraita lapsia, jotka halusi halia ja lukea ja olla lähellä. Sydän vähän särkyen lueskelin niille ja annoin niiden olla lähellä ja mietin, että voi luoja mä olen kiitollinen siitä, että oon saanut olla lasten kanssa kotona niin pitkään ja paljon ja että ne on saanut syliä ja aikuisläheisyyttä kuppinsa täyteen. Vaikka toi on ihana preschool ja opet on ihania ja siellä n. 20 lapsen ryhmässä niitä on aina 4-5 paikalla, ei kukaan ehdi tai pysty istumaan vaan halimassa lapsia. Ja kun lapset pahimmillaan viettää 9-10 tuntia siellä niin läheisyysvarasto jää aika tyhjäksi.\nMutta anyway. Tuli aika lähteä ja jätin ihan iloisen, joskin jännittyneen pienemmän istumaan snäkkipöytään halien ja pusujen jälkeen ja ajelin lähimpään Starbucksiin juomaan teetä ja läppäröimään. Odottamaan, että ne soittaa. Että suru tuli sittenkin puseroon.\nKolmen tunnin kuluttua soittoa ei ollut kuulunu ja mun oli aika lähteä takasin hakemaan. Löysin pienemmän lounaspöydän ääreltä iloisesti nakertamasta (isomman tapaan oli syönyt siitä pelkän leivän). Raahasin pienemmän ulos ovesta (olisi vielä halunnut jäädä!) ja ulkona juteltiin. Kertoi että oli kun olin lähtenyt sitä oli alkanut itkettää. Sydän vähän rutistuen ihmettelin mielessäni että miksei mulle oltu soitettu ja sitten kysyin ääneen oliko itkenyt.\n"Joo. Mutta en ääneen." vastasi pienempi. Ja jatkoi, että sitten ne oli menny ulos ja se oli unohtunut. Oli innoissaan ajatuksesta, että maanantaina sitten taas. Huh.\nSiellä se nyt sitten on. Mä saan olla kotona ja ajatella omia ajatuksiani ja tehdä omia juttujani ja hengittää omaa ilmaani ilman että kukaan haluaa multa just nyt mitään tai kenenkään pissavahinkoja täytyy korjata tai emotionaalisesti coachata kun Legot turhauttaa. Juon teetä ja kohta ehkä voisin vaikka meditoida tai seistä käsilläni. Because I can.\nPosted by lydas at 10:26 4 comments:\nPosted by lydas at 16:31 2 comments:\nPosted by lydas at 21:11 1 comment:\nPosted by lydas at 22:48 No comments:


Kolumni: Kulttuuri on vaarallista - mutta kenelle?\nkeskiviikko 1.4.2020 | 21:21\nMa 21.5.2018 klo 15:23\nLuin juuri Lauri Vahtren kirjan Absurdin suurvalta. Siinä selvisi esimerkiksi, että saksofoni oli Neuvostoliitossa kansanvihollisen soitin. Kun kuvittelee ilmeettömiä pukumiehiä pohtimassa, mikä soitin kuvastaa kommunismin ylvästä tulevaisuutta ja mikä ei, absurdi on todella sana, joka tulee mieleen.\nKielletyt soittimet eivät ole vain menneisyyttä. Taustatiedoksi eilen kulttuurisivuilla ilmestyneeseen vanhoillislestadiolaisten Kill Carmen -boikottia käsittelevään juttuun hankin Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen (SRK) julkaiseman kirjan "Musiikin lahja". Olli Rantala kirjoittaa yhdessä tekstissä, että millä tahansa soittimella voi musisoida uskonnon mukaisesti tai sitä vastaan. Mutta "haitari mielletään vielä osin tanssitilaisuuksien soittimeksi. Näihin tilaisuuksiin uskovaiset liittävät totutusti sekä sopimattoman musiikin että väärät elämäntavat."\nKirja on julkaistu neljä vuotta sitten.\nYlhäältä ohjatuissa järjestelmissä - olivatpa ne poliittisia tai uskonnollisia - taiteen on palveltava järjestelmää tai oppia. Vanhoillislestadiolaiset eivät käy teatterissa tai elokuvissa. Musiikissa he hyväksyvät uskonnollisen musiikin lisäksi pääsääntöisesti vain klassisen ja kansanmusiikin - siis suomalaisen. Espanjalainen on ilmeisesti oma lukunsa.\nMonessa muussakin uskonnossa on järjettömiä ja ristiriitaisia kulttuurilinjauksia, enkä rupea niitä tässä enempää ivaamaan. Uskonnonvapauden nimissä jokainen saa ajatella, mitä haluaa. Vastustan kuitenkin sitä että nuoria pidetään typerinä. Että heiltä viedään vapaus ajatella itse.\nSyy vapauden rajoittamiseen on selvä. SRK:n tiedottaja Olli Lohi sanoi Ylen 30.4. ilmestyneessä jutussa, että vanhoillislestadiolaiset eivät osallistu oopperoihin, koska niissä esiintyy teemoja, jotka ovat ristiriidassa Rauhanyhdistyksen opetuksen ja ajattelun kanssa. "Ne tuottavat sisäistä ristiriitaa."\nLohi on oikeassa. Mutta hän jättää sanomatta sen, mitä sisäisestä ristiriidasta seuraa: oma ajattelu.\nMitä mieltä minä tästä olen? Onko tämä oikein vai väärin? Miksi minusta tuntuu tältä? On kulttuuriteko, että nuori altistetaan tällaisille kysymyksille. Eikä se ole vaarallista - ihmiselle. Aate on sitten jo ihan toinen asia.


M: Google Nexus One, Rovaniemi *SIIRRETTY* | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nM: Google Nexus One, Rovaniemi *SIIRRETTY*\nViestiketjun aloittaja Pinqvin\nMyynti-ilmoitus on siirretty toiselle foorumille.\nEipä ole kovin suurta kiinnostusta nuita SE:n puhelimia kohtaan. Kiitos kuiten tarjouksesta =)\nVaihossa takuullinen N900? Olis kans Rovaniemellä, niin vaihto onnistuis f2f.\nDodiih, N900 kyllä kinostais. Missäs kunnossa laite on? En kyllä ihan päittäin lähde vaihtamaan, paljon olisit valmis heittämään väliä tuohon?\nLaite on uutta vastaavassa kunnossa, mitä nyt muutama olematon hiusnaarmu näytössä. Ja N900 tosiaan ostettu 8.12.2009 ja ostopäivästä 12kk takuu.\nKyllä kait tohon sen 40 vois laittaa väliin.\nPidetään tarjous mielessä, mutta taidan kuitenkin vielä odotella, jos joku tämän ostaisi pois\nN900 on kylläkin 24kk takuu...\nAivan, muistimpa väärin Eli 24kk takuu!


SATUMAA: Lasipurkit hyötykäyttöön\nOlin viemässä taas lasipurkkeja kierrätykseen kun tulinkin toisiin aatoksiin. Pesin purkit, irrotin etiketit ja niin pumpulit ja vanupuikot saivat uudet säilytysrasiat! Parasta näissä on läpinäkyvyys ja muutenkin näyttävät ihan somilta kylppärissä.\nLähettänyt Satumaa klo 0.03\nAnonyymi 21. tammikuuta 2011 klo 9.48\nToi on hyvä! Eivätkä pölyynny kun on kannetkin!


Beginning 2.0, jatka omaa The Next Beginning matkaasi!\nThe Next Beginning 2.0\nThe Next Beginning 2.0 on suora jatkumo ensimmäiselle Beginning- verkkovalmennukselle. The Next Beginning 2.0 osallistuminen edellyttää alkuperäisen The Next Beginning- valmennuksen käymistä.\nTutustu tarkemmin ensimmäiseen ja alkuperäiseen The Next Beginning- valmennukseen!\nTutustu alkuperäiseen Beginning- valmennukseen!\nOsta alkuperäinen Beginning- valmennus\nBeginning 2.0 kestää myös kahdeksan viikkoa ja näihin viikkoihin on sisällytetty kaksi kevyempää viikkoa, joissa pääpaino on palautumisessa ja muussa kevyessä liikunnassa. Kolmen ensimmäisen viikon runko säilyy samana tuttuna, neljä harjoitusta + 1 vapaaehtoinen lisäharjoitus, jonka voit aivan hyvin korvata jollain muulla itsellesi tärkeällä liikuntamuodolla! The Next Beginning 2.0 treenit sisältävät samoja elementtejä kuin edeltäjänsä: voima- ja kuntoharjoittelua tulee monessa eri muodossa ja tämän lisäksi taitotreenejä on painotettu hieman aiempaa versiota enemmän. Seuraava neljän viikon sykli, eli viikot 5-8 mukailevat ensimmäistä neljää viikkoa, pitäen siis sisällään kolme kovatehoisempaa treeniviikkoa ja valmennuksen päättävän deload- viikkoon.\nValmennusta varten sinulla on tuttuun tapaan liikepankki koko ajan käytössäsi, joka on laajentunut nyt jo yli 300. liikettä sisältäväksi!\nJos olet suorittanut ja alkuperäisen Beginning- valmennuksen, nyt on Beginning 2.0 vuoro! Pääset jatkamaan oman kehityksesi kanssa siitä, mihin ensimmäisen osan jälkeen jäit!\nJatka Beginning 2.0 matkaa tästä!\nHaluatko sinäkin olla osa The Next- tiimiä?


Puunkorjuu- ja puunkuljetusyritysten kasvu - Metsämiesten Säätiö\nPuunkorjuu- ja puunkuljetusyritysten kasvu\nMetsämiesten Säätiö myönsi minulle 1000 € matka-apurahan käytettäväksi ICSB 2012 konferenssiin Wellingtoniin, Uuteen Seelantiin 10-14.6.2012.\nKonferenssissa pidin esitelmän väitöskirjani pohjalta ”Growth and profitability of logging and transportation in wood procurement companies in Finland: What strategies and entrepreneurs are needed for profitable growth?”. Väitöskirja itsessään on loppusuoralla ja saaduilla kommenteilla on suuri merkitys lopulliseen versioon, koska kovin montaa ulkopuolisen lausuntoa väitöskirjasta en saa ennen kuin ne ovat sitten virallisia kommentteja. Kaikki kommentit ennen niitä ovat hyvin tärkeitä. Tämä oli myös syyni lähteä konferenssiin.\nEsitys sai hyvää palautetta ja keskustelua aiheesta. Keskustelu oli minun johdattamaa aiheesta: onko hyvä, että uusi tutkimus keskittyy ICT aloille, nopeasti kasvaviin yrityksiin ja uusiin yrityksiin samalla kun vanhan olemassa olevat toimialat jäävät usein tämän ulkopuolelle, mutta ovat kuitenkin vähintään yhtä tärkeitä? Esitykseni sai hyvää palautetta kuuntelijoilta, ensimmäistä kertaa palaute oli hyvin rakentavaa ja keskustelurikasta.\nKonferenssissa oli muita mielenkiintoisia esityksiä sekä mielenkiintoisia tutkijoita muualta maailmasta. Muut esitykset ja sosiaaliset tapahtumat olivat konferenssin parasta antia, kuin myös keskustelu oman esityksen jälkeen aiheesta ja sen samankaltaisista ilmentymistä eri maissa.\nSuuret kiitokset Metsämiesten Säätiölle matka-apurahasta.\nTutkija/jatko-opiskelija Juho Soirinsuo, Helsingin yliopisto, juho.soirinsuo(at)helsinki.fi,\npuh. 040 554 0568


Innogreen – Brändin rakennusta monipuolisen viestinnän avulla\nOlemme tehneet maailmasta vehreämpää yhdessä jo vuodesta 2015 lähtien. Jatkuvan palvelun sopimusmalli mahdollistaa nopean viestinnän lyhyelläkin varoitusajalla. Näin vastaamme kasvavan ja kansainvälistyvän asiakkaamme vaihteleviin tarpeisiin.\nVUOSI: 2015 lähtien\nTOIMIALA: InnoGreen on vihersisustuksen edelläkävijä, joka valmistaa hyvinvoinnin edistämiseksi viherseiniä ja muita innovatiivisia viherratkaisuja sisä- ja ulkotiloihin. Asiakkaisiin lukeutuu niin kuluttajia, yrityksiä kuin julkisia toimijoita.\nPALVELUT: Monipuolista viestintää jatkuvalla palvelusopimuksella\nOlemme rakentaneet InnoGreenin brändiä systemaattisella, vuodesta toiseen jatkuneella työllä. Pitkä yhteistyö on mahdollistanut, että olemme päässeet osaksi InnoGreenin arkea sekä oppineet tuntemaan niin asiakaskunnan kuin toimialan läpikotaisin. Näin viestinnällä voidaan aidosti tukea strategisten tavoitteiden saavuttamista.\nTiimimme muun muassa laatii strategiaan pohjautuvat viestinnän suunnitelmat, tuottaa sisältöjä yrityksen eri kanaviin, rakentaa mediasuhteita sekä ideoi ja toteuttaa viestintäkampanjat joustavasti. Vuosien varrelle on mahtunut lisäksi useita tapahtumia, mainoskampanjoita sekä henkilöstön kouluttamista.


Benchrest Finland - Aseet ja latausvälineet\nAseet ja latausvälineet\nPyrkimys äärimmäiseen tarkkuuteen on johtanut siihen, että huippuampujien kilpa-aseet ovat tänä päivänä lajiin vihkiytyneen asesepän suurella rakkaudella hiilikuidusta, titaanista, lentokonealumiinista ym. eksoottisista materiaaleista rakentamia taide-esineitä. Kaliiperi on 100 m - 300 m ampumamatkoille rakennetussa aseissa lähes poikkeuksetta 6mm PPC. Piiput on valmistettu ruostumattomasta teräksestä, nappirihlattuja ja rihlauksen jälkeen huolellisesti lämpökäsiteltyjä ja kolvattuja. Lukonkehykset ovat painon säästämiseksi alumiinia tai titaania. Laukaisukoneistot sallivat 25 - 50 gramman laukaisuvastuksen. Luodit ovat erikoispajojen piensarjatuotantoa ja painoltaan 60 - 70 grainia eli 4 g - 4.5 g. Ne ladataan lähes poikkeuksetta kotimaassa valmistetuista .220 Russian-hylsyistä 6mm PPC-kaliiperiin sopiviksi paisutettuihin ja kaulasorvattuihin hylsyihin Vihtavuoren, Hodgdonin tai Norman tuottein. Tähtäimenä käytetään yleisimmin 24x tai 36x laadukasta kiikaritähtäintä, joka on varustettu ohuella (1 mm/100 m) hius- tai täpläristikolla. Aseen tukki on muotoiltu sääntöjen määräyksiä seuraten mahdollisimman hyvin tuelta ammuttavaksi. Tukin materiaaleina käytetään yleisesti kevlaria ja hiilikuitua, joista valmistettu tukki on jäykkä ja kevyt. Lukonkehys kiinnitetään tukkiin tavallisesti liimaamalla.\n600 m:n kilpailuissa käytettävät vapaan luokan aseiden kaliiperi on yleensä suurempi, esimerkiksi ruotsalaismauseri eli 6.5 x 55 SE, .308 Winchester, kolmelinjainen eli 7.62 x 53R sekä erilaiset villikissakaliiperit. Muilta osin aseiden rakenne noudattelee edellä esitettyjä suuntaviivoja. Rakenne on kuitenkin tavallisesti järeämpi, koska vapaan luokan aseiden paino ja piipun sekä lukonkehyksen mitoitus on vapaa, joskin monet kilpailijat käyttävät raskaan luokan säännöt täyttäviä aseita myös vapaan luokan kilpailuissa.\nPatruunoiden latausvälineistö on, kuten aseetkin, useimmilla kilpailumielessä ampuvilla lajin vaatimukset huomioiden hankittua erikoisvälineistöä. Aseiden vakiosta poikkeavan patruunapesämitoituksen tarkkuuspotentiaalin täysimääräinen hyödyntäminen vaatii samoilla patruunapesätyökaluilla valmistetut latausholkit. Monet kasa-ampujat käyttävät vain muutamaa luottohylsyä koko kilpailun ajan ladaten ne erien välillä uudestaan. Tästä syystä he tarvitsevat kilpailupaikalle mukana kuljetettavan kenttälatausvälineistön, johon kuuluu mm. ruutiannostelija, latausholkit, käsinallitin sekä pienikokoinen ns. Arbor-puristin.\n.22 Rimfire-aseiden enemmistö on ainakin vielä tehdastekoista, valmetteja, anschützeja, sakolaisia, tozeja, jne. Tukit on toisin vaihdettu kasa-ammuntatukeen paremmin sopiviksi tasapohjaisiksi ja perältään suoriksi lasi- tai hiilikuitutukeiksi, joskin myös perinteisellä puutukilla varustettu ase on ollut sangen kilpailukykyinen. Tähtäimenä on kiikaritähtäin, kuten muissakin kasa-ammunta-aseissa. Pienoiskiväärillä kasoja ampuvat kilpailevat luonnollisesti tehdasladatuin patruunoin.\nEdellinen esitys ei millään muotoa halua masentaa kasa-ammunnan kokeilemista suunnittelevaa lukijaa. Kasa-ammunnan harrastaminen ja tuntuman hakeminen käy varsin hyvin päinsä tavallisella tehdastekoisella kiväärillä, johon on saatavana hyvälaatuisia latauskomponentteja. Lisäksi tulisi aseen tukin malli olla pöydällä lepäävän tuen varassa ampumiseen soveltuva eli ei kovin sivuväärä. Optinen tähtäin luonnollisesti tarvitaan, mutta sen suurennuksesta voidaan tinkiä valitsemalla taulun tähtäyskuvio käytetylle tähtäimelle riittävän suurikokoiseksi. Hyväkäyntisiä tehdasaseiden kaliipereja ovat mm. .222 Remington eli viispilkkuseiska, .22 PPC USA ja 6 PPC USA, 6.5 x 55 SE sekä .308 Winchester. Näihin on saatavana laadukkaita latauskomponentteja, jopa laadukkaita tehdaspatruunoitakin, joiden osunta yltää parhaimmillaan puoleen kulmaminuuttiin, eli viiden laukauksen kasa on toistuvasti pienempi kuin 15 mm @ 100 m. Tästä voi alkaa parantamaan lataamalla patruunat itse, kokeilemalla eri luoti- ja ruutipanosvaihtoehtoja sekä ennen kaikkea kehittämällä omaa ampumatekniikkaa ja rataolosuhteiden, etenkin tuulen lukemisen vaikeaa taitoa.


Kiviharrastajat - paja\nKiviharrastajat ry:n kurssit\nJärjestämme kursseja ja opetusta kysynnän mukaan.\nUusille jäsenille ja yhdistyksen ulkopuolisille henkilöille pidetään vähintään yksi pyöröhionnan alkeiskurssi joka syksy ja kevät. Jos kalenteriin merkitty viikonloppu ei sovi, joustamme tarpeen mukaan ja kurssille pääsee muinakin viikonpäivinä, kunhan sovitellaan.\nViistehiontaan pääsee tutustumaan yksilöopetuksena – meillä on vain yksi kone, kerrallaan voi olla vain yksi oppilas. Opetus järjestetään pajan aukioloaikoina sopimuksen mukaan.\nJäsentemme toivomusten mukaan voimme kutsua myös ulkopuolisia asiantuntijoita opettamaan erilaisia tekniikoita, esim. hopeatöistä, metallien käsittelystä, emaloinnista jne.\nJos haluat osallistua jollekin kurssille tai sinulla on idea kurssiaiheeksi, ota yhteyttä yhteyslomakkeellamme\nHuomaa, että yhdistyksellämme ei ole tapaturmavakuutusta. Hanki itsellesi tarpeelliseksi katsomasi vakuutusturva sinuun kohdistuvien tai sinun aiheuttamiesi vahinkojen varalle.\nKorukivien pyöröhionnan alkeiskurssi\nKultasepänalan WIKI: Nimensä tämä hiontamuoto on saanut todennäköisesti cabouchon-hionnasta, mikä viittaa ranskalaiseen sanaan caboche, joka tarkoittaa päänuppia. Suomalainen pyöröhionta-sana tarkoittaa enemmän tai vähemmän päällyspinnaltaan kaarevaksi hiottua muotoa\n- Opit sahaamaan, muotoilemaan ja kiillottamaan kiviä.\n- Opit käyttämään itsenäisesti pajan laitteita ja saat oikeuden käydä hiomassa pajan aukiolo-aikoina.\n- Kurssin pituus on 10 tuntia (la – su klo 10 -15) ja hinta 30 €.\n- Kurssille otetaan 3 - 4 oppilasta ja paikalla on 2 – 3 opettajaa, kokeneita kivenhionnan harrastajia.\n- Ensimmäinen työ tehdään yhdistyksen tarjoamasta kivestä, sen jälkeen voit työstää omia löytöjäsi.\n- Pajalta löytyy kaikki tarvittava välineistö, mutta jos sinulla sattuu olemaan, ota mukaan:\n- Peittävä muoviessu (”teurastajan essu”)\n- Kumisaappaat ja eväät kannattaa myös ottaa mukaan, kahvia ja teetä löytyy pajalta.\nTällä kertaa kurssilaiset tulivat Helsingistä ja Karkkilasta.\nKirkas kvartsi, kuukivi, topaasi, krysoberylli, praseemi – tällaisia aarteita löytyi kurssilaisten kivivarastosta - tuliaisia Uudesta Seelannista ja Sri Lankasta. Eikä unohdeta kotimaista granaattia, joka oli löytynyt koulun purkutyömaalta, siitä syntyi upea pari pikku ovaaleja vaikka korvanapeiksi. Kaikkein arvokkaimmat kivet pantiin takaisin pussiin odottamaan tulevaisuutta, kenties viistehiontaa.\nKurssi aloitettiin perinteisesti pakollisella työllä Ristijärven vaaleasta graniitista ja sen jälkeen oppilaat saivat tehdä vapaasti omista kivistään tai pajalta pengotuista. Ja niistähän syntyi tosi upeita stressikiviä, hiottuja kivinäytteitä ja tietenkin korukiviä, oikein kunnon kokoelma.\nWau mikä kurssi! Tällä kertaa kurssilaiset Espoosta, Helsingistä ja Veikkolasta olivat todella kunnianhimoisia ja täynnä luovia ideoita. Niinpä porakoneesta tehtiin hiontalaite teippaamalla vesihiomapaperia terän ympäri, jotta kiveen poratun aukon sisäpinnat saatiin hiottua. Ja tulihan siitä mielenkiintoinen kiveen upotettu kivi.\nJoillakin kurssilaisilla oli mukana omia kiviä kassikaupalla, toiset tyytyivät pajalta löytyviin kiviin. Valitettavasti niistäkin tuli valittua hankalan pehmeitä kiviä (esim. sekakivi malakiitista, atsuriitista ja jostain ruskeasta). Kiiltoa ei tahtonut syntyä millään. Lopulta löydettiin kaapista kauan käyttämättä ollut kromioksidi. Kyllä kiiltää nyt.\nKurssin tuloksena syntyi sievä kokoelma hiottuja kiviä. Ihan kaikki eivät ehtineet valmiiksi, mutta eihän se haittaa, kun kolme neljästä liittyi heti jäseniksi ja tulevat pajalle jatkamaan harrastusta. Ja se neljäskin uskoo liittyvänsä, kunhan kiireet hellittävät.\nPitkän koronatauon jälkeen oli mukavaa järjestää taas hiontakurssi. Vaan kyllä se korona ja vähän muutkin sairaudet ulottivat pitkän kouransa tähänkin kurssiin ja aiheutti viime hetken peruutuksia. Harmi, kun tulijoita olisi paljon – kaikille on onneksi saatu järjestettyä paikat myöhempiin kursseihin – järjestetään niin paljon kursseja kuin tarvitaan.\nTällä kurssilla tutkailtiin Rukan kivien sisuksia ja työstettiin kvartsia, lapis latsulia, akaattia ja niitä Rukan kiviä. Kaikki hienosti onnistuneet työt eivät valitettavasti tulleet yhteiskuvaan.\nKarvaisin kurssilainen oli Bertta, uskomattoman kiltti ja rauhallinen susikoira. Harvemmin sitä uskaltaa surutta kutkuttaa vieraan susikoiran vatsanalusta. Ja harva koira ei korvaansa lotkauta, kun pannaan ultraäänipesuri päälle.\nPajalla kihisi taas innostus viikonloppuna, kun kurssilaiset pääsivät sahaamaan ja hiomaan kiviä ensimmäisen kerran elämässän - vaikka kiviin oli jo tutustuttu aika paljon, ainakin kristallien voimaan.\nErinäisten peruutusten jälkeen kurssilla oli vain 2 osallistujaa, äiti ja tytär Helsingistä.\nKurssilaisten vähyys ei toki tahtia haitannut, pikemminkin päin vastoin: kumpikin ehti hioa valmiiksi asti 4 upeaa työtä.\nJa saivat taatusti yksilöllistä opastusta.\nKiviharrastajat ry:n ensimmäinen perhekurssi on nyt pidetty - ja miten kivaa meillä olikaan!\n9-vuotias Aaron kävi rohkeasti ensimmäisenä sahaamaan ja ahkeroi peräti 5 valmista kiveä kahden päivän aikana - ehdoton ennätys kurssihistoriamme aikana. Ja ne olivat laadukkaasti hiottuja.\n7-vuotiasta Ainoa sahan kova ääni aluksi vähän pelotti, mutta pian hänkin rohkaistui ja kaikkiin laitteisiin ylettyi hyvin jakkaran päältä.\nAino ahersi 3 kiveä kuten vanhempansakin. Taisimme kaikki olla oikein tyytyväisiä kurssin antiin.\nIlma oli kosteana vesihöyrystä, kun neljä oppilasta ja kolme opettajaa ahtautui pajalle perehtymään kivenhionnan saloihin.\nKaikilla innokkailla kurssilaisilla oli hyvä muototaju ja he olivat sangen nopeaoppisia, kuten kurssilla valmistetuista töistä voi päätellä.\nKurssin päätteeksi otettiin vielä ryhmäkuva.\nOli tosi mukava viikonloppu, kurssilaiset olivat erittäin tiedonhaluisia, aktiivisia ja ahkeria ja uskomattoman tuotteliaita.\n1. Jonossa kivisahalle eka kertaa elämässä.\n2. Hiominen hieman ahtaassa kulmassa - siirrettiin yhtä konetta kauemmas nurkasta ekan kurssipäivän jälkeen.\n3. Kurssin saavutuksia, osa jäi kesken. Kuvasta puuttuu yksi "pakollinen" työ, Ristimäen graniitista tehty ovaali - sillä aloitettiin.\nEnsimmäinen hionnan alkeiskurssi pidettiin uudella pajalla 3.-4.3.2018\nSopiva kurssitettavien määrä uusissa tiloissa on 4 kerrallaan. Kurssin yhteydessä parannettiin vielä laitteiden toiminnallista sijoitusta hiontahuoneessa.