Rytmiä haettu kohdilleen – Pölkky voitti harjoitusottelut, pelilliset hienoudet puuttuivat vielä | Koillissanomat\nRytmiä haettu kohdilleen – Pölkky voitti harjoitusottelut, pelilliset hienoudet puuttuivat vielä\nHienot EM-kisat pelannut Linda Andersson koki Pölkky Kuusamon pelanneen ajoittain ihan hyvää peliä harjoitusotteluissa WoVoa vastaan. Joukkueet kohtaavat ennen liigakauden alkua vielä viikon kuluttua Rovaniemellä pelattavissa harjoitusotteluissa.\nPölkky Kuusamo ja WoVo kohtasivat harjoitusotteluissa Kuusamossa. Ensi viikonvaihteessa joukkueet ovat vastakkain Rovaniemellä.\nPölkky Kuusamon pelissä riittää vielä hiomista ennen kuin sarjakausi Mestaruusliigassa käynnistyy noin kahden viikon kuluttua. Viikonvaihteessa pelatuissa harjoitusotteluissa WoVo Rovaniemeä vastaan joukkue jo väläytteli ajoittain, mutta mitään riemuilotulitusta otteluissa ei nähty. Pölkky Kuusamo voitti etukäteen neljän erän mittaisiksi sovitut ottelut sekä perjantaina että lauantaina luvuin 3-1.\nPerjantaina joukkueet väänsivät tasaväkisesti eikä yhdessäkään erässä ero revennyt yli kahden pisteen lukemien ollessa kotijoukkueelle 25-27, 25-23, 25-23, 25-23. Lauantaina kotijoukkue Pölkky Kuusamo voitti kolme ensimmäistä erää lukemin 26-24, 25-19, 25-22. Neljäs erä oli vieraiden näytöstä, kun tulostaululla komeilivat erän päätteeksi kotijoukkueen 13-25 -tappiolukemat.\nLentopallo Pölkky Kuusamo Urheilu harjoitusottelu WoVo Rovaniemi


Lähestymiskieltoon tehoa sähköisellä valvonnalla? - Haaste\nEtusivu » Lehtiarkisto » Haaste 2/2019 » Lähestymiskieltoon tehoa sähköisellä valvonnalla?\nOikeudessa käsiteltiin vuonna 2018 oikeudessa vajaa 2100 lähestymiskieltoa, joista hyväksyttiin runsas 900. Laajennettuja lähestymiskieltoja oli poliisin tietojärjestelmän mukaan vuonna 2017 määrätty runsaat 500. Lähestymiskiellon rikkomiset ovat tavallisia. Karkeasti ottaen vuosittain käräjäoikeudessa myönnetyistä kaikista lähestymiskielloista rikotaan runsasta kymmenesosaa, vuositasolla noin 160 kieltoa. Myös toistuvat rikkomiset ovat tavallisia, sillä Tilastokeskuksen selvityksen mukaan noin kaksi viidestä lähestymiskieltoa rikkovista rikkoo sitä useammin kuin kerran (noin 70 henkilöä). Lähestymiskiellon rikkojista suurin osa, lähes 90 prosenttia, on miehiä, mikä on suurin piirtein saman verran kuin miesten osuus lähestymiskieltoon määrätyistä.\nLähestymiskiellon sähköinen valvonta lisäisi kieltoa rikkovien kiinnijäämisriskiä sekä mahdollistaisi poliisin tiheästi asutuilla alueilla nopean puuttumisen kiireellisissä tilanteissa. Sähköisellä valvonnalla voitaisiin vaikuttaa erityisesti henkilöihin, jotka rikkovat lähestymiskieltoa toistuvasti. Valvonta myös helpottaisi näytön keräämistä kiellon rikkomisesta. Sähköisen valvonnan voitaisiin ajatella soveltuvan lähinnä tietyllä alueella oleskelun kieltävän lähestymiskiellon noudattamisen valvontaan. Oikeusministeriössä on valmisteltu lähestymiskiellon valvonnan tehostamisesta arviointimuistio, joka oli keväällä lausuntokierroksella.\nLähestymiskiellon sähköinen valvonta on ollut käytössä Ruotsissa vuodesta 2011 ja Norjassa vuodesta 2013, mutta tutkittua tietoa sen toimivuudesta ei vielä ole. Ruotsissa on käytössä kolme erilaista lähestymiskieltoa ja lähestymiskiellon sähköisen valvonnan rikkominen. Ruotsissa sähköinen valvonta on liitetty erityslaajennettuun lähestymiskieltoon, jossa kieltoon määrätty henkilö ei saa tavata eikä olla suojatun henkilön asunnon, työpaikan tai muun vakituiseen elämänpiiriin kuuluvan paikan lähettyvillä. Erityislaajennettuun lähestymiskieltoon liittyy usein kehoon kiinnitettävä sähköinen jalkapanta, josta lähtee poliisille hälytys, jos valvottava henkilö menee kielletylle alueelle tai hän ei huolehdi valvontalaitteestaan asianmukaisesti. Sähköistä valvontaa voidaan käyttää myös tilanteessa, jossa tavallista lähestymiskieltoa on rikottu tai jossa on aikaisemmin määrätty laajennettu lähestymiskielto ilman sähköistä valvontaa.\nNorjassa syyttäjä voi määrätä lähestymiskiellon, jos on syytä uskoa, että henkilö syyllistyy rikokseen, vainoaa, muutoin rikkoo toisen rauhaa tai aiheuttaa häiriötä, joka on toiselle henkilölle erityisen stressaavaa. Lähestymiskiellolla voidaan myös suojata tarkasti määriteltyä henkilöryhmää, jos suojattava henkilö on sitä pyytänyt tai yleinen etu vaatii. Lähestymiskiellolla voidaan kieltää valvottavana olevaa henkilöä menemästä tietylle rajatulle alueelle sekä kieltää valvottavaa henkilöä lähestymästä, tapaamasta tai muutoin ottamasta yhteyttä suojattavaan henkilöön. Sähköisellä valvonnalla voidaan suojata Norjassa yhtäaikaisesti useita eri henkilöitä ja valvottavia alueita voi olla samanaikaisesti useampia, joten se sopii myös kunniaan liittyvän väkivallan ehkäisyyn. Poliisiviranomainen päättää valvottavan alueen rajoista.\nSuomessa lähestymiskiellon sähköisen valvonnan käynnistäminen vaatii lainsäädännön uudistamista siten, että lähestymiskiellon sähköinen valvonta ja sen rikkominen sisällytetään osaksi lähestymiskiellon rikkomista tai vainorikoksen tunnusmerkistöä. Arviointimuistiossa pyydetyissä lausunnoissa todettiin, että sähköistä valvontaa pitäisi käyttää etenkin tapauksissa, joihin esimerkiksi uhkausten tai kieltoon määrätyn aiemman väkivaltakäyttäytymisen perusteella voidaan arvioida liittyvän väkivallan uhka sekä tapauksissa, joissa lähestymiskieltoa rikotaan toistuvasti. Sähköisen valvonnan katsottiin soveltuvan parhaiten laajennettujen lähestymiskieltojen yhteydessä käytettäväksi, jolloin määritellään alue, jolle kiellossa määrätty ei saa mennä. Sen sijaan lausunnoissa todettiin, että sähköinen valvonta ei todennäköisesti olisi kovin tehokas valvontakeino silloin, jos lähestymiskiellon rikkomisessa on kyse muista kuin fyysistä yhteydenotoista, esimerkiksi puheluista, sähköposteista tai yhteydenotoista sosiaalisen median kanavissa.\nSähköisen valvonnan tekninen toteutus\nLähestymiskiellon sähköisestä valvonnasta vastaavat sekä Ruotsissa että Norjassa pääasiassa poliisi- ja syyttäjäviranomaiset. Lausunnoissa kannatettiin valvovaksi viranomaiseksi poliisia, mutta myös esimerkiksi vartiointiliikkeiden tai muiden turvallisuusalan asiantuntijoiden mahdollisuutta osallistua omalta osaltaan valvontaan tulisi pohtia. Valvonnan järjestäminen edellyttäisi lisäresursseja poliisille ja mahdollinen jatkovalmistelu edellyttääkin sisäministeriön ja oikeusministeriön yhteistyötä.\nNorjassa valvottavalle henkilölle asennetaan laite, niin kutsuttu jalkapanta ja suojattavalle henkilölle annetaan mukana kannettava hälytin. Poliisin tehtävänä on varmistaa, että saapuneesta hälytyksestä kuluu mahdollisimman lyhyt aika avun järjestämiseksi uhrille. Mikäli lähestymiskieltoon määrätty henkilö menee kielletylle alueelle, sekä hälytyskeskukseen että poliisille saapuu hälytys GPS-paikannusjärjestelmän kautta. Samalla hetkellä tulee tarkka tieto suojattavan henkilön olinpaikasta, jolloin poliisipartio voidaan lähettää kohteeseen. Norjassa kehitetty valvontajärjestelmä kommunikoi poliisin rekisteröinti- ja karttajärjestelmien kanssa, minkä vuoksi se ei ole suoraan kopioitavissa tai siirrettävissä muihin maihin. Norjassa sekä suojattavalle että tuomitulle henkilölle määrätään poliisiyhteyshenkilö.\nSähköisen valvonnan käyttöönotto ja järjestelmän rakentaminen aiheuttavat kustannuksia. Kustannuksia tulee myös valvonnasta ja siihen tarvitaan erityisesti lisäresursseja poliisille. Ruotsissa sähköisen valvonnan valmisteluvaiheessa arvioitiin, että käyttöönotto aiheuttaisi vajaan miljoonan euron kustannukset. Ennakkolaskemissa valvottavia oli noin 100. Norjassa sähköisen valvonnan käyttöjärjestelmän kehittämiskustannukset olivat yli viisi miljoonaa euroa.\nValvonta parantaa uhrin turvallisuutta\nPoliisin tehtävänä on valvoa, että lähestymiskieltoa noudatetaan, jolloin lähestymiskiellolla suojattava henkilö voi kokea olevansa turvatumpi. Ruotsin alustavat kokemukset osoittavat, että sähköisellä valvonnalla suojellut uhrit ovat valvonnan aikana kokeneet valvottavan henkilön taholta korkeintaan pieniä rikkomuksia, eikä useissa tapauksissa rikkomuksia ole tapahtunut lainkaan. Uhrit ovat kokeneet saaneensa tukea, koska poliisi on vastannut sähköisestä valvonnasta. Sen hyötyjä ovat olleet myös tekninen todistusaineisto, jota on saatu rikoksentekijän poistaessa omavaltaisesti nilkkapantansa.\nArviomuistiosta annetuissa lausunnoissa kannatettiin lähestymiskiellon sähköisen valvonnan jatkovalmistelua Ruotsin ja Norjan mallien mukaisesti.\nLausunnoissa todettiin, että sähköisen valvonnan lisäksi on kehitettävä muita keinoja ja kytkeä jo olemassa olevia työmuotoja paremmin lähestymiskiellon valvontaan, kuten MARAK (moniammatillinen riskinarvioinnin kokous) ja tekijän hoitoon ohjaus. MARAK-riskinarviointia tulisi käyttää jokaisen lähisuhdeväkivallan tai vainon lähestymiskiellon hakemuksen yhteydessä, jolloin tapaus menisi MARAK-työryhmän tietoon ja käsittelyyn ja työryhmä myös seuraisi uhrin tilannetta. Uhri ei jäisi yksin lähestymiskiellon kanssa, sillä lähestymiskielto on harvoin yksinään riittävä keino parantaa uhrin turvallisuutta. Kun lähestymiskiellon rikkomus tapahtuisi, MARAK-työryhmällä olisi mahdollisuus moniammatillisesti etsiä uusia keinoja ja toimenpiteitä miten eri toimijat voivat tukea suojatun henkilön turvallisuuden parantamista sekä auttaa suojattua todisteiden keräämisessä lähestymiskiellon rikkomuksen yhteydessä ja rohkaista rikosilmoituksen tekoon. Työryhmä voi auttaa myös valvottujen tapaamisten järjestämisessä, kuten myös uhan kokijan turvalaitteiden tarvearvioinnissa sekä näiden edullisessa järjestämisessä sekä arvioida suojattavan henkilön sijoittamismahdollisuudet toiselle paikkakunnalle esimerkiksi kauempana sijaitsevaan turvakotiin sekä neuvotella toisen paikkakunnan MARAK-työryhmän tai vastaavien toimijoiden kanssa asiakkaan tilanteesta ja hänen tarvitsemistaan tukitoimenpiteistä.\nLausunnoissa pidettiin tärkeänä kehittää lainsäädännöllisiä ja taloudellisia keinoja tarjota uhrin käyttöön turvalaite, jolla uhri voi hälyttää tarvittaessa apua. Turvalaitetta pidettiin myös jossain määrin nopeampana ja yksilöidympänä avun saamisena kuin tavanomainen yhteydenotto hätäkeskuksen kautta.\nLausunnoissa pidettiin tärkeänä, että poliisi ohjaa väkivallan tekijöitä auttaviin palveluihin jo esitutkintavaiheessa ja viimeistään käräjäoikeus lähestymiskiellon määräämisen yhteydessä. Viranomaisten ja väkivallan katkaisuohjelmien työntekijöiden välille tarvittaisiin selkeä yhteistyömalli, joka nivoutuu olemassa oleviin kunnallisiin palveluihin. Tekijät tarvitsisivat monesti myös esimerkiksi päihde- tai/ja mielenterveyspalveluja.\nArviomuistio lähestymiskiellon valvonnan tehostamiseksi. Oikeusministeriön julkaisuja, Selvityksiä ja ohjeita 2019:4.\nPiispa, Minna & Lappinen, Laura (2014). MARAK – moniammatillista apua väkivallan uhrille. Arviointiraportti. THL Työpaperi 12 /2014. Verkkojulkaisu.


Jos hyvinvointivaltion saisi keksiä alusta - Henri Heikkinen\nMitä jos kuvitellaan, että tätä ns. hyvinvointivaltiota ei olisikaan koskaan rakennettu, vaan kaiken saisi suunnitella aivan alusta. Lähtökohtaisesti toivoisin tietysti täysin vapaata yhteiskuntaa, mutta se ei ole poliittinen realiteetti minkäänlaisessa demokratiassa.\nLähtökohtana on se, että ensisijaisesti kaikille on töitä yhteiskunnassa, jossa palkkoja ei säädellä, sivukuluja ei juuri ole ja työntekijän palkkaaminen vaikkapa viikoksi onnistuu helposti.\nSosiaaliturvan ei lähtökohtaisesti pitäisi edes olla rahaa, vaan lähinnä ostokuponkeja kauppoihin tai ruokakasseja. Ei mitään herkkuja, ei alkoholia eikä tupakkaa, vaan kunnon elintarvikkeita. Jos ihminen haluaa pizzaa, kaljaa ja tupakkaa, menköön töihin.\nSamoin kaikki terveydenhuoltopalvelut ja vastaavat olisivat palveluseteleiden takana. Ihminen valitsee vapaasti, mihin menee hoidettavaksi. Kun olet töissä, keräät rahaa säästötilille, josta ensisijaisesti maksetaan palvelusi. Palveluseteleihin on oikeutettu vasta, kun kaikki säästöt on kulutettu. Terveydenhuollossa pitäisi säännöllisesti testata ihmisten päihteiden ja huumausaineiden käyttö, ja ongelmaiset ohjattaisiin hoitoon.\nKunnan vuokra-asuntoja voisi olla, mutta niiden pitäisi olla asukkaidensa vastuulla. Pihatyöt hoidetaan talkoilla, ja mikäli seiniin ilmestyy graffiitteja tai paikat alkavat hajoilla, laitetaan asukkaat kollektiivisesti vastuuseen. Asumusten kunto pitäisi tarkistaa säännöllisesti, aivan kuin tuvat armeijassa. Mikäli haluat asua läävässä, osta oma lääväsi.\nSosiaaliturvaa haluavan pitäisi aina tukea hakiessaan osoittaa tehneensä edes jotain palkallista työtä, oli se sitten lumen luomista naapurin pihalta tai muuta pientä. Ellei työtä ole kyennyt itse saamaan, ilmoittaudutaan pienipalkkaisiin hätäaputöihin, jotka sisältävät kaupunkien puhtaanapitoa, lumitöitä, infrastruktuurin kunnostamista ja sen sellaista. Työkykyisille ihmisille ei vastikkeetonta rahaa pitäisi olla olemassakaan. Tästä tietenkin poikkeuksena eläkeläiset ja muuten vajaakuntoiset.\nNiin kauan kuin ihminen on sosiaaliturvasta tai muuten valtiosta riippuvainen (esim. töissä julkisella sektorilla), ei hänellä pitäisi olla myöskään äänioikeutta. Siitä, että ihminen voi äänestää lisää rahaa itselleen, seuraa aina vain lisääntyviä menoja. Se, että otat vapaaehtoisesti vastaan sosiaaliturvaa tai työpaikan valtiolta, vie äänioikeutesi. Jos haluat äänestää, hanki yksityiseltä sektorilta töitä.\nJos yllä oleva tuntuu ihmisoikeuksien polkemiselta, kannattaa muistaa, että kaikki yllä oleva on täysin vapaaehtoista. Jos haluat rahaa ja ilmaisen asumuksen, sinun on hyväksyttävä myös maksajan säännöt.\nEnnen kuin rupeat raivoamaan, muista, etten ole ehdottanut mitään konkreettista. Nykypäivän suomalaiselle ei ole enää mikään häpeä elellä toisten kustannuksella. Päinvastoin, nykyään koetaan ihmisoikeudeksi tulla muiden mukavasti elättämäksi. Näin ei mielestäni pitäisi olla.


Antti Kotti - Someron Työväenyhdistys ry\n4 Antti Kotti Antti Kotti, kunta- ja hallintopoliittinen asiantuntija\nAntti Kotti, 41 v.\n”Aktiivisuutta, osaamista ja yhteistyötä!”\nParasta Somerolla? Somero on sijainniltaan, kooltaan ja ympäristöltään ja lenseältä mielenlaadultaan minulle paras asuinpaikka. Palveluihin pääsee nopeasti ja helposti, harrastusmahdollisuudet ovat poikkeuksellisen hyvät. Somero on ihmisen kokoinen yhteisö.\nMihin haluat vaikuttaa? Olen puhunut jo pitkään siitä, että päätöksentekoon pitäisi saada enemmän yhteistyöhenkeä ja olen tähän pyrkinyt vaikuttamaan osaltani mm. perusturvalautakunnan puheenjohtajana. Haluan että uskallamme panostaa palveluihin nostaa ylpeydenaiheemme esille. Vältetään kurjistumiskehitys ja luodaan edellytyksiä kaupungin elinvoimaisuudelle. Panostetaan aidosti ennaltaehkäiseviin palveluihin, huolehditaan kaupungin työntekijöiden hyvinvoinnista ja kaupungin taloudesta, tätä kautta palvelujärjestelmämme on kestävällä pohjalla.\nMiksi Demarit? Pohjimmiltaan kyse on siitä että pidetään kaikki mukana riippumatta siitä montako hehtaaria omistaa tai paljonko rahaa tilillä. Ihmisten hyvinvointi on ykkösasia. Vaikka hyvinvointivaltiossa on vielä paljon kehitettävää monet puolueet haluavat sitä käydä murtamaan. Yhteiskunnan kehittäminen vaatii kriittisyyttä ja ratkaisuhakuisuutta ja valmiutta kompromisseihin. SDP on rakentava voima jonka päätöksenteko perustuu suomalaisten laajasti jakamaan arvopohjaan.


Täsmäsää Saxgårdarna, Närpiö - Foreca.fi\nSää Saxgårdarna, Närpiö\nPäivitetty 1.7. 08.38\nPuolipilvistä, päivällä ukkosta.\tKuluvan päivän ylin lämpötila on+30 astetta ja alin +22 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 3,5 mm.\nAamulla ja illalla puolipilvistä, päivällä ja yöllä ajoittaista sadetta.\tHuomisen päivän ylin lämpötila on +29 astetta ja alin +19 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 4,1 mm.


Hotel Alexander, Basel, Sveitsi. Hinnat alkaen CHF81.\nTee varaus Internetissä nyt. Hinnat alkaen CHF81.\nHinnat alkaen CHF 81\nHotel Alexander on 3 tähden hotellin kätevällä paikalla Basel. Hotellissa on kuivapesupalvelut. Tupakointi on täysin kiellettyä koko kiinteistössä.


KTP pelaa keskiviikkona Tampereella 1700. pääsarjaottelunsa\n2.3.2010 Kotkalaisen KTP-Basketin kohdatessa Korisliigassa keskiviikkona Tampereen Pyynikillä Pyrinnön on kyseessä KTP:n 1700:s ottelu pääsarjatasoilla. Yksikään toinen suomalaisseura ei ole yltänyt koripalloilussa vastaavaan ottelumäärään.\nKTP-Basketia nykyisin edustava Pasi Heinonen (kuvassa) on esiintynyt KTP:n 1699 pääsarjaottelusta 435:ssä. KTP-edustuksien kärjessä ovat seuraikonit Jarkko Tuomala, Pertti Marttila ja Jyrki Kutvonen. Kuva: Kai Kilappa.\nVuosien saatossa kaikkiaan kahdeksan seuraa on pelannut vähintään 1000 pääsarjaottelua. KTP:n lisäksi tässä kunniataulukossa ovat Torpan Pojat (1554), Pyrintö (1307), Pantterit (1294), Helsingin NMKY (1204), UU-Korihait (1073), Namika Lahti (1031) ja Turun NMKY (1000).\nKTP nousi ensimmäisen kerran SM-tasolle 1957 ja sillä on menossa nyt 53:s sarjakausi pääsarjassa. Yhtäjaksoisesti KTP on ollut kamppailemassa Suomen mestaruudesta vuodesta 1979 lähtien – pidempään kuin yksikään toinen nykyisistä joukkueista.\nKTP on voittanut otteluistaan 969 eli sen voittosuhde SM-tasolla on 57,0 %. Kotkalaisseura on vähintään tuhat ottelua pelanneista seuroista toiseksi paras, sillä ykkösenä voittosuhteessa näistä seuroista on ToPo voittoprosentillaan 61,0.\nKautta aikain eniten pääsarjaotteluita ovat KTP-paidassa pelanneet, jo uransa päättäneet, Jarkko Tuomala, Pertti Marttila ja Jyrki Kutvonen. Tuomala puki KTP-paidan ylleen kaikkiaan 733 kertaa (623 runkosarjaottelua+110 pudotuspeliä), kun Marttilan uran ottelumääräksi kohosi 669 (565+104) ja Kutvosen 572 (470+102) peliin.\nNykyisestä KTP:n joukkueesta Pasi Heinonen on esiintynyt seuran paidassa SM-tasolla useimmin. Heinosella on KTP-otteluita koossa 435 (377+58).\nLisätiedot: KTP-Basketin nettisivut


Aleksi Mäkelä 95-elokuvasta: ”Urheiluleffat ovat aina riskejä” - Elokuvauutiset.fi\nAleksi Mäkelä 95-elokuvasta: ”Urheiluleffat ovat aina riskejä”\nLuotu: 05.06.2017 16:59\nAleksi Mäkelä ja työryhmää 95:n kuvauksissa.\nVuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruusturnauksen loppuotteluviikon-\nlopusta kertovan 95-elokuvan kuvaukset olivat loppusuoralla viime tiistaina, kun kävimme ohjaaja Aleksi Mäkelän puheilla.\nHelsingin Munkkivuoressa sijaitseva vakuutusyhtiö Pohjolan entinen pääkonttori ehtii ennen purkutöiden alkamista esittää ainakin tukholmalaista hotelli Victoriaa Aleksi Mäkelän ohjaamassa 95-elokuvassa. Suomelle voittoisasta jääkiekon maailmanmestaruusviikonlopusta joukkueen ja tavallisten ihmisten silmin kertovan elokuvan kuvaukset ovat nyt loppusuoralla: ensi viikolla 34 kuvauspäivää tulevat täyteen, ja sen jälkeen alkaa vajaa puoli vuotta kestävä jälkituotantovaihe.\nPohjolan hulppea entinen pääkonttorirakennus käy studiosta siinä missä varsinainen äänistudiokin, jollaisia Suomessa ei liiemmin ole elokuvien kuvauksiin käytettävissä. Mäkelän mielestä välttämätöntä tarvettakaan ei ehkä ole, koska muita tyhjiä kiinteistöjä on ja tulee lisää. – Tässä tilassa on varmaan parikymmentä isoa ”studiohallia” ja täällä on hirveän helppo tehdä. Muuten ihan täydellistä, mutta seinät eivät liiku. Näin se usein meneekin, että tulee tyhjiä kiinteistöjä, joita aletaan käyttää kuvauksiin.\nMäkelän muisteluiden mukaan idea elokuvaan lähti tuottaja Marko Tallilta sen jälkeen, kun Yellow Film & TV Oy:n tuottama Sel8nne-dokumentti (2013) keräsi yli 130 000 katsojaa ja osoitti, että myös jääkiekon historia kiinnostaa elokuvissakävijöitä. – Ensin heillä oli idea lätkäelokuvasta, sitten mietittiin, että mikä se kuvattava tapahtuma on ja päädyttiin tällaiseen epookkivaihtoehtoon. Jos lätkäleffa tehdään, niin on vaikea kuvitella, mikä muu sen aihe voisi olla kuin tämä, Mäkelä sanoo.\nLeijona-joukkueen elokuvaversio. Klikkaa kuva suuremmaksi. Kuva: Yellow Film & TV Oy\nMertarannan selostus on kuin kertojaääni\n95 on Mäkelän neljästoista pitkä elokuva ja ensimmäinen Yellow Filmille, jolle hän on jo aiemmin ohjannut Roba- ja Syke-televisiosarjoja. Mäkelää kysyttiin ohjaajaksi jo pari vuotta sitten, jolloin projektia alettiin suunnitella, mutta hänellä oli tuolloin toisia suunnitelmia, jotka kuitenkin kariutuivat. Lopulta viime syyskuussa Mäkelä saattoi ottaa työtehtävän vastaan. – Minä olin tämän jo henkisesti heivannut, että se meni minulta ohi, kun en silloin päässyt. Kyllä minä jo silloin pari vuotta sitten ajattelin, että olisi se kiva tehdä, mutta olin ehtinyt jo lyödä suunnitelmat lukkoon. Hyvä näin, tämä on ollut ihan hauskaa.\nElokuva koostuu seitsemästä eri tarinasta, jotka tapahtuvat samana viikonloppuna ja liittyvät jääkiekon maailmanmestaruusotteluun. – Tässä on joskus jopa haviteltu sellaistakin vaihtoehtoa, että eri episodeissa on omat ohjaajansa. Kun minua tähän pyydettiin, niin silloin oli jo hylätty tämä vaihtoehto, koska siinä olisi voinut käydä niin, että olisi ollut seitsemän ihan erilaista elokuvaa sekaisin. Hauska ajatus sinänsä, mutta tuskin olisi käytännössä toiminut tai ainakin riskit olisivat voineet olla kovat, Mäkelä uskoo.\nVaihtoaition tapahtumien kuvaamista lukuun ottamatta kenttäpeliä ei juurikaan kuvata uusiksi, vaan elokuvassa käytetään arkistomateriaalia alkuperäisestä ottelusta. Lisäksi Antero Mertarannan alkuperäinen selostus toimii elokuvassa eräänlaisena kertojaäänenä, koska elokuvan eri episodien henkilöt katsovat ottelua televisiosta selostuksineen. – Nykyään jääkiekko-otteluita kuvattaessa pääsuunta on niin, että ohjaaja voi zoomata sinne vaihtoaitioon, mutta tuohon aikaan ottelut kuvattiin siten, että kamera on samalla puolella kuin vaihtoaitiot ja näin ollen niitä ei juurikaan näy, nykyään pääkuvaussuunta on rangaistusaition puolelta. Alkuperäisessä matsissa ei näe muuta kuin valmentajan päälakea ja vähän kypäriä. Se oli meille hyvä, koska me voimme kuvata sen vaihtoaition suunnan ja se istuu siihen materiaaliin hyvin, ohjaajana sanoo.\nKäsikirjoitukset ovat välillä liiankin proosallisia\n95-elokuvan käsikirjoitus on Mäkelän kanssa Roba-sarjaa ohjanneen Joona Tenan, Tatiana Elfin ja Juha Karvasen yhteistyötä. Mäkelän mukaan se, että yksi käsikirjoittajista on itsekin ohjaaja, ei tekstissä näy. – Kyllähän ne käsikirjoittajat aina jokainen omalla tyylillään kirjoittelevat sinne ikään kuin kuvia valmiiksi ja vähän proosaa. Sehän on välillä ehkä jopa liian proosallista, siellä saattaa käsikirjoituksessa olla kirjoitettuna, mitä roolihahmot ajattelevat kohtauksissa. Ne ovat ihan hauskoja, mutta en minä pysty niitä kuvaamaan, hän sanoo.\n– Ei se minua ainakaan henkilökohtaisesti haittaa, että siellä ovat käsikirjoittajat kirjoitelleet, mikä on heidän mielestään hidastettu kuva ja milloin ollaan jonkun henkilön pov:ssa [näkökulmassa]. Niitä nyt välillä tehdään, jos tuntuu hyvältä, tai sitten muutetaan, Mäkelä jatkaa. – Käsikirjoitus on ylipäätään kaikessa sellainen hyvä lähtökohta, johon voidaan palata, jos ei keksitä mitään parempaa.\n95-elokuvan käsikirjoitus oli jo valmiina Mäkelän lopulta tullessa mukaan, mutta uuden ohjaajan johdolla käsikirjoituksesta tehtiin vielä pari uutta versiota ja lyhennettiin tarinoita. Uransa pisintä elokuvaa ohjaaja ei halua tästä tehdä. – Kyllä mä koen, että ei tämä yli kaksituntisensa ehkä vedä tai että se lähtee vähän sinkoilemaan. Puolitoistatuntia taas on liian nopea, koska tässä on kuitenkin monta tarinaa. Tuntti ja kolme varttia olisi aika optimi, mutta aika näyttää.\nKotimaisessa elokuvassa hyvin harvoin mennään yli kahden tunnin rajan. Mäkelä onkin harvoja nykyohjaajia, joka on elokuvissaan tuon rajan ylittänyt useammin kuin kerran. – Kun on ollut leffoja, joissa on menty 20–30 vuotta ajassa eteenpäin, niin silloin se tuntuu vähän hassulta, jos sen paukuttaa menemään 90:ssä minuutissa. Se vaatii aikaa. Mutta tämä elokuva kertoo yhdestä viikonlopusta ja ikään kuin lopputulos on selvillä, niin ei kannata hirveästi makailla.\nRuotsalainen Jens Hultén nähdään Curt "Curre" Lindströmin roolissa. Kuva: Yellow Film & TV Oy\n"Lätkäleffa kyllä, mutta ei urheiluleffa"\n95:n urheiluaihe on kotimaiselle elokuvalle erikoinen, vaikkei täysin tavatonkaan. Jääkiekkoakin on sivuttu muun muassa Veijo Meren Jääkiekkoilijan kesä -romaaniin pohjautuvassa, Veikko Kerttulan ohjaamassa Iso Vaaleessa (1983), josta tuli hitti ja pikkuklassikko. Juho Kuosmasen viimevuotinen nyrkkeilyelokuva Hymyilevä mies oli maailmanlaajuinen arvostelumenestys. Aleksi Mäkelä itse ohjasi Matti Nykäsen elämäkertaelokuvan Matti (2006), joka sai yli 460 000 katsojaa. Siinäkään urheilu ei ollut pääosassa.\n– Urheiluleffat ylipäänsä ovat aina riskejä ja harvoin onnistuvat, mutta en minä tätä nyt sillä tavalla urheiluleffana pidäkään, vaan puhtaana draamana, tietysti kevyenä draamana. Ei sitä urheilulajia tässä lajina niin paljon kuvata, vaan sen ympärillä tapahtuvia asioita. Lätkäleffa kyllä, mutta ei urheiluleffa, Mäkelä kuvailee. – Ottelua katsellaan ympäri ämpäri eri tarinoissa ja erilaisissa ympäristöjä. Tämän tarinan jännityksen aiheena ei ole se, miten ottelu päättyy, koska lopputulos tiedetään. Siitä ei draamaa synny, se syntyy muun asian ympärillä.\n– Koko elokuva tapahtuu perjantain ja sunnuntain välisenä aikana: perjantaina on välierät, lauantaina välipäivä ja sunnuntaina finaali. Kerrotaan kaikesta, mitä siihen liittyy ja mennään sellaisiin paikkoihin, mihin normaali ihminen ei muuten päässyt. Joukkuetta nähdään enemmän kuin muita tarinoita, koska muutkin katselevat joukkueen vaiheita. Minä veikkaan, että niistä muista tarinoista tulisi sellaisia 10–15 minuutin pätkiä, jos ne leikkaisi yhteen, mutta nehän on hajotettu ympäri elokuvaa. Lätkäjengistä kerrotaan paljon tositarinoita, joita ei ole aiemmin kuultu. Aikajana on sama kaikissa tarinoissa, Mäkelä sanoo.\n– Tässä elokuvassa on niin laajasti erilaisia juttuja, että pidetään se kuitenkin tässä vaiheessa lätkäleffana, koska minä en usko, että ihmiset pystyvät sitä vielä omaksumaan. Kun tulee ensimmäisiä teasereita ja trailereita, missä näkyy leffasta pätkiä, niin siinäkin täytyy olla tarkkana, että mitä sinne laittaa. Kaikki täytyy liittyä lätkään, muuten sitä alkaa ihmetellä, että onko tämä joku toinen leffa, ohjaaja kertoo.\n– Tämä koskettaa sillä lailla, että jos ihminen on itkenyt silloin, kun Suomi alun perin voitti, niin se varmaan itkee nytkin. Kyllä tuossa tulee sellaisia kohtauksia, joissa ne tunteet nousevat pintaan, lätkäihmisen veri lämpenee tässä leffassa. Se hyväntahtoisuus ja voittamisen autuus purkautuvat kyllä katsojillekin, vaikka lopputulos tiedetäänkin, Mäkelä lupailee. – Toivottavasti [lopputulos] on viihdyttävä, sitä minä tässä lähinnä haen.\nPääosissa nuoria ja amatöörejä, ei Mäkelän elokuvien vakiokalustoa\nElokuvan pelaajien rooleihin haettiin näyttelijöitä avointen koekuvausten kautta. Tärkeimpänä kriteerinä olivat luistelutaidot, minkä seurauksena pelaajien rooleissa nähdäänkin sekä ammattinäyttelijöitä että lätkäjunnuja. Mäkelän elokuvien kaikkein käytetyimmistä näyttelijöistä ei ole mukana kuin Samuli Edelmann. Oliko valinta tietoinen vai sattumaa, ohjaajan mukaan ehkä vähän sekä että. – Roolitus menee aina automaattisesti sen mukaan, että katsoo vähän, minkä ikäistä hahmoa hakee. Esimerkiksi tuossa, kun mietin Kari-Pekka Toivosta, jonka on kanssa on tehty paljon hommia silloin tällöin, niin KP:lla on niin kova lätkätausta, että hän on apuvalmentaja ja se oli selkeä valinta, eikä siinä katsottu, että onko näyttelijä Aravirran näköinen vai ei.\n– En minä ymmärrä koko ajatusta siitä, kun aina puhutaan, että on samat naamat joka paikassa. Samat naamat täällä joka tapauksessa ovat, ei tästä maasta naamoja hirveästi löydy. Se vain on niin, että parhaita käytetään paljon, ei se sen kummempaa ole.\nKuitenkin viime vuodet ovat osoittaneet, että paikka Putouksen näyttelijäkaartissa takaa runsaasti elokuvatöitä seuraavien vuosien aikana. – Jos silloin on ihminen paljon esillä, kun roolitusta tehdään, niin automaattisesti se tulee sinne omaan mielikuvaankin aika nopeasti. Jos näyttelijä on ollut paljon poissa – ja kun näyttelijöitä on niin helvetisti – niin ei niitä aina muista, vaikka isolla porukalla mietitään, että kuka voisi olla tämä ja tämä hahmo.\n– Kieltämättä tokihan siihen vaikuttaa sekin, että kyllä lähtökohtaisesti mielellään käyttää sellaisia näyttelijöitä, jotka ovat olleet paljon esillä ja joista kansa tykkää. Ei se ainakaan huononna sitä tilannetta. Varsinkin tämä elokuva, jota minä pidän aikamoisena viihde-elokuvana, niin kyllä tähän komedianaamat sopivat hyvin, ei ole mustavalkoista ahdistusta luvassa.\nOhjaajansa uran kallein elokuva\n95-elokuvaa on kuvattu pääasiassa Helsingissä ja viikon verran Tukholmassa, mihin osa elokuvan tapahtumista itse pelejä myöten sijoittuukin. Elokuvassa on mukana ruotsalainen yhteistuottaja ja kolme tunnettua ruotsalaista näyttelijää. Kahden miljoonan euron budjetillaan se on ohjaajansa kalleimpia filmejä. – Ei mun mielestäni mikään ainakaan paperilla ole ollut yli kahta miljoonaa. Olisikohan Vares – yksityisetsivä ollut toistaiseksi kallein; se oli sitä aikaa, kun ei oikein kukaan tiennyt, mitä ne leffat maksavat ja ne maksoivat sitten, mitä maksoivat.\nElokuva saa ensi-iltansa maanantaina joulukuun 25. päivänä, sopivasti joulupyhien aikaan. Maanantai on ensi-iltapäiväksi erikoinen valinta. – Se on aika mielenkiintoinen kokeilu. Nyt viime aikoina on usein tultu ensi-iltaan keskiviikkona ja tehty viiden päivän viikonloppuja, mutta nyt lähdetään maanantaista. Se johtuu joulupyhistä, koska ne ovat elokuvateattereille hyviä päiviä, Mäkelä kertoo. – Alun perin meidän piti lähteä keskiviikkona, mutta levittäjä ehdotti, että lähtekää saman tien maanantaina, koska silloin on pyhäpäivä ja jengi käy teattereissa.\n– Kymmenen vuotta sitten tätä ei olisi kannattanut tehdä, koska silloin jengi oli jo ihan ähkynä tähän ajatukseen lätkästä ja varsinkin vuodesta 1995. Nyt siinä on sellaista tiettyä nostalgiaa, joka voi tuoda hyvällä tavalla muistoja mieleen. Sellaista on ollut ilmassakin, kun puhuu täällä esiintymässä käyneiden ihmisten kanssa. Ihmiset lähtevät mielellään mukaan, ovat innoissaan ja kertovat omia tarinoitaan siitä, mitä muistaa keväästä 1995, Mäkelä kertoo. Alkuperäisen joukkueen pelaajista kymmenkunta on käynyt filmaamassa cameo-roolien elokuvaan. – Kaikki, jotka on kiinni saatu ja jotka Suomessa ovat olleet ovat ihan innolla lähteneet mukaan, ohjaaja kertoo.\n95:llehän on jo sopiva aihe jatko-osaan, jonka voi tehdä parinkymmenen vuoden päästä: jääkiekon maailmanmestaruus vuodelta 2011. – Suunniteltiinkin jo, että siihen on teaserikin valmiina: Pasi Nurminen astuu lentokoneesta ulos ja mätkähtää kameran eteen, ohjaaja vitsailee.\nSyntynyt 20.11.1969 Helsingissä\n13 pitkää elokuvaa vuosina 1993–2016\nElokuvilla yhteensä yli kaksi miljoonaa katsojaa\nParhaan ohjauksen Jussi elokuvasta Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat (1994)\nJussi-ehdokkuudet elokuvista Pahat pojat (2003) ja Vares – yksityisetsivä (2004)


Suomalaisetkin avautuivat hälyttävästä ilmiöstä – Ministeristä ei kuulu hallitukselle: ”Kysehän on käytöstavoista” | Uusi Suomi\nPerhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk.) ei toivo, että keskustelu seksuaalisesta häirinnästä siirtyy heti lain tasolle.Kuva: Kimmo Haapala\nNaisten seksuaalisen ahdistelun keskusteluun tällä viikolla nostanut somekampanja Me too nousi esiin eduskunnan kyselytunnilla torstaina. Kansanedustaja Tiina Elovaara (sin.) nosti esiin ”hälyttävän kampanjan”. Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk.) vetosi vastauksessaan käytöstapoihin.\nKansainvälinen, alkujaan Hollywoodista lähtenyt kampanja on kannustanut seksuaalista häirintää kokevia naisia päivittämään some-statukseensa ”me too”. Saarikko on itsekin osallistunut siihen Facebook-sivullaan. Räjähdysmäisesti levinneessä kampanjassa monet ovat Saarikon tapaan myös uskaltautuneet kertomaan tarkemmin kokemuksistaan.\nKampanjan tavoitteena oli nostaa esiin se, kuinka laajasta ilmiöstä on kyse. Nyt on saatu osviittaa siitä, että ongelma todella on laaja ja paljon yleisempi kuin aiemmasta julkisesta keskustelusta voisi päätellä. Elovaarakin huomauttaa, että seksuaalinen ahdistelu on yllättävän yleistä. Hän kysyi, mitä eduskunta voisi yhteisesti tehdä, jotta naisten seksuaalinen häirintä vähenee.\n– Eduskunnassa asia nousi keskusteluun 10 vuotta sitten henkilökunnalle tehdyn kyselyn ansiosta. Kyselyn ja siitä seuranneen keskustelun johdosta seksuaalinen häirintä on vähentynyt eduskunnassa merkittävästi. Siitä on tullut vielä selkeämmin sosiaalisesti epäsopivaa, Elovaara sanoi kyselytunnilla.\nSaarikko totesi, että kysymys on tärkeä ja hän on itsekin vaikuttuneena seurannut keskustelua somesta. Hän on aiemmin todennut ihmisten kertomusten suututtavan ja tekevän surulliseksi.\n– Pääsääntöisesti naiset kertovat hyvin vakavia ja raakoja kokemuksiaan, aina lapsuudesta lähtien, siitä, miten ahdistelua on tapahtunut tai seksuaalista koskemattomuutta on loukattu aina ääritapauksiin asti. Tuntuu ehkä vähän heppoiselta vastata näin, mutta kyllä ensimmäinen hieno asia on se, että tästä puhutaan ääneen. Ja aika harvoja naisia on, jotka voisivat vastata pelkästään tyhjän viivan kohtaan "oletko koskaan kokenut mitään tällaista?", Saarikko sanoi.\nHän totesi huomanneensa ilokseen, että kampanja on koskettanut monia miehiäkin. Samalla Saarikko sanoi, ettei asiaa pitäisi kysyä hallitukselta.\n– Toivon sen (keskustelun) jatkuvan ja että emme välittömästi siirtyisi keskusteluun siitä, mitä voisimme lain tasolla tehdä. Kysymyshän on käytöstavoista, siitä, miten suhtaudumme ihmisiin. Tähän kysymykseen vastausta ei tarvitsisi kysyä maan hallitukselta, vaan jokaisen kansalaisen pitäisi kysyä itse itseltään, miten vastakkaista sukupuolta kohtelee, Saarikko sanoi.\nPuolituttu mies tarrasi kiinni\nSaarikko kertoi aiemmin oman kokemuksensa, joka on peräisin vain vuoden takaa. Hän sanoi Facebookissa miettineensä sitä puistatuksella viime päivinä paljon.\n– Puolituttu mies tuli sidosryhmäkekkereillä käytävällä vastaan. Oli alkuilta. Olin matkalla naistenhuoneeseen. Hän halasi liian läheisesti, halasin sopivan etäisesti takaisin. Otin pari askelta taaksepäin. Sitten hän yhtäkkiä tarrautui minuun epäsopivalla tavalla ja kysyi virnistellen: "Olet varmaan perehtynyt soteen ihan täysin rinnoin", Saarikko kirjoitti.\n–Pahinta oli, että en pystynyt sanomaan mitään. Otin pari lisäaskelta taakse ja peruutin itseni pois. Vasta monta hetkeä myöhemmin tajusin mitä oli tapahtunut. Suututti, hävetti, ahdisti. Kertomukseni on yksi monista. Näiden ääneen lausuminen vapauttaa mielestä jotakin oleellista. Tekee näkyväksi näkymättömän, vahvistaa väärän vääräksi.\nMonet naiset, julkisuuden henkilöt ja poliitikot ovat osallistuneet Me too -kampanjaan kuluneella viikolla joukossa muun muassa Li Anderssson (vas.) ja Sanna Marin (sd.). Feministisen puolueen puheenjohtaja Katju Aro avautui vakavasta kokemuksestaan blogissaan.\nAhdistava muisto teinivuosilta\nHelsingin kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa noussut Aro kertoi olleensa 15-vuotiaana ihastunut aikuiseen mieheen, jonka viereen hän päätyi nukkumaan ystävänsä luona.\n–Sanoin, että saat nukkua siinä, mutta hän ei halunnut nukkua vaan herätti minut yöllä. En uskaltanut nousta ja lähteä, koska en halunnut herättää muita, huolestuttaa ketään, saapua kotiin keskellä yötä. Miksi olet niin helvetin tunnollinen, tekee mieli huutaa nyt, ja ottaa se epävarma nuori tyttö syleilyyn, Aro kirjoittaa blogissaan.\n–Mitä tapahtui on samaan aikaan olemassa ja ei ole. Sille ei ole sanoja, joita haluaisin jakaa. On vain se, mitä itse sanoin: epävarma ei, mutta silti ei, sekä raja, jonka toinen ylitti. Myöhemmin mies kertoi, ettei halua enää tavata, koska ei ole kiinnostunut tytöistä, jotka eivät halua seksiä. Mies jäi yhdeksi niistä, joiden teot eivät koskaan päädy rikostilastoihin. En saanut sanotuksi mitään silloin, enkä ole sanonut mitään sen jälkeenkään.\nSeksuaalinen häirintä eduskunnassa\nToveripuhe siivitti Sanna Marinin pääministeriksi – tähän virheeseenkö Antti...\nKommentti: Toveripuhe siivitti Sanna Marinin pääministeriksi – tähän virheeseenkö Antti Lindtman kaatui?\nSdp:n ministerilistalla jättiyllätys – Antti Rinteen kohtalo ratkesi\n”Nyt ei keskustella mistään muusta” -Sanna Marinin maine kovana kurinpitäjänä lähti lentoon tästä legendaarisesta kokouksesta\nAntti Rinteen ensireaktio: ”Ei ollut yllätys”\nSdp teki valintansa: Sanna Marin on pääministeriehdokas - ”Saatan ehkä vähän ymmärtää miltä Mietaan Jussista tuntui Lake Placidissa”\n7 neuvoa yt-neuvotteluihin: ”Esimies ei katsonut edes silmiin, kun irtisanoi”\nMaria Ohisalo otti kantaa kuohuntaan ulkoministeriössä: ”Onko tässä Haavistosta pelkästään kyse?”\nTapaus Pekka Haavisto jakaa asiantuntijoiden mielipiteet – Professori: ”Minua oudoksuttaa konsulipäällikön toiminta”\nPetteri Orpo purki turhautumistaan: ”Näytellään nyt tämä näytelmä läpi”


Erityissosiaalityöntekijä Rovaniemen kaupunki | Monster.fi\nErityissosiaalityöntekijä, Rovaniemen kaupunki\nErityissosiaalityöntekijä, Rovaniemen kaupunki, Rovaniemi\ntämänhetkisenä sijoituspaikkana perheneuvola\nPerheneuvola sijaitsee Perhepalvelukeskuksessa yhdessä muiden lasten- ja perheiden palvelujen kanssa. Perheneuvolassa on johtavan psykologin virka, viisi psykologin virkaa ja viisi erityissosiaalityöntekijän virkaa, sosiaaliohjaajan virka ja yksi toimistosihteerin toimi. Työryhmällä on käytettävissä lastenpsykiatrian erikoislääkärin palvelut.\nKelpoisuusvaatimuksena erityissosiaalityöntekijän virkaan on sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain (817/2015) 7§ mukainen kelpoisuus. Virkaan valitulta edellytetään kasvatus-ja perheneuvonnan erikoistumiskoulutus tai muu vastaava koulutus.\nVirkaan valitun on ennen viran vastaanottamista esitettävä nähtäväksi lasten kanssa työskentelevien rikostaustan selvittämiseksi annetun lain (5004/2002) mukainen rekisteriote ja ennen koeajan päättymistä esitettävä hyväksyttävä lääkärintodistus terveydentilastaan.\nVirkaan haetaan jättämällä hakemus Rovaniemen kaupungin sähköiseen työnhakupalveluun osoitteessa www.rovaniemi.fi/rekry Hakuaika päättyy 7.12.2020 klo 15.00.\nMikäli ei ole mahdollisuutta jättää hakemusta Rovaniemen kaupungin sähköiseen työnhakupalveluun, tulee hakemus toimittaa postitse: Rovaniemen kaupunki, kaupunginkirjaamo, Koskikatu 27, 3. kerros tai toimittaa Rovaniemen kaupungin Olkkarin Osviitan asiakaspalvelupisteeseen: Rovaniemen kaupunki, kaupunginkirjaamo, Koskikatu 25, 2. kerros, PL 8216, 96200 Rovaniemi. Kirjekuoreen ja hakemukseen on merkittävä haettavan tehtävän nimike. Hakuaika päättyy 7.12.2020 klo 15.00.\nYhteystiedot: Johtava psykologi Marja Nuortimo, 016 322 5308, sähköpostiosoite etunimi.sukunimi@rovaniemi.fi\nJätä hakemus: http://www.kuntarekry.fi/tyoavain/323002/fi_FI


paskiaisen klesakuun ploki\n- KESÄKIRJAT : SATUJA JA KOVAA TIEDETTÄ 2 -\nSeuraavaksi huippusuositussa Kesäkirjat-sarjassa vuorossa lisää kesäsatukirjoja. Kuluneena vuonna on taas ilmestynyt saduttain uusia satukirjoja, joiden joukosta on nyt valittu innovatiisimmat sadut eli ne joissa satu- ja tiedemaailma paiskaavat kättä. Hämärän peittoon tosin jää onko kyseessä enemmän tieteellisestä satuilusta vai satuilevasta tieteestä. Mutta niin tai näin, naperokansa on valintansa tehnyt:\nAatami pohti ja pohti, kunnes alkoi jo olla ihan solmussa, mutta sitten...\nPRINSSI AATAMI JA KOLME HOMINIDIPRINSESSAA, TUTKIELMA LUONNOVALINNASTA EVOLUUTIOPROSESSISSA\nTieteellisessä sadussa "Prinssi Aatami ja Kolme Hominidiprinsessa" on kyse mitä arkaistisimmasta luonnonvalinnasta. Prinssi Aatamin valinnasta ja syy- ja seuraussuhteista ihmisen evoluutioprosessissa. Prinssi Aatamilla on kolme vaihtoehtoa jatkaa ihmisapinoiden sukua. Hominidiprinsessa Maija on tuhti ja voimakas. Hän kykenee repimään maasta puita juurineen ja viskelemään tieltään vaivatta kymmenkiloisia kivenmurikoita. Hominidiprinsessa Kaija on taas mestari slengailemaan puissa ja latvustoissa. Häneen verrattuna joku Tartsan on pelkkä statisti. Ja sitten on vielä Eeva. Hän on ruipelo, ei jaksa viskata edes pientä kiveä metriä kauemmaksi eikä kykene kipuamaan edes puun alimmalle oksalle. Prinssi Aatami pohtii, että ihmissuvun jatkamisen kannalta Maija tai Kaija olisivat evoluutiolliselta kannalta mitä otollisimmat vaihtoehdot. Mutta kun hän ajattelee, minkälaisia jälkeläisiä Maija tai Kaija saisivat, hän hieman kavahtaa. Se näky on suorastaan hieman pelottava. Ja niin sitten käy, että prinssi Aatamin pähkäiltyä aikansa luonnonvalintaa evoluutioprosessin näkökulmasta, päätyy hän ottamaan puolisokseen prinsessa Eevan ja heidän jälkeläisistään tulee homo sapiensseja. Aikanaan myös hominidiprinsessat Maija ja Kaijakin jatkavat tahoillansa sukua ja heidän jälkeläisistään tulee kaikenmaailman neandertaaleja ja kolttasaamelaisia. Näin on luonnonvalinta ihmiskunnan evoluutioprosessissa tehty ja homo sapiens-suku polkaistu alulle.\nAatami oli nyt valinnan edessä, uhkea Eeva, vaiko maskuliininen Maija, tai ehkäpä alkukantainen Kaija.\nLyhyt ote "Prinssi Aatami ja Kolme Hominidiprinsessaa"-sadusta:\n...Prinssi Aatami tarkasteli käsi poskella hominidiprinsessoja ja mietti ihmisen evoluutiota. Maija, joka muistutti DDR:läistä painonnostajaa ja jonka leuka puski tummaa sänkeä, sai kylmät väreet kulkemaan prinssin selkäpiissä. Kaija, joka toi mieleen enemmän Peppi Pitkätossun Herra Tossavaisen kuin ihmisapinan ja jonka kädet olivat muuta ruumista pidemmät seurauksena jatkuvasta puissa slengailusta, aiheutti prinssille vatsanväänteitä. Tässäkö olivat vaihtoehdot. Ai niin, olihan hän unohtanut Eevan. Eeva, jolla oli täyteläiset rinnat, kapea uuma, säihkyvät sääret, pitkät vaalet luonnonkiharat hiukset ja joka näin ollen siis muistutti mitä vähimmässä määrin naispuolista ihmistä. Harmi.\n- Eeva, mitä tekisit, jos metsässä tulisi vastaasi sapelihammastiikeri? Prinssi Aatami kysyi.\nEeva lopetti kynsiensä viilaamisen, tuijotti hetken mietteliäänä eteensä jonnekin tyhjyyteen ja vastasi:\n- Kirkuisin. Pohti vielä hetken, ennenkuin jatkoi kynsiensä viilaamista ja totesi olkapäitään kohauttaen:\n- Ja ehkä pyörtyisin.\nMaija ja Kaija röhähtivät räkättävään röhönauruun.\nAatami ajatteli: Heidät nähdessään sapelihammastiikeri olisi se joka alkaisi kirkumaan ja pyörtyisi...\nLisää tieteellistä satuilua ensi kuussa...


Viimeisimmät viestit - Tomi Haataja | Sijoitustieto\nKorkosuojaus arvopaperilla - 25.5.2020 23.09\nKoronavirus Covid-19 - 10.4.2020 13.29\nVaikka en itse uskaltaisi nykytiedon valossa lähteä kokeilemaan Ruotsin linjaa koronatilanteen hoidossa, niin silti ihan aidosti huolettaa, miten kiireettömien terveyspalvelujen sulkeminen/lykkääminen/siirtäminen puhelinsoitoiksi ym. etävastaanotoiksi tulee näkymään kuolleisuudessa/sairastavuudessa 2-4 vuoden sisällä. Ja jos tätä potilaskertymää tulee nyt jopa vuoden ajalta varastoon, niin miten se sitten ruuhkauttaa vastaanotot, kun koronatilanne on ohi? On siis olemassa mahdollisuus, että pitkässä juoksussa Ruotsi onkin toiminut viisaammin, mutta sehän jää nähtäväksi. Kaikkialla Suomessa on nyt tilanne, että ihmiset eivät uskalla hakeutua välttämättä edes päivystykseen ellei sitten epäile itsellään vakavaa koronaa. Esimerkkinä neurologian päivystyksissä potilasmäärät on laskeneet reilusti (toki isoin osa potilaista on otettu päivystykseen vakavien syiden poissulkuun ja taustalla ei sitten olekaan mitään vakavaa), tuskin kuitenkaan koronatilanne vaikuttaa mitenkään vaikka AVH-tapausten ilmaantuvuuteen. Krooniset sairaudet ei tule hoidettua niin hyvin kun normaalitilanteessa ja varmasti paljon uusia sairauksia menee nyt kokonaan ohi seulasta.\nToki jos mitään nousua kuoleisuudessa/sairastavuudessa ym. mittareissa ei nähdä seuraavien vuosien aikana, niin sitten se varmaan kertoo siitä, että meillä on terveydenhuollossa aivan liian paljon tehostettavaa triage-puolella (epäilen vahvasti) ja voitaisiin alkaa hoitamaan enemmän asioita etävastaanotoilla (tässä jälkimmäisessä kyllä varmasti on jonkin verran tehostamisen varaa).\nToistaiseksi muuten viikottaisissa tilastoissa kuolleisuus on suomessa laskenut merkitsevästi:http://euromomo.eu/outputs/zscore_country_total.html\nOptiosijoittajan treidit&makronäkemykset - 9.4.2020 17.53\nKoronavirus Covid-19 - 14.3.2020 17.57\nYleisesti ottaen keskusteluun täytyy todeta meitä kaikkia koskeva asia, johon itsekin välillä sorrun: Lauseiden hedgaaminen, ainoa asia mikä mulla on yliopiston englannin kurssilta jäänyt mieleen: Kirjoitin kurssilla esseen/kommentin, jossa esitin kritiikkiä erääseen tieteelliseen artikkeliin. Äidinkielenä englantia puhuva opettaja kehotti vähän "hedgaamaan" mun tiettyjä lauseita. Rahoitusmaailman puolelta kyseisen termin tuntien oli helppo tajuta mitä hän tarkoitti, eli kun sanoo esim. "koska joku tekee/sanoo asian X, niin se kertoo selvästi siitä, että hän ei ymmärrä mitään asiasta Y", niin samalla tekee huonon "hedgaamattoman" oletuksen vastapuolesta. Tällaiset "unhedged" -lauseet antaa tekijästään epäloogisen kuvan ja pahimmassa tapauksessa vie väittelyn sivuraiteille, kun sen seurauksena aletaan vääntämään aivan typeristä asioista. Kaikkien kallista aikaa menee hukkaan ja keskustelun taso laskee.\nEli kannattaa vähän hedgata omia sanoja, kun esittää kritiikkiä. Se ei ole huonon asiantuntemuksen/itsetunnon tms. merkki, vaan pikemminkin tuntuu korreloivan käänteisesti dunning-kruger-efektin kanssa.\nUseissa asioissa totuus on jossain siellä puolessa välissä. En ole kauhean auktoriteettiuskovainen, mutta silti olen yrittänyt smoothailla esim. THL:n ulostuloja muistuttamalla itselleni heillä olevan maallikkoa huomattavasti paremmat tiedonhankintakanavat ja ammattitaito. Uskoani on kyllä toistuvasti koiteltu.\nOmassa yksinkertaistetussa mallissani ei THL:n osalta jää kuin kaksi vaihtoehtoa jäljelle:\n1) THL todellakin on tehnyt melkeinpä kaikki mahdolliset virheet koronan suhteen ja kaikki kritiikki on täysin ansaittua. Töhö laitos kaikkinensa.\n2) THL on ymmärtänyt, että ennen pitkää valtaosa suomalaisista tulee sairastumaan tähän virukseen, eikä rokotetta välttämättä keksitä koskaan. Ainoaksi keinoksi jää immuniteetin hommaaminen kansalaisille. Hoitoresurssien takia immuniteetti täytyy hommata sopivaksi mitoitettu aalto kerrallaan. Jos Suomi olisi lyöty säppiin liian aikaisin, olisi tämä ensimmäinen aalto jäänyt liian vaisuksi ja toimet tavallaan turhiksi. Nyt kun himmaillaan vielä viikko ja laitetaan ensi viikolla oppilaitokset kiinni ja hiihdellään hetki jossain poikkeuslain tuntumassa, alkavat tartuntamäärät pienenemään jossain huhtikuun alun huitteilla kasvaen tuonne 5k aika ripeästi. 5000 tartunnan saanutta mahtuu vielä tehohoitopaikoille (5% kriittisiä), eikä resurssipulasta johtuvia kuolemia tulisi määräänsä enempää. Näin saadaan maksimimäärä immuniteettia ja seuraavista aalloista tulisi sitten aina vaan helpompia.\nJos tämä ei ole THL:n masterplan, niin lukitsen mielipiteeni pysyvästi kohtaan yksi.\nSelvinpäin näitä olen miettinyt, joskin lyhyellä matikalla.\nVoin väittää, että tää kohta 2 on se mitä kaikella toiminnalla koronan suhteen Suomessa nyt haetaan. Paljon helpompaa on suojata haurasta väestöä (vanhukset, sairaat) tehostamalla eristystoimenpiteitä ja hidastaa myös yleisesti ottaen esim. yliopistoja ja lukioita sulkemalla taudin leviämistä sen verran, että missään vaiheessa terveydenhuolto ei ylikuormitu. Myös yleisötapahtumia rajoittamalla (voisi rajoittaa enemmänkin, mutta eiköhän niin pian tehdä) hidastetaan leviämistä ja ylipäätään jakamalla väestölle toimintaohjeita hygieniaan ja sosiaalisten kontaktien rajoittamiseksi. Tämähän on ihan julkisestikin THL:n suunnitelma ja ohjeet sen mukaiset: https://thl.fi/fi/web/infektiotaudit-ja-rokotukset/ajankohtaista/ajankohtaista-koronaviruksesta-covid-19\nTarkoitus siis on, että 30-50 % väestöstä saa tartunnan tarpeeksi pitkällä ajanjaksolla ja että samalla suojataan riskiryhmät ja että samalla minimoidaan damaget taloudelle ja kiireettömälle terveydenhuollolle (jonka totaalinen lakkauttaminen myös lisäisi kuolemia ja sairauksia).\nTerveydenhuollon resurssien suuntaaminen on nyt erityisen tärkeä asia. Samoin terveydenhuollon työntekijöiden suojaaminen. Tähän on tehty erittäin järkeviä toimenpiteitä, joita löytyy tuosta aiemmin linkkaamastani THL:n linkistä.\nMiksi kouluja ei suljeta, miksi rajoja ei laiteta kiinni?\nSuomessa on noin 400 000 sosiaali - ja terveydenhuollon työntekijää (melkein 1/5 työikäisistä), joiden työtä on mahdotonta siirtää etätyöksi. Näillä ihmisillä on paljon pieniä lapsia eli jos ala-asteet laitettaisiin säppiin ja mitään lastenhoitoa ei järjestetä tilalle, niin nämä työntekijät joutuvat jäämään kotiin. Viisainta on siis siirtyä etäopetukseen yläasteilla, lukioissa ja yliopistoissa/amk:ssa kuten nyt tehdäänkin. Pienemmistä lapsista voisi jäädä kotiin ne, joiden vanhemmilla on etätyöhön mahdollisuus. Esim. meillä massatentit/luennot on toistaiseksi peruttu/perutaan. Tampere näyttää siirtyvän etäopetukseen 7.luokasta ylöspäin: https://www.aamulehti.fi/a/d6cb48fe-b249-4747-9608-056b9b8b3754\nMitä taas tulee johonkin rajat kiinni meininkiin, mitä esim. Tanska teki, on Tanskan tämä omankin terveysviranomaisen mielestä lähinnä politikointia: https://www.hbl.fi/artikel/danska-folkhalsomyndigheten-politiskt-beslut-att-stanga-granserna/\nEnnustaminen on eri asia kuin järkevien toimenpiteiden suunnittelu\nSe, että THL ei julkisesti 1 kuukausi sitten ennustanut, että tästä tulee pandemia ja tietty osa ihmisistä tulee Suomessa kuolemaan, ei kerro mitään siitä, onko kyseisessä lafkassa osaavia asiantuntijoita toimintaohjeita luomaan oikea-aikaisesti. Se, että THL:ltä joku on välillä lipsauttanut harkitsemattomia kommentteja, ei myöskään kerro ihan hirveästi asiantuntemuksesta, vaan pikemminkin huonoista viestintätaidoista tai miksei vaikkapa työstressistä, jota nyt varmaan näilläkin ihmisillä riittää? Myös "kuulin kun kaverin kaveri joka on lääkäri ja sanoi että tämä on korona on vain pikku flunssa"-tyyliset kommentit ei kerro mitään siitä, mikä ammattitaito lääkäreillä on näiden asioiden suhteen tai miten terveyskeskuksissa lääkärit nyt valmistautuu tähän epidemiaan. Vielä vähemmän se kertoo siitä, opetetaanko lääkiksessä kokonaisuuksien hallintaa vai nippelitietoa (voin vahvistaa, että lähinnä ensimmäistä).\nNäiden asioiden pohtiminen vaatii loppujen lopuksi oikeasti aika paljon pohjatietoa ja laajojen kokonaisuuksien hallintaa ja siksi uskon, että tässä helposti pääsee dunning-kruger -efekti vaikuttamaan ihmisiin.\nEnnustaminen on myös oma lajinsa. Kautta aikojen kaikkien kriisien/sotien/pörssiromahdusten ym. kohdalla joku on aina ennustanut oikein. Se voi olla tuuria tai taitoa, mutta yksittäinen oikeaan osuminen ei kerro kumpi on kyseessä. Vielä vähemmän se kertoo siitä, kannattaako kyseistä ennustajaa kuunnella asian hoitamisessa vaadittavissa toimenpiteissä. Asia on tässäkin täysin sama kuin pörssiromahdusten kohdalla. Vuoden 2008 finanssikriisin ennusti moni treideri oikein ja onnistui jopa tekemään ison tilin luottoriskijohdannaistreideillä. Näistä kuitenkin osa missasi lähes täysin kuluneen 11 vuoden nousumarkkinan. Puhumattakaan siitä, että monikaan näistä olisi osannut tehdä järkeviä päätöksiä kriisin hoitamiseksi. Tästäkin asiasta on tällä foorumilla ja sivustolla kirjoitettu moneen kertaan eri henkilöiden toimesta ja näille jutuille on aivan aiheesta taputettu. Sitten nyt kun paska näyttää osuvan taas kerran tuulettimeen, niin asia pääsee unohtumaan ja monen kohdalla aletaan helposti rummuttaa tuomionpäivän ennustajien kanssa samaa sävelmää.\nEn esimerkiksi usko etteikö Ray Dalion Bridgewater hedge-rahastolla olisi ollut riittävät resurssit ennustaa pandemian tuleminen oikein, kun tämän ennustuksen pystyi käytännössä tekemään julkisista asiantuntijoiden tekemistä tutkimuslähteistä (esim. LSHTM). Tälläkin foorumilla moni ansiokkaasti ennusti tilanteen oikein. Siitä huolimatta näyttäisivät bridgewaterilla asetelleen betsit lopputulokseen nojautuen väärin, sillä postaavat tappion vuoden ekalta kvartaalilta: https://www.cnbc.com/2020/03/13/bridgewater-hedge-funds-post-mixed-results-amid-market-turmoil.html\nTai sitten se, mitä markkinoilla on tapahtunut, olikin se epätodennäköisin vaihtoehto? Kuka näistä oikeasti pystyy varmuudella sanomaan, jos sama tilanne ajettaisiin tuhat kertaa läpi, niin mikä on lopputulos?\nTarkoitus ei ole viedä mitään ansioita keneltäkään pois, jos joku vaikka kokee onnistuneensa ennustamaan tilanteen järkeviin argumentteihin nojautuen oikein ja lisäksi vielä ajoittamaan markkinaa oikein. Pointti on vain se, että tästä on vielä pitkä matka siihen, että olisi myös automaattisesti infektiotorjunnan asiantuntija. Voi myös kääntäen olla aivan surkea ennustaja, mutta erittäin hyvä toimimaan ja suunnittelemaan toimenpiteitä kriisitilanteessa.\nKoronavirus Covid-19 - 11.3.2020 21.54\nTäytyy myöntää, että Petteri on ollut isossa kuvassa kyllä hyvin oikeassa ja myös ajoissa, vaikka muutamissa asioissa mielestäni mennyt hieman överiksi. Tuskinpa kukaan on täsmälleen oikein tätä osannut ennustaa, mutta itselläni meni ainakin ihan perseelleen varsinkin sen suhteen, mitä pörssi tekee. Neljän viikon takaisesta pandemian ennustuksestani ei kannata papukaijamerkkejä pahemmin jaella.\nKuuntelin Wellcome trustin sijoittajaverkostolle järjestämän conference callin, jossa asiantuntijana entinen Oxfordin yliopiston trooppisten tautien proffa (joka on myös paljon muutakin) Jeremy Farrar: https://en.wikipedia.org/wiki/Jeremy_Farrar\nFarraria voisi pitää Gabriel Leungin ohella maailman top 5 asiantuntijoista mitä tulee tartuntatauteihin. Kirjoittelen tästä viikonloppuna muutamia erittäin hyviä poimintoja, sekä optimistiseen että pessimistiseen suuntaan. En valitettavasti löytänyt netistä kyseistä callia (joku voi sen tänne linkata jos löytää).\nPohdiskelin blogissani muutama viikko sitten eri skenaarioita tässä viestissä: https://www.sijoitustieto.fi/comment/32595#comment-32595\nKirjoittelen viikonloppuna perusteellisemmin tästäkin asiasta, mutta olen nostanut "paska tuulettimeen" -skenaarion todennäköisyyttä ja pienentänyt optimistisimman skenaarion todennäköisyyttä. Pakko kai tässä\nWHO sanoi juuri tiedotustilaisuudessa, että nyt on erityisen tärkeää jokaisen maan kysyä itseltään joka aamu "olemmeko tehneet tarpeeksi?": https://www.youtube.com/watch?v=SAshseXWVRE\nMistähän tämä kertoo, kun alkaa tulla tämän tason ylilääkäreiltä tällaisia kommentteja:\nOlen Hyvinkään sairaalan anestesiologian ja tehohoidon ylilääkärin Harri Tohmon kanssa samaa mieltä: Suomi ei tee tarpeeksi. Nyt pitäisi oikeasti alkaa tekemään tälle asialle vähän järeämpiä torjuntatoimenpiteitä.\nJos Suomessa ollaan täysissä järjissä ensi viikolla, niin todennäköisesti koulut/yliopistot suljetaan loppukevääksi. Taidan itse lähteä eturintamaan töihin, turha sitä on kotonakaan makoilla voivottelemassa.\nIsossa kuvassa olen bullish -ihmiskunnalle, bearish Suomen hallitukselle. Kyllä sekin päivä tulee, kun niitä osakkeita kannattaa ostaa. Kaikesta selvitään. Ei tässä ole aihetta paniikkiin (tarkalleen ottaen koskaan ei pitäisi olla, koska paniikki sumentaa rationaalista päätöksentekoa).\nPS: Lisää tällaista kehitystä mahd. pian: https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000006435318.html?share=09ff9cdbd0a738a87ffbeab3777ac396\nKoronavirus Covid-19 - 11.3.2020 10.41\nOsaatko Tomi sanoa onko tuosta prevenar-rokotteesta jonkinlaista tietoa koronaviruksen aiheuttamaa keuhkokuumetta vastaan? Olen törmännyt lähinnä kirjoituksiin, joiden mukaan se ei suojaa Covid-19 virukselta. Tämä on varmasti totta, mutta onko tutkittu rokotteen vaikutusta covid-19 aiheuttamaan keuhkokuumeeseen?\nJos rokotteesta on hyötyä, sehän olisi erinomainen apu koronavirusta vastaan. Toistaiseksi olen törmännyt lähinnä kirjoituksiin, joissa ei ole puhuttu rokotteen hyödyistä tautia vastaan, vaan pikemminkin leimattu rokotteen hyöty myytiksi.\nKuten sanoin, ei suojaa koronavirustartunnalta. Koronavirus voi yksinäänkin aiheuttaa osalle sairastuneista keuhkokuumeen. Koronavirus myös altistaa muille taudinaiheuttajille, mm. pneumokokeille, ja prevenar ehkäisee pneumokokki keuhkokuumetta ja invasiivisia pneumokokkitauteja. Varmasti osalla koronapotilaillakin keuhkokuumeen taustalla on muita patogeeneja, ml. pneumokokit. Näitä tuskin diagnosoidaan spesifeillä testeillä tällaisessa tilanteessa.\nEsim. Espanjan taudin jälkianalyyseissä isolla osalla kuolleista oli mukana myös pneumokokkipneumonia.\nJos nyt tulisi koronapotilas sairaalaan/TK vuodeosastolle jolla on thoraxin röntgenkuvassa pneumonialöydökset, niin hänelle todennäköisesti aloitettaisiin esim. suonensisäinen kefuroksiimi, koska mukana on riittävän suurella todennäköisyydellä myös muita patogeeneja, joihin antibiootti tehoaa. Antibiootit ei tietenkään koronaan tehoa.\nKoronavirus Covid-19 - 11.3.2020 0.22\nOon muuten nyt kuullut kahdelta eri ystävältä miten joku heidän sairaanhoitaja- tai lääkärituttu kertoo, että media liioittelee tätä uhkaa myydäkseen, ja jotain vertailua flunssan tilastoihin osoittakseen, ettei tässä ole mitään hätää. Lääketieteellinen osaaminen näyttää joillekkin tuovan virheellistä turvallisuuden tunnetta kun ei osata hahmottaa eksponentiaalista kasvua ja oletetaan helposti, että tiedetään ilman, että yritetään aidosti oppia ja ymmärtää mistä on kyse. Enkä tällä siis meinaa ketään Sijoitustiedosta vaan random havainto vaan.\nVoi tässä olla kyllä pointtiakin, ehkä muutama vastaava tapaus tulee mieleen. Onko näillä sitten mitään yhteyttä koulutukseen, on toinen kysymys. Kommentoin tähän kuitenkin sen verran, että varmasti esim. lääkärikunnassakin reaktiot tähän tilanteeseen noudattaa jonkinlaista jakaumaa, joka ehkä poikkeaa muusta väestöstä vain ääripäiden osalta (eli vähemmän hysteriaa ja toisaalta vähemmän äärimmäistä välinpitämättömyyttä). Sitten tämä myös vähän riippuu keneltä kysyy. Esimerkiksi monelta TK-lääkäriltä olen kuullut, että ei yksinkertaisesti jaksa ottaa asiaan kantaa, koska ei ole ehtinyt perehtyä aiheeseen, kun on kädet täynnä normi päivätyötä eli koronan suhteen mennään sillä ohjeistuksella mikä on aamu-meetingissä saatu (jotka ovat perusteellisempia kuin vaikkapa ne mitä julkisuudessa esitetään). Ylilääkärit ja infektiolääkärit tuntuu olevan poikkeuksellisen hyvin kartalla tilanteesta. Suurimmalla osalla on mun nähdäkseni hyvä balanssi tähän koronaviruskeissiin eli tiedostetaan asia ihan vakavana uhkana. Monet seniorilääkärit tuntuvat olevan jopa enemmän varovaisia tämän asian suhteen kuin päinvastoin. Lääkärit on kuitenkin vain ihmisiä eli samanlaisia reaktioita sieltäkin löytyy laidasta laitaan, ääripään reaktiot tietysti noteerataan helposti muiden ihmisten toimesta.\nEn ole itse mitään a-studioita tms. ehtinyt katsoa, mutta voin todeta sen, että suomalaisessa terveydenhuollossa käytännön työtä tekevät ihmiset (aina johtotasolta kliinistä työtä tekevään lääkäriin asti) eivät onneksi tee päätöksiä ja sovella ohjeistuksia sen perusteella mitä a-studiossa, iltalehdessa tai missä milloinkin joku sanoo (oli se sitten kuka tahansa). On tärkeää tiedostaa, että on olemassa yleiset ohjeistukset ja niitä hoitava taho, sisäiset ohjeistukset (perustuu yleisiin ohjeistuksiin) ja sitten näiden kaikkien soveltaminen käytännön työssä.\nSitten on olemassa maalaisjärki. THL:n tai muun tahon toimintaa sen enempää kritisoimatta (aina on helppo jälkikäteen kritisoida) kuitenkin totean, että esim. muutaman viikon takainen kommentti "Italiaan on turvallista matkustaa" olisi voinut jättää sanomatta. Tässä en siis tarkoita, että Italiaan matkustavalla olisi ollut suuri riski kuolla, vaan että oli suuri riski saada tartunta ja tuoda se Suomeen ja tartuttaa oma lähipiiri ja näin edistää epidemian etenemisnopeutta Suomessa. No onko tällä loppu peleissä kovin paljon käytännön merkitystä, niin se jää nähtäväksi. Enemmän tässä kommentoin nyt tuota viestintäpuolta.\nMun mielestä tässä tilanteessa on myös olennaista erottaa mikä on lääketieteellinen kysymys ja mikä ei. Selvästikään salkun allokaatiopäätökset yms. treideihin liittyvät eivät juurikaan ole lääketieteellisiä kysymyksiä ellei mennä aivan spesifille tasolle kuten siihen, kannattaako Gileadia nyt ostaa tai Modernaa myydä lyhyeksi. Kannattaako nyt ostaa kaapit täyteen kuivamuonaa ja perustarvikkeita, jos ne sattuvat loppumaan kaupasta? Tämä on sosiaalipsykologinen kysymys, johon ainakaan mulla ei kiinnosta pätkääkään kenenkään lääkärin tai THL:n kanta. Sitten on vielä makrotalouspuoli, eli millaista damagea mikäkin skenaario tulee talouteen aiheuttamaan. Tässä on loppujen lopuksi hyvin vähän edgeä saavutettavissa lääketieteellisellä tiedolla näin isossa kuvassa.\nTäällä käytiin jo aiemminkin keskustelua siitä, missä kohtaa sijaitsee "sweet spot" skaalalla, jossa kaksi vastakkaista ääripäätä ovat\nAjetaan talous taantumaan massiivisilla eristystoimilla ja yhteiskuntien pysäyttämisellä, mutta todennäköisesti estetään tehokkaasti epidemian leviäminen tai ainakin hidastetaan sen leviämistä merkittävästi\nEi tehdä varsinaisesti mitään, millä voisi olla taloudellista haittaa ja annetaan epidemioiden kukkia.\nVäitän, että tässä kysymyksessä on asymmetrinen tilanne. Jos asiaa ajateltaisiin Nassim Taleb -tyylisesti, niin todennäköisesti päädyttäisiin lähelle ensimmäistä vaihtoehtoa. Jos kukaan ei loppujen lopuksi tiedä miten tässä käy ja on nykytiedon valossa ainakin häviävän pieni mahdollisuus, että tästä tulee todella rumaa jälkeä, niin tällä päättelyllä olisi toistaiseksi järkevää noudattaa järeitä toimia (kuten Italiassa ja Kiinassa), kunnes saadaan parempaa tietoa. Jos taas meillä on erittäin vahva luotto siitä, miten tämä pandemia (toki WHO ei vielä käytä tätä sanaa) tulee käyttäytymään ja vakavat skenaariot voidaan poissulkea, niin voidaan löytää balanssi jostain näiden kahden ääripään väliltä.\nErilaisten terveydenhuollon ammatihenkilöiden risteilyiden yms. kohdalla on taas kerran maalaisjärjen käyttö sallittua. Jos näiden järjestämisestä ei ole juuri mitään hyötyä (tuskin ihan hirveästi on) ja on olemassa edes pieni riski, että merkittävä osa terveydenhuollon työntekijöistä saa tartunnan (on varmasti), niin nämä tapahtumat on järkevä jättää järjestämättä. Samoin en usko, että ruokatarvikkeiden ym. kohtalaisessa hamstraamisessa (esim. kolmeksi-neljäksi viikoksi) on minkäänlaista tappioriskiä, mutta sen sijaan pahimmassa skenaariossa erittäin iso hyöty.\nMulla tulee näin äkkiseltään yksi ei-sijoittamiseen liittyvä olennainen lääketieteellinen kysymys mieleen. Miten pienentää omaa ja läheisten riskiä saada komplikaatioita (keuhkokuume ym.) epidemian aikana tavanomaisten varotoimien (käsihygienia ym.) lisäksi? Toistaiseksi mitä olen keksinyt vastaukseksi:\nPneumokokkirokotukset: Suosittelisin prevenar-rokotetta (13 serotyyppiä omaava konjugaattirokote) ainakin kaikille 50 vuotta täyttäneille. Eipä siitä haittaa ole myöskään nuoremmille vaikka olisikin täysin terve, absoluuttinen hyöty vain jää pieneksi, koska riski kuolla tässä ikäryhmässä on muutenkin aika pieni. Pneumovaxin (23-serotyyppiä sisältävä polysakkaridirokote) voi tietysti myös ottaa halutessaan tehosteena (suositellaan mm. UpToDaten mukaan otettavaksi 8 viikkoa prevenarin jälkeen), mutta sen hyödyt ovat epäselviä nykyisen tutkimusnäytön valossa (jotain hyötyjä kuitenkin varmasti on). Influenssarokotteita jos ei vielä ottanut, niin nyt alkaa oikeasti olla korkea aika sellainen hakea.\nNämä rokotteet eivät siis koronavirukselta tietenkään suojaa. Koronaviruksen komplikaatioihin (keuhkokuume ym.) kuitenkin liittyy todennäköisesti hyvin vahvasti myös muut taudinaiheuttajat ja esimerkiksi pneumokokit varmasti kukkii epidemia-alueiden sairaaloissa (henkilökohtainen näkemykseni). Näin ollen näillä rokotteilla pienennät riskiä, että koronaviruksen heikentäessä immuunipuolustusta saat jonkin toisen patogeenin vielä päälle. Todennäköisesti näillä rokotteilla myös vähennetään kantajuutta eli läheisten riski sairastua pienenee myös.\nPetterille vielä: Pohdin esimerkiksi ajatusta viedä Bipap-laitteita koteihin epidemian ajaksi. Olen eräässä keskisuuressa terveyskeskuksessa nyt töissä, jossa näitä laitteita on ja perehdyin hieman lisää tämän laitteen käytäntöihin. Vaikka ne ovat varsin yksinkertaisia teknisesti ottaen käyttää, niin ei kuitenkaan tunnu realistiselta tämä ajatus siinä mielessä, että tässä olisi kustannus-vaikuttava tapa käyttää rahoja eli enemmin varaisin nämä rahat sairaaloiden perustarpeiden tyydyttämiseen. Tuo hoito vaatii jo nyt aika intensiivistä seurantaa (varsinkin alkuvaiheessa), että siitä on hyötyä ja tilanne missä esim. koronapotilas ajautuisi bipap-hoitoa vaativaan tilanteeseen, vaatii paljon muutakin mikä ei onnistu kotioloissa.\nKoronavirus Covid-19 - 7.3.2020 20.51\nJos nyt Prismassa alettais hengityskoneita myymään niin niillä ei tee yhtään mitään jos ei tehdä sevofluraania, propofolia, fentanyyliä, noradrenaliinia, rokuronia ym. anestesia - ja hemodynamiikan hallintalääkkeitä reseptivapaiksi lääkkeiksi. Vaikka kuinka kouluttais jengiä, niin olisi tuhansia kertoja todennäköisempää, että koronapotilaita kuolee kotona intubaatioanestesia-yrityksiin kuin itse koronavirukseen.\nSinulla on liian yksipuolinen kuva käsitteestä hengityskone.\nTässä hengityslaitteita kotikäytössä\nTässä hengityslaitteita Mount Everestillä.\nTässä historiaa, vaikka millaisia vekottimia.\nHengityslaitteen perusideana on saada veren hiilidioksidipitoisuutta alas ja happipitoisuutta ylös silloin kun henkilön oma hengitys ei riitä.\nTässä teknisten laitteiden perheessä toisessa ääripäässä on ECMO https://en.wikipedia.org/wiki/Extracorporeal_membrane_oxygenation , jossa ihmisen veri hapetetaan kehon ulkopuolella ja toisessa ääripäässä nämä vuorikiipeilijöiden happilaitteet. https://www.youtube.com/watch?v=QNThzV5CIoA\nNäiden välissä on paljon kotikäyttöönkin sopivia teknisiä mahdollisuuksia pitää vähän heikosti hengittäviä potilaita paremmassa kunnossa. Covid-19 infektiossa ihmisen hapenottokyky näet usein tipahtaa niin alas, että veren hiilidioksidipitoisuus nousee liian ylös. Veren korkea hiilidioksidi- tai heikko happipitoisuus aiheuttaa taas nopeasti erilaisia seurannaisvaikutuksia eri puolella kehoa. Kyllä kehon hapenoton parantamiseen on kevyempiäkin keinoja kuin nykyiset sairaalakäytännöt. Toki sairaalassa on tehokkaampia keinoja käytössä, mutta koska laajassa epidemiassa sairaalaan ei voida ottaa kuin murto-osa kyllä kotihoidossakin uusia, ennen laajasti käyttämättömiä, teknisiä mahdollisuuksia on.\nOk. Käsitän hengityskoneen invasiivisena ventilaattorina. Hengitystuki on sitten lisähappi, cpap, bipap ym. Näitä kaikkia olen kyllä ihan käytännön työssä käyttänyt. Komplikaatioita liittyy myös jälkimmäisiin, jos ei osaa käyttää.\nKoronavirus Covid-19 - 7.3.2020 9.06\nOptiosijoittajan treidit&makronäkemykset - 28.2.2020 15.27


Kannattaako avata yhteinen tili | Saldo.com\nsaldo 10.08.2020 12.00\nbudjetointi hankinnat talous\nKannattaako avata yhteinen tili - ota nämä asiat huomioon\nYhteinen tili voi tuoda arkeen joustavuutta ja voi jopa ehkäistä arkisia riitoja rahasta. Kun kumpikin puoliso tallettaa yhteiselle tilille sovitun summan ja molemmilla on tiliin käyttöoikeudet hankinnat on helpompi tehdä.\nMutta mitä hyviä ja huonoja puolia yhteisen tilin avaaminen voi tuoda tullessaan? Yhteisten pelisääntöjen sopiminen on äärimmäisen tärkeää ennen kuin tili avataan, ettei yllätyksiä pääse syntymään.\nYhteinen tili helpottaa rahojen jakamista\nYhteisen tilin avaaminen ei tarkoita, että kaikki omat tulot kannattaa siirtää tälle tilille. Oma palkkatili on hyvä pitää erillään ja omat tulot kannattaa ohjata yksityiselle tilille. Pankkimaailman asiantuntijat kannustavat myös laatimaan yhteisen budjetin yhteiselle tilille.\nYhteinen tili ei tarkoita sitä, että kaikki tulot ovat yhteiset. Vai tarkoittaako? Vanhemmille pariskunnille yhteinen talous tarkoitti ja tarkoittaa, että kaikki rahat ovat yhteiset. Nuoremmat pariskunnat taas pitävät kiinni omista tuloistaan ja jakavat vain osan rahoista yhteiselle tilille. Kumpikaan ei ole oikein eikä väärin, mutta valinnasta pitää olla kumppanin kanssa samaa mieltä. Epäreilulta tuntuva jako aiheuttaa ennen pitkää turhia kiistoja.\nKun rahat, tulot ja menot halutaan jakaa tasapuolisesti, voi pariskunta sopia summasta, jonka kumpikin siirtää erilliselle taloustilille. Summa voi olla kummallekin sama tai se voi olla suhteutettu tulotasoon. Jälkimmäinen vaihtoehto on reilu siinä tilanteessa, kun tulotasoissa on huomattava ero. Näin molemmat osallistuvat yhteisiin menoihin omiin tuloihinsa nähden saman verran ja toisaalta molemmille jää myös rahaa omiin menoihin.\nMitä yhteiseltä tililtä voidaan maksaa? Tästäkin kannattaa sopia varhaisessa vaiheessa, mielellään jo ennen tilin avaamista ja hankkia kummallekin maksukortti tiliin. Taloustili voi olla vain ruokamenoja varten tai siltä voidaan maksaa myös yhteiset laskut ja lasten menot. Se voi toimia myös säästötilinä, mutta suositeltavaa on, että säästöjä varten avattaisiin erillinen säästötili, johon ei ole liitettynä maksukortteja.\nYhteinen tili voi toimia hyvin myös lainatilinä. Tämä tarkoittaa sitä, että siltä maksetaan myös yhteiseen elämään otettujen lainojen kulut ja sille voidaan siirtää yhteisesti otettu laina. Esimerkiksi joustoluoton voit hakea vain omalle tilillesi, joten se on vain yhden henkilö nimissä. Tämä kannattaa ottaa huomioon, kun hakee yhteisiin menoihin lainaa.\nYhteinen tili - hyvät ja huonot puolet\nYhteinen tili ei luo parisuhdetta, vaikka moni kokeekin sen ikään kuin merkiksi yhteisen elämän aloittamisesta. Yhteinen talous voi pyöriä hyvin erillisten tilien voiminkin, mutta yksi yhteinen tili kieltämättä yksinkertaistaa asioita. Plussat ja miinukset voi tiivistää:\nYhteisen tilin hyvät puolet:\nTalousmenojen tasaaminen helpottuu. Kumpikin laittaa joko saman verran tai suhteutettuna saman verran rahaa yhteiselle tilille. Näin kumpikaan ei koe maksavansa laskuja, ruokamenoja ynnä muita enemmän kuin toinen puoliso.\nKummallakin on käyttöoikeus ja maksukortti. Yhteisiä hankintoja voi tehdä kumpikin itsenäisesti (yhteisellä sopimuksella) eikä tarvitse erikseen sopia kumpi maksaa kullakin ostokerralla.\nLaskut voidaan maksaa suoraan yhteiseltä tililtä. Yhteisten laskujen ja esimerkiksi lainanlyhennysten maksaminen helpottuu, kun ne voidaan maksaa suoraan yhteiseltä tililtä.\nYhteisen tilin huonot puolet:\nYhteisestä tilistä ei ole sovittu kattavasti. Eli toisin sanoen yhteiset pelisäännöt eivät ole selvät ja se aiheuttaa riitoja rahasta. Vaikka kummallakin on käyttöoikeus yhteiseen tiliin, ei tiliä voi käyttää mihin tahansa, yhteinen suunta on oltava.\nTaloudellinen jako koetaan epäreiluksi. Näin voi olla esimerkiksi siinä tilanteessa, että tulotaso pariskunnan sisällä on epätasapainossa tai toisen tulot muuttuvat radikaalisti. Kun toinen kokee joutuvansa maksamaan suhteessa enemmän kuin toinen osapuoli, se aiheuttaa parisuhteessa vaikean tilanteen.\nYhteinen tili on ainoa tili. Tämä ei välttämättä sovi kaikille, sillä omia hankintoja voi olla vaikeampi tehdä, kun omaa rahaa ei oikeastaan enää ole.\nRaha-asiat ovat perheissä yksi yleisimmistä kiistakapuloista ja jokaisen perheen on löydettävä omaan talouteensa sopiva tapa hoitaa yhteiset hankinnat ja niiden rahoittaminen. Yhteinen tili on yksi hyvä tapa vähentää taloudellisia kiistoja, kunhan säännöistä sovitaan siten, että kumpikin osapuoli on tyytyväinen.\nHae lainat kaikkiin menoihin Saldolta Kirjaudu MySaldoon


Janne Hiltunen (1)\nMoroJoskus 70-luvun lopussa tuli TV:stä sarja, jossa muutama ihminen matkusti...\nKyseessä on vuosina 1972-73 valmistunut 6-osainen kulttisarja "Mysteerien saari", joka perustuu Jules Vernen Kapteeni Nemo tarinoihin. Sarja oli espanjalais/ranskalais/italialainen yhteistuotanto, josta koostettiin myöhemmin myös kokoillan elokuva. Sarjaa ei ole julkaistu Suomessa DVD:nä, mutta ulkomailla se on jo saatu digitaaliseen muotoon. Internetistä löytyy useita sarjaa käsitteleviä sivustoja, joissa on mm. runsaasti still-kuvia sarjasta. Linkit: http://www.geocities.com/sunsetstrip/...8.12.2006 22:52\nmikä suomalainen 80-luvun tv-sarja?\nMTV:llä oli 80-luvulla viisiosainen sarja Sotapäällikön poika - se voisi olla tarkoittamasi sarja. Sarja filmattiin Lammilla Sankolan kylässä. Tarkempia tietoja sarjasta ei kuitenkaan löytynyt, uusintojakaan ei ilmeisesti 80-luvun jälkeen ole tullut. MTV3:n katsojapalvelun yhteystiedot: http://www.mtv3.fi/info2004/katsojapalvelu.shtml/a01?31951327.7.2006 03:11Helsingin kaupunginkirjasto\nOsaisitteko kertoa minkä niminen tv-sarja tuli 90-luvun lopussa tai 2000-luvun...\nHei! Sarja lienee amerikkalainen Elämän pyörteissä (That's Life), jota tehtiin kaksi kautta vuosina 2000-2002. Draamasarjaa esitettiin Suomessa MTV3-kanavalla. Lähteet: http://finnish.imdb.com/title/tt0247136/ http://www.mtv3.fi/ohjelmat2002/alasivu.shtml?5451323.4.2010 11:37Helsingin kaupunginkirjasto\nEräs taannoin TV2:ssa esitetty sarja mietityttää.\nRitva Valkama ja Sanna-Kaisa Palo näyttelivät äitiä ja tytärtä Napaseutu-nimisessä MTV3:n sarjassa, jonka tapahtumat sijoittuvat heidän pieneen asuntoonsa, joka tosiaan sijaitsi katutason alapuolella. Napaseudun käsikirjoittivat Raila Leppäkoski ja Neil Hardwick, joista jälkimmäinen myös ohjasi sarjan. Tuottaja oli MTV3 ja sarja esitettiin vuonna 1994. Sarja on kuvattu studio-oloissa: osat 1-17 YLE:n studiolla ja osat 11-18 Peacock Teatterissa Linnanmäellä. Lähteet: http://www.imdb.com...6.9.2006 12:18Helsingin kaupunginkirjasto\nKoska Suomen televisiossa pyöri sarja Vastatuuleen ja minä vuonna...Entäs koska...\nNämä 80-luvun alun sarjat ovat tosiaan jääneet hyvin mieleen, ja varsinkin ”Paluu Eedeniin” dramaattisista käänteistään. Siinähän petollinen aviomies työntää vaimonsa krokotiilien ruuaksi, mutta nainen palaakin ja kostaa. Siinä välissä on tietysti käyty melkoinen selviytymiskamppailu ja tarvittu plastiikkakirurginkin perusteellista apua. Ehkä vähän samaan tapaan kuin Naispaholaisessa (Naispaholaisen elämä ja rakkaudet), joka myös pyöri telkkarissa 80-luvulla. Ylen sivuilla tiedetään, että...27.3.2008 13:46Helsingin kaupunginkirjasto


Otsikoinnin merkitys verkkouutisoinnissa on valtava\nKolumni 9.4.2016 15:46\nMielenkiintoisten tapahtumien uutisointi on älypuhelinten ja tablettilaitteiden yleistymisen myötä verkkosivustoilla entistä nopearytmisempää.\nTiedotusvälineet välittävät uutisen lukijoille jopa kymmenissä sekunneissa siitä hetkestä, kun jokin laajalti kiinnostava asia tulee tietoon.\nIhmiset janoavat koko ajan uutisia, eikä se tarve ole ainakaan vähenemässä. Siinä kilpailussa me Karjalaisessa olemme täysillä mukana.\nVerkossa haluamme tarjota paikallisia ja joskus valtakunnallisiakin uutisia mahdollisimman nopeasti, mieluiten ensimmäisenä.\nUutisportaalien, erityisesti Ampparit-sivuston ansiosta lukijamäärien kannalta on usein ratkaisevaa, onko edes hetken toiseksi ripeintä edellä.\nMeillä Karjalaisessa, kuten muissakin vastaavissa sanomalehdissä, ensisijaisin asia on kuitenkin aina totuus ja luotettavuus. Siitä ei tingitä.\nVerkkomaailmassa paljon puhuttava aihe on julkaistavien juttujen otsikointi.\nOtsikoinnin herättämistä tunteista kertoo esimerkiksi ilmiöksi noussut Klikinsäästäjä-yhteisö, jolla on Facebookissa 104 000 tykkääjää.\nKlikinsäästäjä kertoo yleensä yhdellä tai kahdella sanalla vastauksen kryptiseen otsikkoon, jota he pitävät tuomittavana klikkienkalasteluna.\nYhteisön suosio sosiaalisessa mediassa kertoo siitä, että lukijat ovat kyllästyneet otsikoilla vedättämiseen. Ja hyvä niin.\nToki joskus loistavan ja klikinkalastukseksi moitittavan otsikon raja on veteen piirretty viiva. Kuin hulluuden ja nerouden raja.\nAmppareiden kaltaiset sivustot korostavat otsikoinnin merkitystä, koska mitään muuta siellä ei jutusta edes näy. Samoin sosiaalisessa mediassa otsikko on olennaisin elementti, jolla lukijat saadaan houkuteltua. Hyvällä jutulla pitää olla kiinnostava otsikko, muuten se uhkaa jäädä pimentoon.\nOn suorastaan tyhmyyttä piilottaa mielenkiintoinen artikkeli tylsän otsikon alle, mutta toisaalta lukija ei saa koskaan tuntea oloaan huijatuksi.\nHuolehdin verkkosivustomme toimittamisesta pitkälti arkipäivisin, joten oikeanlaisen otsikoinnin pohtiminen on jokapäiväistä ja jatkuvaa.\nVerkkouutisointi on siitä armotonta – ja ennen kaikkea mielenkiintoista – että palaute jutun kiinnostavuudesta tulee välittömästi. Reaaliaikainen kävijälaskuri ja jutun kävijämäärät eivät jätä selityksille varaa.\nHaluamme tarjota verkkosivuillamme paljon ja monipuolista sisältöä, joten paikalliset tapahtumat pääsevät näkyvästi esille.\nMuun muassa tältä viikolta tutut paikalliset uutiset Joensuussa jolkotelleesta hirvestä ja vapaaksi karanneesta hevosesta sekä Ilomantsissa pilkkijää lähestyneestä sudesta ovat mitä kiinnostavinta paikallista luettavaa, vaikka eivät varsinaisina uutisina maailmaa hetkauta.\nTietoa vaan tulemaan meille kaikesta maan ja taivaan väliltä, niin täältä pesee.


Tätä (keittiö)elämää: Inkiväärihillosta speltti-kauramuffinsseja\nVaroituksen sana: älkää käyttäkö näihin paperisia muffinssivuokia. Niiden irtirepiminen aiheuttaa harmitusta. Kannattaa vain voidella muffinssipelti tai käyttää silikonisia vuokia. En ikinä muista ja aina syksyn ensimmäinen erä harmittaa.\nSyy liimautumiseen taitaa olla kaksiosainen - näissä muffinsseissa ei ole lisättyä rasvaa laisinkaan ja lisäksi niissä on hilloa, joka uunissa karamelisoituu. Silti näitä kannattaa tehdä. Ne ovat rakenteeltaan sellaisia ihanan sienimäisiä ja maistuvat terveelliseltä, mutta hyvällä tavalla. Tosin kannattaa muistaa, että hillossa on ihan reippaasti sokeria, joten eivät nämä nyt mitään terveyskakkusia varsinaisesti ole.\nHelppojakin nämä ovat, ei tarvitse kuin sekoittaa.\nTällä kertaa sekoitin joukkoon inkivääri-omenahilloa, joten en maustanut sitten enää muulla kuin kanelilla. Muuta hilloa käyttäessä, voi miettiä maustamista taas eri tavalla.\n1 1/4 kuppia spelttijauhoja (1 kuppi sellainen 2,5 desin kahvikuppi)\n1 1/2 kuppia kaurahiutaleita\nvajaa 1 kuppi inkivääri-omenahilloa\n4 kananmunanvalkuaista kevyesti vatkattuina (käytin keltuaiset lemon curdiin)\n1/2 kuppia jugurttia\npari omenaa pieninä kuutioina\nlisää omenoita siivuina päälle koristeeksi\n(voita tai öljyä vuokien voitelemiseen)\nSekoita kuivat aineet keskenään. Sekoita loput aineet (paitsi omena) keskenään. Sekoita kaikki keskenään ja lisää vielä omenakuutiot. Sitten - arvaattekos? - sekoita taikina tasaiseksi.\nJaa taikina voideltuihin muffinssivuokiin. Paina jokaiseen omenasiivu päälle koristeeksi. Paista uunissa 180 asteessa 25-30min. Jäähdytä pieni hetki ja irrota ritilälle jäähtymään.\nTunnisteet: hillo, inkivääri, kaura, muffinssit, omena, resepti, speltti


Mosconi Tri Shark X Pro Musta osta ja tarjouksia, Kidinn\n14 Vuotta Black / Light Grey\nVäri: Black / Light Grey\nTuotekuvaus Mosconi Tri Shark X Pro\nTekninen kangas, jolla on samanlaisia ominaisuuksia kuin GLISSPEED +, mutta erittäin joustava ja erittäin palautuskykyinen, mikä vähentää lihasten puristusta ja mahdollistaa liikkumisvapauden. Vaatteet valmistetaan yhdessä GLISSPEED +: n kanssa, joten PRO ELAST sijoitetaan strategisesti kehon alueille, joilla vaaditaan suurempaa liikkuvuutta.\nkidinn:ssa olemme sitoutuneet tarjoamaan ainoastaan korkealaatuisia lapset tuotteita, jotka tekevät liikunnasta mukavaa ja nautinnollista. Oletko kiinnostunut ostamaan Mosconi Tri Shark X Pro? Olet onnekas, sillä kidinn:ssä, Vesiurheilu katalogissa ja Uimapuvut kategoriassa, tarjoamme muita lapset tuotteita, jotka voivat täydentää varusteitasi. Tilaa nyt ja saat tuotteesi muutaman päivän kuluessa.\nOminaisuudet Mosconi Tri Shark X Pro\nKestävä Mosconi Tri Shark X Pro


PartyPoker & WPTPoker: Jättietu - $200 freerolli per päivä - Pokerisivut.com\nPartyPoker & WPTPoker: Jättietu - $200 freerolli per päivä\nViesti Kirjoittaja Pokerisivut2 » 28 Kesä 2012, 12:37\nPOKERISIVUT TARJOAA PARTYPOKERIN JA WPT-POKERIN KANSSA JÄTTIMÄISEN ILMAISTURNAUSKAMPANJAN!\nILMAISTURNAUKSET JATKUVAT TIISTAINA 10.7 JA NIITÄ JATKETAAN 5.8. SAAKKA. TÄMÄ POIKETEN AIKAISEMMASTA OHJELMASTA\n- Ensitallettajille $200 ilmaisturnaus per päivä 6.7-5.8.\n- $1500 ilmaisturnaus kaikille kauttamme rekisteröityneille asiakkaille\n- WPT-POKERILLA TÄYSIN SAMAT LOYALTYT JA PS-PISTEET KUIN PARTYPOKERILLA!\nLISÄKSI PARTYN / WPT-POKERIN LOYALTY JA JATKUVAT POKERISIVUJEN KAUPPAPISTEET. EDUT YHDISTETTYNÄ SAAT JOPA 65% PALAUTUKSET\nPOKERISIVUJEN TARJOAMAT EDUT WPT-POKERILLA:\nWPT-POKERI ON PARTYPOKERIN TOINEN BRANDI ELI TOIMII TÄYSIN SAMALLA ALUSTALLA JA SAMASSA VERKOSSA. PELEISTÄ SAAT TÄYSIN SAMALLA TAVALLA LOYALTYT JA POKERISIVUJEN PISTEET KUTEN PARTYPOKERILLA. SIVUJEMME KAUTTA TULEVAT PARTYPOKERIN KAMPANJAT OVAT HEINÄKUUSTA ALKAEN YHTEISIÄ WPT-POKERIN KANSSA.\n- PS-kauppapisteitä max 15%\n- max 50% WPT Poker loyalty\n- Yhteensä jopa 65% palautukset muiden etujen lisäksi!\n- $100 ensitalletusbonus\n- ETA-lisenssi Gibraltarilla\nAVAA TILI WPT-Pokerille TÄSTÄ\nPOKERISIVUJEN TARJOAMAT EDUT PARTYPOKERILLA:\n- max 50% Partyn loyalty\n- $500 ensitalletusbonus\nAVAA TILI PartyPokerille TÄSTÄ\nHuom! Jos sinulla on jo tili PartyPokerille muuta kautta, ota yhteyttä Pokerisivut.com-asiakaspalveluun. Viestiin mukaan Partyn Username.\n$200 ilmaisturnaus per päivä (ensitallettajat)\nTähän turnaukseen pääsevät ensitallettajat. Ensitalletus 28.6. tai sen jälkeen. Ilmaisturnauksia järjestetään päivittäin 6-5.8. Jos teet ensitalletuksesi esim. 2.7. niin pääset mukaan kaikkiin turnauksiin.\nLöytyy: Tournaments -> Special välilehdeltä pokeriohjelmistosta\nNimi: Pokerisivut New depositor Freeroll\nAika: 6.7 alkaen päivittäin klo 20:00 CET (21:00 suomen aikaa) 6-5.8.\nVaatimukset: Ensitalletus 28.6. tai jälkeen niin pääsee mukaan turnauksiin\n- huomiona jos tallettaa samana päivänä kun turnaus alkaa niin ko. päivän turnaukseen ei välttämättä ehdi mukaan\n$1500 ilmaisturnaus (kaikille)\nTähän turnaukseen pääsevät kauttamme PartyPokerille tai WPT-pokerille rekisteröityneet asiakkaat. Turnaukseen pääsyyn on todella helppo vaatimus, sinun täytyy kerätä 100 Party tai WPT -pistettä ($50 rakena) heinäkuun aikana.\nNimi: Pokerisivut $1500 freeroll\nAika: Keskiviikko 8.8. klo 19:00 CET\nVaatimukset: 100 PartyPoker tai WPT-Pokerin pistettä pokeripeleistä heinäkuun aikana\nIlmaisturnauskampanjan yleiset säännöt\n- PartyPoker, WPTPoker ja Pokerisivut pidettävät oikeuden muutoksiin Freeroll-kampanjassa ilman eri ilmoitusta.\n- Mikäli joku ilmaisturnauksita epäonnistuu tai pelaaja ei pääse mukaan jostain syystä niin tästä ei järjestetä uusiintaa tai anneta erillistä hyvitystä\nMUIDEN ETUJEN LISÄKSI SAAT POKERISIVUJEN PISTEITÄ TAULUKON MUKAISESTI\nEtu on identtinen molemmissa Pokerihuoneissa. WPT-Poker on partypokerin toinen brandi ja toimii täysin samalla alustalla sekä samassa verkossa. Partypoker ja WPT -pisteet kertyvät täysin samalla lailla eli ei ole merkitystä kumman paikan valitset peleillesi.\n-VIP-pistepalkinnon kohdalla on kokonais VIP-pistemäärä jonka pelaaja saa rajan saavutettuaaan\n-Suluissa oleva summa tulee automaattisesti pelaajan Pokerisivut.com tilille rajan kohdalla.\n-PartyPoker / WPTPoker -pisteet ovat taulukossa peruspisteitä ilman mitään kertoimia\n-Taulukko on kuukausikohtainen ja jokaisen kuun alussa lähdetään nollasta liikkeelle.\n-Taulukossa seurataan pokeripeleistä kertyneitä pisteitä\nRe: PartyPoker & WPTPoker: Jättietu - $200 freerolli per päivä\nViesti Kirjoittaja Pokerisivut2 » 05 Heinä 2012, 10:23\nTähän turnaukseen pääsevät ensitallettajat. Ensitalletus 28.6. tai sen jälkeen. Ilmaisturnauksia järjestetään päivittäin 6-31.7. Jos teet ensitalletuksesi esim. 2.7. niin pääset mukaan kaikkiin turnauksiin.\nAika: 6.7 alkaen päivittäin klo 20:00 CET (21:00 suomen aikaa) (6-31.7)\nTälle päivälle on aikataulutettu yksi ensitallettajien turnaus. Tämä on virheelisesti laitettu, mutta jos pääsee mukaan niin turnauksen voi pelailla.\nViesti Kirjoittaja LouisstWulf » 06 Heinä 2012, 15:19\nTein aamupäivällä tilin WPT:lle, talletin ja onnistuin rekkaamaan aulassa näkyneisiin kolmeen tämän sarjan turnaukseen. Nyt nuo turnaukset ovat kadonneet aulasta ja myös 'My tournaments'-listasta. Mahtaako kukaan muukaan nähdä näitä turnauksia ja vika olla siinä etten vielä ole noita oikeutettu pelaamaan vai toimiiko tämä nyt taas yhtä luotettavasti kuin nämä freeroll-kamppanjat aina ennekin?\nLiittynyt: 17 Helmi 2006, 19:40\nViesti Kirjoittaja Torcha » 06 Heinä 2012, 17:09\nLouisstWulf kirjoitti: Tein aamupäivällä tilin WPT:lle, talletin ja onnistuin rekkaamaan aulassa näkyneisiin kolmeen tämän sarjan turnaukseen. Nyt nuo turnaukset ovat kadonneet aulasta ja myös 'My tournaments'-listasta. Mahtaako kukaan muukaan nähdä näitä turnauksia ja vika olla siinä etten vielä ole noita oikeutettu pelaamaan vai toimiiko tämä nyt taas yhtä luotettavasti kuin nämä freeroll-kamppanjat aina ennekin?\nEi näy turnauksia ei.\nThe issue has been escalated to the respective department of ours and as soon as they provide resolution I will contact you back.\nEi ole vielä kuulunut mitään\nLiittynyt: 06 Heinä 2012, 16:34\nViesti Kirjoittaja M78 » 07 Heinä 2012, 07:52\nAvasin tilin ihan noita freerolleja varten. Ei vaan löydy yhtään? Voisiko joku Pokerisivuilta kommentoida, että missä mättää?\nViesti Kirjoittaja Pokerisivut2 » 07 Heinä 2012, 12:48\nParty / WPTpokerilta kommentoivat asiaa, että turnaukset tulevat takaisin viikonlopun jlk ja niitä jatketaan 5.8. saakka. Aikaisemmista turnauksista oli unohtunut asentaa varsin tärkeä ominaisuus eli "PrizePooli". Joutuivat ottamaan kaikki virheellisesti asennetut turnaukset pois.\nPalkinnot hyvitetään manuaalisesti niille jotka osallistuivat turnauksiin jossa ei ollut prizepoolia.\nViesti Kirjoittaja Toah » 07 Heinä 2012, 14:53\nPiti oikein tarkistaa onko sallittua että on tunnarit "molemmilla" saiteilla, sekä partyllä että WPT:llä.\nKoska partylla minulla jo oli tunnari,ja nähtävästi tilin liittäminen ei jostain syystä onnistunut, ja minua\nkiinnostaa tuo PSVIP etu..\nJoten tässä vastaus kaikille samaa miettiville..\nTässä vastaus heidän supportiltaan..\nWith regard to your query, note that even though PartyPoker and WPTPoker belong to the same company ("bwin.party"), they are different and separate, which means you are allowed to have accounts on both platforms. This will not cause any issues on our end.\nLiittynyt: 21 Joulu 2005, 20:27\nViesti Kirjoittaja vertsi » 09 Heinä 2012, 13:07\nMikä ihme tuolla Wpt pokerilla on kun kirjautuminen ei onnistu! Vaikka on rasti tuossa "remember me" kohdassa niin noiden tunnareiden kohdalla on jotain siansaksaa Ja mitään ei tapahdu kun kirjoittaa oikeat tunnukset..\nedit. latasin softan uudelleen jolloin onnistuin\nViesti Kirjoittaja Chiee » 10 Heinä 2012, 09:52\npoitäskö rakeseurannan pelittää tääl?\nViesti Kirjoittaja Pokerisivut2 » 10 Heinä 2012, 10:02\nParty ja WPT pokerilla seurannassa ovat pokeripeleistä kerätyt party / WPT pokeri pisteet. Saamme tilastoja yleensä kerran viikossa ja kun klikkaa seurantaa niin pääsee tarkemmalle sivulle josta löytyvät pisteet. Rakemäärän saa kun jakaa pistemäärän kahdella.\nViesti Kirjoittaja Aanselmo » 17 Heinä 2012, 08:10\nOonkohan sittenkin möhlinyt jossain kohtaa tiliä tehdessä kun WPT:ta ei vieläkään näy tuolla oikean yläkulman rakeseurannassa...? Tilin teosta on yli viikko aikaa.\nViesti Kirjoittaja Pokerisivut2 » 17 Heinä 2012, 08:55\nMeillä tilastoissa viivettä niin toistaiseksi ei ole saatavilla tuloksia kuin 8.7. saakka. Koht puolin tulee uudet tilastot.\nAanselmon tili on kunnossa.\nViesti Kirjoittaja Interpol » 17 Heinä 2012, 23:16\nEn suosittele WPTPokerille tilin tekemistä kenellekään. Ei oo vuosikausiin yksikään saitti källännyt mua näin pahasti kuin WPTPoker. Yhden session pelata ja reilut 3 kiloa se mulle maksoi. En ikinä enää koske pitkällä tikullakaan tohon lafkaan, enkä suosittele samaa kenellekään muullekaan omista rahoistaan kiinnostuneelle.\nTaustatietona oon pelannut PartyPokerilla turnauksia noin 250 päivää vuodessa vuodesta 2010. Eli jotain 600 sessiota takanapäin, jonka aikana mulla on tasan kerran ollut teknisiä ongelmia, ja silloin Partyn support hyvitti mulle vuorokaudessa ICM-valuet takaisin.\nWPTPokerilla eka sessio, ekat 5h menee ihan hyvin. Lopulta mulla on 5 turnausta auki loppuillasta ja todella syviä runeja:\n$99+rebuy super monday, alkustäkki 3k, mulla on 46k\n$120 turbo, alkustäkki 3k, mulla on 48k\n$55 fo, alkustäkki 3k, mulla on 21k\n$22+rebuy, alkustäkki 3k, mulla on 12k\n$33turbo jossa mulla on 3k alkustäkki edelleen.\nTosta voi jokainen varmasti laskea että noiden stäkkien arvot on PIKKUISEN isommat kuin se alkuperäinen sijoitus... kahdessa ensimmäisessä mulla oli molemmissa 4x average. Tossa 120 turbossa esim oli yhteensä 348k chippiä koko turnauksessa eli mulla oli 1/7 merkeistä vaikkei oltu lähelläkään rahoja.\nMitä sain takas: $309. Oon nyt vääntänyt 20 emailia back and forth supportin kanssa ja niiden final word oli että enempää ei korvata (sivuhuomiona en tiedä miten ne laski tän $309, huomioiden että edes buyinit ei oo noin vähää, mulla oli pelkästään 99r:ssä buyinejä $279 sisällä).\nMä niin arvasin että tässä käy jotain tällaista paskaa kun tollasessa källipuljussa pelaa, joten kuvasin camtasialla kuinka mulla rullas 8 muuta saittia auki ongelmitta, yritin myös 2 eri koneella antivirukset päällä ja pois ja tyyliin kaikkea mahdollista eikä mikään toiminu ennen ku olin blindautunut ulos kaikista. Supportista vielä sanottiin että ne vahvistaa kyllä sen että vika oli siellä päässä, mutta oikeita summia ei kuitenkaan korvata koska eihän koskaan olisi voinut tietää miten olisi käynyt!\nJa tosiaan vastaava tilanne käynyt 1x/600 sessiosta Partylla ja ne korvas välittömästi oikeat määrät. WPTPokerilta lähti rollit pois ja aion kertoa jokaiselle kaverilleni että tuolla ei kannata pelata koska minkäänlaista oikeusturvaa ei ilmeisesti ole. Oikeiden summien korvaaminen ois maksanut jo pelkästään mun kohdalla WPT:lle itsensä 2 kuukaudessa takaisin reikkinä mikä meneekin nyt takaisin Partylle, puhumattakaan siitä jos toivottavasti saan jonkun muunkin välttämään tuolla lafkassa pelaamista.\nViesti Kirjoittaja Aanselmo » 18 Heinä 2012, 15:30\nOn muuten melko hyödytön paikka tuo WPT tällaisille satunnaiselle mikrokynyttäjille sen jälkeen kun on ensitalletusbonuksen hoidellut pois alta, siis jos ei tahdo ihan ilmaiseksi pelata. Kellotin reilussa viikossa vähän päälle 600 pinnaa kasaan, meinaa siis sitä, että maksoin lähinnä plo kympin pelaamisesta tuonna aikana päälle $300. Nyt kun menin sitten katsomaan wpt-kaupasta nuita käteisbonuksia niin pisteet riitti peräti yhden $10 käteislunastuksen ostoon . 500 pistettä maksoi tuo eli palautus vastasi niinkin hurjaa kuin 4% rakebackia . Kotiutin kaikki ulos enkä tuolla pelaa enää muuta kuin nämä psivujen hassun hauskat frollit.\nLiittynyt: 11 Touko 2007, 18:18\nViesti Kirjoittaja flint » 18 Heinä 2012, 16:05\nAika ihme kun yritin äsken mennä pelaamaan niin WPT pokerin ohjelma sano et jenkit ei voi pelata Pari minuuttia kun venailin niin taas päästi pöytään.


Historia | fortum.fi\nLoviisan ydinvoimalaitos on Suomen ensimmäinen ydinvoimalaitos. Loviisan ydinvoimalaitoksella on kaksi voimalaitosyksikköä, joista Loviisa 1 aloitti tuotannon helmikuussa 1977 ja Loviisa 2 marraskuussa 1980. Voimalaitosyksiköt ovat VVER-440 tyyppisiä painevesireaktoreita.\nLoviisan ydinvoimalaitos toteutettiin monikansallisena hankkeena, jossa itä ja länsi ensi kertaa toimivat yhteistyössä ydintekniikan alalla. Hankkeen kotimaisuusaste oli noin 50 %. Neuvostoliitosta hankittiin reaktori, turbiini, generaattori ja muut pääkomponentit. Voimalaitoksen turvallisuusjärjestelmät, valvontajärjestelmät ja automaatiojärjestelmät ovat länsimaista alkuperää.\nReaktorirakennuksen teräksinen suojakuori ja siihen liittyvät jäälauhduttimet valmistettiin Westinghousen lisenssillä.\nLoviisan ydinvoimalaitos rakennettiin täyttämään kehittyneimmät länsimaiset turvallisuusvaatimukset. Turvallisuutta ja käytettävyyttä parannetaan jatkuvasti mittavilla uudistushankkeilla.\n1970- ja 80-luku\nVoimalaitoksen kakkosyksikkö liitetään ensimmäisen kerran sähköverkkoon 4.11.1980. Voimalaitoksen ykkösyksikkö liitettiin sähköverkkoon runsaat kolme vuotta aikaisemmin, 8.2.1977. Kakkosyksikön kaupallinen käyttö alkoi 5.1.1981 ja sen vihkiäiset järjestettiin 14.5.1981. Vuonna 1981 Loviisan voimalaitos tuotti noin 15 % Suomen sähkönkulutuksesta. Voimalaitoksella työskenteli vakituisesti noin 420 henkilöä.\nTurvallisuusjärjestelmien parannuksia, mm. vakavien onnettomuuksien hallintajärjestelmät (SAM) otettiin käyttöön. Käytetyn polttoaineen kuljetus Venäjälle päättyi vuonna 1996. Voimalaitoksen ensimmäinen modernisointihanke (LOMO) valmistui 1998, ja sen ansiosta laitoksen tehoa voitiin nostaa noin 10 %.\n2001: Eduskunta hyväksyi periaatepäätöshakemuksen käytetyn polttoaineen loppusijoituslaitoksen perustamisesta Olkiluotoon.\n2002: Voimalaitos sai Inspectan ympäristösertifikaatin.\n2007: Valtioneuvosto myönsi uuden käyttöluvan 20 vuodeksi, Loviisan ykkösyksikölle vuoteen 2027 ja kakkosyksikölle vuoden 2030 loppuun saakka. Voimalaitokselle myönnettiin työturvallisuustoimintaa koskeva sertifikaatti (Inspecta). Loviisan ykkösyksikkö tuottanut sähköä 30 vuotta.\n2008: Loviisan kakkosyksikkö tuottanut käyttöhistoriansa aikana vuodesta 1980 yhteensä 100 TWh sähköä.\n2009: Loviisan voimalaitos tuottaa noin 10 % Suomen sähkönkulutuksesta. Loviisan kakkosyksiköllä aloitetaan valvomoautomaation uusintahanke.\n2010: Voimalaitoksella työskenteli vakituisesti noin 480 henkilöä. Loviisan kakkosyksikkö tuottanut sähköä 30 vuotta.\n2016: Kiinteytetyn radioaktiivisen jätteen kiinteytyslaitos vihittiin käyttöön.\n2017: Helmikuussa STUK hyväksyi Loviisan voimalaitoksen määräaikaisen turvallisuusarvion. Loviisan ykkösyksikkö juhli 40-vuotista tuotantoa. Virtuaalipaneelein toteutettu täyden mittakaavan koulutussimulaattori otettiin testauskäyttöön.\n2018: Laitoshistorian laajin modernisointiohjelma (investoinnit 2014-2018 n. 500 milj. euroa) saatiin onnistuneesti päätökseen. Voimalaitoksen automaatiouudistus saatiin päätökseen.\n2019: Molempien yksiköiden reaktoritöissä käytettävien Polar-nosturien modernisointi valmistui. Kiinteytetyn nestemäisen radioaktiivisen jätteen loppusijoitus aloitettiin.\nHiilidioksidipäästötöntä energiaa – tutustu ydinvoimaan Fortumilla\nLue lisää ydinvoimasta


Aeroad CF SLX Disc Frameset Electrical | CANYON FI\nAeroad CF SLX Disc Frameset Electrical - Mikäli sinulla on oma ajatuksesi siitä, millainen on paras mahdollinen levyjarruilla varustettu kilpapyörä, kutsumme sinut tekemään siitä totta. Uskomattoman kiertojäykkä Aeroad CF SLX Disc -runkomme on optimoitu elektronisille osasarjoille.\nMe teemme kaikkemme mahdollistaaksemme ihannekokoonpanosi. Kevyen rungon ja haarukan lisäksi paketissa on uskomaton H36 Aerocockpit-ohjaamo ja S27-satulatolppa, joiden avulla maksimoit pyörän aero-ominaisuudet. Runko on myös yhteensopiva PressFit 86 -keskiön kanssa.\nAeroad CF SLX Disc -runko on kokonaisuudessaan vaivatonta nopeutta ja täydellistä hallintaa. Se on hiukan painavampi kuin vannejarruille suunniteltu sisarmallinsa, mutta sen 12 mm läpiakselit parantavat jäykkyysominaisuuksia huomattavasti. Tämä runko siirtää jokaisen watin suoraan tienpintaan nousuissa ja sprinteissä. Kehittämämme Trident 2.0 -putkiprofiilit ja aggresiivinen Pro-geometria tehostavat suorituskykyä monissa eri tyyppisissä olosuhteissa, joten voit säästää watteja tilanteisiin, joissa tarvitset niitä eniten.\nSuunnittelemamme Canyon FK0041 CF SLX Disc -etuhaarukat tarjoavat jotakin kilpailijoista poikkeavaa, kiitos niiden hieman leveämmän ja suoran 1 ¼" etuhaarukan kaulaputken antaen kiertojäykkyyden, jollaista maantiepyörissä ei ole totuttu näkemään. Tämä merkitsee, että sinulla on vakaa alusta sprinteille tasaosuuksilla ja seisaalta polkemiselle, sekä paras käsittelytarkkuus kun rullaat alas suosikkialamäkiäsi. Hydrauliikkaletkut on reititetty rungon sisälle, ja flat mount -standardi takaa jarrulänkien tarkan sijoittelun.


Tämän takia Levin maailmancupkisa halutaan järjestää marraskuun alussa - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nTämän takia Levin maailmancupkisa halutaan järjestää marraskuun alussa\nKotimaa Julkaistu 06.11.2011 20:27 (Päivitetty 18.11.2011 22:05)\nLevillä on kärsitty lumen puutteesta 5.11.2011.\nHarvinaisen lämmin syksy koitui tänä vuonna Levin alppihiihdon maailmancupkisojen kohtaloksi.\nKun pakkasta ei ollut lähipäiville luvassa, Levin maailmancup jouduttiin peruuttamaan. Alun perin kisa oli tarkoitus järjestää ensi viikonloppuna.\nKisojen peruuntumisesta aiheutuu miljoonaluokan tappiot, mutta Levin Matkailu Oy:n toimitusjohtaja Jussi Töyrylän mukaan Levin imago kestää tapahtuneen.\nTöyrylä sanoo, että kisat on haluttu Leville marraskuun alkuun markkinointihyödyn takia.\n– Maailmancupissa on Söldenin avauskisan jälkeen pidempi tauko, ennen kuin kiertue siirtyy Pohjois-Amerikkaan. Jotta tämä tuote pysyy mielenkiintoisena, niin oli hyvä täyttää tämä välijakso Söldenin ja Pohjois-Amerikan välillä. Saadaan markkinointihyödyt tulevalle kaudelle, Töyrylä kertoo MTV3 Uutisille.\n"Kisat pystytään marraskuussa järjestämään"\nVaikka tänä syksynä kisa jouduttiin perumaan, Töyrylä muistuttaa, että aikaisempina vuosina Levillä on marraskuussa laskettu. Kerran aikaisemmin, vuonna 2007, kisa jouduttiin peruuttamaan niin ikään lumipulan takia.\n– Tänä vuonna sää oli ennenkuulumattoman lauha. Kerran 50 vuodessa on näin lämmin syksy. Uskomme, että marraskuussa kisat pystytään järjestämään. Toki aikataulua kannattaa miettiä ja FISin kanssa puhua, onko mitään tälle ajankohdalle tehtävissä. Voisiko kisoja siirtää hieman myöhäisempään ajankohtaan, jolloin olisi helpompi taata hyvät lumiolosuhteet.\nSiitä, kisataanko Levillä ensi vuonna eri aikaan, on Töyrylän mukaan vielä liian aikaista puhua. Ongelma on siinä, että Pohjois-Amerikassa vauhtilajit lasketaan aika pian Levin kisan jälkeen.\n– Varsinkin miesten puolella on laskijoita, jotka osallistuvat sekä tekniikkalajeihin, pujotteluun, mikä meillä on, ja vauhtilajeihin Pohjois-Amerikassa. Nämä kaksi kisaa eivät oikein voi olla päällekkäin.\nLevin maailmancupin peruuntuminen puhuttaa\nLevillä laskettelijat vaihtuivat rinteitä järsiviin poroihin\nLevin maailmancupin kisan järjestäminen epätodennäköistä\nTeknologiateollisuuden lakossa sovintoesitys Teknologiateollisuuden lakko päättyy