Mitkä julkiset palvelut saatava omalla kielellä ? Service på svenska ? — Uusi kielipolitiikka\nMitkä julkiset palvelut saatava omalla kielellä ? Service på svenska ?\n14.1.2013 13:38 JV Lehtonen 115 kommenttia\nTämä blogi on nelikielinen, interaktiivinen pitkäaikaisblogi.\nDenna blogg utreder, vilken service ska tryggas på medborgares modersmål.\nВаше мнение важнo; Напишите ваши комментарии\nYou can use your own language, but there is no guarantee that you will be understood by all participants.\nModerointi onnistuu yllä käytetyillä kielillä, mutta oma osuuteni on aina suomeksi.\nEli kokeillaan keskustelua julkisista palveluista,\njotka pitää turvata kansalaisen omalla äidinkielellä.\nNäkökulma on ihmisoikeusnäkökulma.\nKommentointi siis omalla nimellä, omalla kielellä, ihmisoikeusnäkökulmasta,\noikeudenmukaisuus ja tarkoituksenmukaisuus huomioiden.\nKommentit katsotaan mahdollisuuksien mukaan kerran päivässä.\nOlen yksityishenkilö, en poliitikko.\nPolitiikassa tuen Simon Eloa.\nKielipolitiikkaa voi harjoittaa esim. sivuilla...\nHUOM. Julkaisemani sivusto on joutunut palvelunestohyökkäyksen kohteeksi.\nSaamieni selvitysten mukaan ainakaan jenkit eivätkä venäläiset ole hyökkäyksen takana ;-)\nVille Salonen 14.1.2013 14:26\nKaikki tarpeellinen julkinen palvelu pitäisi olla meille kaikille Suomalaisille omalla kielellämme, eli suomen kielellä.\nSiihen en ota kantaa, mikä on tarpeellinen julkinen palvelu.\njukka makinen 14.1.2013 14:55\nTulkkipalvelu oikeusistuimiin. Muuta ei tarvita.\nKaikki muu julkinen palvelu tapahtukoon suomen kielellä.\nPekka Iiskonmaki 14.1.2013 15:20\nMa mõistsin seda kõikides jutustatud keeltes. Kuidas sina?\nJV Lehtonen 14.1.2013 20:27\nTänan, väga hästi.\nPekka Iiskonmaki 14.1.2013 15:22\nEn ole sensuurin kannattaja ja jatkossa en kommentoi. Pardon.\nJV Lehtonen 14.1.2013 20:29\nVabantage, ei ole siin tsensuurist kusimus,\nteretulemast iga päev blogi juures.\nBlogi jatkub suve saakka.\nTuomo Salovaara 14.1.2013 17:00\nSuomi pitää muuttaa virallisesti yksikieliseksi maaksi. Sitä vaatii maan todellisten kieliolojen tunnustaminen sekä kaikkien suomalaisten oikeudenmukainen ja yhdenvertainen kohtelu.\nJulkinen hallinto- ja palvelut tulee järjestää pääsääntöisesti maan enemmistön kielellä suomeksi.\nRuotsin kielestä tulee tehdä virallinen vähemmistökieli ja ruotsinkielisiä palveluita tulee järjestää tarpeen mukaan niillä alueilla, joilla ruotsinkielisten osuus väestöstä on merkittävä(yli 20%)\nJan-Erik Andelin 14.1.2013 22:05\nMinkälaiset olisivat suomenkieliset palvelut niissä Suomen mantereen kahdeksassa kunnassa, jossa suomenkielisiä on vähemman kuin 20 %? Millaiset palvelut tulisi taata Ahvenanmaan noin 1 400:lle suomenkieliselle?\njukka makinen 15.1.2013 05:12\nKaikissa kunnissa kaikki palvelut suomen kielellä. Sitä tarkoittaa yksikielisyys. Niissä kunnissa missä on ruotsinkieleinen enemmistö, palvelut ovat edelleen suomenkieliset. Mikäli ruotsinkielinen ei pärjää suomeksi, tarjotaan hänelle tulkin apua.\nAhvenanmaa erotetaan kokonaan Suomesta. Mukaan lukien valtion tuet Ahvenanmaalle. Mitä he sitten tekevät suomenkieliselle vähemmistölleen on heidän, vähemmistön ja EU'n ihmisoikeustuomioistuimen välinen asia.\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 00:16 Vastaus kommenttiin #21\nPuhut niin kuin kunnan palveluja tarjoaisi joku ulkopuolinen, kansallinen työvoima. Näinhän ei ole, vaan kunnan fyöntekijät ovat useimmin oman kunnan asukkaita. Miksi ajattelet, että vahvasti ruotsinkielisellä alueella viranhaltijan ja asiakkaan pitäsi hoitaa asiansa suomeksi?\njukka makinen 16.1.2013 12:09 Vastaus kommenttiin #41\nSiksi että yksikielisessä Suomessa ainoa virallinen kieli olisi suomi.\nMikäli virkailija ja asiakas ovat äidinkieleltään molemmat ruotsinkielisiä, saavat he tietenkin keskenään puhua ruotsia. Mutta asiakirjat ja kaavakkeet olisivat ainoastaan suomeksi.\nTuomo Salovaara 15.1.2013 10:50\n"Minkälaiset olisivat suomenkieliset palvelut niissä Suomen mantereen kahdeksassa kunnassa, jossa suomenkielisiä on vähemmän kuin 20%? Millaiset palvelut tulisi taata Ahvenanmaan n.1400:lle suomenkieliselle?"\nMaan virallisella kielellä palveluita saisi tietenkin kaikissa kunnissa mannermaalla.\nAhvenanmaa on itsehallintoalue, jota Suomen kielilainsäädännön määräykset eivät koske. Emämaan tulisi kuitenkin tarvittaessa painostaa saarimaakuntaa tarjoamaan suomenkielisille säälliset palvelut.\nJan-Erik Andelin 15.1.2013 14:13 Vastaus kommenttiin #25\nSiitähän on nimenomaan tässä keskustelussa kyse. Mitkä ovat "säälliset" palvelut? Ahvenanmaallahan kielisuhteet ovat tasan päinvastaiset mannermaan kanssa. Siellä on 5 % kielivähemmistö. Kouluissa valtaväestö lukee heidän kieltään 7. luokalta alkaen.\nJV Lehtonen 15.1.2013 20:11 Vastaus kommenttiin #33\nAhvenanmaalta on pakollinen suomi poistettu!\nFinska är obligatoriskt i svenskspråkiga grundskolor (utom på det enspråkiga Åland).\nwww.landguiden.se › Länder/Områden › Europa - Käännä tämä sivu\nEndast engelska är obligatoriskt främmande språk i de åländska skolorna, medan finska och andra språk kan väljas frivilligt.\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 00:23 Vastaus kommenttiin #37\nJo, finskan är frivillig, men ålänningarna läser den ändå för att kunna ge den där 5 % procents minoriteten betjäning på sitt eget språk. :-) Och för att klara sig om de vill arbeta i Finland. Och för att kunna göra business i Finland, Och för att kunna betjäna människor från Finland i turismen och på färjorna.\nJV Lehtonen 14.1.2013 23:57\nJan-Erik Andelin 15.1.2013 00:26\nJust det, största delen av de blå på Åland och i Österbotten.\nTitta också här: http://bit.ly/RTUDR9\nHeikki Soininen 14.1.2013 17:12\nHauska kirjoitus. Miksi emme alkaisi käyttää jonkilaista skandinaaviskan versiota keskustellessamma erikielisten suomalaisten kanssa ? Voisimme nimittää sitä vaikka fennoskaksi. Olen käynnyt uranai aikana useisa pohjoismaisissa (nordiska) kokouksissa. Skandinaaviska toimii suurin piirtein niin, että riikinruotsalaiset puhuvat pääosin omaa ruotsiansa, norjalaiset sen verrna kun ruotsia osaavat ja panvevat sinne väliin omia sanojansa, samoin tekevät tanskalaiset. Suomenruotsalaiset yrittävät puhua jonkinlaista ruotsia joka kuulostaa kyllä täysin poikkeavalta riiksvenskaan verrattuna.\nFennoskaa puhutaan siis seuraavalla tavalla: Suomenkieliset puhuvat pääosin suomea, väliin voi pikantisti heitellä muista kielistä oppimiaan sanoja. Pahitteeksi eivät ole piristävät kielioppivirheetkään. Muut yrittävät puhua suomea niin paljon kuin osaavat ja loput sanomisensa kulloisellakin äidinkielellään. Fennoskasta voisikin tulle hauska yhteiskili eikä ole sanottu, että 10 v:n kuluttua jopa yliopistoissa olisi fennoskan professuureeja.\nJV Lehtonen 14.1.2013 20:36\nHauska, mutta tällä on vakava tarkoitus.\nYritetään löytää jokin kansalaislähtöinen ratkaisu tähän\nAikaa on varattu puoli vuotta, ja keskustelu on moderoitu.\nEi siis sensuroitu, vaan kerran päivässä moderoitu.\nPysykää mukana, vaikka kerran viikossa.\nJan-Erik Andelin 14.1.2013 20:26\nSkola och dagvård, sjukvård, åldrings- och demensvård, rättsväsende och nödtjänster (alarmcentral, polis, brandkår) måste fungera helt och hållet på ens eget modersmål.\nJV Lehtonen 14.1.2013 20:31\nOk, vi kör igång med dessa inlägg.\nJV Lehtonen 14.1.2013 20:38\nKeskustelu jatkuu puoli vuotta, joten kommentteja voi jättää joka päivä,\nmutta niitä ei lueta joka tunnin välein, vaan kerran päivässä,\nCenita Sajaniemi 15.1.2013 00:38\nSen sijaan että miettisin mitä palveluja haluaisin/tarvitsisin omalla äidinkielelläni toivon että "palvelu" on korkealuokkaista ja "uusinta uutta".\nMonet ovat valmiita matkustamaan parempaa hoitoa saadakseen niin kotimaassa kuin muihin maihin.\nMinulle kelpaa tulkki ja sanakirjat jos tiedän hoidon/palvelun olevan hyvää.\nVoisimme innostua EU:sta, tai ainakin pistää plussat toiseen koriin..\nOn korkea aika myös Suomen sivistyä. Kauhea ajatus, että ihminen on tyhmistymässä.. johtuu ehkä tuosta pelottelupolitiikasta.\nJV Lehtonen 15.1.2013 09:52\nHyvä huomio. Sen sijaan, että palvelu olisi ehdottomasti saatava omalla kielellä, pitäisi panostaa palvelun laatuun.\nTerveydenhoidossa kaiketi jo saa Suomen sisälläkin valita oman terveyskeskuksen koko maassa.\nKukin voi priorisoida, meneekö lähiläääkäriin, joka palvelee vain suomeksi vai esim. Pietariin lääkäriin, missä taatusti saa venäjänkielistä palvelua.\nMonet venäläiset tuttavani käyvät Pietarissa erikoislääkärillä,\nkoska saavat siellä asiansa esitettyä omalla äidinkielellään.\nTavallisen flunssan voi hoitaa suomeksikin.\nJan-Erik Andelin 15.1.2013 11:27\nNyt liikutaan jo vähän yksityisten palvelujen puolella, eikö?\nJV Lehtonen 15.1.2013 10:11\nYritetään löytää vastaus seuraaviin:\nMikä on se prosentuaalinen väestöosuus tai määrällinen väestöpohja,\njolla palvelut pitää saada omalla kielellä ?\nPitääkö julkisen sektorin taata palvelut julkisen\nsektorin tuottamina nimenomaan kotikunnan alueella\nvai voiko ne tuottaa ulkoistettuina esim. ostosetelillä\njossain toisessa kunnassa ?\nPitääkö omakielisten palveluiden tuottamiseen olla samankielinen hallintokoneisto (byrokratia) ?\nTulkkipalvelujen kannattajia "nakitan" seuraavalla:\nNykyaikaiset tulkkipalvelut ovat varsin monimuotoisia ja tehokkaita,\ntulkin ei suinkaan aina tarvitse olla fyysisesti läsnä.\nLisää tietoa kaipaisin tulkkaustuotteista ja -palveluista.\nItse olen USAssa tutustunut tällaiseen firmaan,\nTuomo Salovaara 15.1.2013 11:15\nVäestöosuuden alaraja voisi olla 20%. Silloin mukaan tulevat joka tapauksessa kaikki ne alueet, joilla voi puhua elävästä kaksikielisyydestä.\nPitää määritellä tarkasti, mitä omakielisellä palvelulla tarkoitetaan.\nOstoseteli on erinomainen ratkaisu. Silloin voi tarjonnan mukaan valita myös palvelukielen.\nOmakielisille palveluille ei tarvita omaa hallintokoneistoa.\nTulkkausta ym. tukea internetissä.\nJan-Erik Andelin 17.1.2013 01:22\nIhan uteliaisuuttani kyselen mitä arvelet tapahtuvan, jos tuo kaksikielisen kunnan kynnys nostettaisiin 8%:ista 20%:iin? Sehän lähinnä tarkoittaisi, että pääkaupunkiseudun kunnat muuttuisivat yksikielisiksi. En tiedä oletko sitten Halla-ahon kannalla, että Helsingin ja Turun erikoisstatukset jäisivät jotenkin melko vahvoina voimaan.\nNoh, kysymykseni on: luuletko ruotsinkielisten "suomalaistuvan" näillä yksikielisiksi muuttuneilla alueilla? Vai lähtisivätkö he muuttamaan ruotsalaisimmille maille, kuten esim. Porvooseen tai Raaseporiin?\nTuomo Salovaara 17.1.2013 18:36 Vastaus kommenttiin #60\n"Noh,kysymykseni on:luuletko ruotsinkielisten "suomalaistuvan" näillä yksikieliseksi muuttuneilla alueilla? Vai lähtisivätkö he muuttamaan ruotsalaisimmille maille, kuten esim. Porvooseen tai Raaseporiin?"\nRuotsinkieliset ovat jo nyt pääkaupunkiseudulla kaksikielisiä ja monet käyttävät suomenkielisiä palveluita. Tänään on muuten asiasta insändare Hbl:ssa.\nJos haluaa asua ruotsinkielisessä/ elävässä kaksikielisessä ympäristössä, pitää asua esim. mainitsemillasi seuduilla.\nJan-Erik Andelin 17.1.2013 20:49 Vastaus kommenttiin #66\nKyllä, ja tätä muuttoliikehdintää onkin; huomattavin omassa tuttavapiirissäni on ruotsinkielisten pääkaupunkiseutulaisten muuttaminen Tammisaareen siirtyessään eläkkeelle.\nSinun mallissasi (jos jätetään historialliset Hki + Tku sivuun) suurin muutos olisi Espoossa. Kaupunki muuttuisi yksikieliseksi. Siellä asuu 20 000 ruotsinkielistä, heidän suomenkieliset perheenjäsenensä mukaan lukien pyöreästi 40 000 henkeä.\nVarmaan olisi valtuuston puheenjohtaja Timo Soinille sulka hattussa, jos näistä veronmaksajista osa lähtisi vuosien mittaan muualle hakemaan ruotsinkielisiä kouluja ja vanhusten palvelutaloja. Joku muu taas saattaisi huolestua tilanteesta.\nYksikieliset radanvarsikunnat ylläpitävät ruotsinkielisiä ala-asteita mm. Nurmijärvellä, Tuusulassa, Keravalla, Hyvinkäällä ja pian Hämeenlinnassa, vaikka mikään ei heitä siihen velvoita. Miksi tekevät näin? Tuskin RKP pääsee siellä kiristämään, uhkaamaan, vehkeilemään tai taluttamaan ketään nuorasta. Millainen olisi Espoo, josta, sanotaanko vaikka 5 000 asukasta olisi muuttanut muualle?\nJV Lehtonen 17.1.2013 21:05 Vastaus kommenttiin #71\nMutta paljonko Espoossa on nimenomaan\nyksikielisesti ruotsinkielisiä suomalaisia ?\nEivätkö he ole kaikki kaksikielisiä ?\nKävelin tänään Tampereella Samskolanin ohi,\nja pelkkää suomea siellä kuului välitunnilla.\nSitten joku _opettaja_ huusi ruotsiksi jotain,\nilmeisesti karkuun pyrkivälle oppilaalle ;-)\nEn usko tuohon muuttojuttuun ollenkaan..\nLipponenhan uhkasi, että suomenruotsalaiset muuttavat maasta,\njos pakkoruotsi poistetaan.\nMutta vastatkoot muutkin..\nJan-Erik Andelin 18.1.2013 12:32 Vastaus kommenttiin #72\nI mitt Esboscenario skulle ju nästan 90 procent inte flytta nånstans. Resten skulle fundera på att köpa sin följande bostad i Helsingfors, Borgå eller Ingå i stället. Visst funderar t.ex. barnfamiljer på just sådana frågor som var man får den skola man vill ha för sina barn, eller hur?\nJan-Erik Andelin 15.1.2013 11:46\nNu borde du hålla dig till människorättsperspektivet som du talade om i intron. Mänskliga rättigheter är inte beroende av om det finns någon "prosentuaalinen väestöosuus" - att man är tillräckligt många. Mänskliga rättigheter utgår från individens behov. Det var ju individens rättigheter vi skulle diskutera, eller hur?\nI Finland finns det redan många exempel på att kommunerna köper tjänster av varandra. Nästan alla tvåspråkiga kommuner har skolever från andra kommuner som inte har svenskspråkiga skolor.\nI tvåspråkiga kommuner har man vanligtvis skild administration bara inom bildnings- och skolsektorn.\nJV Lehtonen 15.1.2013 13:50\nIhmisoikeudet huomioon ottaen tarkoituksenmukaisuus,\nMutta hyvä huomio. Jatketaan myöhemmin.\nTuomo Salovaara 15.1.2013 15:46\nKansalais- ihmis- ym oikeuksien määrittely on tärkeä asia. Jos kielivähemmistöille tarjotaan julkiset palvelut enemmistön kielellä, niin ei se nyt tietenkään ihmisoikeusrikkomus ole. Näinhän kaikkialla maailmassa toimitaan.\nCenita Sajaniemi 15.1.2013 11:21\nMielestäni jako kahteen (kolmeen) ei ole hedelmällistä eikä paranna tai kehitä asiaa eteenpäin.\nJo nyt esim. lääkäripalveluja saa monilla eri kielillä, halusi tai ei. Sen sijaan että kerron mitä vaadin tai luulen toisten tarvitsevan, voisimme katsella rajojen ulkopuolelle ja otta mallia sieltä missä hyvin toimitaan.\nTähän auttaa tulevaisuudessa suomalaisten parantuva kielitaito.\nOmalla kielellä olisi mukavaa asioida ja mennä naimisiin, vaikka se onnistuisi ihan viittomakielellä tai nyökyttelemällä.\nTämä viranomaisjuttu rajoittaa.....\nCenita Sajaniemi 15.1.2013 11:41\nJatkaisin omia pohdintoja.\nVapaan kielivalinnan kautta voimme kulkea sallivampaan suuntaan.\nKateellisena olen kuunnellut kertomuksia iloisesta Viipurista.\nTuolla toisella palstalla A.C. kertoo opiskelleensa Etelä-Saksassa...\nEli lisää sallivuutta/positiivisuutta kielten ja muun /tiedontaidon lisääntyessä. Kyllä ne "palvelut" siitä sitten suttaantuvat.\nJV Lehtonen 15.1.2013 13:55\nSain juuri äkäisen puhelun!\nVinkiksi antamani kielipolitiikkaa\nkäsittelevä sivu antoi kuulemma virusvaroituksen...\nSivusto on joutunut palvelunestohyökkäyksen kohteeksi.\nJV Lehtonen 15.1.2013 19:51\nIhmisoikeuksien määrittelystä ja sen suhteessa kielellisiin oikeuksiin:\nJos ajatellaan yleismaailmallisesti, kyllä minulle tärkein kieleen liittyvä ihmisoikeusvaatimus konkretisoituu oikeusturvassa.\nTuskin kukaan haluaa olla oikeudessa syytettynä täysin vieraalla kielellä. Tätä varten ei kuitenkaan vaadita kaikkialla maailmassa kaikkien tuomarien suomen kielen osaamista.\nMinulla yksilönä on ihmisoikeuksiin perustuva oikeus tulla kuulluksi ja toisaalta minulle välitetään oikeuden istunnon sisältö omalla kielellä - tulkkauksen kautta.\nTulkkauksella siis turvataan yksilötason ihmisoikeudet.\nJos taas ajatellaan perheen tasolla, omakielinen koulu lapsille olisi tietysti hieno asia, mutta kyllähän suomalaiset expatit esim. Brasiliassa tai Kiinassa menevät yleensä amerikkalaiseen kouluun.\nOmakielisen koulun puute ei siis ole ihmisoikeusloukkaus.\nSuomessa kielivähemmistöille järjestetään oman kielen ja oman uskonnon opetusta varsin pienellekin joukolle, mutta omia kouluja ei ole kuin ruotsinkielisellä vähemmmistölle.\nMiten pitäisi suhtautua ihmisoikeusnäkökulmasta siihen, että kunnan\n3500 venäjänkielistä eivät ole oikeutettuja omakielisiin palveluihin, mutta saman kunnan 3000 ruotsinkielisille ne on turvattu ?\nEikö siinä ole yhdenvertaisuuongelma ?\nOnko venäjänkielinen kansalainen\nvähemmän arvokas kuin ruotsinkielinen kansalainen ?\nSiis eettismoraalisesta näkökulmasta ?\nTuomo Salovaara 15.1.2013 21:07\n"Eikö siinä ole yhdenvertaisuusongelma?\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 00:35\nNiin on. Mielestäni suomenveneläiset ovat niin vanha vähemmistö Suomessa, ja Neuvostoliito ajan jälkeen maassamme vakiintunut, että heille kuuluisi samanlaiset palvelut. Miksi niitä ei ole jo heille hommattu? Ja kenen pitäisi? Jonkun toisen vähemmistönkö?\nJV Lehtonen 16.1.2013 09:31 Vastaus kommenttiin #43\nKataisen hallitus voisi aloittaa venäjän kielen arvostamisesta,\nantamalla suomalaisten valita ruotsin kielen\nsijasta venäjän kielen opiskelun..\nNyt hallitus lähettää Venäjälle viestiä,\nettä venäjä on ala-arvoisempi kuin ruotsi,\nvaikka suurimmassa osassa Suomen kunnista asuu enemmän\nvenäjänkielisiä kuin ruotsinkielisiä.\nSeuraan erityisesti Vantaan kehitystä.\nSiellä on kohta enemmän venäjänkielisiä kuin ruotsinkielisiä,\nmutta vain ruotsin kielellä saa palveluja.\njukka makinen 16.1.2013 12:17 Vastaus kommenttiin #43\nPakkovenäjä pakkoruotsin lisäksi ja virkamiesvenäjä virkamiesruotsin lisäksi. Pari sukupolvea lisää tuolla periaatteella niin pakkosomalia kaikille.\nHeikki Tala 15.1.2013 23:48\n"Skola och dagvård, sjukvård, åldrings- och demensvård, rättsväsende och nödtjänster (alarmcentral, polis, brandkår) måste fungera helt och hållet på ens eget modersmål."\nJan-Erik, pitääkö tämän koskea kaikkia Suomen kansalaisia? Siis kaikkia niitä Suomen kansalaisia, joilla jo nyt on pari sataa eilaista äidinkieltä? Vai voisiko vaihtoehto Ruotsin mallin mukainen, että nuo palvelut toimivat pääsääntöisesti maan pääkielellä (Suomessa suomi)?\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 09:40\nSom princip ja. Om t.ex. en demenspatient till sist bara talar sitt modersmål (t.ex. ryska eller vietnamesiska) är det humant att försöka ordna en del av vården på det språket. På samma sätt får invandrares barn ju undervisning i sitt hemspråk. Sedan är det en annan sak att det ofta inte går att ordna - ju mindre minoriteten är, desto svårare. I Sverige är också möjligheterna att ordna ad hoc service på minoritetsspråk större, eftersom landet har fler invandrare och minoriteter än vi.\nPå samma sätt får ju många svenskspråkiga finländare inte heller alltid service på sitt modersmål enligt språklagen. Men många kräver det inte heller, och många väljer det inte ens. På finskspråkiga orter, t.ex. Lahtis, valde föräldrarna till barnen i den svenska skolan (klass 1-6) hellre finskt högstadium med en del av lektionerna på svenska än att skicka sina barn 90 km till närmaste svenska högstadium i Vanda.\nCenita Sajaniemi 16.1.2013 23:56\nHangosta toiseen asteen suomenkieliset opiskelijat kuljetetaan päivittäin Lohjalle. Kilometrejä n. 100 suuntaansa.\nTuomo Salovaara 16.1.2013 11:39\n"Vai voisiko vaihtoehto (olla) Ruotsin mallin mukainen, että nuo palvelut toimivat pääsääntöisesti maan pääkielellä (Suomessa suomi)?\nHallituksen harhainen kaksikielisyysstrategia pyörittelee kysymystä kaksikielisyyden kustannuksista. Niitä kuulemma ei voi, eikä oikeastaan kuulukaan laskea. Mitään ylimääräisiä kustannuksia tuskin edes syntyy.\nJos asia olisi näin mukavalla mallilla, niin silloinhan Suomessa pitäisi tietysti järjestää omakielisiä julkisia palveluita yhdenvertaisesti kaikille pienillekin kielivähemmistöille.\nTotuus on kuitenkin toinen. Suomen virallinen kaksikielisyys on 95%:lle suomalaisista vain kohtuuton taakka ja valtava kustannus.\nPalvelut voidaan ja tulee järjestää kaikille suomalaisille oikeudenmukaisesti, yhdenvertaisesti ja tarkoituksenmukaisesti maan valtaenemmistön kielellä suomeksi.\nPienenä kielivähemmistönä ruotsinkieliset tarvitsevat, oppivat ja valtaosaltaan osaavat sujuvasti suomea ja pystyvät siksi vaivattomasti käyttämään suomenkielisiä palveluita.\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 00:08\nDen här diskussionen handlar nu inte riktigt om det som Jules ville. I intron sägs att vi skulle diskutera vilken service medborgare borde ha. Nu talar vi istället om vilken service (andra) medborgare inte borde ha.\nDet är också mitt fel för att jag drog in Åland och österbottniska kommunerna i diskussionen. Jag gjorde det för att jag vill att ni gärna ska försöka tänka er in i hur det är att vara i minoritet i sitt eget land hela sitt liv t.ex. genom att bo i de här områdena - och vad ni i så fall skulle tycka att ni borde få för tjänster på ert eget språk av samhället.\nJV Lehtonen 16.1.2013 09:39\nNäkökulmia voi olla useita.\nMitä yksilö voi odottaa yksilön näkökulmasta, globaalisti ?\nMitä ovat ihmisoikeudet ja yksilön oikeudet ?\nToisaalta miten suuri vähemmistön pitää olla, jotta voidaan ihmisoikeuksien sijasta vaatia vähemmistöoikeuksia ?\nSiihen tarvitaan prosenttirajoja.\nMiten suuri vähemmistö voi odottaa saavansa palveluja omalla kielellä ?\nProsentuaalinen osuus on käytössä useimmissa maissa.\nSuomessa 3000 ruotsinkielistä muuttaa puolen miljoonan asukkaan kaupungin ruotsinkieliseksi, mutta 5000 venäjänkielistä ei muuta\nedes 50 000 asukkaan kuntaa venäjänkieliseksi eikä venäjänkieliselle anneta mitään kieleen perustuvia oikeuksia..\nSiinä on yhdenvertaisuusongelma.\n"Yksi suomenruotsalainen vastaa sataa ryssää,\nmutta entäs kun tulee se sadasyhdestoista ?\nMutta kuvitellaan itsemme vähemmistön asemaan esim. Pietarsaaressa,\nRaaseporissa ja Ahvenanmaalla.\nMitä palveluita haluamme saada sellaisilla alueille,\nmissä suomenkielisiä on 20-49 % ?\nMillaisia palveluita pitäisi tarjota muunkielisille niillä alueilla,\nmissä meitä on 90-99,9 % ?\nMillaisia palveluja suomenkielinen saa Ahvenanmaalla,\nmissä ruotsinkielisiä on 95 % ?\nMoraalis-eeettinen, reilu meininki- näkökulma.\nItse ehdotan suurimpaan osaan Suomea Tampereen mallia:\nRuotsinkielisille omat koulut, seurakunnat ja kulttuuriautonomia.\nMuut palvelut suomeksi, koska 95 % palveluntarjoajista\nOikeuslaitoksen ruotsinkieliset palvelut samalle tasolle kuin suomenkielisillä oli suurvalta-Ruotsissa vuoteen 1808 asti.\nTV1 lähettää juuri sarjaa, jossa kehutaan Ruotsin-vallan aikaa.\n"Se oli hyvää aikaa", joten sieltä saadaan standardi.\nRajaksi kunnan kaksikielisyydelle 30 %, päätösvalta kunnille,\nvaltion tuki keinotekoiselle kaksikielisyydelle pois (Lohja).\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 10:15\nDen här diskussionen skulle pågå i sex månader, nu kommer du redan med de första slutsatserna...\nJV Lehtonen 16.1.2013 19:52 Vastaus kommenttiin #47\nJohtopäätökset tehdään kesällä, mutta eri malleja pitää esitellä.\nTäytyy yrittää jotenkin jäsentää tätä, rakentaa eri skenaarioita.\n1) Suomi jatkaa kaksikielisenä ja ruotsin kieli on edelleen tasavertainen kansalliskieli\n2) Suomi säädetään maan pääkieleksi ja ruotsin kielen vähemmistökieleksi\nTäällä on nyt kahta eri skenaariota sekaisin, joten yritetään nyt mennä tuon ekan skenaarion mukaan eli perustuslain 17 § ja 122 §.\nJos emme pääse järkevään tulokseen nykyisen perustuslain mukaisessa skenaariossa, pohditaan sitten skenaario 2.\nEli pidetään perustuslaki 17 § voimassa ja pyritään löytämään järkevä ratkaisu sen perusteella.\nSopiiko kaikille ??\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 11:15\nEn undersökning om frivillig svenska/finska visar att 84 % av finskspråkiga i två- och svenskspråkiga kommuner anser sig ha fått bra service på sitt modersmål - alltså inte alla. Så det här problemet finns också i den andra riktningen. Att finskan är frivillig i studentexamen kanske till och med gör det svårare att rekrytera folk som kan avhjälpa det här problemet.\nAv de svenskspråkiga intervjuade i samma undersökninganser 39 % ha fått bra service på sitt modersmål.\nhttp://bit.ly/SI4kDV (sid. 27)\nJV Lehtonen 16.1.2013 19:59\nSopiiko kaikille, että yritetään löytää ratkaisu ilman perustuslain muutosta ?\nPerustuslain muutosskenaarion on esittänyt jo mm. Halla-aho.\nMutta kokeillaanko ensin nykyisellä perustuslailla\nlöytää oikeus ja kohtuus ?\nTuomo Salovaara 16.1.2013 22:43\n"Mutta kokeillaanko ensin nykyisellä perustuslailla löytää oikeus ja kohtuus?\nNykyinen perustuslaki ei ole oikeudenmukainen eikä kohtuullinen, eikä siksi kelpaa pohjaksi.\nJan-Erik Andelin 16.1.2013 22:38\nEhkä osviittaa keskusteluihin myös tästä Euroopan peruskirjassa alue- ja vähemmistökielistä, jonka Suomi alkoi noudattamaan 1998.\nMinulle sopii keskustelu molemmista malleista. Toivoisin kuitenkin, että keskusteltaisiin yksilön tarpeista ihan niin kuin keskustelija pohtisi omalta osaltaan omia tarpeitaan vähemmistötilanteessa. Jos asuisitte Ahvenanmaalla. Jos toimisitte kotimaisella alalla, jossa esim. EU (hypoteettisesti) olisi säätänyt, että kaiken kommunikoinnin on tapahduttava englanniksi.\nPostauksissa #8 ja #44 on konkreettista kommentoitavaa.\nCenita Sajaniemi 16.1.2013 23:58\nJos asuisin suomenkielisenä Karjaalla, toivoisin ettei suomenkielistä kansalaisopistoa lakkautettaisi.\nOoooh, meni jo.\nTuomo Salovaara 17.1.2013 18:53\nPalvelut tulee pääsääntöisesti tuottaa suomeksi. Etelä-Suomessa ruotsinkieliset ovat käytännössä suomentaitoisia, eikä suomenkielisten palveluiden käyttäminen tuota ongelmia.\nKankeammin suomentaitoinen pieni osa ruotsinkielisistä asuu seuduilla, joilla heidän väestöosuutensa on suuri ja ruotsinkielisiä lähipalveluita on helppo järjestää tarpeen mukaan.\nCenita Sajaniemi 18.1.2013 14:34\nEsim. Bromarffffissa, joka on Raaseporissa sijaitseva suuri alue, ei ole minkään kielistä lääkäripalvelua. Lähin lääkäri voi olla 60 km päässä.\nEli yritän sanoa tässä uudelleen, ettei mielestäni kielellä ole niinkään väliä, kunhan palvelut "toimisivat".\nJa kaikille heille, joiden mielestä on kamalaa laittaa vanha ruotsinkielinen henkilö vieraskieliseen lääkäriin - älkää hyvät ihmiset jättäkö vanhempianne/isovanhempianne tällaisessa tilanteessa yksin; menkää mukaan.\nJan-Erik Andelin 19.1.2013 13:23 Vastaus kommenttiin #79\n"Närståendetolk" är ju inte en dålig idé heller. Vill man sätta det i system, så borde man kanske ha rätt att t.ex. vara borta från arbetet för läkarbesöket på samma sätt som man har rätt att vara hemma när ens eget barn är sjukt.\nSedan handlar det förstås också om patientens integritet. Vill min gamla mormor tala om sin gynekologiska problem med mig som tolk osv.\nJV Lehtonen 19.1.2013 19:03 Vastaus kommenttiin #81\nMaahanmuuttajat käyttävät usein lapsiaan tulkkeina..\nEi sekään mikään tavoiteltava tilanne ole.\nVanhemmat tulevat riippuvaisiksi lapsistaan..\nJatketaan nyt näiden avainalueiden selvittelyä:\nEli terveydenhoitoon liittyvät kysymykset ovat nyt selvästi ykkösaihe,\njolla omakielinen palvelu on ensiarvoisen tärkeää.\nSiitä olemme laajasti samaa mieltä.\nTällä alueella tulkkien käyttö on mahdollista,\nmutta ei välttämättä sovi kaikkiin tilanteisiin.\nMainittakoon, että olen itse toiminut lääkärin tulkkina,\nkun venäläinen potilas jouduttiin viemään yöllä Tampereen ensiapuun.\nIhan hyvin se meni, vaikka en ole saanut mitään tulkin koulutusta.\nJV Lehtonen 17.1.2013 10:16\nNo, yritetään luovia, emmehän ole juristeja, vaan kansalaisia.\nPerustuslain 17 § on varsin yleispiirteinen.\nKIELILAKI sen sijaan on täsmällisempi.\nKIELILAKI meillä pitää olla joka tapauksessa,\nvaikka 17 § muutettaisiinkin.\n17 §:llä on varmasti sen verran suuri symbolinen merkitys esim. Pohjanmaalla, että sen muuttaminen ei ilman "loukkaantumisia" onnistu.\nMutta kielilaki olisi avattava ja kuntien kielijaotuksia muutettava.\nToisaalta kunnat reagoivat jo asukkaiden tarpeeseen ihan ilman kielen virallista asemaakin.. siis arkijärkeä käyttäen..\nAinoastaan ruotsin kielelle on luotu hirvittävä poliittinen häkkyräbyrokratia "turvaamaan kielen asemaa"..\nMuunkielisille palvelut saadaan kevyemmilläkin rakenteilla..\nEsim. venäjänkielisille on kirjoja ollut Tampereeen kirjastoissa jo vuosikymmeniä, Vantaalla on venäjänkielinen päiväkoti, seurakunnissa panostetaan myös venäjän kieleen jne.\nIhan ilman mitään turhaa byrokratiaa.\nYLEkin on vihdoinkin huomannut venäjänkielisen yleisön,\nvaikka kielilaissa ei mainita venäjän kieltä.\nIhmisoikeus- ja tasavertaisuusnäkökulma siis otetaan huomioon ilman lainsäädäntöäkin, kun vähemmistöstä tulee tarpeeksi suuri.\nMiksi ruotsi tarvitsee suoraan sanoen kahlehtivan ja painostavan lainsäädännön ? Minulle se viestii, että ruotsi on rasite.\nHaluan keventää tätä rasitetta.\nPS. Kansan eheyden nimissä en aseta vastakkain ruotsia ja venäjää, mutta esim. Tampereella on jo kauan ollut enemmän venäjänkielisiä kuin ruotsinkielisiä. Kohta sama on todellisuutta Vantaalla.\nMyös vironkielisiä on Vantaalla kohta enemmän kuin ruotsinkielisiä.\nJV Lehtonen 17.1.2013 20:02\nOlin koko päivän "liikenteessä" ja yritin löytää tilanteita, missä nimenomaan suomen kieli olisi ainoa vaihtoehto palvelun vastaanottamiseksi..\nOlen sen verran asunut ulkomailla, että en oikein keksinyt mitään, mitä en voisi hoitaa esim. englanniksi.\nKaikkialla olen tullut toimeen.\nKiina on ainoa maa, missä minua ei ymmärretty muuta kuin elekielellä.\nMutta sitä elekieltä he tosiaan ymmärsivät,\nsain ostettua laastaria ihan ruumiinkielellä.\nKuitenkin yksi asia, joka tuli mieleen nimenomaan omalla kielellä saatavista palveluista on LÄÄKÄRI.\nVain omalla äidinkielellä voi kuvailla, miten kihelmöi, kutiaa, syyhyttää tai muuten vain on kummallisia tuntemuksia.\nMutta, lääkärillä pitää olla sama äidinkieli ja sama äidinkielen ymmärtämistaso kuin minulla. Siihen ei opitulla kielellä pääse.\n"Olemme erityisen huolissamme siitä, että jossain paikkakunnilla on syntynyt toimintayksiköitä, joissa on useita ulkomaalaisia lääkäreitä. Silloin käy helposti niin, että nämä lääkärit puhuvat keskenään jotain muuta kieltä kuin suomea. Se lisää helposti turvattomuuden tunnetta sairaalassa ja hidastaa lääkäreiden suomen kielen oppimista, sanoo Valviran ryhmäpäällikkö Markus Henriksson Iltalehdessä.\nSuomea huonosti taitavat lääkärit aiheuttavat ongelmia apteekeillekin. Apteekkari-lehti kertoo mm. oudoista resepteistä.\nNäin ohjeistettiin käyttämään ehkäisylaastaria:\nKäytö aloitetaan kukautisten 1. päivänä, lastari vaihdetaan kieroon 8 ja 15 päivä. eli 7 vrk vällein. Kieroon neljanel viikolla ei käyt lastari.”\nJan-Erik Andelin 17.1.2013 21:14\nBra exempel! Jag skulle nog vara lite orolig att man en dag säger att det är okej att läkaren får tala t.ex. engelska "för att de inte går att hitta någon finskspråkig" och "kaikki suomalaiset osaavat kuitenkin vähän englantia".\nDet är precis så som språklagen till sist inte har någon betydelse för finlandssvenskar. Många bryter inte alls medvetet mot den lagen. Men om man inte lyckas anställa svenskspråkig personal, så säger man att det är bättre att ha en finskspråkig läkare än att inte ha någon läkare alls. Och så vidare.\nJV Lehtonen 17.1.2013 21:27\nMen om man inte lyckas anställa svenskspråkig personal...\nMutta sitähän koulutetaan kiintiöissä. Mihin se katoaa ?\nYksityispraktiikkaan Helsingissä ?\nJos on kielikiintiöt koulutuksessa, silloin pitäisi olla velvollisuus mennä Pohjanmaalle töihin palvelemaan ruotsinkielisiä.\nMissä ovat ruotsinkieliset kiintiölääkärit ja lakimiehet ?\nOnko tehty tutkimusta heidän sijoittumisestaan isänmaan palvelukseen turvaamaan kaksikielisyyttä ?\nJan-Erik Andelin 17.1.2013 21:45\nRiitta Virtanen 18.1.2013 01:06\nSuomesta pitää tehdä virallisesti yksikielinen valtio. Nyt elämme tilanteessa, jossa v. 1968 tehdystä lehmänkaupasta on seurannut nykyinen tilanne, että kaksikielisessä valtiossa pitää molempia kieliä kaikkien opiskella AINA. Tämä lehmänkauppa ja siitä alkanut poliittinen perinne RKP:n osallistumisesta hallitustyöskentelyyn on myös mahdollistanut, että systeemiä on koko ajan tiukattu ja tiukattu,\nviimeisinä temppuina Ylen asennemuokkaus, Lohja, Pyhtää etc.\nKustanuksia ei saa laskea, koska asia on sellainen jota rahassa ei mitata. Mitä nyt opiskelijoista, joiden pääsy työelämään viivästyy, miksi eivät opiskelleet kun tunneilla kuitenkin piti istua.\nPerustelut ovat toinen toistaan naurettavampia. Suomenruotsipakko on kohtuuton, ja koko systeemi tulee kohta alas kuten Neuvostoliitto. Ruotsista voi käydä katsomassa mallia, miten suomalaiset siellä klaaraa kulttuurin ja muun suteen.\nJV Lehtonen 18.1.2013 13:14\nOikeastaan haluaisin kutsua kaikki keskustelijat tänne Tampereelle tutustumaan suomenruotsalaiseen arkipäivään.\nEn usko, että täällä on ollut mitään ongelmia heillä,\nvaikka Tampere on yksikielinen kaupunki.\nEn tosin erota, kuka on suomenruotsalainen,\nkun melkein kaikki puhuvat täällä suomea tai tamperetta-\nja muunkielisillekin palvelut on turvattu.\nPalataan Espoon ja muun pohdintaan myöhemmin.\nJan-Erik Andelin 18.1.2013 15:36\nEn telefontid är kanske inte vad jag förstår med "palvelut järjestetty".\nI övrigt sympatiserar jag ofta med Tammerforssvenskarna och hur de ser på sitt svenska språk. Men jag tror att de hör till de få som är "täysin kaksikielisiä" på det sätt som t.ex. Tuomo Salovaara tror att de allra flesta finlandssvenskar är.\nTuomo Salovaara 19.1.2013 13:43\n"Men jag tror att de hör till de få som är "täysin kaksikielisiä" på det sätt som t.ex. Tuomo Salovaara tror att de allra flesta finlandssvenskar är."\nJopa hallituksen kansalliskielistrategiassa suurta enemmistöä ruotsinkielisistä pidetään kaksikielisinä. Raportin mukaan suomenruotsalaisissa on "kymmeniä tuhansia, jotka eivät osaa sujuvasti ruotsia". Osaavat siis kuitenkin vähemmän sujuvasti.\nValtaosa ruotsinkielisistä tarvitsee sujuvaa suomea ainakin työelämässä. Tällä suomentaidolla pystyy myös vaivattomasti käyttämään suomenkielisiä palveluita. Tämä on ajatukseni pointtti.\nJan-Erik Andelin 19.1.2013 20:43\nHär skulle jag fortsätta från Jules post #44. Min erfarenhet är att svenskspråkiga kan smidig finska ganska i korrelation med hur stor andel de finskspråkiga är på ens hemort.\nDen språkkunskap man behöver när man ligger på sjukhus, eller sitter hos polisen, är för det mesta inte samma språkkunskap man har via sitt arbete.\nJV Lehtonen 19.1.2013 18:53\n"Безусловно у русскоязычных было бы меньше конфликтов с чиновниками, если бы имели возможность разъясняться на русском языке или был бы переводчик по-началу."\n"Venäjänkielisillä olisi vähemmän konflikteja virkamiesten kanssa, jos olisi mahdollista selittää asioita omalla kielellä tai käyttää aluksi edes tulkkia."\nOnko tulkin käyttö vaikeaa järjestää ? Onko kysymys rahasta vai hyvästä tahdosta ? Venäjää osaavia virkamiehiä ei taida olla edes olemassa...\nOlen lukenut yhden tutkimuksen, että kolmen ensimmäisen maassaolovuoden jälkeen maahanmuuttaja ei enää tarvitse tulkkia.\nMillaisia kielivaikeuksista johtuvia konflikteja yleisimmin esiintyy ? Julkisuudessa on eniten ollut huostaanottotapaukset..\nMitä muita ongelma-alueita on ?\nJan-Erik Andelin 19.1.2013 20:31\nAsiakaislähtöinen välikommenti: kumpi se itse asiassa on joka sitä tulkkia tarvitsee, asiakas vai virkailija... ? :-)\nJV Lehtonen 19.1.2013 19:18\nOtetaan seuraava kokonaisuus:\nTampereella on ollut viime aikoina oikeusjuttuja,\njoissa syytettyinä on ollut suomea huonosti osaavia maahanmuuttajia.\nYksi jutuista oli ns. tanssikoulu-juttu.\nSiinä syytetyt olivat espanjankielisiä.\nHeille oikeudenkäynti tulkattiin.\n"Mies piti oikeudessa puheenvuoronsa espanjaksi. Tulkki käänsi sen suomeksi. Mies esiintyi oikeudessa hiljaisena ja nöyrän oloisena."\nMitä ongelmia tulkkauksessa voi olla ?\nJan-Erik Andelin 19.1.2013 20:30\n"Mitä ongelmia tulkkauksessa voi olla ?"\nHelsingin käräjäoikeus: toimari on saanut potkut heti muutaman päivän jälkeen ja syyttää työnantajaa laittomasta irtisanomisesta. Suomenkielisiä: tuomari, asianajajat, ruotsinkielisiä: asianosaiset, todistajat. Tulkki paikalla, koska valtaosa esiintyvistä ovat vahvasti ruotsinkieliseltä seudulta.\nAvaintodistajaa pyydetään luonnehtimaan tj-n käytöstä uudella työpaikalla.\nMuuten erittäin taitava tulkki missaa kuitenkin ja oikeus jää uskoon, että hän on ollut "etuileva", kun hän todistajan ja sanakirjan mukaan on ollut "röyhkeä, tungetteleva".\nNäin (taitavan) tulkin avustuksella. En tiedä missä oltaisiin menty huonomman tulkin kyydissä, tai täysin ilman tulkkia.\nVesa Peltoluhta 20.1.2013 11:21\nSuomi ja ruotsi ovat valtiomme kansalliskieliä. Unohdetaan siis heti kättelyssä palvelujen nykyisenkaltainen ja laajamittainen, suomen- ja ruotsinkieleen verratava, tuottaminen muilla kielillä (yksityinen puoli on asia erikseen). Suomi on valtion pääkieli, joten suomenkieliset palvelut tulee olla saatavilla kaikkialla Suomen valtion alueella.\nKunnan/kaupungin kaksikielisyys ja suomen-/ruotsinkielisten palvelujen tuottaminen olisi nykyiseen tapaan pakollista, jos kunnassa/kaupungissa on vähintään 10% väestörekisteriin suomen-/ruotsinkielisiksi merkittyjä asukkaita. Lukumäärään perustuva kunnan/kaupungin kaksikielisyys poistettaisiin ja vain tuo 10% raja ratkaisisi.\nKaksikielinen kunta voisi järjestää vähemmistökieliset palvelut itse, tai ostaa ne kokonaan tai osittain vaikkapa naapurikunnalta. Mikäli palvelut ostettaisiin naapurikunnasta, voisi niiden ajallisesti sallittu etäisyys olla vaikkapa sama kuin yläkoulun oppilaiden koulumatka, eli enintään 3 tunnin edestakainen matka. Matka-aika mitattaisiin alkavaksi palvelunkäyttäjää lähimmältä julkisen liikenteen pysäkiltä ja päättyväksi silloin kun julkinen liikenneväline saapuu paikkaan, jossa vähemmistökielistä palvelua on saatavana.\nYksikielisesti ruotsinkielinen kunta voisi samalla periaatteella hoitaa suomenkieliset palvelut vaihtoehtoisesti myös ostopalveluina. Yksikielisesti suomenkielisellä kunnalla ei olisi velvoitetta järjestää ruotsinkielisiä palveluja muuten kuin mitä laki määrää asioiden hoitamisesta viranomaisissa, mutta nekin voisi järjestää tarvittaessa tulkkipalveluina.\nPidän oikeuden vaihtaa mielipidettäni kuin tuuliviiri ;-)\nJan-Erik Andelin 20.1.2013 13:18\nSiinähän se Vesakin!\n... eli puhut tilanteesta joka on jo toteutunut kunnassa, jossa olet itse valtuutettuna. Luoteinen naapurikuntanne, jossa on vain 2 000 asukasta joista tarkkaan 10,2 % (!) ruotsinkielisiä tuo jo kaikki ruotsinkieliset ala-koululaisensa teille käymään koulua ja maksaa siitä. Eli kunta hankkiutuu eroon velvoitteestaan ostamalla palvelut.\nSitten on myös käänteisesti muuttovoittoisia ja kasvavia kuntia, jotka pelaavat "kuntamarkkinoilla" tarjoamalla vapaaehtoisesti ruotsinkielisiä koulupalveluja, vrt. postaustani #71.\nMaksimikoulumatkoissa olisi varmaan kohtuullista, että se olisi kaikille suomalaisille sama maksimikoulumatka, eli 2,5 tuntia alle 13-vuotiaille ja sitten tuo mainitsemasi kolme tuntia vanhemmille lapsille. Suurin osa Suomesta taitaa olla riippuvainen siitä, että nuo maksimit alitetaan koulutakseilla, eikä julkisilla.\nJan-Erik Andelin 20.1.2013 17:06\nKäytyäni sunnuntain auringossa kävelemässä, sattumalta toisen kaupunkimme eduskuntaryhmän puheenjohtajien kotikulmilla, minulle selvisi seuraava:\nOmasta puolestani KAIKKI maamme kielisäädökset saavat olla pöydällä muutettavina, jos enemmistö osoittaa tiedostavansa mitkä muutosten seuraukset ovat. Vähän niin kuin ajo-opetuksessa oleva juniori; jos hän osoittaa tiedostavansa kaveriporukan painavan 25 tonnia kun auto lähtee mutkassa luisuun, niin saa Pösön avaimet.\nEi pakkoruotsi aikanaan poistu niin, että pääministeri Halla-aho astuu parvekkeelle ja sanoo, että nyt se vapaus on tullut, ja kaikki heittävät riemusta piponsa ilmaan.\nPakkoruotsi on poistettavissa vuoden 2016 uusissa opetussuunnitelmissa, ja niihin voi laajalti vaikuttaa nimenomaan nyt. Vapaa kielivalinta tulee tuottamaan pienemmille ja köyhemmille kunnille lisäkustannuksia, mutta siihenkin voi ruveta ehdottamaan tukitoimenpiteitä.\nSuomenruotsalaista vähemmistöä pidetään usein hankalana omine edunvalvontoineen. Kohtuullista olisi ottaa huomioon, että monet ruotsinkieliset samalla jättävät vaatimatta niitä oikeuksia, jotka kielilaki muodollisesti heille suo. Jos näitä oikeuksia vaadittaisiin lain kirjaimen mukaan, maamme hallinto-oikeuksissa olisi kymmeniätuhansia keissiä odottamassa.\nTässä asiassa olemme monet meistä "salovaaralaisia". Jos ei tänään osattu kommunikoida ruotsiksi maanmittaustoimistolla, niin hoidettiinpa sitten suomeksi - so what? Mutta ikääntyvä setäni ei olisi omaa rantavesiriitaansa selvittänyt samassa virastossa yhtä sujuvasti.\nTuomo Salovaara on oikeilla jäljillä tällä "olette kaikki kaksikielisiä", kunhan osaisi vielä siihen maalipurkkiinsa vähän nyansseja sekoittaa. Silloin voidaan tässä asiassa löytää ihan hedelmällisiä ratkaisujakin.\nJari Helispuro 21.1.2013 13:42\nKiinnitin huomion tuohon prosenttimäärään. 20% on erinomainen luku, varsinkin kun kuntien koko tulee kasvamaan. Oikeassa elävässä kaksikielisessä kunnassa on 20% ja mm Magman tutkimuksen mukaan 30% asukkaista vähemmistönä. Niinpä niissä kunnissa, joissa on vaikkapa tuo 20% ruotsinkielisiä, voidaan palvelut järjestää heidät huomioiden. Jaakko Häkkinen kirjoitti jo vuonna 2011 asiasta. "Objektiivinen kielipoliittinen muistio" löytyy täältä:\n"Nykykäytännön mukaan kaksikielisen kunnan raja ylöspäin on 8 % ja alaspäin 6 % (silloin kun ruotsinkielisten osuus vähenee), mutta absoluuttisen lukumäärärajan (3 000 henkilöä) perusteella esimerkiksi Vantaa on kaksikielinen, vaikka siellä on ruotsinkielisiä vain 2,9 %. Nykyiset rajat kui-tenkin tuntuvat kovin alhaisilta: 10 % edustus vastaisi lukumääräsuhdetta 1 : 9, eikä edes tällaista eroa voida pitää kahden samaa suuruusluokkaa edustavan kieliryhmän suhdelukuna. Mikäli raja olisi 20 %, olisi lukumääräsuhde 1 : 4, jolloin voitaisiin jo puhua kahdesta suuruusluokaltaan sa-mantasoisesta kieliryhmästä. Tällaisesta osuudesta alkaen voidaan jo pitää mielekkäänä ajatusta kunnan kaksikielisyydestä."\nSiinä on myös hyvä taulukko, jossa verrataan tlannetta nyt ja 20% mallin välillä.\nJV Lehtonen 21.1.2013 20:28\n"Niinpä niissä kunnissa, joissa on vaikkapa tuo 20% ruotsinkielisiä, voidaan palvelut järjestää heidät huomioiden."\nRuotsinkielistä työvoimaa olisi riittävästi tarjolla:\nruotsinkielisiä sairaanhoitajia, ruotsinkielisiä lääkäreitä..\nNiille alueille, missä ruotsinkielisillä ei ole kriittistä massaa,\nei kaksikielisyyttä kannata väkisin pystyttää.\nSilloinhan kaksikielisyyden ylläpito\nkaatuisi suomenkielisten velvollisuudeksi.\nMeille suomenkielisille keinotekoisesta\nkaksikielisyydestä ei ole mitään hyötyä.\nJari Helispuro 21.1.2013 21:53\nJuuri tuo korkeampi ruotsinkielisten osuus määrätyillä alueilla takaa sen, että paikkakunnan asukas saa nimenomaan omalla äidinkielellään palvelua kun ne palvelijat ovat äidinkieleltään samoja! Täytyy vain ohjata koulutus siihen suuntaan, että taataan ruotsinkielisten oikeus kouluttautua palveluammatteihin. Siellä missä on ruotsinkielisiä on myös palvelu turvattu äidinkielellä.\nTuomo Salovaara 21.1.2013 19:47\n"Vapaa kielivalinta tulee tuottamaan pienemmille ja köyhemmille kunnille lisäkustannuksia..."\nUudessa tilanteessa ruotsin opetuksesta vapautuu resursseja. Suomi ja englanti olisivat kuitenkin pakollisia ja laajaa valikoimaa voisivat käytännössä tarjota vain suuremmat kaupungit. Kieltenopetus sopeutuisi helposti resurssien rajallisuuteen.\n"Suomenruotsalaista vähemmistöä pidetään usein hankalana omine edunvalvontoineen. Kohtuullista olisi ottaa huomioon, että monet ruotsinkieliset samalla jättävät vaatimatta niitä oikeuksia, jotka kielilaki heille muodollisesti suo. Jos näitä oikeuksia vaadittaisiin lain kirjaimen mukaan, maamme hallinto-oikeuksissa olisi kymmeniätuhansia keissiä odottamassa."\nJos olisi vaadittu kuvaamallasi tavalla, olisi tilanne kriisiytynyt jo kauan sitten.\nYksi huomio: Äärimmäisen harva suomenkielinen osaa ruotsia niin hyvin kuin sinä suomea. Sitä kaikki ruotsinkieliset eivät ilmeisesti tule ajatelleeksi. Suomi on niin suomenkielinen maa, että ruotsinkieliset tarvitsevat ja oppivat suomea. Suomenkieliset taas eivät juurikaan tarvitse, eivätkä opi ruotsia.\nVähän itsestäni: Olen aikoinaan asunut Ruotsissa ja vähän opiskellutkin siellä. Olen Ruotsin ja ruotsin kielen ystävä ja suomenkieliseksi hyvin ruotsintaitoinen.\nKeskustelu jatkukoon, Jan-Erik!\nJV Lehtonen 21.1.2013 20:20\nMiten tuossa 20 %:n mallissa hoidetaan oikeusturva ?\nVoisiko esimerkiksi Vaasaan keskittää kaikki ruotsinkielisten oikeusasiat, jolloin sinne voisi kouluttaa äidinkieleltään ruotsinkielisiä palvelemaan maan ruotsinkielistä väestöä, jos ruotsinkielisille ei tulkkipalvelut omalla paikkakunnalla käy ?\nMuualta kaksikieliset tuomioistuimet voitaisiin lakkauttaa\nja samalla poistuisi juristeiltakin pakollinen ruotsi.\nToisaalta yli 80 %:sti ruotsinkielisten alueiden suomenkielisten asukkaiden oikeusasiat voitaisiin hoitaa keskitetysti\nNykyaikaisilla tietoliikenneyhteyksillä oikeudenkäynnin osapuolet eivät välttämättä joudu matkustamaan lainkaan.\nTuomo Salovaara 21.1.2013 22:16\nOikeudenkäynnin omakielisyys ei ole niin tärkeätä kuin miltä se äkkiä vaikuttaa. Suomenkielisissä oikeuksissahan käsitellään nykyäänkin monien erikielisten asioita ilman, että heidän oikeusturvan katsottaisiin vaarantuvan.\nOnhan meillä suomenkielisillkin yleensä "tulkki" oikeudessa. Asianajajahan on oikeastaan "oikeustulkki".\nJan-Erik Andelin 21.1.2013 22:43\nJag tycker att det skulle vara viktigt att diskutera kring att det finns olika slags service:\n(a) kontinuerlig service - skola, åldringsvård\n(b) ad hoc service enligt behov - sjukvård, nödtjänster\n(c) byråtjänster - administration, byråkrati, tillstånd, bidrag\nPå de här områdena behöver man olika nivåer av språkkunskaper. Särskilt på nivå (c) tycker jag att man kunde börja utvärdera om människor lever i "20 %-miljöer" kan så bra finska att servicen inte behöver vara helt tvåspråkig, ens formellt.\nJag tycker att också de svenskspråkigas självförsörjningsgrad (omavaraisuusaste) i fråga om tjänster är en bra tanke som t.ex. Häkkinen inte tagit upp. Jag vet inte om någon har forskat i det.\nkaija kelhu 22.1.2013 00:27\nHuomasitko tämän Virrin blogissa? Voisiko tämän lähettää suoraan kaikille sanomalehdille? :) Asianomaisen luvalla tietysti... Upea kooste!\n❤ 2 Suosittele Janina Jansson\nMinä Suomen ruotsalaisena (kaksoiskansalaisena) ja Ankkalammikossa näitä asioita tutkineena toisin vielä lisänäkökohtia siihen, miksi pakkoruotsi on Suomessa täysin välttämätön. Painotan tässä ennen listaani, että en ole sfp:n jäsen, mutta läheisesti tunnen sen toimintatavat.\nNämä syyt pakkoruotsin välttämättömyyteen ovat varsin yksinkertaiset ja järkeenkäypiä:\n1) Sillä ylläpidetään KULISSIA koko Suomen "elävästä kaksikielisyydestä", pois lukien Ahvenanmaa, missä sana kaksikielisyys on kirosananakin täysin kielletty.\n2) "Kaksikielisyys" taas antaa oikeuden esim. suuriin kielikiintiöihin yliopistoihin. Näin yli puolet (52%) ruotsinkielisistä saa yliopistokoulutuksen kun taas suomenkielisistä tämän saa 29%.\n3) Korkeimpiin virkoihin voidaan näin vaatia perusteellinen ruotsinkielentaito, jolloin Suomen ruotsalaisilla on etulyöntiasema virkaan haettaessa.\n4) Ruotsinkielisille järjestöille ja kulttuurille pystytään näin pumppaamaan ylisuuret kunnalliset ja valtiolliset määrärahat.\n5) Näennäinen pohjoismainen yhteistyö on kokonaan Suomen ruotsalaisten hallitsemaa. Tätä kautta saadaan myös merkittävät rahavirrat ohjattua Suomen ruotsalaisten kohteisiin ja Suomen ruotsalaisille henkilöille.\n6) YLE:n budjetista saadaan suoraan Svenska YLE:lle 17% ja lisäksi YLE kustantaa SVT:n ohjelmat, jotka maksavat 6-8 miljoonaa euroa vuodessa.\n7) "Kaksikielisyys" luo valtavasti kielellisesti rinnakkaisia ja hyväpalkkaisia työpaikkoja kuntien ja valtion palveluksessa.\n8) "Kaksikielisyys" luo tuplabonusjärjestelmän Suomen ruotsalaisille, jonka avulla pääsee myös mukavasti ohittamaan suomenkielisten jonot esim. luomalla omat terveyskeskukset, päiväkodit, koulut, vanhainkodit, ylioppilastutkintolautakunnan, yliopistot, yliopistolinjat, armeijan joukko-osaston, TV- ja radiokanavat jne...\n9) "Kaksikielisyyden" varjossa pystytään luomaan omaa lainsäädäntöä, kuten kielilait, laki Svenska Finlands folkting -nimisen järjestön valtionapujärjestelmästä, jne...Samainen Svenska Finlands folkting ansaitsee miljoonia euroja vuodessa valtionhallinnon käännösmonopolillaan.\n10) Suomen "kaksikielisyys" luo myös erinomaisen platformin (alustan) ja infrastruktuurin riikinruotsalaisille yrityksille Suomessa. Käytännössä Suomi on näin täysin ruotsalaisten yritysten kotimarkkina-aluetta. Toisin päin tämä ei toimi, vaikka Ruotsissa on 720.000 suomea puhuvaa, mutta Ruotsista puuttuu vielä tämä tärkeä "kaksikielisyys".\nJa sokerit pohjalla.... Kaikkia näitä mainittuja asioita yhdistää se, että ne maksatetaan lähes kokonaisuudessaan suomenkielisillä veronmaksajilla esim. ahvenanmaalaiset on vapautettu YLE -verosta samoin verovapaana alueena turhista arvonlisäveroista.\nJV Lehtonen 22.1.2013 21:48\nEn huomannut tuota tekstiä..\nKieliaiheesta kirjoitetaan jo niin valtavasti,\nettei millään ehdi seurata kaikkea..\nKannattaa pitää luettelo "varastossa",\njos alamme keskustella toisaalla ehdottamastani aiheesta:\nJonkin verran itse palveluaiheesta:\nEn ymmärrä esim. kokoomuksen vimmaa muuttaa ruotsinkieliset koulut kaksikielisiksi.\nRuotsinkieliset koulut eivät ole pois suomenkielisiltä,\neikä ruotsinkielisten koulujen muuttaminen palvele millään tavalla meidän suomenkielisten vapautta valita opiskelemamme kielet.\nVirossakin on erikseen venäjänkielisiä kouluja,\nvaikka venäjän kielellä ei ole virallista asemaa.\nKoulu on tärkeä oman kieli-identiteetin rakentaja,\njoten itse en koskisi lainkaan ruotsinkielisiin kouluihin.\nMuutenkin Suomessa saisi olla enemmän vapautta perustaa esim. kristillisiä kouluja ja muita vaihtoehtoisia kouluja peruskoulun rinnalle.\nJan-Erik Andelin 22.1.2013 23:05\nDu skulle inte röra vid de svenska skolorna alls? Det låter ju bra. Inte heller om Salovaara-Häkkinen gör kommunerna enspråkiga vid 20 % och du vid 30 %?\nSjälv tycker jag ungefär som du om tvåspråkiga skolor. Utom att jag tycker att man kunde ha tvåspråkiga kurser som samarbete mellan en finsk och en svensk skola som tillval. På det sättet kunde man skapa flera alternativ att studera t.ex. främmande språk om undervisningsgrupperna annars var för små.\nJag tycker också att svenskspråkiga elever på det sättet kunde ha tilläggskurser i finsk modern litteratur, musik och populärkultur i finska skolor.\nJan-Erik Andelin 23.1.2013 11:32\nPaljon pureskeltavaa, tähän keskusteluun ehkä teemoja jäsenneltävissä dioista 13-19. Kyseessä siis Kuntaliiton materiaalia.\nJari Helispuro 23.1.2013 13:16\nJuha: kartta kunnista, jossa 20% asukkaista on ruotsinkielisiksi rekisteröitynyt.\nJV Lehtonen 23.1.2013 20:33\nRuotsinkieliset koulut eivät aiheuta suomenkielisille pakkoruotsivelvoitetta tai muuta kuormitusta.\nSiksi suhtaudun niihin positiivisesti.\nMuiden palvelujen tuottaminen ruotsin kielellä _keinotekoisesti_ kaksikielisissä kunnissa aiheuttaa suomenkielisille palveluvelvoitteen ja pakkoruotsin. Siksi tarvitaan järkevä prosenttiraja.\nRKP:n paikallispoliitikkojen mukaan 30 % takaa elävän kaksikielisyyden.\nHäkkinen-Salovaara pitävät 20 % rajaa sopivana.\nHelispuron 20 % kartan alueella on ruotsinkielistä työvoimaa tarpeeksi tuottamaan palvelua ruotsin kielellä ruotsinkielisille kuntalaisille.\nEi ole järkeä alkaa purkaa niiden toimivia kunnallisia palvelurakenteita,\nmutta yhteydenpidon valtioon tulee tapahtua suomen kielellä.\nSe säästää kustannuksia ja vähentää virkamiesten ruotsin kielen tarpeen minimiin eli ruotsinkielisiin virkamiehiin. Tällöin poistuu tarve edes kysyä suomenkielisen virkamiehen ruotsin kielen taitoa.\nJos jotain toimintoa ei voida tuottaa ruotsinkielisten omin voimin,\nsitä ei pidä suomenkielistenkään velvoitteeksi sälyttää.\nHUOM: Vuoden 2014 alkaen tulee voimaan uusi potilasdirektiivi:\nSilloin ruotsinkielinenkin voi valita oman sairaanhoitonsa toteutuspaikan koko EUn alueella, vaikka Ruotsista!\nTerveydenhuoltolain uudistus sallii kansalaisen valita oman terveyskeskuksensa ja tulevaisuudessa myös erikoissairaanhoidon paikan.\nNäin ollen kaikkialla Suomessa ei ole tarvetta tarjota hoitoa ruotsin kielellä, vaan se voidaan keskittää 20 %:n alueelle.\nJan-Erik Andelin 24.1.2013 00:10\nOkej. Du anser alltså att det nuvarande systemet för svenska skolor i princip inte ska ändras. Det finns alltså svenskspråkiga skolor också i Esbo eller Vanda, fastän kommunen skulle vara enspråkig.\nEuropeiska minoritetsspråksstadgan §7.1b (ECRML) säger att Finland bör visa "respekt för det geografiska området för varje [...] minoritetsspråk för att trygga att gällande eller ny administrativ indelning inte utgör hinder för främjande av ifrågavarande [...] språk"\nSå jag tror inte att man kan ändra Finlands språkkarta med något "20"- eller "30"-beslut om det betyder att minoriteten inte får någon service alls (utom skola) på de enspråkiga områdena. Däremot kan man diskutera hur man kunde reformera servicen här, så att servicen bättre går till dem som allra mest behöver den.\nDet finns inget stöd i ECRML för att minoriteten ska sköta sin service helt själv. Men det är ett bra moraliskt krav, som jag tycker att finlandssvenskarna borde titta på.\nJan-Erik Andelin 24.1.2013 00:15\nIntressant information om patientdirektivet! Då kan du ju testa på att åka till London när du blir sjuk om du har "toiminnallinen englanti", så får du testa på hur det är att vara sjuk på ett främmande språk.\nSå kan jag åka till Stockholm. Jag kan samtidigt fråga dem om de tänker ge dig vård på finska om du överlever England... Stockholm har ju finska som minoritetsspråk. :-)\nJV Lehtonen 25.1.2013 18:35\nEn nyt ehdi harrastaa sen syvällisempää pohdintaa, mutta laitan mielenkiintoisen, suomenvenäläisen puheenvuoron\n"Vuonna 2030 venäjän kielen opetus on Suomessa korkealla tasolla. Perheitä tuetaan kasvattamaan lapset kaksi- tai kolmikielisiksi päivähoidosta alkaen. Suomalais-venäläisiä kouluja on kaikissa suurissa kaupungeissa ja ne ovat niin suosittuja, että kantasuomalaiset yrittävät laittaa omaa jälkikasvuaan sinne.\nSyynä ovat erinomaiset työllistymismahdollisuudet alalla kuin alalla, koska matkailu Venäjältä, vienti ja teollisuuden yhteistyö venäläisten kanssa on kasvussa.\nVenäjän kielen opetuksen taso alkoi nousta vuodesta 2017, jolloin venäjäkielinen vähemmistö sai virallisen kielivähemmistön statuksen.\nSiitä lähtien kotikielen opetus kouluissa alkoi kehittyä, muuttui yhtenäisemmäksi ja lähestyi A-kielen opetuksen vaatimustasoa.\nSuomen väestön moninaisuus näkyy kaikkialla. Kuntien ja valtioiden henkilökunnan rakenne vastaa aika lailla väestön rakennetta sekä määrällisesti että laadullisesti – joka portaassa on maahanmuuttajataustaisia työntekijöitä. Tätä edesauttoi vuonna 2015 käyttöön otettu tavoitteellinen rekrytointi eri aloilla – jo koulujen yläasteella ruvettiin järjestelmällisesti tukemaan eri kulttuureista tulleita nuoria ohjaamaan yhteiskuntaa palveleville aloille.\nSamalla kiinnitettiin huomiota kantaväestön valmiuteen muuttuvaan yhteiskuntaan, kehitettiin toimivia ohjelmia ja koulutusta.\nSe auttoi ymmärtämään uutta realiteettia. Ilmapiiri maassa muuttui positiivisemmaksi, mikä heijastui myös suomalaiseen identiteettiin – se vahvistui ja sai paljon monimuotoisemman sisällön."\nJan-Erik Andelin 26.1.2013 12:09\nPassar mig utmärkt. Sedan kan man ju fråga om "kiinnitettiin huomiota kantaväestön valmiuteen muuttuvaan yhteiskuntaan, kehitettiin toimivia ohjelmia ja koulutusta" leder till liknande protester som den obligatoriska skolsvenskan har gjort.\nJV Lehtonen 27.1.2013 19:14\nEn usko, että suomenvenäläiset vaativat pakkovenäjää,\nvaan he toivovat ihan normaalia kunnioitusta ja ymmärtämystä omaa kulttuuriaan kohtaan.\nPakkoruotsin ongelma on nimenomaan jo aiemmin mainitsemani vaihtoehdottomuus ja ylhäältä tuleva sanelu:\nSuomenruotsalainen päättää, mitä suomenkielinen saa opiskella.\n"Kiinnittää huomiota" on varsin kaukana pakottamisesta.\nSuomenruotsalaistenkin olisi kannattanut lähteä enemmistöön kohdistuvan kyykyttämisen ja pakottamisen sijasta juuri tuolle linjalle eli "Kiinnittämään huomiota".\nSe olisi saanut aikaan sympatia-aallon, nykyisen antipatian sijasta.\nKuten Senja Larsen on todennut: "Suomenruotsalaisuuden markkinoinnista vastaava saisi yrityksen markkinoinnista vastaavana välittömästi potkut".. tai jotain vastaavaa. En muista tarkkaa sanamuotoa.\nJV Lehtonen 27.1.2013 19:06\nSamaan aikaan Ruotsissa.. Suomihan on ainakin YLEn mukaan ruotsalainen..\nEhkä voisimme ottaa jotakin osviittaa myös kielipolitiittisiin ratkaisuihimme tuosta mallimaastamme..\nVoit ottaa yhteyttä kunnan suomenkieliseen projektipäällikköön ja suomenkielisiin yhteyshenkilöihin puhelinvaihteen kautta. Heidän yhteystiedot löytyvät myös sivun oikeassa laidassa olevasta linkistä. Yhteyshenkilöiden tehtävänä on välittää yhteystietoja, sekä tietoja oman vastuualueensa toiminnasta. Yhteyshenkilöille voi myös lähettää sähköpostia tai jättää soittopyynnön.\nRuotsissa kukaan ei vartavasten opiskele suomea, vaan näiden palveluiden tuottamisesta huolehtivat nimenomaan äidinkieleltään suomenkieliset ruotsalaiset.\nMiksei tämä malli kävisi myös Suomen ruotsalaisille ?\nJan-Erik Andelin 28.1.2013 01:47\nSveriges modell är ju tunnare än den finländska och omfattar till exempel inte sjukvård och skola. Men kontaktpersonerna är ett bra system för dem som absolut inte kan kommunicera med olika funktioner i Sigtuna kommun på svenska. Det kunde man säkert ha också i Finland. Nu vet åtminstone jag inte om de här människorna är anställda bara för att vara kommunens kontaktpersoner, eller om det som Sigtuna kommun bara har publicerat "telefonkatalogen över finskspråkiga anställda".\nOm man skulle ha den här modellen i Finland skulle det leda till att svenskspråkiga under årens lopp skulle flytta till områden med stark svenskspråkig befolkning, där man t.ex. skulle kunna räkna med att sjukskötarna "inofficiellt" är tvåspråkiga, även om de inte måste vara det.\nTycker vi att det är en bra utveckling om det skulle uppstå tydligare ghetton/reservat/territorier med svensk befolkning? Kan vi snart återgå till frågan om det är bra om 5 000 svensk- och tvåspråkiga Esbobor flyttar från kommunen ifall den svenskspråkiga servicen blir mindre eller tas bort helt och hållet?\nJV Lehtonen 28.1.2013 22:48\nNiin, ghetto- ja eristäytymisajattelu on\nsekin hieman kaksipiippuinen juttu.\nToisaalta kuulemma Helsinkiin suunnitellaan vain ruotsinkielisille tarkoitettua korttelia (Viktoria),\nRuskeasuolla on vain ruotsinkielisille varattu siirtolapuutarha,\nminne ei suomenkielinen pääse ilman ruotsin taitoa..\nOlen itse havainnut tiettyä omaehtoista "ghettoutumista" esim. siinä, että maahanmuuttajalapsia ei ruotsinkielisissä kouluissa juuri ole..\nHuoli on aiheellinen, mutta mutta.. eikös RKP juuri ole vuosikymmeniä harjoittanut alueilla tätä eristäytymispolitiikkaa, erityisesti\nVaasan seudulla ja Länsi-Uudellamaalla ?\nEsim. karjalaisten evakkojen asutuksen estäminen oli osa omaehtoista eristäytymistä jne..\nToiveet omasta autonomiasta ja ruotsinkielisestä Korsholman läänistä olivat vielä 40-luvulla kovasti tapetilla..\nja ovat varmaan vieläkin osalla RKP-läisistä.\nPohjanmaalla on muutenkin ristiriitoja:\n"Poliisihallinnon uudistus keskittää Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntien poliisijohdon Vaasaan. Keskeisenä ja ratkaisevana perusteluna johdon sijoittamiselle Vaasaan ovat kielipoliittiset syyt. Seinäjoen esittämät niin toimintavolyymiin, sijaintiin kuin toimitiloihin liittyvät perusteet jäävät toisarvoisiksi kielipoliittisten perusteiden kanssa."\n"Seinäjoki ei ole kielipolitiikan ainoa eikä edes merkittävin uhri. Kaikkein valitettavimpia ovat kielipolitiikan vaikutukset suomenruotsalaiseen kulttuuriin ja sitä koskeviin suomenkielisten käsityksiin ja asenteisiin. Jos ja kun kielipolitiikka jo lähtökohtaisesti marginalisoi ruotsin kielen käytön vain suomenruotsalaiselle alueelle, on samalla luotu vahvoja perusteluja ihmettelylle ruotsin kielen oppimisen tarpeesta muualla Suomessa."\nRaaseporissakin on kummia kuvioita:\nEikä hyvin mene Paraisillakaan..\nghettoa rakennetaan Kemiönsaaren suuntaan..\nEikä Espoon ruotsinkieliset halunneet muuttaa Imatralle rajakouluun, vaikka vain viikkoa aikaisemmin imatralaiset pakotettiin ruotsin opintoihin kansan eheyden nimissä..\nKyllä tässä ihan omaehtoistakin "ghettoutumista" on havaittavissa..\nJan-Erik Andelin 29.1.2013 02:21\nJag har själv skrivit om den här frågan flera gånger, t.ex. här:\nDet härrär ett dilemma, som inte heller SFP har ett klart svar på. Jag tror att om SFP-politiker måste välja, så väljer de hellre "det svenska territoriet" än "ett tvåspråkigt Finland".\nOm man vill som Salovaara-Häkkinen göra < 20 % kommuner enspråkiga, så behöver man naturligtvis inte skapa svensk service för små minoriteter (som dessutom inte använder den, utan tar servicen på finska om den är bättre). Men samtidigt uppstår då starka svenskspråkiga regioner som just i Seinäjoki-Vasa-exemplet, eller Pargas-Kimitoön, som för att kunna fungera organiserar sig på de svenskspråkigas villkor.\nI Pargas tycker kok-politiker (och nog många finlandssvenskar också) förstås att det naturliga centrumet i regionen är Åbo och ingenting annat.\nSjälv tycker jag inte om territorieidén, bland annat för att den också försämrar servicen för de finskspråkiga i de områdena. Man kan stifta lagar om att man måste få service på finska överallt, men om kommunens anställda i t.ex. Närpes eller Nykarleby inte kan så bra finska så hjälper det inte.\nJag tycker att det är bättre om svenskspråkiga kunde bo runtom i landet, men att den svenskspråkiga servicen borde delas in i viktig "klass I"-service och mindre viktig "klass II"-service, som man i huvudsak skulle få bara på finska.\n(Den svenska skolan ghettoiserar BTW inte sig själv ifråga om invandrare. Svenskspråkiga skolor skulle gärna ha fler invandrare, men invandrarna väljer av naturliga skäl landets majoritetsspråk för sina barn.)\nJV Lehtonen 30.1.2013 15:02\ninvandrarna väljer av naturliga skäl landets majoritetsspråk för sina barn"\nNiin, suomenruotsalaisista tulee yhä leimallisemmin privilegioitu vähemmistö, jolla on tasavertaiset oikeudet ja sitten vielä hieman ekstraa (ylimääräistä)- erityisjärjestelyt sen LISÄKSI.\naivan RKP:n kansalliskielistrategian mukaisesti.\n"Kansalliskielten, suomen ja ruotsin, tosiasiallinen kielellinen yhdenvertaisuus edellyttää eräissä tapauksissa erityisjärjestelyjä vähemmän käytetyn kieliryhmän kielellisten oikeuksien turvaamiseksi"\n5 % pampered minority vs 90 % suomenkieliset + 5 % uussuomenkieliset!\nMutta kuten sanottu, itse en lähtisi ensimmäisenä kouluja ajamaan alas,\nvaikka kaikkia muita keinotekoisia rakenteita tulisi hallitusti alkaa sopeuttaa kielisuhteeseen 5-95!\nVrt ydinvoimala.. sitäkään ei voi yhdellä rysäyksellä pysäyttää,\nvaan ajaa hallitusti alas.\nMielestäni tuo Raaseporin tilanteen kuvaus on todella osuva.\nJV Lehtonen 30.1.2013 13:59\nOma näppituntumani on, että ruotsinkieliset itse haluavat eristäytyä "ghettoihinsa"- haluavat siis olla omissa mukavissa oloissaan.\nKun heidän määränsä ylittää 30 %,\nhe ottavat vallan käsiinsä oman puolueensa kautta.\nSuomalaisilla ei ole vastaavaa ominaisuutta.\nMeillä on taipumus olla tekemättä yhteistyötä.\nEn tiedä, onko se jokin "geneettinen ominaisuus"..\nSuomalaisten eripuraisuus antaa ruotsin kielelle privilegion Suomessa.\nEli siinä mielessä koko ongelma on omaa syytämme.\nTaisi jo Kekkonen ihmetellä, miksi emme kykene yhteistyöhän rauhan aikana, sota-aikana kansa oli yhtenäinen, mutta rauhan aikana vain tapellaan keskenään ja jokainen haluaa olla pomo.\nVoiton korjaa vikkelä suomenruotsalainen.\nAsia konkretisoituu kansalaisaloitteen teossa:\nKun nuori ja rohkea kansalainen teki kansalaisaloitteen pakkoruotsin poistamisesta, jopa itse poistoa kannattavat alkoivat arvostella:\nTulee mieleen se vanha palokuntajuttu: "Väärin sammutettu"\nMutta tässä oma kansalaisaloite-ehdotukseni: Se täydentää\npian aloittavaa Kansalaisaloitetta numero 36..\nLöytyy kansalaisaloite. fi -palvelusta.\nMinuakin arvostellaan tietyillä tahoilla siitä, että suostun ymmärtämään kirjoitettua ruotsia.. tässä blogissa siis.\nKyllähän minä ymmärrän monia muitakin kieliä, ei kai se nyt voi olla este tämän ongelman ratkaisemiseksi.\nYleensä ottaen näitä blogeja lukiessa ihmetyttää, että vain valitetaan ja marmatetaan, mutta mitään ratkaisuehdotuksia ei ole annettu.\nSampo Terhokin vain kuvailee ongelmaa, mutta missä ovat ratkaisut.\nTilanteen kuvailua ja turhaa "turvanpärinää"\nolemme jo saaneet tarpeeksi.\nTässä oma kadunmiehen kielistrategiani:\nSUOMEEN TARVITAAN LAKI SUOMEN KIELESTÄ!\nSnellmanin työ on vietävä päätökseen.\nMutta vähemmistöjen oikeudet on turvattava - järkevällä tavalla.\nSitähän tässä keskustelussa on yritetty.\nOma kansalaisaloitteeni tulee olemaan tämä:\nTulen altistamaan tämän julkiselle keskustelulle ennen kuin teen kansalaialoitteen.\nOlen jo saanut yksityisesti kommentteja\nesimerkiksi venäjän kielen asemasta.\nSe onkin todella kimurantti kysymys..\nja pitäisi ratkaista EU-tasolla.\nEUssa lienee jo enemmän venäjän- kuin ruotsinkielisiä.\n"Laki Suomen kielestä\n1 § Tässä laissa on määräyksiä suomen kielestä, kansallisista vähemmistökielistä ja viittomakielestä. Laki sisältää myös määräyksiä, jotka koskevat yhteiskunnan vastuuta siitä, että yksityiselle henkilölle annetaan käytettäväkseen kieli, sekä kielen käyttämisestä julkisessa toiminnassa ja kansainvälisissä yhteyksissä.\n7 § Kansallisia vähemmistökieliä ovat suomenruotsi, romani, saamen ja karjalan kielet sekä tataari, (vanha) venäjä ja jiddish.\n10 § Tuomioistuinten, hallintoviranomaisten ja muiden julkisen toiminnan tehtäviä suorittavien elinten kieli on suomi.\nTuomioistuinten ja hallintoviranomaisten velvollisuudesta käyttää tulkkia ja kääntää asiakirjoja on erityiset määräykset.\n15 § Yhteiskunta on vastuussa siitä, että yksityiselle henkilölle annetaan käytettäväksi kieli 14 §:n mukaisesti."\nVaatiiko tämä perustuslain muutoksen ?\nAinakin se vaatii uuden tulkinnan!\nJan-Erik Andelin 30.1.2013 16:56\nSveriges språklag där, i finsk version...\nEtt litet tankeexperiment. Tänk att du är Finlands bosättningsminister (asutusministeri), sådär som Veikko Vennamo på 1940-talet. Hur skulle du placera 300.000 finlandssvenskar (eller 400.000 människor ur tvåspråkiga fi/sve-hushåll) att bo?\nNu säger du och några till att det (a) inte är bra om de bor som en procentuell liten minoritet i huvudstadsregionen och önskar svenska tjänster, men också (b) att inte är bra om de bor "omissa mukavissa oloissaan" i svenskdominerade områden. Hur ska ni ha det?\nPS. Sano kavereillesi, ettet vain "suostu ymmärtämään" ruotsia, vaan että itse ehdotit 2-, 3-, 4-kielistä keskustelua täällä.\nJV Lehtonen 30.1.2013 19:58\n"Suomi on ruotsalainen"!\nEli Ruotsin kielilaki on meille parempi kuin "saksalaisvenäläiseen byrokratiaan perustuva" (YLEssä suomenruotsalaisen auktoriteetin määritelmä) kahden tasavertaisen ja sen toisen vielä vähän tasavertaisemman kansalliskielen malli..\nRuotsin kielilaki ei aiheuttanut mitään väestönsiirtoja.\nMiksi se aiheuttaisi asuttamistarpeen Suomessa ?\nMielestäni aivan hyvin voidaan lähteä mainitsemastasi ykkös- ja kakkosluokan palveluhierarkiasta.\nKaikki hierarkiatasot löytyisivät aidosti kaksikielisiltä alueilta,\njonka rajana olisi 20 %.\nKaikkein tärkein eli koulu ja päiväkoti olisi muillakin alueilla.\nSilloin ruotsalaisuutta kiihkeimmin vaaliva väestö voisi muuttaa sellaisiin kuntiin, missä kaikki palvelut saadaan ruotsiksi.\nEdelleen kutsun teidät kaikki Tampereelle..\nSuomenkieliseen suomenruotsalaiseen paratiisiin..\nKuka täältä on muuttanut kaupungin suomenkielisyyden takia Närpiöön ?\nKunnille toki voitaisiin antaa päätäntävaltaa eli Espoon kunnallisvaaleissa päätettäisiin, miten paljon panostetaan esim. ruotsinkieliseen päivähoitoon jne.\nKunnat myös itse kustantaisivat ko. palvelut.\nEihän mikään laki estä esim. Vantaan kaupunkia perustamasta venäjänkielistä kirjastoa tai antamasta tukea venäjänkieliselle\nPerussuomalaiset tosin tuntuvat vastustavan venäjänkielisten "suosimista".\nSamalla tavalla he vastustavat Tampereen kansainvälistä koulua, missä opetusta annetaan englanniksi.\nVaikka olenkin perussuomalaisten rivijäsen,\nen aina jaksa ymmärtää puolueen paikallispolitiikkaa.\nMutta en myöskään ymmärrä, miten venäjänkieliset osaavat pyörittää päiväkoteja ja jopa radioasemaa ilman hemmetinmoista kaksikielisyysbyrokratiaa ja 99 %:n jatkuvaa tukea ja kansalliskielistrategioita, mutta ruotsinkieliset eivät osaa.\n"Päiväkoti Teremok tarjoaa suomalais-venäläistä päivähoitoa 2-6- vuotiaille lapsille. Meille ovat tervetulleita vantaalaiset suomenkieliset, venäjänkieliset ja kaksikieliset lapset. Päiväkodissa on 21 paikkaa. Henkilökunnassa on sekä suomenkielisiä että venäjänkielisiä työntekijöitä ja käytämme kaikessa toiminnassa rinnakkain molempia kieliä. Järjestämme myös esiopetusta, jos esiopetusikäisiä lapsia on tarpeeksi."\n"Tervetuloa Entressen kirjastoon venäjänkieliselle satutunnille! Tavataan joka toinen perjantai klo 10.\nJan-Erik Andelin 30.1.2013 23:03\n>> Edelleen kutsun teidät kaikki Tampereelle,Suomenkieliseen suomenruotsalaiseen paratiisiin...<<\nJag har ingenting emot Tammerfors. Jag har bott där som barn och gått i den svenska skolan några månader. Men vad finns där att se av offentlig svensk service? Ingenting. Skolan är privat. Allt annat är på finska.\n>> Kuka täältä on muuttanut kaupungin suomenkielisyyden takia Närpiöön ?<<\nBland mina bekanta är det nog ganska vanligt att människor flyttar från finskdominerade orter till mera svenskspråkiga, när de blir pensionerade. Hur stor andel det är kan jag inte säga. Svenskan är förstås inte heller den enda orsaken, många vill kanske också flytta till en småstad i allmänhet. Exempel:\nÅbo, Helsingfors -> Raseborg (många)\nÅbo, Tammerfors -> Lovisa\nBjörneborg -> Jakobstad\nBorgå -> Nykarleby\nDet blir ju förstås billigare för er i Tammerfors, när seniorerna flyttar bort och inte behöver service på något språk...\nJV Lehtonen 31.1.2013 22:30\nEn usko, että juuri kukaan aktiivi-iässä oleva\nmuuttaa pelkän kielen perusteella.\nEiköhän Espoon merivartijatkin halunneet vain pysyä Espoossa,\nmutta nimenomaan kielipolitiikkaan vetoaminen pelasti heidät Imatran barbaareilta.\nTuossa olisi muuten hyvä blogin aihe, mutta nyt ei aika riitä-\nja yritän nyt pysyä rakentavalla linjalla..\n"Puolustusvoimien säästöjen yhteydessä Dragsvikin varuskunnan säästäminen herätti kysymyksen siitä, antaako ruotsinkielisyys säästöjen kohdalla koskemattomuuden. Nyt samaa pohditaan myös Raja- ja merivartiokoulun tapauksessa.\n- Takaako ruotsin kieli koskemattomuuden?"\nTampereella, virallisesti yksikielisessä kaupungissa,\nvoi todistettavasti elää laadukasta elämää,\nvaikka ei olisi kaikkia omakielisiä palveluita saatavilla.\nEli kieli ei suinkaan ole ainoa tekijä,\njoka takaa ihmisen viihtyvyyden paikkakunnalla.\nTotta kai suomenkieliselle ruotsalaisellekin on\nmukavampaa eläkkeellä olla äidinkielen mukaisessa ympäristössä.\n"Virtanen on menettänyt ruotsin kielen taitonsa ja on jo pitkään halunnut suomenkieliseen hoitopaikkaan. Vaxholmin kunta ei ole ollut aiemmin halukas maksamaan Virtasen hoitoa toisessa kunnassa.\nNyt kunta on taipunut Virtasen toiveeseen."\nMutta työikäisten osalta en näe mitään muuttoaaltoa uhkaamassa, vaikka kaikilta espoolaisilta virkamiehiltä poistettaisiin ruotsin kielen osaamisvaatimus (tai oikeastaan ruotsin kielen todistuksen vaatimus)\nOtin nimittäin yhteyttä Tehyyn "valehoitajatapauksessa", ja sieltä vakuutettiin, ettei hoitajan tarvitse OSATA ruotsia- mutta todistus ruotsin kielestä pitää olla! Varsinaista hölmöläisten hommaa!\nJan-Erik Andelin 1.2.2013 01:09 Vastaus kommenttiin #124\n>> Takaako ruotsin kieli koskemattomuuden? <<\nJa, ganska långt så. Europas minoritetsbestämmelser har man "koskemattomuus" så att svenska förvaltningsenheter inte kan flyttas vart som helst. Redan av praktiska skäl förstår jag kanske inte hur man utbildar sjöbevakare i Imatra långt borta från havet.\nBråket om Dragsvik var komiskt. Om man skulle ha flyttat Nylands Brigad någonstans för att spara, hade man varit tvungen att bygga nya byggnader för ett tiotal miljoner. Då skulle Pentti Oinonen ha stått i riksdagen och ropat att "aina etuoikeutetulle vähemmistölle, meidän rahoillamme". Nu är brigaden kvar i sina gamla, mögelskadade (homevaurioisissa) hus. Min son ska dit i juli.\n>> Tampereella, virallisesti yksikielisessä kaupungissa, voi todistettavasti elää laadukasta elämää, vaikka ei olisi kaikkia omakielisiä palveluita saatavilla. <<\nHmm. Min familj bodde där i fem år på 1960-talet. En av orsakerna till att vi flyttade bort (till Esbo) var att min mamma, som kom från en helt svenskspråkig trakt, och inte ännu kunde så bra finska då, inte trivdes där.\n>> Mutta työikäisten osalta en näe mitään muuttoaaltoa uhkaamassa <<\nJag vet att det finns saker som du inte ser. Därför för vi den här diskussionen. :-)\nJag känner nog personligen människor som - utan att vara svekomaner eller hardcore-SFP:are - som har valt att flytta till orter som är tydligare svensk- eller tvåspråkiga. Jag skulle inte själv prioritera att flytta till en helt finskspråkig ort där jag inte skulle höra någon svenska. Och jag skulle inte heller prioritera att flytta till Åland eller Sverige där jag inte i vardagen skulle höra någon finska.\nJV Lehtonen 2.2.2013 19:53 Vastaus kommenttiin #125\nJag skulle inte själv prioritera att flytta till en helt finskspråkig ort där jag inte skulle höra någon svenska."\nMutta miksi näillä seuduilla sitten ei anneta opiskella ruotsin sijasta jotain muuta kieltä, kun kerran ko. paikkakunnat eivät kelpaa ruotsinkielisten asuinpaikoiksi, kun siellä vuosikausien pakkoruotsituksesta huolimatta ei kuule ruotsia..\nVoisitteko pohtia tätä asiaa siellä Magmassa ?\nImatralle annettiin käsky lukea ruotsia, mutta suomenruotsalainen ei voi muuttaa Imatralle, kun siellä ei kuule ruotsia..\nEI nyt oikein aukea minulle tämä yhtälö..\nTampereella ei edelleenkään kuule ruotsia, vaikka sitä on pakolla opetettu 40 vuotta!\nMutta silti suomenruotsalaisilla ei tunnu\nolevan mitään ongelmia Tampereella.\nSelitys on se, että he ovat tiivis yhteisö, tamperelaiset suomenruotsalaiset. Sinun perheesi ei päässyt sisään siihen yhteisöön.\nItse olen asunut Pietarissa suomalaisten omistamassa asunnossa,\nmutta kaikki naapurini olivat venäläisiä.\nIhan mukavia ihmisiä he olivat, huolehtivaisia ja kohteliaita.\nKerran olin viihteeltä tullessa vahingossa jättänyt asuntoni oven lukitsematta, ja aamulla herättyäni ihmettelin supinaa, joka tuntui tulevan asuntoni sisältä.\nAsunnon ulko-ovi oli auki käytävään, joten menin katsomaan ja kysyin käytävään kokoontuneilta naapureiltani, mitä nyt on tapahtunut.\nHe luulivat, että minut oli ryöstetty, mutta eivät uskaltaneet avata väliovea, että tulisivat katsomaan, olenko hengissä..\nTunnelma oli lämmin, aivan kuin olisin kotona ollut ja vanhemmat ihmettelemässä, onko poika kunnossa..Jäi mieleen se tapaus.\nEn minä Pietarissa kaivannut suomalaisia koko ajan ympärilleni,\ntapasinhan heitä joka päivä töissä.\nEn minä heitä enää illalla kaivannut..\nJa jos olisin kaivannut, olisin voinut\nmennä johonkin "suomalaiseen" kapakkaan..\nPietari on yksikielisesti venäjänkielinen kaupunki, mutta sieltä toki löytää suomenkielisiä palveluita.\nTukholma on yksikielisesti ruotsinkielinen kaupunki, mutta sieltä saa varmasti palveluita suomen kielellä.\nHelsinki voisi aivan hyvin olla yksikielisesti suomenkielinen kaupunki, varmasti sieltä saisi palveluita ruotsin kielellä ilman virallista kaksikielisyyttäkin.\nJuuri nämä pitäisi purkaa kokonaan!\nEi vähemmistökielen suojelu vaadi mitään järjetöntä byrokratiaa ja erillishallintoa,\nvaan nimenomaan suvaitsevaisuutta.\n"Europas minoritetsbestämmelser" - onko linkkiä kohtaan,\njossa puhutaan hallinnosta..\nKäsittääkseni EN:n painopiste on oikeuksissa, ei suinkaan hallinnossa..\nJV Lehtonen 30.1.2013 20:18\nMuuten, Suomessa taitaa olla maan tapa\nkeskustella siitä, että joku muu keskustelee!\nMiksei esimerkiksi Vapaa kielivalinnassa minun blogistani keskustelevat tule tänne blogiin pohtimaan asiaa ?\nEräs Andelin tosin saa siellä "kehuja"..\nEikö Nevalainen-Andelin crew olisi valmis väittelemään asiasta vaikka radiossa selvällä suomen kielellä ?\nAi niin, YLEhän keskittyy vain "Suomi on ruotsalainen" -sarjan mainostamiseen..\nMutta onhan olemassa Radio Nova! Ja siellä se Enbuske crew!\nEnbuske on tunnettu suomenruotsalaisuuden ystävä, mutta ei ymmärrä pakkoruotsin perusteluja.\nJV Lehtonen 2.2.2013 19:49\nKoska blogiin ei oikein tunnu tulevan kommentteja,\nharvennan käyntikertoja pariin kertaan viikossa.\nKevät on alkamassa, tänään oli upea, valoisa päivä.\nSuosittelen runsasta ulkoilua kaikille!\nJan-Erik Andelin 3.2.2013 01:43\nNiin, pienoinen harmi, että jää vain meidän kaksinpuheluksi, kun mielestäni puhutaan harvinaisen konkreettisista asioista. Tosin pitäisi kyllä ulkoillakin!\nJV Lehtonen 5.2.2013 21:41\nKeskustelu näemmä sujuu hyvin Vapaa kielivalinta ry:n sivuilla.\nItse kuuntelin uutisissa presidentti Niinistön puhetta,\nja toiveeni heräsi siitä,\nettä meille kaksikielisyysunelmasta kieltäytyvillekin vihdoinkin annettaisiin omantunnon- ja identiteetinvapaus.\n"Niinistö totesi, että suomalainen demokratia ja yhteiskunnan eheys ovat suuria arvoja, jotka eivät rakennu samanlaisuudelle, vaan toisen yksilön ihmisyyden ja ajatusten kunnioittamiselle."\nMutta pakkoruotsiin ei anneta mitään poikkeuksia, herra presidentti.\nMilloin meidän suomenkielisten toisinajattelijoiden\najatuksia aletaan kunnioittaa ? Milloin meille annetaan omantunnonvapaus, vapaus elää oman identiteettimme mukaisesti ?\nIdentiteettiin pakottaminen on henkistä väkivaltaa.\nMutta noista palveluista:\nTerveydenhuolto, vanhustenhoito, koulutus.\nSiinä kolme tärkeintä, joihin tulisi kiinnittää huomiota.\nHuomattavan pieni määrä siihen nähden, että kaikki joutuvat lukemaan pakkoruotsin, jotta ruotsinkieliset saisivat nämä peruspalvelut..\nKoulutus hoituu ruotsinkielisten omin voimin\n(ja muiden vähemmistöjen omin voimin)\nTerveydenhuollossa vaje on vain suorittavan portaan ruotsintaidossa.\nLääkäreitä tulee kiintiökoulutuksesta.\nSuorittavan portaan vaje voidaan korjata houkuttelemalla\nSiinä ovat avainasemassa ruotsinkieliset ammattikorkeakoulut eli koulutukseen me tässäkin palaamme.\nMuuten palvelut tulee olla saatavissa enemmistön kielellä.\nApropo prosenttirajat: 30 % tuntuu olevan ainakin Kroatiassa käytössä,\njoillekin sekin on liian alhainen..\nNoin 20 000 ihmistä on osoittanut mieltään kyrillisiä kylttejä vastaan Kroatiassa, Vukovarin kaupungissa. Kaupungin asukkaat vastustavat hallituksen suunnitelmia sallia virallisissa kylteissä kyrilliset kirjaimet, jos alueen asukkaista yli kolmannes on serbejä."\n"Laki määrää, että vähemmistökansoilla on oikeus käyttää omaa kieltään virallisissa yhteyksissä, jos vähemmistö muodostaa yli kolmanneksen alueen asukkaista. Esimerkiksi kadunnimet ja virastojen nimet tulisi ilmaista tällöin myös vähemmistökielellä."\nJV Lehtonen 9.2.2013 10:51\nJärkevä raja toimivalle kaksikielisyydelle on yksi kolmasosa.\nSen alittavat kaksikielisyys ei ole elävää kaksikielisyyttä.\nKoko Suomen "kaksikielisyys" on siis\nsuomenruotsalaisten itsensäkin mukaan suuri kupla!\nSen ei voi olettaakaan toimivan. Eikä se toimi.\nSiksi ruotsin kielestä pitää tehdä koko maan tasolla DE JURE vähemmistökieli (toteuttaa alueellinen kaksikielisyys).\n"Vähemmistön absoluuttisella ja suhteellisella koolla on merkitystä. Pieni vähemmistö (enintään noin 15 prosentin) taistelee sen puolesta, että se edes huomattaisiin, kun taas suurempi vähemmistö pystyy vaikuttamaan.\nRosabeth Moss Kanterin (1977) mukaan kolmasosa on eräänlainen kriittinen raja.\nJos jokin vähemmistö (naiset/miehet, etninen ryhmä, uskonnollinen ryhmä) muodostaa alle kolmasosan jostain ryhmästä, se keskittyy olemaan vähemmistöä.\nJos osuus ylittää kolmasosan, vähemmistö tuntee olonsa turvalliseksi ja vähemmistössä voi esiintyä erilaisia ryhmittymiä. Ryhmät eivät enää puhu yhdellä äänellä. Jos raja ylittää 40 prosenttia, vähemmistö lakkaa olemasta vähemmistö, sillä silloin ryhmien välillä on tasapaino.\nMyös kielellisssä yhteyksissä eräänlainen kriittinen raja kulkee yhden kolmasosan kohdalla (Henriksson 2011). Jos kielivähemmistön osuus jostain ryhmästä on suunnilleen yksi kolmasosa, on toimivalle kaksikielisyydelle suhteellisen hyvät edellytykset."\nVTL Linnéa Henriksson\n"Jos raja ylittää 40 prosenttia, vähemmistö lakkaa olemasta vähemmistö, sillä silloin ryhmien välillä on tasapaino."\nTällaisessa Suomessa voitaisiin puhua elävästä kaksikielisyydestä.\nNykyinen "kaksikielisyys" on suurta huijausta.\nMutta hokema "Suomi on kaksikielinen maa"\non saatu tehokkaasti ujutettua suomalaisten kalloihin...\ntosin ei aivan kaikkien.\nLopetan päivityksen tähän, MAGMAn omaan arvioon:\nSuomen "kaksikielisyys" on siis suomenruotsalaisten itsensäkin mukaan suuri kupla! Sen ei voi olettaakaan toimivan. Eikä se toimi.\nJan-Erik Andelin 9.2.2013 20:00\nTarkasti ottaen - minä siirryn nyt kirjoittamaan suomeksi, kun hyvä keskustelu tässä muuten tyrehtyy, kuinka ollakaan, kielimuuriin - nuo Linnea Henrikssonin 30:n prosentin jutut lanseerattiin ensin kaksikielisiä organisaatioita varten.\nTämä tapahtui omassa kotikaupungissani Porvoossa, missä pohditiin, miten ammattikouluopetusta tulisi järjestää, paikkakunnalle ankkuroiden kaksikielisesti, vaiko ruotsinkielisten osalta Helsingin Prakticumissa yksikielisesti. Siinä yhteydessä Henrikssonilta pyydettiin arviota.\nMyöhemmin tuohon tutkimukseen on viitattu myös kuntia yhdistettäessä.\nJV Lehtonen 12.2.2013 12:28\nHenriksson viittaa amerikkalaistutkimuksen "kriittiseen massaan", joka on asian ydin ja tukee minunkin agendaani- ironista sinänsä.\nSuomessa virallinen kriittinen massa onkin sitten VIISI prosenttia,\nja kaikki suomalaiset pakotetaan lukemaan ruotsia ja palvelemaan ruotsinkielisiä ruotsiksi-\n"elävän kaksikielisyyden" ylläpitämiseksi.\nSuomessa suomenruotsalaisilla on siis kuusinkertainen painoarvo!\nMutta, käsi sydämelle: Oletteko te kuusi kertaa arvokkaampia kuin me suomenkieliset ? Muutenhan tämä 5 %:n muuttuminen 30 %:ksi kaksikielisyysmantroissa ei oikein ole selitettävissä.\nElävä kaksikielisyys edellyttää 30 %, teitä on vain 5 %.\nSuomalaiset pakotetaan antamaan teille tekohengitystä,\njotta maa säilyisi kaksikielisenä.. Hullua touhua!\nSiis, oletko sinä, Jan-Erik,\nkuusi kertaa arvokkaampi kuin minä Juha Vilhelm?\nMikä suomenruotsalaisissa on niin arvokasta, että heille pitää antaa kuusinkertainen painoarvo verrattuna kantaväestöön ?\nKun nyt olemme täällä kahdestaan, voisitko kertoa rehellisesti:\nMikä teissä on NIIN arvokasta! Arvokkaitahan te olette, mutta kuusinkertainen arvokerroin on kyllä liioittelua.\nVai miten selittyy kriittisen massan\nolemassaolo jo viiden prosentin pitoisuudella ?\nVai olisiko niin, että kaksikielisyys tosiaan kaatuu, kun Itä-Suomen muutama koululainen saa luvan opiskella venäjää..\nMutta eihän tällaista järjestelmää silloin kannata pitää pystyssä.\nJos kyseessä olisi talo, sehän olisi tyhjennetty asukkaista jo aikapäiviä sitten ja odottaisi räjäytyspartiota.\nMehän elämme valtavassa valheessa! Keinotodellisuudessa, joka on elävää vain sille siunatulle viidelle prosentilla joka siitä hyötyy..\nVastaus ongelmaan on alueellinen kaksikielisyys;\npk-seutu ei enää kuulu siihen alueeseen..\n"21-23 prosenttia vieraskielisiä Helsingissä, Vantaalla ja Espoossa\nHelsingissä muunkielisen väestön määrä kasvaa vuoteen 2030 mennessä nykyisestä 68 000:sta 146 000:een, ja sen osuus väestöstä vajaasta 12 prosentista 21 prosenttiin.\nEspoossa määrä kasvaa 26 000:sta 64 400:aan ja osuus kasvaa 10 prosentista lähes 21 prosenttiin. Vantaalla asuu nyt 22 000 vieraskielistä ja vuoden 2030 ennuste on 56 000, mikä merkitsee sitä, että väestöryhmän osuus koko väestöstä kasvaa nykyisestä 11 prosentista 23 prosenttiin.\nKehysalueella asuu nyt 10 500 vieraskielistä, ja määrän ennustetaan kasvavan yli 25 000:een eli seitsemään prosenttiin koko väestöstä."\nSiksi on kehitettävä kevyempiä rakenteita turvaamaan palveluita:\nMyös maahanmuuttajat vanhenevat ja unohtavat suomen kielen.\nHoivaa hekin tarvitsevat!


Google-hautkin sen kertovat: luonnontuotteet kiinnostavat – Puhdas vesi, paremmat evä(ä)t\nBrowse: Home / 2020 / joulukuu / 10 / Google-hautkin sen kertovat: luonnontuotteet kiinnostavat\nGoogle-hautkin sen kertovat: luonnontuotteet kiinnostavat\nadmin / 10.12.2020 / Kommentit pois päältä artikkelissa Google-hautkin sen kertovat: luonnontuotteet kiinnostavat / Asiantuntija | Johanna Pihala\nYLE julkaisi eilen 9.12.2020 jutun niistä hakusanoista, joita Suomessa on eniten Googleen syötetty. Resepteihin ja ruokaan liittyen eniten oli haettu monia varsin tuttuja asioita, suosituimpia hakusanoja olivat esim. perunasalaatti ja muffinsi. Mielenkiintoista on, että suosituimpien hakusanojen joukkoon ylsivät myös lakkahillo, kantarelli ja suppilovahvero, sekä hieman yllättäen kuusenkerkkä ja kuusenkerkkäsiirappi! Vuonna 2019 suosituimpien ruokasanojen joukossa oli mm. pihlajanmarjahyytelö ja puolukkajauhe. Hauskoja huomioita nämäkin.\nTällä hetkellä jalostukseen kerättävien kuusenkerkkien määrä on 10-15 000 kg/kasvukausi. Määrä on häviävän pieni siihen nähden, miten paljon kuusenkerkkää olisi kerättävissä. Tärkeää on kuitenkin huomioida, että kerkkien keruu ei kuulu jokamiehenoikeuksiin eli niiden keruuseen pitää aina olla maanomistajan lupa. Keruuseen liittyy myös lukuisia laatuun ja keruun kestävyyteen liittyviä seikkoja, mutta näiden ollessa kunnossa, kerkät tarjoavat ansaintamahdollisuuden paitsi niitä jalostaville yrityksille, myös poimijoille ja metsänomistajille. Suomen metsäkeskuksen mukaan kerkästä poimijalle maksettava hinta on 5-8 €/kg. Mitä tehokkaampi poimija, sitä enemmän tienestiä.\nMetsänomistajat puolestaan voivat myydä kerkkien keruuoikeuksia, ja näiden hinta Metsäkeskuksen mukaan on 0,5-1 €/kerätty kerkkäkilo. Varttuneilta taimikoilta kerkkää voidaan saada 500-800 kg/ha. Metsänomistajien kannattaisikin tehdä ns. kerkkämetsäsuunnitelma eli miettiä miten kerkät hyödynnetään sopivan ikäisistä metsistä.\nKuusenkerkkää käytetään elintarviketuotannon lisäksi kosmetiikan valmistukseen ja väriaineena. Millaisia innovaatioita kuusenkerkkään liittyen lähivuosina nouseekaan! Jännittävää on myös nähdä, miten haetuimpien ruokasanojen Google-listaus tulee muuttumaan. Olisikohan nokkonen haetuimpien sanojen listalla jo ensi vuonna?\nPs. Viljeltyjä yrttejä ja luonnontuotteita myyvän euralaisen Nordic Herbs Oy:n Petri Koivisto valittiin paikkakunnan Vuoden yrittäjäksi 2020. Koiviston valintakriteereinä oli mm. rohkeus ja ennakkoluulottomuus haastavalla alalla. Vuonna 2019 Koivisto valittiin vuoden luonnontuotetoimijaksi valtakunnallisten alan toimijoiden toimesta. Kuusenkerkkä on yksi Koiviston yrityksen tärkeimmistä myyntiartikkeleista.\nAvainsanat: keruutuote, kuusenkerkkä, kuusenkerkkäsiirappi, luonnonantimet, luonnonyrtit, luonnonyrtti, satayrtti\n← Rakennekalkin täsmälevityksellä pellon pH tasapainoon – kenttäkokeilu Bioeväät-hankkeessa\nJäätä näkyvissä →\nhyvinvoivapossu kiina parsa rahoitus resepti lähivesi ympäristökasvatus luonnossa liikkuminen ravinteiden kierrätys pakkaus Rauma herkkutattiresepti maan rakenteen parantaminen kasvukunto Pyhäjärven valuma-alue mökkiläisen muistilista Yläneenjoki valuma-aluetyö JOKIohjelma talvitulva marja elintarviketeollisuus Pyhäjärven suojeluohjelma herkkutatti innotori TULEVA JÄNES robotiikka sika lintujen muutto vesitalous Gastro Vikera joulu lanta ravinnekuormitus sikala bioeväät kalatalous tulva sivuvirrat humala KOULU maanrakenne nuorten työviikko


Vatsan Lift Vs. Masu karkki\nmasu karkki ja vatsan hissi ovat erilaisia termejä käytetään samaa menettelyä. Tunnetaan myös nimellä abdominoplasty, leikkaus poistaa ylimääräisen rasvan ja ihon luoda tasaisempi ja kiinteämpi keskiosaan. Leikkaus ei pidä sekoittaa "Vatsan Lift" jooga harjoituksen, jonka tarkoituksena on sävy ja vahvistaa vatsan lihaksia. Oletko valmis Surgery?\nMieti, oletko todella valmis leikkaukseen päästä eroon notko vatsa ihoa. Jos näin on, masu karkki ratkaisee tämän ongelman. Jos etsit yksi monista ab harjoituksia, joiden avulla sävy vatsan alueella, "Vatsan Lift" on yksi vaihtoehto.\nMitä ovat mukana?\nOtetaan huomioon, että masu karkki vaatii pätevä plastiikkakirurgi ja lääketieteellinen ryhmä, vähintään neljän viikon toipua, ja keskimäärin $ 5200 menettelyn, mukaan American Society of Aesthetic Plastic Surgery.\nmasu karkki päästä eroon notko ihoa ja korjaus erotettu tai heikentynyt vatsan lihaksia. Sinulta jää yritys, Britney Spears-tyyppinen vatsa.\nCost, kipua, toipumisaika, kirurgiset riskit ja arven leikkauksesta ovat näkökohdat tutkia ennen kuin se päättää olla masu karkki.\nMikä on "Vatsan Lift" Harjoitus?\n"Vatsan Lift" jooga liikunta on tapa vähentää stressiä samalla kiinteyttää ja vahvistaa vatsan lihaksia. Kokeilla sitä, seiso hajareisin, polvet hieman koukussa. Laittaa kädet polvillaan. Exhale ja työnnä Vatsalihakset ylös kohti selkärankaa. Pidä tiukka viiden sekunnin ajan. Rentoudu, hengitä syvään ja seisomaan. Vaikka "Lift" on suunniteltu auttamaan päästä eroon rasvaa, se ei päästä eroon ylimääräinen iho.\n· Tärkeää tietoa Ihonhoito\n· Vaikutukset laihtuminen kirurgia\n· Mikä aiheuttaa väistymässä hiusraja\n· MRI ... Onko oikein käyttää sitä koko ajan diagnosoida Lower Back Pain?\n· Miten saada helpotusta polvikipu\n· Tietoja Hyperkalemia\n· Kuinka käyttää Vicks höyrystin\n· Miten laihtua Okinawa ruokavalio\n· Southbeach Diet Vaihe I Foods\n· Plussat ja miinukset Geelielektroforeesi


maaliskuu 2021 - Mikko Lievonen\nKirjoitin alkuvuodesta kaksi mielipidekirjoitusta, Helsingin Sanomiin ja paikallislehti Länsiväylään. Yritin näillä kirjoituksilla herättää keskustelua Finnoon ranta-alueen tulevaisuudesta. Esitin, että rantaan pitäisi rakentaa asuntoja, kunnioittaen alueen merellistä luontoa ja ulkoilureittejä. Miksi asuntoja? Siksi, että arvokkaista rantatonteista Espoo saisi merkittäviä myynti- tai…\nMielipidekirjoitus: Gumbölen kartano espoolaisten käyttöön\n(Julkaisu Länsiväylässä 10.3.2021) Gumbölen kartano espoolaisten käyttöön Sata vuotta sitten Espoo oli kartanoiden maita. Sodan jälkeen kaupunki kehittyi, mutta kartanot jäivät kaunistamaan maisemaa. Gumbölen kartano Espoon keskuksen kupeessa toimii nykyään kaupunginjohtajan virka-asuntona ja edustustilana. Tavallisella kaupunkilaisella ei ole sinne mitään…\nKirjoitin hiljattain Länsiväylä-lehteen lasten ja nuorten tilanteesta pandemian aikana. Lehtikirjoittaminen on tiivistämisen taidetta, joten pystyin mainitsemaan vain ohimennen erään pandemian dramaattisimmista vaikutuksista: yksinäisyyden lisääntymisen. Kun koulut, harrastukset ja nuorison suosimat kokoontumispaikat ovat kiinni, moni nuori kärsii syvästä yksinäisyydestä. Nuorisotutkimusverkoston tekemässä…\n(Julkaistu Länsiväylässä 13.2.2021) Nuoret maksavat kovaa hintaa Länsiväylässä on viime aikoina julkaistu useita mielipidekirjoituksia lasten ja nuorten asioista. Kouluihin kohdistuneet säästöt ovat huolestuttaneet monia kirjoittajia. Lisäksi nuoret ovat tuoneet ansiokkaasti esille omaa näkökulmaansa: Lauri Hietanen (LV 27.1.) käsitteli opiskelijoiden jaksamista…\n(Julkaistu Helsingin Sanomissa 4.2.2021) Finnoon rantaan on rakennettava, mutta tekosaari jääköön suunnittelijan työpöydälle Finnoon rakentaminen rahoittaa espoolaisten hyvinvointia. Finnoon rantaan Espoossa suunnitellaan asuntoja (HS Kaupunki 1.2.). Asia herättää intohimoja, sillä alueella sijaitsevat veneiden talvitelakka ja lintualtaana tunnettu luontoalue. On tärkeää,…\n(Julkaistu Länsiväylässä 30.-31.1.2021) Finnoon ranta-alue on liian arvokas venevarastoksi Moni rantaraitilla ulkoileva espoolainen on huomaamattaan kulkenut Suomenojan venesataman ohi. Matinkylän ja Finnoon väliin jäävällä alueella on monta hehtaaria arvokasta merenrantatonttia, joka on pyhitetty veneiden talvisäilytyspaikaksi. Nyt Finnooseen rakennetaan väkiluvultaan Forssan…\n(Julkaistu Länsiväylässä 20.1.2021) Pandemia kasvattaa eriarvoisuutta Yhdysvaltain maine demokratian linnakkeena kärsi kovan kolauksen 6. tammikuuta, kun joukko mellakoitsijoita tunkeutui väkivalloin kongressin tiloihin. Opiskelin aikoinaan Washingtonissa ja työskentelin New Yorkissa. Näin laitaoikeistolaisen teekutsuliikkeen nousun ja kapitalismikriittiset Occupy Wall Street -mielenosoitukset. Eriarvoisuus…\nPuutarhakaupunki, paino sanalla kaupunki\n(Julkaistu blogissa mikkolievonen.net) Espoon kaltaisissa nopeasti kasvavissa kaupungeissa on vaikea välttyä keskustelulta, joka tiivistyy kysymykseen: ”Saako tänne rakentaa?”. Hienosti ilmaistuna kyse on kaupunkirakenteesta, eli siitä, rakennetaanko kaupunkia tiiviisti keskuksiin vai laajalle alueelle esikaupunkialueeksi. Karkeasti yleistettynä keskustelun osapuolet voidaan jakaa kahteen…\nMielipidekirjoitus: Espoo tarvitsee toimivan joukkoliikenteen\n(Julkaistu Helsingin Sanomissa 12.12.2020) Espoo tarvitsee toimivan joukkoliikenteen Pärjääkö Espoossa ilman omaa autoa? Ainakaan Janne Tähtikunnaksen mukaan ei pärjää (HS Mielipide 8.12.). Tähtikunnas sattuu olemaan Espoon kokoomuksen puheenjohtaja. Olen samaa mieltä siitä, että auto helpottaa elämää Espoossa, etenkin lapsiperheissä. Mutta…\nJäähyväiset vanhempien syyllistämiselle\n(Julkaistu blogissa mikkolievonen.net) Olen viime aikoina lukenut erilaisia kannanottoja pienten lasten päivähoidosta, eli varhaiskasvatuksesta. Yleensä sävy on sen suuntainen, että lapsen paikka ei ole kylmässä ja kasvottomassa laitoksessa vaan kotona luomuvehnäjauhoista leivotun pullan tuoksussa, hymyilevän vanhemman (lue: äidin) huomassa, mieluiten…


Anne-Mari 30. maaliskuuta 2014 klo 20.48\nIhanat kananmunamaljakot, pitääkin kokeilla:) Niin kaunista täällä<3 Mukavaa arkiviikkoa koko perheelle:)\nAnsku 2. huhtikuuta 2014 klo 19.37\nKiitos Anne-Mari...sinullakin oli ihanat munamaljakot :)\nAnonyymi 30. maaliskuuta 2014 klo 21.21\nSari 31. maaliskuuta 2014 klo 12.50\nTaas on niin ihania kuvia postaus pullollaan :) kevään aurinko on ihana <3 meillä maalausta ja yhden huoneen tapetointia viikonloppuna oli. Meni aikas nopsaa vähän liiankin nopsaa viikonloppu :D\nAnsku 2. huhtikuuta 2014 klo 19.38\nTeillähän on ihania puuhia...maalausta ja tapetointia, minäkin niin tahtoisin :)\nNiina 31. maaliskuuta 2014 klo 13.31\nKananmunamaljakot on niin söpöt!<3\n:) ne on kyllä söpöt\nTiina 31. maaliskuuta 2014 klo 18.24\nMä kans bongasin tänään ekat orvokit. Voi, että ne onkin ihania näin keväällä. Ja aurinko todellakin saa liikkeelle. Ollaan kans puuhattu puutarhassa , niin että on ihan rättipoikkiväsynyt iltaisin. Mutta ihanaa puuhaa talven jälkeen :). Kauniita kuvia olet jälleen ottanut ja orvokki munankuoressa on söpö <3\nAnsku 2. huhtikuuta 2014 klo 19.39\nKevät kukkaset on niin ihania...sinulla olikin valtavasti ihania kuvia <3


Myynti-insinööri tuotannon esimiestehtäviin Uuraisille, Adecco\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1134701\nMyynti-insinööri tuotannon esimiestehtäviin Uuraisille\nJakeman Oy on Jyväskylän talousalueella, Uuraisilla, toimiva konepaja. Yrityksellä on yli 30 vuoden kokemus teräsrakentamisesta. Jakeman suunnittelee, valmistaa ja asentaa CE- merkittyjä kantavia teräsrakenteita sekä räätälöityjä koneita ja laitteita. Lisäksi yritys toimii alihankintakonepajana levy- ja teräsrakenteita tarvitsevalle teollisuudelle. Asiakkaina ovat kaikki merkittävät rakennusliikkeet Suomessa.\nDekra Industrial Oy on myöntänyt Jakeman OY:lle valmistuksen laadun takeeksi EN 1090:1-2/A1:2011 standardin mukaisen sertifikaatin kantavien teräsrakenteiden suunnitteluun ja valmistamiseen. Toiminta perustuu ISO 9001:2008 laatujärjestelmän periaatteisiin.\nHaemme nyt Jakeman Oy:lle oma-aloitteista, tuloshakuista ja vuorovaikutustaitoista\nmyynti-insinööriä / myynti-insinööriharjoittelijaa . Asiakaskunta koostuu pääasiassa valtakunnallisista rakennusyhtiöstä. Kyseessä on suorarekrytointi, työpaikka on vakituinen ja työsopimus tehdään suoraan Jakeman OY:n kanssa.\nTulet toimimaan esimiehenä noin 10 konepajatiimin henkilöstölle.\nToimenkuva sisältää asiakastarjousten laadintaa, hankintaa, tilausten vastaanottamista, töiden ja projektien koordinointia sekä valmistuksen valvontaa.\nToimit aktiivisesti yhteistyössä asiakkaidemme, alihankkijoidemme ja muiden sidosryhmien kanssa.\nKokemusta teräsrakentamisesta ja julkisista hankkeista (painotus)\nKokemusta konepajan tai rakennusalan esimiestehtävistä\nTuotanto-, materiaali- tai rakennustekniikan AMK-tutkinto\nDynaamista ja kasvuhakuista työskentelyotetta\nItsenäisen ja monipuolisen tehtäväkentän ja kilpailukykyisen palkan. Loistavan näköalapaikan teräsrakentamisen valtakunnalliseen kenttään sekä valtavan ammattitaitoisen tiimin. Pääset kehittämään toimintaa kannattavan ja hyvässä kasvussa olevan yrityksen kanssa. Lisäksi avustamme tarvittaessa asunnon hankinnassa.\nHae tehtävää sivujemme www.adecco.fi kautta viimeistään 20.5.2018. Ilmoitathan hakemuksessasi myös palkkatoiveesi.\nAsiakkaan tehtävänimike: Tuotantoinsinööri


Yrittäjyyden asialla | Savon ammattiopisto\nErich-Bracher-Schulessa Ludvigsburgissa 22.–24.5.2017\nVierailimme uudessa yhteistyöoppilaitoksessamme Erich-Bracher-Schulessa Ludvigsburgissa 22.–24.5.2017. Teimme oppilaitoksen kanssa Memorandum of Understandingin ja löysimme sen kautta kontaktin metsäalalle, jonne on mahdollista saada opiskelijoita työpaikalla tapahtuvaan oppimiseen. Lisäksi Erich-Bracher-Schule toivoo saavansa lukio-opiskelijoilleen vaihtomahdollisuuksia esim. Varkauden lukion kanssa. Kävimme myös yritysvierailulla Lotter-nimisessä yrityksessä ja oppilaitoksen omassa kaupassa. Lotter on varteenotettava työssäoppimispaikka liiketalouden opiskelijoille.\nErich-Bracher-Schulen liiketalouden opiskelijat olivat tehneet yrittäjyyden opintoihinsa liittyvän englanninkielisen esittelyn omista harjoitusyrityksistään, jota käytetään Yritystoiminnan suunnittelun ja Yrityksessä toimimisen tutkinnon osien opetuksessa Iisalmessa. Toiveena oli, että myös meidän opiskelijamme tekisivät englanninkieliset esittelyt omista NY-yrityksistään Saksaan kommentoitaviksi. Lisäksi keskustelimme alustavasti opiskelijoiden välisestä yhteistoiminnasta sosiaalisen median välityksellä.\nEnsimmäiset vaihdot toteutuvat jo syyslukukaudella 2017, kun liiketalouden opiskelijamme lähtee neljäksi viikoksi työssäoppimisjaksolle Saksaan ja Iisalmeen tulee samaksi ajaksi opiskelija Saksasta. Saksalainen opiskelija työskentelee iisalmelaisessa yrityksessä ja myös kiertää ”kotikansainvälistämässä” ryhmiämme.