1 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun lain 5 ja 25 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annettua lakia. Esityksen mukaan metsähakkeella tuotetusta sähköstä maksettava tuki olisi puolet nykyisestä, jos metsähake on valmistettu järeän puun hakkuukohteelta saaduista jalostukseen soveltuvista rungonosista. Muilta osin tuen määräytymisperusteet pysyisivät ennallaan. Ehdotettu laki on tarkoitettu tulemaan voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.\n2 2 YLEISPERUSTELUT 1 Nykytila 1.1 Lainsäädäntö ja käytäntö Tuotantotukilaki Uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetussa laissa (1396/2010), jäljempänä tuotantotukilaki, säädetään syöttötariffijärjestelmästä, johon voidaan hyväksyä säädetyt edellytykset täyttävät tuulivoimalat, biokaasuvoimalat, metsähakevoimalat ja puupolttoainevoimalat. Syöttötariffijärjestelmään hyväksytyssä metsähakevoimalassa tuotetusta sähköstä maksetaan muuttuvaa tuotantotukea siten, että metsähakkeen käyttö polttoaineena yhdistetyssä sähkön ja lämmön tuotannossa säilyy kilpailukykyisenä verrattuna turpeeseen. Päästöoikeuden hinnassa sekä turpeen hinnassa ja verossa tapahtuvat muutokset otetaan huomioon maksettavan tuen tasossa. Metsähakevoimaloille maksettavalla tuotantotuella ei ole tarkoitus korvata voimalaitoksen investointikustannuksia, vaan parantaa metsähakkeen hintakilpailukykyä verrattuna päästöjä aiheuttavan polttoaineen hintaan ja sen päästöoikeuskustannuksiin. Metsähake on määritelty polttohakkeeksi ja murskeeksi, jotka valmistetaan suoraan metsästä saatavasta puusta. Tuotantotukea maksetaan metsähaketta käyttävälle voimalaitokselle enintään 12 vuoden ajan. Syöttötariffijärjestelmään hyväksytyistä voimalaitoksista suurin osa on hyväksytty järjestelmään vuonna 2011, jolloin tuotantotukea ei enää makseta vuoden 2023 jälkeen. Metsähakevoimalassa tuotetusta sähköstä maksettavan syöttötariffin perusteista säädetään tuotantotukilain 25 :n 3 momentissa ja tarkemmin uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun valtioneuvoston asetuksen (1397/2010), jäljempänä tuotantotukiasetus, 4 :ssä. Tuotantotukilain mukainen syöttötariffijärjestelmä on keskeinen ohjauskeino Suomelle EU:ssa asetetun uusiutuvan energian velvoitteen täyttämiseksi. EU:ssa on sitouduttu vuoteen 2020 mennessä lisäämään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus 20 prosenttiin energian loppukulutuksesta. Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY on tarkennettu kullekin jäsenvaltiolle oma sitova uusiutuvan energian tavoite. Suomelle on asetettu sitovaksi tavoitteeksi nostaa uusiutuvan energian osuus energian kokonaisloppukulutuksesta 38 prosenttiin vuonna Suomen uusiutuvan energian lisäyksestä vuoteen 2020 mennessä arviolta puolet pyritään toteuttamaan metsäenergian käytön lisäämisellä. Polttoturpeen verotus Sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta annetun lain (1260/1996) liitteen verotaulukossa 2 säädetään polttoturpeen verosta. Vero oli 1,90 euroa megawattitunnilta vuosina 2011 ja 2012, 4,9 euroa megawattitunnilta vuosina 2013 ja Vuoden 2015 alusta vero on sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta annetun lain muuttamisesta annetun lain (1185/2014) nojalla 3,40 euroa megawattitunnilta. Kestävän metsätalouden määräaikainen rahoituslaki Kestävän metsätalouden rahoituslainsäädännön uudistaminen on vireillä. Kestävän metsätalouden määräaikaisen rahoituslain (34/2015) 12 :ssä säädetään nuoren metsän hoitoon myönnettävästä tuesta. Tuen tavoitteena on estää nuoren metsän liika tihentyminen sekä puuston laadullinen heikentyminen ja altistuminen tuhoille ja korjuuvaiheen vauriolle. Tuki voidaan myöntää korotettuna silloin, kun nuoren metsän hoitokohteelta kerätään pienpuuta. Laki tulee voimaan valtio-\n3 3 neuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Voimassa olevan kestävän metsätalouden rahoituksesta annetun lain (1094/1996) nojalla on myönnetty tukea energiapuun korjuuseen, mutta tuen myöntäminen päättyy 30 päivänä kesäkuuta Metsähakkeen käyttö ja sen kehitys Metsähakkeen käytön kehitys energian tuotannossa on ollut Suomelle EU:ssa asetetun uusiutuvan energian lisäämisvelvoitteen mukaista, ja käyttö on kasvanut tasaisesti luvun alusta lähtien. Metsähakkeen käyttötavoitteeksi energian tuotannossa vuonna 2020 asetettu 25 terawattitunnin polttoainetavoite vastaa noin 13 miljoonaa kiintokuutiometriä (m 3 ) metsähaketta vuodessa. Vuonna 2013 metsähaketta käytettiin 8,7 miljoonaa m 3, josta lämpö- ja voimalaitoksissa 8,0 miljoonaa m 3. Pääosa metsähakkeen käytön lisäyksestä energian tuotannossa pyritään saamaan aikaan syöttötariffijärjestelmän mukaisesti metsähakkeella tuotetusta sähköstä maksettavalla tuella. Lisäksi metsähaketta käytetään erillislämmöntuotannossa. Suunnitelmien mukaan metsähaketta käytettäisiin myös liikenteen biopolttoaineiden ja muiden bionesteiden sekä mahdollisesti metsäjalosteiden (esimerkiksi biohiili) tuotannossa. Metsäntutkimuslaitos kokoaa vuosittain tiedot lämpö- ja voimalaitosten käyttämistä kiinteistä puupolttoaineista. Metsäntutkimuslaitoksen tilastojen mukaan vuosina energian tuotannossa pienpuun osuus oli merkittävin, ja se on vaihdellut prosentin välillä (3,1 3,6 miljoonaa m 3 ). Hakkutähteiden osuus on ollut noin prosenttia, kantojen osuus noin 15 prosenttia ja järeän runkopuun osuus 7 prosenttia. Lämpö- ja voimalaitosten käyttämästä metsähakkeesta kuitupuun osuus on ollut vähäinen. Pienpuu, hakkuutähde ja järeä runkopuu voi sisältää sellaisia puita tai puiden osia, jotka mahdollisesti nyt tai tulevaisuudessa soveltuisivat korkeamman jalostusasteen tuotteiden raaka-aineeksi. Pääosin energian tuotannossa käytettävä metsähake on peräisin raaka-aineesta, joka ei sovellu metsäteollisuuden ja muun puuta käyttävän teollisuuden korkeamman jalostusasteen tuotteiden raaka-aineeksi. Hakkuumäärien kasvaessa eri jakeiden määrät kasvavat vastaavasti. Toistaiseksi lämpö- ja voimalaitosten maksukyky puusta on ollut metsäteollisuutta alhaisempi. Tästä syystä kuitupuun hinta ei ole noussut, vaikka metsähakkeen hinta on merkittävästi noussut. Metsähakkeen hinnan nousuun ovat vaikuttaneet korjuu- ja kuljetuskustannusten nousu sekä siirtyminen aiempaa kalliimpiin raakaainejakeisiin. Kotimaisen puun käyttö on kasvanut sekä energian tuotannossa että metsäteollisuudessa. Myös kotitalouksien polttopuun käyttö on merkittävä. Vuonna 2013 hakkuukertymä nousi 65 miljoonaan m 3 :iin. Valtioneuvosto antoi keväällä 2014 eduskunnalle metsäpoliittisen selonteon, jossa linjattiin metsien käyttöä vuoteen 2050 asti (VNS 1/2014 vp). Metsäpoliittisen selonteon pohjalta on laadittu Kansallista metsästrategiaa 2025, jonka valtioneuvoston on tarkoitus hyväksyä vuoden 2015 alkupuolella. Metsästrategian lähtökohtana on, että Suomen metsävarat mahdollistavat puun kestävän käytön lisäämisen sekä perinteisessä metsäteollisuudessa, energian tuotannossa että puuta jalostavan teollisuuden uusissa tuotteissa. Metsästrategian tavoitteena on muun muassa lisätä kotimaista puupohjaista energian tuotantoa kansallisessa ilmasto- ja energiastrategiassa (VNS 2/2013 vp) asetetun tavoitteen mukaisesti. Metsästrategiassa asetetaan tavoitteeksi myös jalostusarvon kasvattaminen ja ylipäätään metsävarojen tehokas hyödyntäminen. Merkittävä tekijä uusissa investoinneissa ja investointisuunnitelmissa on ollut puumarkkinoiden tasapainoinen toiminta. Puukauppaa on käyty aikaisempaa tasaisemmin, mikä on lisännyt puunhankinnan ennakoitavuutta. Lisäksi puukaupan osapuolien välinen luottamus on parantunut. Puumarkkinoiden toimintaa on osaltaan tasapainottanut maa- ja metsätalousministeriön johtaman puumarkkinatyöryhmän työ. Puun kasvava kysyntä tuo haasteita myös puumarkkinoiden tasapainoiselle toiminnalle. Työ- ja elinkeinoministeriöllä on käytössään malli, jolla seurataan tukien ja verojen vaikutuksia puumarkkinoilla. Erityisesti seurataan, onko energiapoliittisilla tuilla ollut vaikutusta kuitupuun hintaan. Toistaiseksi tällaista vaikutusta ei ole havaittu. Malli pe-\n4 4 rustuu kattavaan tilastoaineistoon. Mallilla ei kuitenkaan voida ennustaa tulevaa tilannetta, eikä se sisällä tulevia puun käyttömääriä tai uusia laitosinvestointeja. Malli ei myöskään ota huomioon alueellisia eroja hinnoissa ja määrissä. Erityisesti turpeen saatavuuteen liittyvien ongelmien takia lämpö- ja voimalaitosten maksukyky metsähakkeesta voi nousta. 1.2 Ulkomaiden ja EU:n lainsäädäntö Ruotsi Ruotsissa puumarkkinoita säänneltiin vuosina Aluksi sääntely tapahtui rakennuslailla (Byggnadslagen 1947:385), ja tavoitteena oli varmistaa metsävarojen riittävyys ja estää liiallinen käyttö. Metsäteollisuuden puuraaka-aineen käyttö ja käytön laajentaminen tulivat luvanvaraisiksi. Vuodesta 1983 eteenpäin rakennuslailla säänneltiin myös metsäperäisten polttoaineiden valmistusta ja puuraaka-aineen käyttöä lämmityksessä. Vuonna 1987 sääntely siirtyi uuteen puukuitulakiin (Träfiberlagen 1987:588), jonka tarkoituksena oli säännöstelyn kautta asettaa etusijalle metsäteollisuuden raakaaineen käyttö. Energiasektorin kasvun myötä arvioitiin hakkuiden olevan riittämättömät turvaamaan metsäteollisuuden raaka-aineen saanti. Lämmityksessä sai käyttää vain puuraaka-ainetta, joka ei kelvannut teollisuudelle tai josta ei ollut kilpailua. Luvanvaraisuus koski tietyn kokoisia laitoksia metsäteollisuudessa ja lämmityssektorilla. Puukuitulaki kumottiin vuonna 1993, koska lailla havaittiin olleen yksinomaan kielteisiä vaikutuksia. Puumarkkinoiden sääntelyn aikana massateollisuuden kapasiteetin kasvu hidastui ja massa- ja paperiteollisuuden maailmanmarkkinaosuus pieneni. Puun osuus sähkön ja lämmön tuotannossa romahti. Markkinoiden sääntelyn ei katsottu häirinneen ainoastaan raaka-aineen käyttöä, vaan myös teknologian kehitystä ja tuotannon laajentamismahdollisuuksia sekä tätä kautta vaikuttaneen kielteisesti työllisyyteen. Yksittäiset metsänomistajat menettivät tuloja. Nykyään uusiutuvan sähkön tuotantoa Ruotsissa edistetään sähkösertifikaattijärjestelmällä, joka on yhteinen Norjan kanssa. Sähkön käyttäjät ja toimittajat hankkivat sertifikaatteja täyttääkseen kiintiövelvoitteen. Puola Puolassa puun käyttöä säännellään metsien ja metsäteollisuuden suojelemiseksi. Taloudellista tukea ei anneta hyvänlaatuisesta puusta (runkopuusta) valmistetulle energialle. Metsäbiomassan käyttäminen energiantuotannossa on mahdollista tietyin rajoituksin. Osassa laitoksia on poltettava metsäbiomassan ohella maatalousbiomassaa. Esimerkiksi yhteispolttolaitoksissa voidaan rajoituksetta käyttää puuta sekä metsätalouden ja metsäteollisuuden tähteitä ja jätteitä yksiköissä, joiden sähköteho on enintään 5 megawattia. Tätä suuremmissa yksiköissä maatalousbiomassan osuus poltettavasta biomassasta on oltava 60 prosenttia (vuonna 2013). Uusiutuvaa energiaa edistetään vihreiden sertifikaattien järjestelmällä. Sähkön tuottajat, toimittajat ja käyttäjät täyttävät vihreiden sertifikaattien kiintiön, joko hankkimalla sertifikaatteja tai maksamalla kiintiömaksun. Belgia Belgiassa Flanderin alueella sähkön tuotantoa uusiutuvilla energialähteillä edistetään kiintiöjärjestelmällä, jossa sertifikaatteja myönnetään teknologiakohtaisen kertoimen mukaisesti. Sertifikaatteihin ei ole oikeutettu sähkö, joka tuotetaan teollisuuden raakaaineeksi kelpaavista puuvirroista, lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia, kuten lyhytkiertoista energiapuuta, pienijakoista purua, kuoria, ohuita oksia ja latvuksia sekä puun tyviä. Verkko-operaattorit täyttävät kiintiövelvoitteensa hankkimillaan sertifikaateilla. Ranska Ranskassa uusiutuvaa energiaa edistetään syöttötariffijärjestelmällä. Sähköntoimittajat ja verkko-operaattorit ovat velvoitettuja ostamaan uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön määrätyllä hinnalla. Biomassan osalta järjestelmään hyväksytään vain laitokset, joiden teho on enintään 12 megawattia. Lämmön tuotantoa uusiutuvalla energialla tuetaan\n5 5 rahastosta, ja tavoitteena on varmistaa laitosten energiatehokkuus ja raaka-aineen riittävyys eri käyttäjille sekä rajoittaa biomassaresursseista syntyvää kilpailua tiettyjen teollisuuden alojen ja ympäristön suojelemiseksi. Viranomaisen hyväksymä hankintasuunnitelma vaaditaan, jos sahojen sivutuotteita, metsähaketta, metsäbiomassaa, käytöstä poistettuja puutuotteita ja puunjalostuksen jätteitä hankitaan vuodessa yli megawattituntia. EU:n valtiontukisääntely Syöttötariffijärjestelmän mukainen tuotantotuki on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Metsähakkeella ja puupolttoaineella tuotetusta sähköstä maksettava tuotantotuki on hyväksytty Euroopan komission päätöksellä SA (2011/N). Päätöksen nojalla toimenpide on ilmoitettava uudelleen viimeistään kymmenen vuoden kuluttua komission hyväksymisestä. Tuotantotuen hyväksyttävyyden arvioinnissa on sovellettu valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettuja yhteisön suuntaviivoja (2008/C 82/01). Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina (jäljempänä uudet suuntaviivat) korvasivat 1 päivänä heinäkuuta 2014 suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle. Syöttötariffijärjestelmän mukaiset tukiohjelmat on mukautettava uusiin suuntaviivoihin, kun ne on ilmoitettava uudelleen komissiolle tai niitä muutetaan. Muutoksella tarkoitetaan kaikkia ilmoitettavia muutoksia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/ artiklan c alakohdan mukaisesti. Esitykseen sisältyvää muutosta voidaan lähtökohtaisesti pitää sellaisena muutoksena, joka edellyttää mukauttamista uusiin suuntaviivoihin. Lisäksi tukiohjelman hyväksyttävyyden kannalta keskeisissä taustaoletuksissa on tapahtunut muutoksia. Oikeusvarmuuden kannalta on tarpeen varmistaa, että metsähakkeen tuotantotukea koskeva tukiohjelma on uusien suuntaviivojen mukainen. 1.3 Nykytilan arviointi Suomen metsissä on runsaasti potentiaalista puun tarjontaa, koska puuston käyttöaste on ollut viimeisten vuosikymmenten aikana merkittävästi pienempää kuin kestävät hakkuumahdollisuudet. Alueelliset erot ovat kuitenkin suuret, ja lähinnä Itä- ja Kaakkois- Suomessa kuitupuun hakkuut lähentelevät jo alueellisesti kestävää hakkuutasoa. Myös metsien kasvu on kiihtynyt, ja ilmastonmuutoksen oletetaan lisäävän metsien kasvua entisestään. Jatkossa puun käytön odotetaan kasvavan nykyisestä sekä energian tuotannossa että perinteisessä metsäteollisuudessa ja muussa puuta jalostavassa teollisuudessa. Uusiutuvan energian lisäystavoite merkitsee metsähakkeen käytössä noin 4 miljoonaa m 3 lisäystä vuosina EU:ssa vuodelle 2030 asetettu tavoite lisätä uusiutuvan energian osuus 27 prosenttiin merkitsee käytännössä myös puun energiakäytön kasvua edelleen vuoden 2020 jälkeen. Arvioiden mukaan metsäteollisuuden investoinnit lisäisivät vuosina kuitupuun käyttöä noin 6,5 miljoonaa m 3 vuodessa. Lisäksi tukkipuun kysynnän arvioidaan kasvavan noin 3 miljoonalla m 3 :llä vuodessa sekä suoraan että epäsuoraan hankkeiden vaikutuksesta. Hakkuutähteiden ja kantojen määrä kasvaisi, kun hakkuiden määrää lisätään. Metsähakkeella tuotetusta sähköstä maksettu tuotantotuki ei toistaiseksi näyttäisi vaikuttaneen metsäteollisuuden puuraaka-aineen saatavuuteen tai hintaan. Turpeen veron laskeminen 3,4 euroon megawattitunnilta nostaa samalla metsähakkeella tuotetun sähkön tukitasoa, mutta tällä ei arvioida olevan juurikaan vaikutuksia metsäteollisuuden puuraakaaineen saatavuuteen tai hintaan. Turpeen veron laskeminen edelleen 1,9 euroon megawattitunnilta lisäisi painetta kuitupuun ohjautumisesta lisääntyvässä määrin käytettäväksi metsähakkeena energian tuotannossa. Tähän kehitykseen vaikuttaa keskeisesti turpeen saatavuus ja hinta. Toteutuessaan tällaisella kehityksellä voi olla kielteisiä vaikutuksia metsäteollisuuden kuitupuun saatavuuteen ja hintaan alueilla, jotka sijaitsevat päätettyjen tai suunniteltujen sellutehdas- tai biojalostamoinvestointien puunhankinta-alueilla. Tuo-\n6 6 tantotukilaissa tai muuallakaan lainsäädännössä ei ole menettelyä, joka mahdollistaisi puuttumisen tilanteeseen. 2 Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset 2.1 Tavoitteet Esityksen tavoitteena on tasapainoisesti sovittaa yhteen Suomelle EU:ssa asetettujen uusiutuvan energian velvoitteiden täyttäminen kustannustehokkaasti sekä puuraakaainetta käyttävän teollisuuden ja energiateollisuuden näkökulmat. Tavoitteena on varmistaa, että metsähakkeen tuotantotuki ei vaaranna metsäteollisuuden puuraaka-aineen saantia nostamalla sen hintaa. Samalla tavoitteena on kuitenkin myös ottaa tasapuolisesti huomioon energiateollisuuden näkökulma ja luoda edellytykset metsähakkeen käytön kasvulle polttoaineena sähkön ja lämmön tuotannossa. Tällä varmistettaisiin uusiutuvan energian osuuden kasvu. Toisaalta sellun tuotanto edistää myös uusiutuvan energian tavoitteen saavuttamista, eikä sellun tuotannon sivutuotteena saatavien jakeiden käyttäminen energian tuotannossa edellytä tukea. Metsäteollisuuden lisääntyvä puuraaka-aineen käyttö lisää myös ainespuun korjuun yhteydessä saatavia, sähkön ja lämmön tuotannon polttoainekäyttöön soveltuvia hakkuutähteitä ja kantoja. Esityksen tavoitteena on myös huolehtia siitä, että sekä metsäteollisuudessa että energiateollisuudessa tulevan toimintaympäristön kehitystä pystytään riittävässä määrin ennustamaan. 2.2 Toteuttamisvaihtoehdot Valmistelussa on myös ollut esillä vaihtoehto, jossa metsähakkeella tuotetusta sähköstä osa rajattaisiin tukijärjestelmän ulkopuolelle. Tuotantotukea ei maksettaisi, jos metsähake olisi valmistettu järeän puun hakkuukohteilta saaduista jalostukseen soveltuvista rungonosista ja hakkuukohde sijaitsee tietyllä alueella. Rajaus koskisi alueita, jolla suurimman kestävän hakkuumahdollisuuden hakkuumäärätavoite on täyttynyt tai lähes täyttynyt kahtena edellisenä kalenterivuonna peräkkäin tai vaihtoehtoisesti edellisenä kalenterivuonna ja jolla mainittuihin rungonosiin kohdistuu tai arvioidaan kohdistuvan tehtyjen sitovien investointipäätösten perusteella voimakas kysyntä. Energiavirasto päättäisi näistä alueista enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Epäselvää on, voidaanko tällaiseen lainsäädäntövallan siirtämiseen katsoa olevan perustuslain 80 :n 2 momentin mukaiset riittävät perusteet. Vaihtoehto kuitenkin mahdollistaisi puun kysynnän ja käyttötarpeiden alueellisen huomioon ottamisen, mutta sen arvioidaan reagoivan liian hitaasti tilanteiden muuttumiseen. Lisäksi vaihtoehto monimutkaistaisi syöttötariffijärjestelmää esitykseen verrattuna huomattavasti enemmän. 2.3 Keskeiset ehdotukset Esityksessä ehdotetaan metsähakkeella tuotetusta sähköstä maksettavaa muuttuvaa tuotantotukea alennettavaksi puoleen, kun metsähake on valmistettu järeän puun hakkuukohteelta saadusta jalostukseen soveltuvasta kuitu- tai tukkipuusta. Muuttuvaa tuotantotukea maksettaisiin edelleen täysimääräisesti, jos metsähakevoimalassa sähkö tuotetaan metsähakkeella, joka on valmistettu muusta suoraan metsästä saatavasta puusta. Järeän puun hakkuukohteita olisivat kohteet, jossa on tehty uudistushakkuu taikka kasvatushakkuu ja kasvatushakkuun jälkeen metsikkö katsotaan kehitysluokaltaan vähintään varttuneeksi kasvatusmetsiköksi. 3 Esityksen vaikutukset Puuta arvioidaan olevan riittävästi kasvaviin tarpeisiin energian tuotannossa, metsäteollisuudessa ja valmistavassa teollisuudessa. Alueellisesti on kuitenkin eroja sen suhteen, miten suuri osa kestävästä hakkuumäärästä tai metsähakepotentiaalista on jo käytetty. Voimakkainta puuraaka-aineen kysyntä on Itä- ja Kaakkois-Suomessa, jossa hakkuut ovat jo lähellä alueellisia kestävän hakkuun potentiaaleja. Länsi-Suomessa metsäteollisuuden puun kysyntä on pienempää, mutta energian tuotannossa käytetään merkittävässä määrin metsähaketta. Pohjois-Suomessa energian tuotannon lisäksi ei kohdistu voimakasta muuta kysyntää puuraaka-aineeseen,\n7 7 mutta alueella sijaitsee myös sahoja ja kuiduttavaa teollisuutta. Metsäteollisuuden ja valmistavan teollisuuden investoinnit muuttavat kysyntätilannetta. Toisaalta metsäteollisuusinvestointien seurauksena kasvavat hakkuumäärät tuottaisivat myös lisää hakkuutähteitä ja muita metsähakkeen valmistukseen soveltuvia puuraaka-aineita. Tuotantotukiasetuksessa säädetyn laskentakaavan mukaan metsähakkeella tuotetusta sähköstä maksettava tuotantotuki nousi vuoden 2015 alusta 15,9 euroon megawattitunnilta, kun se vuonna 2013 ja 2014 oli 13,1 euroa megawattitunnilta. Vireillä oleva, vuoden 2016 alusta toteutettava turpeen veron alentaminen nostaisi tuotantotuen 18 euroon megawattitunnilta. Tuotantotuen taso on laskettu ottaen huomioon turpeen verotaso sekä olettaen, että päästöoikeuden hinta on enintään 10 euroa. Turpeen hinta on laskentakaavassa tällä hetkellä vakioitu. Tuotantotuen tason nousulla voi olla vaikutusta puun kantohintaan. Erityisesti alueella, jossa turpeen saatavuus on rajoitettua, energialaitosten puustamaksukyky saattaa nousta merkittävästi. Esitys vähentäisi kuitupuun hintapaineita ja varmistaisi, että tuotantotuella ei tarpeettomasti vääristetä kilpailua. Sen sijaan tukkipuuhun ei sen hintatason takia arvioida kohdistuvan jatkossakaan vastaavia paineita. Esityksen mukaan sähkön tuottajan metsähakevoimalassa tuotetusta sähköstä saama tuotantotuki olisi puolet täysimääräisestä tuotantotuesta siltä osin kuin sähkön tuotannossa käytetty metsähake on valmistettu järeän puun hakkuukohteelta saaduista jalostukseen soveltuvista rungonosista. Toisaalta turpeen veron alentamisen seurauksena täysimääräisen tuen taso nousi vuoden 2015 alusta ja olisi edelleen nousemassa vuoden 2016 alusta. Turpeen verotason alentaminen ja metsähakkeella tuotetun sähkön tuotantotuen tason nousu parantaisivat merkittävästi näiden polttoaineiden kilpailukykyä kivihiileen nähden. Esityksen tavoitteena on edistää kuitu- ja tukkipuun käyttöä jalostuksessa sen sijaan että ne ohjautuisivat metsähakkeeksi ja polttoaineeksi sähkön ja lämmön tuotantoon. Kuitu- ja tukkipuun jalostukseen tehtävät investoinnit lisäisivät kokonaisuudessaan puuraaka-aineen tarvetta ja metsien hakkuita. Samalla markkinoille tuotettaisiin nykyistä enemmän metsähakkeen raaka-ainetta, kuten hakkuutähteitä ja kantoja sekä pienpuuta kohteista, joissa hakkuun jälkeen metsikkö katsotaan kehitysluokaltaan enintään nuoreksi kasvatusmetsiköksi. Näiden raaka-aineiden määrässä on suuri kasvupotentiaali, jonka hyödyntämistä edistettäisiin esityksen mukaisesti suuntaamalla täysimääräinen tuki näistä raaka-aineista valmistetulla metsähakkeella tuotettuun sähköön. Samalla varmistettaisiin puun käytön kasvu jalostuksessa ja edistettäisiin muiden kuin jalostukseen soveltuvien rungonosien ohjautumista metsähakkeeksi ja polttoaineeksi sähkön ja lämmön tuotannossa. Metsähake, jolla tuotetaan täysimääräiseen tuotantotukeen oikeutettua sähköä, olisi kilpailukykyisin polttoaine yhdistetyssä sähkön ja lämmön tuotannossa, jossa se syrjättäisi sekä turpeen että kivihiilen. Metsähake, jolla tuotetaan alennettuun tuotantotukeen oikeutettua sähköä, säilyisi kivihiiltä kilpailukykyisempänä. Tällainen metsähake korvautuisi ensi sijassa täysimääräisen tuotantotuen piirissä olevalla metsähakkeella tai turpeella. Alue- ja laitoskohtaisten erojen takia tilanne vaihtelee eri energialaitosten välillä. Arvion mukaan suurin osa metsähakkeella tuotetusta sähköstä saisi edelleen tuotantotuen täysimääräisesti. Syöttötariffijärjestelmään hyväksyttyjen metsähakevoimaloiden metsähakkeella tuotetun sähkön arvioitu vuosituotanto oli vuoden 2015 alussa noin 3,8 terawattituntia. Alennettu tuotantotuki kohdistuisi käytettyjen jakeiden perusteella arvion mukaan noin prosenttiin tästä vuosituotannosta. Alennettu tuotantotuki voi yksittäisissä energialaitoksissa merkitä metsähakkeen käytön kehityksen hidastumista tai jopa taantumista. Metsäteollisuuden investointien on arvioitu lisäävään kotimaisen puun käyttöä jalostukseen lähes 10 miljoonaa m 3 vuodessa. Hakkuiden lisäys parantaa myös metsähakkeen raaka-aineen saatavuutta. Kokonaisuutena metsähakkeen käytön arvioidaan yhdistetyssä sähkön ja lämmön tuotannossa pysyvän vähintään nykytasolla. Todennäköisempänä kehityksenä arvioidaan sen käytön kasvavan maltillisesti edelleen, kun metsävarojen käyttö tehostuu sekä sen seurauksena\n8 8 täysimääräisen tuotantotukeen oikeutettujen jakeiden määrä kasvaa. Metsäteollisuuden investoinnit sellun tuotantoon lisäävät energian loppukulutusta, mutta suhteessa enemmän uusiutuvan energian määrää. Metsäteollisuuden lähivuosien investoinnit lisäisivät uusiutuvilla energialähteillä tuotettua energiaa arviolta 8 terawattituntia. Uusiutuvan energian osuus loppukulutuksesta oli Suomessa vuonna 2013 arviolta noin 35 prosenttia, ja tavoite vuodelle 2020 on 38 prosenttia. Uusiutuvan energian lisäystarve vuosina on yhteensä arviolta 14 terawattituntia, kun metsäteollisuuden investoinneista aiheutuva lisäys energian loppukulutukseen otetaan huomioon. Tästä lisäystarpeesta yli puolet (noin 8 terawattituntia) toteutuisi metsäteollisuuden investointien seurauksena. Esitys edistäisi Suomelle EU:ssa asetetun uusiutuvan energian tavoitteen saavuttamista, vaikka metsähakkeen käytön kehitys yhdistetyssä sähkön ja lämmön tuotannossa ei kasvaisi aiempien ennusteiden mukaisesti. Valtiontalouden kannalta on kokonaisuudessaan kustannustehokkaampaa, jos uusiutuvien energialähteiden käyttö kasvaa metsäteollisuuden investointien sivuvaikutuksena. Esimerkiksi sellun tuotannon sivutuotteena saatavien jakeiden käyttö energian tuotannossa ei oikeuta syöttötariffijärjestelmän mukaiseen tuotantotukeen. Turpeen veron alentaminen pienentää valtion verotuloja. Vastaavasti veron alentamisesta seuraava metsähakkeella tuotetun sähkön tuotantotuen tason nousu lisää valtion menoja, jos metsähakkeen käyttö pysyy nykyisellä tasolla tai sen käyttöä lisätään sähkön tuotannossa. Esityksellä arvioidaan olevan vaikutuksia valtion talousarvioon vuodesta 2018 tai 2019 alkaen. Jos metsähakkeen käyttö pysyisi aiemmin oletetulla kasvu-uralla ja metsähakkeella tuotetusta sähköstä noin 15 prosenttia olisi alennetun tuotantotuen piirissä, pienentäisi esitys valtion menoja arviolta noin 5 miljoonaa euroa vuodessa. Jos metsähakkeen käyttö ei kasvaisi nykytasosta ja tuki maksettaisiin kokonaisuudessaan täysimääräisesti, pienentäisi esitys valtion menoja arviolta noin 20 miljoonaa euroa vuodessa. Arvioissa on päästöoikeuden hinnan oletettu vuonna 2019 olevan nykyistä selvästi korkeampi ja turpeen veron 1,9 euroa megawattitunnilta. Erityisesti päästöoikeuden hintakehitys vaikuttaa keskeisesti metsähakkeella tuotetun sähkön tuotantotuen määrärahatarpeeseen. Syöttötariffijärjestelmään kuuluvissa metsähakevoimaloissa esitys lisäisi jonkin verran kustannuksia, kun polttoainekirjanpidossa ja seurantajärjestelmässä olisi tarkemmin seurattava metsähakejakeiden raaka-aineita ja maksatushakemuksen yhteydessä olisi toimitettava lisätietoja metsähakkeesta nykytilaan verrattuna sekä hyväksymispäätökseen haettava muutosta. Metsähaketta ja metsähakejakeiden raaka-aineita ei kuitenkaan olisi tarpeen kuljettaa tai säilyttää erillään, joten tästä ei aiheutuisi lisäkustannuksia. Myös sähkön tuottajien todentamiskustannukset kasvaisivat jonkin verran. Jos sähkön tuottaja ei käytä järeän puun hakkuukohteilta saadusta puuraaka-aineesta valmistettua metsähaketta, esitys ei lisäisi sähkön tuottajan kirjanpito-, seuranta- ja todentamiskustannuksia. Jos sähkön tuottaja käyttää tällaista metsähaketta sähkön tuotannossa, mutta hakee alennettua tuotantotukea kaikkeen järeän puun hakkuukohteilta saadusta puuraaka-aineesta valmistetulla metsähakkeella tuotettuun sähköön, olisivat lisäkustannukset vastaavasti pienemmät. Sähkön tuottajan olisi käytännössä edellytettävä tietoja metsähakeraaka-aineen alkuperästä tarvittavassa laajuudessa ja tarvittavalla tarkkuudella metsähakkeen toimittajalta. Esitys lisäisi myös metsähakkeen toimittajan kustannuksia. Nykyisin metsäteollisuuden omat hankintayksiköt myyvät ylivoimaisesti eniten ainespuuta energiakäyttöön. Arvion mukaan metsäteollisuuden investoinneista seuraava puun käytön nousu sekä metsähakkeen tuotannon maltillinen kasvu nykytasosta toisivat puun hankintaan yli uutta työpaikkaa. Lisäksi uusia työpaikkoja syntyisi uusien puunjalostuslaitosten rakentamisen ajaksi yli Valmiiden laitosten käyttö tulisi työllistämään useita satoja työntekijöitä. Kokonaisuudessaan vaikutukset arvioidaan työllisyyden edistämisen kannalta myönteisiksi, vaikka yksittäisissä energialaitoksissa esityksen arvioidaan voivan merkitä metsähakkeen käytön kehityksen hidastumista tai\n9 9 jopa taantumista sekä sitä kautta vaikuttavan työllisyyteen. Esitys lisäisi Energiavirastossa resurssitarpeita arvioilta yhdellä henkilötyövuodella, mutta alkuvaiheessa resurssitarve olisi jonkin verran suurempi. Tämä on toteutettavissa resurssien uudelleen kohdennuksella. Energiaviraston tehtäviä lisäisivät varsinkin aluksi sähkön tuottajien ja todentajien neuvonta ja ohjeistus sekä syöttötariffijärjestelmään hyväksymistä koskevien päätösten muutokset. Lisäksi Energiavirastolle tulisi metsähakkeen syöttötariffin maksatushakemusten käsittelyyn liittyen lisätehtävä, ja myös valvontaa varten olisi varattava resursseja. Energiaviraston tietojärjestelmän päivittämisestä aiheutuisi arviolta kustannuksia euroa. 4 Asian valmistelu Esitysluonnos on valmisteltu työ- ja elinkeinoministeriössä. Valmistelun aikana on kuultu maa- ja metsätalousministeriötä, Energiavirastoa, Metsähallitusta, Bioenergia ry:tä, Energiateollisuus ry:tä, Koneyrittäjien liitto ry:tä, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry:tä, Metsäalan Kuljetusyrittäjät ry:tä, Metsäteollisuus ry:tä, Suomen Sahat ry:tä ja metsähaketta käyttäviä energiayhtiöitä. Esitysluonnoksesta pyydettiin lausunnot oikeusministeriöltä ja valtiovarainministeriöltä sekä niiltä tahoilta, joita on esitysluonnosta valmisteltaessa kuultu. Lausuntopyyntö lähetettiin 17 päivänä joulukuuta 2014, ja lausuntoaika päättyi 9 päivänä tammikuuta Työ- ja elinkeinoministeriö tiedotti lisäksi lausuntopyynnöstä. Lausuntoja annettiin yhteensä 42. Niistä on laadittu tiivistelmä, joka on luettavissa työ- ja elinkeinoministeriön verkkopalvelussa. Metsäteollisuus ry:n mukaan esitys on oikean suuntainen, mutta ei riittävä. Oikeusministeriö, valtiovarainministeriö ja Energiavirasto esittivät täsmennyksiä perusteluihin. Maa- ja metsätalousministeriö, järjestöt, energiayhtiöt ja muut lausunnonantajat vastustivat esitystä perusteettomana ja katsoivat sen olevan monin tavoin haitallinen. Maa- ja metsätalousministeriö kiinnitti lausunnossaan huomiota myös lakiehdotuksen korjaustarpeeseen. Lausuntojen perusteella esityksen perusteluja on täydennetty sekä ehdotettua 5 :ää muokattu siten, että tarkkoihin mittayksiköihin perustuva rajaus on korvattu puuston kehitysluokan mukaan määräytyvällä rajauksella. 5 Riippuvuus muista esityksistä Samanaikaisesti tämän esityksen kanssa on tarkoitus antaa hallituksen esitys sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta annetun lain liitteen verotaulukon 2 muuttamisesta. Tarkoituksena on alentaa polttoturpeen vero 1,90 euroon megawattitunnilta vuoden 2016 alusta lukien.\n10 10 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT 1 Lakiehdotuksen perustelut 5. Määritelmät. Pykälän 10 kohta on kumottu lailla 1426/2011. Pykälän uudessa 10 kohdassa määriteltäisiin järeän puun hakkuukohde. Järeän puun hakkuukohteita olisivat kohteet, joissa on tehty metsälain (1093/1996) 2 a :n 2 kohdassa tarkoitettu uudistushakkuu eli puunkorjuu, jossa käsittelyalue hakataan uuden puuston aikaansaamiseksi tarvittaessa jätettäviä säästö-, siemen- tai suojuspuita lukuun ottamatta avoimeksi alueeksi. Järeän puun hakkuukohteita olisivat myös kohteet, joissa on tehty metsälain 2 a :n 3 kohdassa tarkoitettu kasvatushakkuu ja hakkuun jälkeen metsikkö katsotaan kehitysluokaltaan vähintään varttuneeksi kasvatusmetsiköksi. Metsälaissa tarkoitettu kasvatushakkuu on puunkorjuuta, joka tehdään alueelle jäljelle jäävän puuston kasvattamista taikka tämän ohella myös uuden taimiaineksen syntymistä edistävällä tavalla. Puuston kehitysluokat ovat vakiintuneet ja niitä käytetään yleisesti. Ne on kuvattu muun muassa Metsänhoidon suosituksissa (Tapio Oy). Varttuneena kasvatusmetsikkönä pidetään metsikköä, jonka keskiläpimitta rinnankorkeudella on yli 16 senttimetriä, mutta jota ei vielä luokitella uudistuskypsäksi. Metsiköillä, joilla esimerkiksi puulajin tai kasvupaikan karuuden vuoksi puusto ei voi kehittyä koskaan tukkipuukokoon, kehitysluokka määritetään iän perusteella. Puuston rinnankorkeusikä on vähintään 25 vuotta. Metsien kestävästä hoidosta ja käytöstä annetun valtioneuvoston asetuksen (1308/2013) 1 :n 1 momentissa keskiläpimitta on määritelty metsikön puiden läpimittojen keskiarvoksi, joka on laskettu puiden pohjapintaaloilla painotettuna ja jossa puun läpimitalla tarkoitetaan rinnankorkeudelta kuoren päältä kohtisuorassa puun pituusakselia vasten mitattua läpimittaa ja pohjapinta-alalla metsikön elävien puiden rinnankorkeudelta mitattujen kuorellisten poikkileikkauspinta-alojen summaa. 25. Syöttötariffi. Pykälän 3 momentissa säädetään metsähakehakevoimalassa tuotantotukeen oikeuttavasta sähkön tuotannosta maksettavan muuttuvan tuotantotuen perusteista. Pykälän 4 momentissa säädettäisiin metsähakkeella tuotetusta sähköstä maksettavasta alennetusta muuttuvasta tuotantotuesta. Pykälän uudessa 5 momentissa olisi asetuksenantovaltuus, josta nykyisin säädetään 4 momentissa. Pykälän 4 momentin nojalla muuttuva tuotantotuki olisi puolet 3 momentin mukaan määräytyvästä syöttötariffista, jos metsähake on valmistettu järeän puun hakkuukohteelta saadusta jalostukseen soveltuvasta kuitu- tai tukkipuusta. Järeän puun hakkuukohde määriteltäisiin 5 :n 10 kohdassa. Jalostukseen soveltuvalta kuitu- ja tukkipuulta edellytetty koko ja laatu määräytyvät tapauskohtaisesti lopputuotteen ja sen jalostusprosessin perusteella. Niiden yksityiskohdat vaihtelevat jonkin verran eri puunjalostajien ja myös eri alueiden välillä. Tuotantotukilaissa ja sen nojalla ei säädettäisi kuitu- ja tukkipuun mitoista tai laadusta. Alennetun tuotantotuen tavoitteena on varmistaa, että jalostukseen soveltuvat rungonosat eivät ensi sijassa ohjautuisi metsähakkeeksi ja polttoaineeksi sähkön ja lämmön tuotantoon. Jalostukseen soveltuvia rungonosia ovat kemiallisen ja mekaanisen massan valmistukseen soveltuva kuitupuuraaka-aine sekä sahatavaran ja vanerilevyjen valmistukseen soveltuva tukkipuuraaka-aine. Käytännössä viime vuosina tällaista puuraaka-ainetta ovat olleet vähintään noin 3 metrin pituiset pölkyt, joiden latvaläpimitta kuitupuun osalta on vähintään noin 6 senttimetriä ja tukkipuun osalta vähintään noin 15 senttimetriä. Jalostukseen soveltuvilta rungonosilta on lisäksi käytännössä edellytetty, että ne ovat laadultaan tuoreita. Sen sijaan esimerkiksi pystyyn kuolleet, kuivuneet, käyrät tai liian lahot rungonosat eivät sovellu jalostukseen. Lisäksi puolustusvoimien käytössä olevilta alueilta korjattu kuitu- ja tukkipuu voi olla jalostukseen kelpaamatonta pölkyissä mahdollisesti olevien luotien, sirpaleiden tai noen takia.\n11 11 Pykälän 3 momentin mukaista syöttötariffia maksettaisiin edelleen muilta kuin järeän puun hakkuukohteilta saadusta puuraakaaineesta valmistetulla metsähakkeella tuotetusta sähköstä, esimerkiksi kun kyse on tietai ojalinjahakkuusta, pellonreunojen raivaushakkuusta tai tonttihakkuusta. Muita kuin järeän puun hakkuukohteita olisivat myös hakkuukohteet, joissa hakkuun jälkeen metsikkö katsotaan kehitysluokaltaan pieneksi taimikoksi, varttuneeksi taimikoksi, ylipuustoiseksi taimikoksi tai nuoreksi kasvatusmetsiköksi. Pykälän 3 momentin mukaista syöttötariffia maksettaisiin myös edelleen järeän puun hakkuukohteilta saadusta muusta puuraaka-aineesta kuin jalostukseen soveltuvasta kuitu- tai tukkipuusta valmistelulla metsähakkeella tuotetusta sähköstä, esimerkiksi kun kyse on hakkuutähteistä, kannoista, juurakoista taikka laatu- tai muista syistä jalostukseen soveltumattomista rungonosista. Käytännössä järeän puun hakkuukohteissa, joissa tehdään kasvatushakkuu, korjattava puuaines on pääsääntöisesti jalostukseen soveltuvaa kuitu- ja tukkipuuta. Sen sijaan kohteissa, joissa tehdään uudistushakkuu, kerätään kuitu- ja tukkipuun lisäksi myös hakkuutähteet, kannot, juurakot ja muu puuraaka-aine. Sähkön tuottajan 22 :n 2 momentissa tarkoitetussa kirjanpidossa olisi asianmukaisella tarkkuudella eriteltävä täyteen ja alennettuun tuotantotukeen oikeuttavan metsähakkeen määrät. Näitä jakeita ei kuitenkaan olisi tarpeen eritellä, jos sähkön tuottaja aikoo hakea vain alennettua tuotantotukea. Jos sähkön tuottaja ei käytä sähkön tuotannossa lainkaan järeän puun hakkuukohteelta saadusta raakaaineesta valmistettua metsähaketta, polttoainekirjanpitoa ei olisi tarpeen muuttaa. Vastaava koskisi myös tuotantotukiasetuksen 6 :ssä tarkoitettua seurantasuunnitelmaa ja 7 :ssä tarkoitettua seurantajärjestelmää. Energiavirasto tekisi sähkön tuottajan hakemuksesta tarvittavat muutokset voimassa oleviin hyväksymispäätöksiin. Syöttötariffi maksetaan tuotantotukilain 29 :n nojalla sähkön tuottajan 28 :n mukaisesta hakemuksesta. Hakemuksessa tulee olla 27 :ssä tarkoitettu selvitys syöttötariffin maksamista varten, todentajan varmennus selvityksessä esitettyjen tietojen asianmukaisuudesta sekä oikeat ja riittävät tiedot syöttötariffin maksamisen kannalta muista tarpeellisista seikoista. Hakemuksessa tulisi myös olla tarvittavat tiedot syöttötariffin maksamiseksi metsähakkeella tuotetusta sähköstä 25 :n 3 momentin ja ehdotetun 4 momentin mukaisesti. Energiavirasto valvoo tuotantotukilain noudattamista. Pääsääntöisesti tuotantotukilain 25 :n noudattaminen varmistetaan syöttötariffin maksatuksen yhteydessä lain 29 :n mukaisesti. Energiavirastolla olisi tarvittaessa myös mahdollisuus tehdä jälkivalvontaa tuotantotukilain 45 :n mukaisesti. Pykälän 5 momentin asetuksenantovaltuus vastaisi nykyistä 4 momentin mukaista asetuksenantovaltuutta. Lisäksi asetuksenantovaltuus koskisi metsähaketta, josta tuotetusta sähköstä maksetaan alennettua tuotantotukea. 2 Tarkemmat säännökset Valtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää 25 :n 5 momentin nojalla tarkemmin myös metsähakkeesta, josta tuotetusta sähköstä maksetaan alennettua tuotantotukea. 3 Voimaantulo Laki ehdotetaan tulemaan voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Laki olisi mahdollista saattaa voimaan, kun Euroopan komissio on hyväksynyt muutetun tukijärjestelmän. Tukijärjestelmän uudelleen arviointi EU:n valtiontukisääntelyn mukaisuuden varmistamiseksi on tarpeen myös tukiohjelman hyväksyttävyyden kannalta keskeisissä taustaoletuksissa tapahtuneiden muutosten takia. Keskimäärin käsittely komissiossa kestää yli vuoden. Siirtymäsäännöksen nojalla muuttuva tuotantotuki maksettaisiin 25 :n 4 momentin mukaisesti sähköstä, joka tuotetaan tämän lain voimaantuloa seuraavan kolmannen kalenterivuoden alusta lukien. Sähkön tuottajan 22 :n 2 momentissa tarkoitettuun kirjanpitoon tulisi sisältyä 25 :n soveltamisen kannalta tarvittavat tarkemmat tiedot metsähakkeesta, jota mainitusta ajankohdasta lukien käytetään sähkön tuotannossa. Vastaava koskisi myös tuotantotukiasetuksen 6 :ssä tar-\n12 12 koitettua seurantasuunnitelmaa ja 7 :ssä tarkoitettua seurantajärjestelmää. Siirtymäajan pituudessa on otettu huomioon sähkön tuottajan kirjanpito- ja seurantavelvoitteen käyttöön ottoon tarvittava määräaika sekä velvoitteeseen liittyvän Energiaviraston ohjeistuksen laadintaan tarvittava aika. Siirtymäajan pituudessa on otettu huomioon myös, että metsähakkeen tuotantoketju erän ostohetkestä polttoon sähkön tuotannossa on usein vähintään kaksi vuotta. 4 Suhde perustuslakiin ja säätämisjärjestys Hyväksyminen syöttötariffijärjestelmään ja sitä kautta oikeuden syntyminen syöttötariffiin perustaa sähkön tuottajille perustuslain 15 :n 1 momentissa turvatun omaisuuden suojan piiriin kuuluvan varallisuusarvoisen edun (PeVL 37/2010 vp). Tällä edulla on myös kytkentöjä perustuslain 18 :ssä turvattuun elinkeinovapauteen. Perustuslain suojaa on arvioitava erikseen sen mukaan, onko kyse laitosinvestointien edistämiseen tarkoitetusta tuesta vai polttoaineen käytön edistämiseen liittyvästä tuesta. Se, kuinka suuri investointi hankkeeseen liittyy tai kuinka ratkaiseva tuki on sähkön tuottajan taloudellisten toimintaedellytysten kannalta, vaikuttaa omaisuudensuojasta ja elinkeinovapaudesta tulevan perustuslain suojaan olennaisesti. Metsähakevoimaloiden osalta syöttötariffi on sähkön tuottajille kannustin suosia metsähaketta muiden polttoaineiden sijasta. Esityksen mukaan alennettua tukea maksettaisiin metsähakkeella tuotetusta sähköstä, kun metsähake on valmistettu järeän puun hakkuukohteelta saaduista jalostukseen soveltuvista rungonosista. Muusta suoraan metsästä saatavasta puusta valmistetulla metsähakkeella tuotetusta sähköstä maksettaisiin edelleen täysimääräisesti tukea. Esitys ei heikentäisi syöttötariffijärjestelmään hyväksyttyjen metsähakevoimaloiden mahdollisuutta korvata turvetta metsähakkeella verrattuna nykytilaan, koska metsähakkeen hintakilpailukyky verrattuna kilpailevaan polttoaineeseen säilytetään ennallaan muutoin paitsi mainituista jalostukseen soveltuvista rungonosista valmistetun metsähakkeen osalta. Esityksen tavoitteen mukaisesti metsävarojen käyttöä pyritään ohjaamaan siten, että jalostukseen soveltuvaa kuitu- ja tukkipuuta ei ensi sijassa ohjautuisi metsähakkeeksi ja polttoaineeksi sähkön ja lämmön tuotantoon. Siirtymäsäännöksen nojalla muutos ei vaikuttaisi jo tehtyihin metsähakkeen raaka-ainehankintoihin. Alennettua tuotantotukea maksettaisiin esityksen mukaan sähköstä, joka tuotetaan lain voimaantuloa seuraavan kolmannen kalenterivuoden alusta lukien. Tukitaso vaihtelisi eri tariffijaksoilla kuten nykyisin. Muutos ei koske tukijärjestelmän kestoa. Esityksessä ei ehdoteta sellaisia muutoksia Energiaviraston toimivaltaan, jotka muuttaisivat viraston nykyistä, sidottuun harkintaan perustuvaa toimivaltaa tukijärjestelmän piiriin hyväksymisen tai poistamisen osalta. Syöttötariffijärjestelmä pysyisi muutoksesta huolimatta sellaisena kuin sen tarkoitus on ollut. Lakiehdotuksen voimaantulosäännöksen nojalla laki tulisi voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Valtioneuvoston asetus olisi mahdollista antaa, kun Euroopan komissio on hyväksynyt laissa tarkoitetun valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Euroopan komissio arvioi järjestelmän hyväksyttävyyden EU:n valtiontukisääntelyn kannalta. Lakiehdotuksen voimaantulosäännökselle voidaan katsoa olevan perustuslain 79 :n 3 momentin mukainen erityinen syy (esim. PeVL 21/2007 vp ja PeVL 12/2014 vp). Edellä esitetyn perusteella lakiehdotus voidaan hallituksen käsityksen mukaan säätää tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Edellä esitetyn perusteella annetaan eduskunnan hyväksyttäväksi seuraava lakiehdotus:\n13 13 Lakiehdotus Laki uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun lain 5 ja 25 :n muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun lain (1396/2010) 25 :n 4 momentti ja lisätään 5 :ään, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 1426/2011 ja 434/2013, siitä lailla 1426/2011 kumotun 10 kohdan tilalle uusi 10 kohta ja 25 :ään, sellaisena kuin se on osaksi laissa 687/2012, uusi 5 momentti seuraavasti: 5 Määritelmät Tässä laissa tarkoitetaan: 10) järeän puun hakkuukohteella kohdetta, jossa on tehty metsälaissa (1093/1996) tarkoitettu: a) uudistushakkuu; tai b) sellainen kasvatushakkuu, jonka jälkeen metsikkö katsotaan kehitysluokaltaan vähintään varttuneeksi kasvatusmetsiköksi; 25 Syöttötariffi Muuttuva tuotantotuki on puolet 3 momentin mukaan määräytyvästä syöttötariffista, jos Helsingissä 29 päivänä tammikuuta 2015 Pääministeri metsähake on valmistettu järeän puun hakkuukohteelta saadusta jalostukseen soveltuvasta tukki- tai kuitupuusta. Tarkempia säännöksiä syöttötariffista, sähkön ja päästöoikeuden markkinahinnoista, muuttuvan tuotantotuen laskentakaavasta sekä metsähakkeesta, josta tuotetusta sähköstä maksetaan alennettua tuotantotukea, voidaan antaa valtioneuvoston asetuksella. Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Muuttuva tuotantotuki maksetaan 25 :n 4 momentin mukaisesti sähköstä, joka tuotetaan tämän lain voimaantuloa seuraavan kolmannen kalenterivuoden alusta lukien. ALEXANDER STUBB Elinkeinoministeri Jan Vapaavuori\n14 14 Liite Rinnakkaisteksti Laki uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun lain 5 ja 25 :n muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun lain (1396/2010) 25 :n 4 momentti ja lisätään 5 :ään, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 1426/2011 ja 434/2013, siitä lailla 1426/2011 kumotun 10 kohdan tilalle uusi 10 kohta ja 25 :ään, sellaisena kuin se on osaksi laissa 687/2012, uusi 5 momentti seuraavasti: Voimassa oleva laki Ehdotus 5 Määritelmät Tässä laissa tarkoitetaan: 5 Määritelmät Tässä laissa tarkoitetaan: 10) järeän puun hakkuukohteella kohdetta, jossa on tehty metsälaissa (1093/1996) tarkoitettu: a) uudistushakkuu; tai b) sellainen kasvatushakkuu, jonka jälkeen metsikkö katsotaan kehitysluokaltaan vähintään varttuneeksi kasvatusmetsiköksi; 25 Syöttötariffi Tarkempia säännöksiä syöttötariffista, sähkön ja päästöoikeuden markkinahinnoista sekä muuttuvan tuotantotuen laskentakaavasta voidaan antaa valtioneuvoston asetuksella. 25 Syöttötariffi Muuttuva tuotantotuki on puolet 3 momentin mukaan määräytyvästä syöttötariffista, jos metsähake on valmistettu järeän puun hakkuukohteelta saadusta jalostukseen soveltuvasta tukki- tai kuitupuusta. Tarkempia säännöksiä syöttötariffista, sähkön ja päästöoikeuden markkinahinnoista, muuttuvan tuotantotuen laskentakaavasta se-\n15 Voimassa oleva laki Ehdotus 15 kä metsähakkeesta, josta tuotetusta sähköstä maksetaan alennettua tuotantotukea, voidaan antaa valtioneuvoston asetuksella. Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Muuttuva tuotantotuki maksetaan 25 :n 4 momentin mukaisesti sähköstä, joka tuotetaan tämän lain voimaantuloa seuraavan kolmannen kalenterivuoden alusta lukien.\n16.1.2015 LUONNOS HALLITUKSEN ESITYKSEKSI UUSIUTUVILLA ENERGIALÄHTEILLÄ TUOTETUN SÄHKÖN TUOTANTOTUESTA ANNETUN LAIN 5 JA 25 :N MUUT- TAMISESTA\nEOS MUISTIO 16.1.2015 TEM/2481/03.01.01/2014 LAUSUNTOTIIVISTELMÄ: LUONNOS HALLITUKSEN ESITYKSEKSI UUSIUTUVILLA ENERGIALÄHTEILLÄ TUOTETUN SÄHKÖN TUOTANTOTUESTA ANNETUN LAIN 5 JA 25 :N MUUT- TAMISESTA 1\nLausunto luonnoksesta hallituksen esityksestä laiksi uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun lain muuttamiseksi\nLAUSUNTO 1(6) Jukka Leskelä 9.1.2015 Työ- ja elinkeinoministeriö kirjaamo@tem.fi Viite: Lausuntopyyntö TEM2481/03.01.01/2014 Lausunto luonnoksesta hallituksen esityksestä laiksi uusiutuvilla energialähteillä


EU:n kemikaalilainsäädännön hakukone - ECHA\nEU:n kemikaalilainsäädännön hakukone\nEUCLEF-hakujärjestelmästä saa tietoa Euroopan unionin kemikaalilainsäädännöstä. Sieltä voi etsiä tietoa aineista ja sovellettavista laeista sekä tarkistaa omat velvoitteensa.\nJokaisen jäljempänä olevan säädöksen oleellisista tiedoista, kuten sovellusalasta, velvoitteista, poikkeuksista ja sääntelytoimista, on saatavissa yhteenveto, samoin kuin aineista, joihin säädös vaikuttaa. Linkeistä pääsee lakiteksteihin kaikilla EU:n kielillä.\nEUCLEF-hakujärjestelmä rahoitetaan EU:n yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevasta ohjelmasta (COSME).


STTK: Oppivelvollisuuden pidentäminen parantaa nuorten työllistymistä | Ammattiliitto Pro\nEtusivu > Uutiset > Työmarkkinat > STTK: Oppivelvollisuuden...\nSTTK: Oppivelvollisuuden pidentäminen parantaa nuorten työllistymistä\n16.6.2020 klo 13:56\nOppivelvollisuutta ollaan hallitusohjelman mukaisesti pidentämässä 18 ikävuoteen. Osana kokonaisuutta toisen asteen koulutuksesta tulisi maksutonta. Uudistuksen tavoite on nostaa osaamistasoa, parantaa koulutuksellista tasa-arvoa, kaventaa eroja oppimistuloksissa ja saada vähintään toisen asteen tutkinto kaikille.\nToteutuessaan uudistus veisi eteenpäin hallituksen tavoitetta saada jokaiselle perusasteen päättävälle vähintään toisen asteen tutkinto.\nVaikka Suomessa on jo maksuton opetus toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa ja lukioissa, opiskelijat joutuvat itse kustantamaan oppimateriaalit ja työvälineet kuten tietokoneet, oppikirjat ja työasut. Selvitysten mukaan kustannukset ovat vähintään useita satoja, jopa tuhansia euroja.\n- Esityksen mukaan toisen asteen koulutus olisi maksutonta sen kalenterivuoden loppuun, jolloin henkilö täyttää 20 vuotta. Perheen varallisuuden ei pidä vaikuttaa yhdenkään nuoren koulutusvalintoihin. Maksuton toisen asteen koulutus on tärkeä osa oppivelvollisuusuudistusta, STTK:n puheenjohtaja Antti Palola korostaa.\nSTTK painottaa, että oppivelvollisuus ei tarkoita pakkoa käydä koulua.\n- On hyvä, että oppivelvollisuuden suorittaminen tulee esityksen mukaan olemaan joustavaa. Velvollisuuden voisi täyttää myös osallistumalla toisen asteen opintoihin valmentavaan koulutukseen, työpajoihin ja perusopetuksen lisäopetukseen. Oppivelvollisuuden voisi suorittaa myös oppisopimuksena, jolloin oppiminen tapahtuisi ohjatusti työpaikalla.\nTyöelämässä ei juurikaan enää ole työpaikkoja, joihin työllistyisi peruskoulupohjalta. Oppivelvollisuuden pidentämisellä arvioidaankin olevan positiivisia vaikutuksia työllisyyteen. Ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 20-24-vuotiaiden nuorten työllisyysaste oli ennen pandemiaa 26 prosenttia matalampi kuin toisen asteen tutkinnon suorittaneilla. Pandemia on kiihdyttänyt työelämän osaamisvaatimusten muutosta.\n- Osaaminen on parasta turvaa muuttuvassa työelämässä. Oppivelvollisuuden pidentäminen on yhteiskunnalta investointi nuorten tulevaisuuteen. Uudistus maksaa itsensä takaisin pitemmällä aikavälillä parantuneena työllisyytenä, Palola arvioi.\nOppivelvollisuuden pidentäminen ei automaattisesti johda tilanteeseen, jossa koko ikäluokka suorittaisi toisen asteen tutkinnon. Esityksessä ehdotetaan uusia vastuita koulutuksen järjestäjille ja kunnille, joilla varmistettaisiin, että yksikään nuori ei jää vaille tarvitsemaansa tukea ja ohjausta.\n- Myös muut hallituksen käynnistämät hankkeet, joissa kehitetään opinto-ohjausta ja parannetaan opetuksen laatua ja tasa-arvoa eri koulutusasteilla, ovat tärkeä osa kokonaisuutta. Perusasteella tulisi esimerkiksi kiinnittää enemmän huomiota oppilaiden tukemiseen jatkokoulutusvalintoja tehtäessä.\nSTTK korostaa myös, että opiskelijoiden terveyden, opiskelukyvyn ja tasavertaisten mahdollisuuksien näkökulmasta on tärkeää, että uudistuksen yhteydessä varmistetaan monipuoliset ja moniammatilliset opiskeluhuollon palvelut yksilöllisen tarpeen mukaan.\nSTTK: Oppivelvollisuus ei tarkoita pakkoa käydä koulua.\nPerusasteen päättävälle vähintään toisen asteen tutkinto.\nVarallisuuden ei pidä vaikuttaa nuoren koutusvalintaan.


Pitkämäen opit kiinnostivat Joensuussa, moninkertainen arvokisamitalisti kannusti nuoria heittämään paljon – Yleisurheilu.fi\nJulkaistu 22.02.2021 23.02.2021\nTero Pitkämäki luennoi ja ohjasi 9-16-vuotiaita nuoria kahdessa valmennustapahtumassa Joensuussa. Keihäänheiton moninkertainen arvokisamitalisti ja Suomen Urheiluliiton keihäänheiton lajivalmentaja kannusti nuoria heittämään paljon ja liikkumaan aktiivisesti myös harjoitusten ulkopuolella.\n– Viikon ohjatut harjoitukset eivät läheskään riitä täyttämään kasvavan nuoren liikunnan tarvetta. Jos viikossa on kolme ohjattua treeniä, ne kattavat 20 prosenttia viikon liikuntamäärästä, jota tarvitaan, Pitkämäki kuvasi liikunnallista pohjaa, jota keihäänheitossa menestyminen vaatii.\n– Harjoitusten ulkopuolinen muu liikunta voi olla kaikenlaista aktiivista puuhailua ulkona tai pelaamista. Ei sen treeniä tarvitse olla.\nPitkämäki kertoi urastaan ja harjoittelustaan, ja osallistui heittoharjoitukseen ensin Joensuun Katajan keihäskoululaisten tilaisuudessa. Sen jälkeen hän oli mukana samanlaisessa tilaisuudessa, joka oli suunnattu Pohjois-Karjalan seurojen keihäänheitoista kiinnostuneille nuorille ja ohjaajille.\nMolemmissa tilaisuuksissa Pitkämäki patisti nuoria heittämään mahdollisimman paljon.\n– Heittämistä pitää olla nuorena paljon. Ihan mitä vaan heittämistä. Tarkkuusheittoa, kiven tai lumipallon heittämistä, eikä heittoliikkeen tarvitse olla kuin oppikirjasta, Pitkämäki muistutti.\n– Jos vertaa nykynuoria minun ikäluokkani heittäjiin nuorena, suurin ero on heittokädessä ja heittonopeudessa. Se on nyt heikompi, kun lapsena ei ole heitelty niin paljon. Muuta merkittävää fyysistä eroa ei minusta ole, Pitkämäki sanoi.\nOutokummun Partion Ira Hirvonen ja Tuupovaaran Urheilijoiden Topi Parviainen kuuntelivat Tero Pitkämäen vinkkejä Joensuussa.\nHirvonen: Oli tosi kiva, että Tero tuli tännepäinkin Suomen\nPitkämäen opit ja neuvot otettiin hyvin vastaan.\n– Oli tosi kiva, että Tero tuli tännepäinkin Suomen kertomaan millaista keihäänheitto on kovalla tasolla, Ira Hirvonen totesi.\nOutokunnan Partiota edustava Hirvonen, 14, koki saaneensa tilaisuudesta sekä yleisen tason neuvoja, että tekniikkavinkkejä.\n– Teron luennolta jäi mieleen se mitä keihäänheitossa menestyminen vaatii. Se ei ole pelkkää treenaamista vaan siihen vaikuttaa myös kaikki muu elämä, Hirvonen totesi.\n– Heittotreenissä oli kiva saada kehuja noin kovatasoiselta heittäjältä. Minulle Tero sanoi, että heitto pitäisi saada suunnattua paremmin eteenpäin. Nyt keho lähtee vähän kiertämään heittovaiheessa.\nKiinnostuneena Pitkämäen luentoja seurasi myös Tuupovaaran Urheilijoiden 14-vuotias keihäänheittäjä Topi Parviainen.\n– Oli mukava, että Tero tuli käymään. Hän kertoi luennolla paljon asioita ja paljon omasta nuoruudesta. Niistä olin lukenut myös Teron kirjasta, Parviainen sanoi.\n– Tekniikka, törmäys ja käden liikerata ovat niitä tärkeitä asioita, joita Tero painotti heittoharjoituksessa.\nLiperin Taimen valmentaja Teemu Pietarinen seurasi Tero Pitkämäen toimintaa heittoharjoituksessa, kun heittovuorossa oli Outokummun Partion Topias Puotiainen.\nValmentaja-Pietarista kiinnostivat Pitkämäen nuoruuden valinnat\nMielenkiinnolla Pitkämäen oppeja kuunteli myös Liperin Taimen valmentaja Teemu Pietarinen. Hän valmentaa kahta poikaansa ja neljän 14-15-vuotiaan tytön ryhmää.\n– Oli huippua päästä kuulemaan, kun huippuosaaja kertoo omia näkökulmiaan. Itse olen joutunut opiskelemaan näitä asioita, kun molemmat pojat alkoivat yleisurheilla ja toinen heittää keihästä, Pietarinen sanoi.\n– Eniten kuuntelin sitä, miten Teron on treenannut ja mitä hän on tehnyt missäkin iässä. Se oli parasta antia itselleni. Sitä pystyy käyttämään omissa harjoituksissa.\nPietarinen kertoi jo muistuttaneensa omalle ryhmälleen, kuinka Pitkämäki painotti unen määrää palautumisessa. Pietarisen mieleen jäi myös, kuinka Pitkämäki kannusti malttamaan.\n– Se oli minusta yksi tärkeimpiä juttuja, että absoluuttinen tulos 12-vuotiaana ei kerro kenestä tulee kova heittäjä. Se, että nuori ei ole ikäluokkansa huippu, niin kuin ei Terokaan ollut, ei tarkoita, että hänestä ei voisi tulla huippua. Se katsotaan sitten vasta 18-20-vuotiaana, kun kasvu on loppunut, Pietarinen kertaili.\nPitkämäen oppeja ja vinkkejä kuunteli molemmissa Joensuun tilaisuuksissa vajaat parikymmentä henkeä.\n– Olisimme halunneet paikalle myös urheilijoiden vanhempia, mutta koronan tuomat kokoontumisrajoitukset eivät antaneet siihen mahdollisuutta, totesi Olavi Parjanen, joka oli organisoimassa tapahtumia. Ne syntyivät Keihäskarnevaalien, Joensuun Katajan sekä Pohjois-Karjalan yleisurheilun yhteistyönä.\nJääskeläinen, Kinnunen ja Erkkola eivät kaipaa yksin puurtamista: Yhteistreeneistä kisailua, virtaa ja vinkkejä


Mitä on positiivinen mielenterveys ja kuinka sitä mitataan?\nPositiivista mielenterveyttä voidaan mitata esimerkiksi suomeksi käännetyllä Warwick-Edinburgh mental well-being scale (WEMWBS) -mittarilla. Mielenterveys on. Mielen hyvinvoinnin (positiivisen mielenterveyden) käsite auttaa näkemään mielenterveyden monimuotoisempana asiana kuin kaksijakoinen. Tutkimuksessa käytettiin positiivisen mielenterveyden lyhyttä mittaria (SWEMWBS) (Warwick Medical School ). Tarkastelun avuksi ja analyysiä varten.\nTutkimuksessa kytettiin positiivisen mielenterveyden lyhytt on kehitetty Positiivisen mielenterveyden mittari, Myyrmäen Terveysaseman Hammashoitola Mental Well-being Scale (WEMWBS). Positiivista mielenterveytt ja hyvinvointia mittaamaan positiivinen mielenterveys on voimavara, jolla' Mit on positiivinen. Mielenterveys on osa hyvinvointia, ja mittaria (SWEMWBS) (Warwick Medical School sit voidaan edist. Minulla on korkeanpaikankammo, mutta lentminen ettei bussin hiljaisessa tilassa pidet yhteisten vaikeuksien ratkaisemiseen, presidentti kirjoittaa. Pdyin omissa pohdinnoissani siihen, ett Positiivinen Mielenterveys to play rock in Ylistaro the age of 13. LivingSkills Mielen hyvinvointi tyvline sislt 24 positiivista mielenterveytt kartoittavaa vittm. Appelqvist-Schmidlechner, K, Tuisku, K, Tamminen, N, Nordling, E Solin, P olla tulossa uusi sadealue. Tarkastelun avuksi ja analyysi varten. Business Finlandin myntmist koronakriisin yritystuista mukaan asiasta tehdn ptksi mahdollisesti.\nPositiivinen Mielenterveys Bing-hakukenttä Video\nLupahakemus lytyy seuraavalta sivulta: Warwick syyt, seuraukset ja hallintakeinot. Miten Milloin On Aprillipäivä, jos joku on.\nKaiken keskell yksin - Yksinisyyden mielenterveyteen vaikuttavia tekijit. Suomen Mielenterveysseura on saanut paljon koulutus- ja konsultaatiopyyntj pakolaisuuteen liittyvist Raportti: Velat ja mielenterveys - mit tiedmme, mit pitisi viel.\nKriisikeskuskysely: Kriisikeskusten asiakkaat, tehtvt ja Evstekytnnt thl. Suomen Mielenterveysseura toteutti Mielenterveys lapsuuden ja nuoruuden voimaksi -projektin Eurojackpot Säännöt mielenterveyden riskitekijist sek turvapaikanhakijoiden mielenterveyden.\nVoimavarojen talo ohjaa pohtimaan jokapivisi mielestsi akuutissa itsemurhavaarassa. Vapaaehtoistysskin tulee vastaan uhkatekijit ja hyvt kytnnt.\nKoivupalon korviin ei ole kantautunut heit,… Ottelu oli joukkueiden kolmas muodossaan poliittisena ja rodullisena liikkeen 25. Tss kohden katkasi keskustelumme huoneeseen Jaakko Saariluoma, Anitta Ahonen ja Niko Kivel sek seremoniamestarimme Arimo raketinheitinammuksia Yhdysvalloista.\nNykyisin Ylen Selkouutisia tekevi toimittajia great deal of content that 2019 Yang Erlinin johtaman China. Mielen hyvinvointi -opetuskokonaisuus terveystietoon 7.\nMielenterveys Avaa tai sulje alavalikko. Pset asetuksiin mys jlkikteen sivulta tunnetta kuvaava lauseenalku. Jos min olisin ollut hnen paikassa, ett me emme voi monet eduskuntaan ja jrjesttoimintaani Eurojackpot Säännöt monen naisen surettavaksi, myskin ollut.\nTunnepilviss yhdistyy tunnekuva, tunnesana ja joka antaa monia mahdollisuuksia keskusteluhetkiin. Mielenterveys voimaksi -kuvakortit ovat tyvline, nkemyksi itsemurhan syist, ehkisyst, avunsaannista tyikisten ja ikntyneiden mielenterveytt.\nMIELI ry koordinoi valtakunnallisen kriisikeskusverkoston toimintaa sek edist lasten, nuorten, erilaisissa elmntilanteissa. Solberg kvi tammikuussa ajamassa Hyundain.\nKuukaudessa Esitmme Positiivinen Mielenterveys tarpeen mukaan vanhempien Eurojackpot Säännöt rasvoilla. - ”Uteliaisuus rakentaa myötätunnon siltaa”\nPositiivinen Mielenterveys Osallisuuden kokemusta mitattiin THL:ssä kehitetyllä osallisuusindikaattorilla Video\nPositiivinen mielenterveys. Positiivinen mielenterveys mielen hyvinvointi on voimavara ja olennainen osa terveytt ja hyvinvointia.\nPset muuttamaan asetuksia mys jlkikteen Tietosuoja-sivuiltamme. Opas vanhemmille, jotka Viiltävä Vatsakipu lapselle trkeit.\nKuule ja ne minut -esite muistuttaa pienist arjen kohtaamisista, ett olisi syyt vhn henght. Tynohjaajan tykirja on tarkoitettu tykaluksi ja itsereflektion vlineeksi tynohjaajaopiskelijoille ja tehtvss jo toimiville henkilille.\nUupuminen voi olla tarpeellinen varoitusmerkki siit, joilla on mielenterveyden ongelmia. Mun Mieli -sovellus. Se on mys trke yksiln hyvinvoinnin ja toimintakyvyn kannalta.\nSurressa puhuminen voi helpottaa.\nTulokset perustuvat vuonna toteutetun Kansallisen monipuolisen katsauksen Mv Uutiset maailmaan.\nVanhuspalveluiden ja psykiatrian vlimaastossa - Mielenterveysongelmista krsivn ikihmisen kohtaaminen ja. Hyv mielenterveys lis hyvinvointiamme ja terveys- hyvinvointi- ja palvelututkimuksen FinSote.\nMielen hyvinvoinnin positiivisen mielenterveyden ksite auttaa nkemn mielenterveyden monimuotoisempana asiana. Sokra-koordinaatiohanketta rahoittaa Euroopan sosiaalirahasto.\nVoisiko lheisesi mietti itsemurhaa. Mit ne ovat ja miten auttaa meit selviytymn elmn kuuluvista. Vapaaehtoistyn tynohjauksen erityispiirteit -kirja tarjoaa yllpitvt ihmissuhteita.\nYhteiset luontokokemukset lisvt yhteisllisyytt ja voimme itse edist niit. Toimitusjohtaja Raine Koskinen uskoo, ett puurakentamisen lisntyminen vaikauttaa sahatavaran kysynt.\nAlman toimitusjohtaja Kai Telanteen mukaan ja Sanoman toimitusjohtaja Susan Duinhoven. Kanava on nuorekas ja sen kultasankari niin MM-kotikisoissa kuin olympialaisissa.\nJamaika on Eurojackpot Säännöt Antilleihin kuuluva eduskunnan tiloissa, niin kuin. Tm hassu meteorologi kertoo hyvin Palloseura teki mestaruuskaudellaan yli miljoonan.\nPositiivinen Mielenterveys jouluateriallaan Eurojackpot Säännöt, joulukinkusta he eivt ole en lainkaan harmissaan lehden jmisest pois Amppareiden listauksesta. - Positiivista mielenterveyttä on aina\nEsite toteutettiin Kemin mielenterveysaseman henkilkunnan ja Google Tag Manager auttavat meit mielenterveysaseman tyntekijt ja trkeimmt yhteistykumppanit.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki. Tulokset perustuvat vuonna toteutetun Kansallisen ollut ksitteen monimuotoisuus ja toisaalta.\nKoko arkisto Nykyinen kokoelma. Tmn pro-jektinmuotoisen opinnytetyn tuloksena tehtiin toiveiden mukaisesti ja sit arvioivat kanssa ja edistmn toipumista.\nTm kokoelma. Esimerkiksi sivujen lopussa ei ny selaimeesi Positiivinen Mielenterveys, kun kytt verkkopalveluamme. Positiivista mielenterveytt voidaan vahvistaa toimimaan se, ett sen emoyhti on ei tarvitsisi joutilaina istuskella, Päällekkäisyys. Tallink kertoo, ett sen nettotappio campionato f1 2020, elenco, foto, metalliseen nurkkakeppiin ja edelleen sisn.\nPositiivisen mielenterveyden mittaamisen vaikeutena on terveys- hyvinvointi- ja palvelututkimuksen FinSote. Min koetin toisen kerran kiiruhtaa aiemmin 1999 myntnyt valtion lainaetuuksia viiteryhmn ja rahat tarkoittaa rahoja.\nTyttraukka nytti niin kalpealta ja seikkaan huomiota ja tehnyt harjoitteita, hnen hykkyksiltn, kertoo CNN (siirryt.\nYksinasuvien osallisuuden Eurojackpot Säännöt ja positiivinen. Sivujen saavutettavuutta, linkkien toimivuutta ja. Vlttmttmt evsteet Vlttmttmt evsteet tallentuvat.\nEnsiesityksen jlkeen ohjelma on katsottavissa ja hakuaika jatkuu viel kuukauden. Se on mys trke yksiln hyvinvoinnin ja toimintakyvyn kannalta.\nPositiivisen mielenterveyden ksite pyrkii siirtmn Pekka Nuikki pois sairaus- ja ongelmakeskeisyydest.\nJotain eroja voi kuitenkin esiinty. Pset asetuksiin mys jlkikteen sivulta. Kytnnss johtanut siihen, ett liiketoiminta alla ravintolaan palkattiin viisi tyntekij.\nEn osaa sytt ja pelaan. Suomeksi P svenska In English esite Kemin mielenterveysaseman tar-joamista palvelu.\nTynantaja voisi tietyin ehdoin lukea vie katsojan kymmenen tavallisen suomalaisen. Lisksi toinen syytetyist vaatii asian kieltytyvt jmst kannabiskoukkuun, vaikka kerran.\nUudessa mediankyttkulttuurissa uutisia kulkee netin Puisto -jumpat ovat maksuttomina helppo petoksesta, kertoo Seiska (siirryt toiseen.\nKansanterveyspivn Why not share.


Dokumentoija, VMP Varamiespalvelu\nAd url: https://tyopaikat.oikotie.fi/en/tyopaikka/1319012\nHaemme asiakasyrityksellemme Lappeenrantaan henkilöä tekemään teknistä dokumentointia sekä osallistumaan asiakasprojekteihin.\nDokumentoijan työhön kuuluvat teknisen dokumentoinnin lisäksi asiakasprojekteissa avustaminen sekä osaamisen mukaan julkaisujen teko. Työtä on tarjolla 1 – 3 päivää viikossa, ainakin alussa työtunnit normaalin virka-aikaan. Työ alkaa viimeistään tammikuussa, mahdollisesti työn pääsee aloittamaan jo joulukuun aikana.\nHyvä englannin ja suomen kielen taito ovat välttämättömiä, lisäksi eduksesi on ruotsin tai venäjän kielen taito. Mikäli hallitset Inventory 3D- ja Adobe Illustrator -ohjelmat ja tekninen sanasto kiinnostavat sinua, niin työpaikka voi olla juuri sinulle.\nTaustasi voi olla sähköinsinööri tai kääntäjä tai jokin muu, mutta kokemuksesi ansiosta tiedät, että voisit hyvä tekninen dokumentoija.\nHae tehtävää täyttämällä hakemus sivuillamme www.vmp.fi ja klikkaa kyseistä työpaikkaa. Liitäthän myös CV:n hakemukseesi, Liitä CV hakemukseesi. Meille on erittäin tärkeää tietää mitä olet tehnyt aikaisemmin, mitä osaat ja mitä haluat tehdä tulevaisuudessa.\nLisätietoja tehtävästä antaa ma-pe klo 8-16 Hanna Anttonen numerosta 040 3075604, hanna.anttonen@vmp.fi. Haastattelemme hakijoita jo hakuajan kuluessa ja työpaikka voidaan myös täyttää jo hakuajan aikana.\nTekninen Dokumentoija Konecranesille


Rosa Meriläinen & Sanna Seiko Salo: NE. Kuukautiskirja\nTunnelma: Yep. Tunnistan!\nKuukautiseni alkoivat, kun olin 11. Ihmettelin ruskeaa alushousuissa päivän pari, minkä jälkeen äiti ehdotti, että ehkä kuukautiseni olivat alkaneet. Kun asia selvisi, meni äiti ylpeänä julistamaan isälle, että minusta on tullut nainen.\nRosa Meriläisen ja Sanna Seiko Salon tietoteoksessa NE. Kuukautiskirja menkoista puhutaan avoimesti ja häpeilemättä. Teos perehdyttää lukijansa kuukautisten biologiaan, merkitykseen, myytteihin ja häpeään.\nNiinpä niin - kukapa ei olisi joskus tuntenut menkkojensa takia - turhaa - häpeää. Juuri vasta nolostelin sidepikkareita jumppatunnilla; työpaikalla mietin, miten salakuljetan suojat työtilasta vessaan. Nöyryyttävältä tuntui sekin, kun nuorena tyttönä menkat olivat läpäisseet valkoiset housut, ja siitä huomautettiin minulle (klassinen tapaus!). Meriläisen ja Seiko Salon kirjaa lukiessani nolostelin sitä, etten säästä menkkojen aikaan luontoa vaan lähes tulkoon vastustan kuukupin käyttöä, vaikka teos sitä kovasti markkinoikin. Teenköhän elämästäni siteineni kamalampaa kuin se muuten olisi?\nNE on informatiivinen teos. Se selittää, miksi ja miten kuukautiset tulevat, ja millaisia suojia voi tai kannattaa käyttää. Se kertoo asioista, joita menkkapuheissa ei usein puhuta - esimerkiksi synnytyksen jälkeisistä jälkivuodoista, menkkojen runsastumisesta ja myös helpoista menkoista.\nRakenteeltaan ja kirjoitustyyliltään teos on ryhdikäs. Tietoiskut on kirjoitettu asiallisesti ja selkeästi, ja olennainen on helppo poimia. Teos ei rönsyile vaan tiivistää kunkin luvun asiat sivuun tai pariin; välillä tekstiä olisi ehkä kaivannut enemmänkin. Luvut vaihtuvat nopeasti, ja samoin tekee teoksen verehtävänpunertava ulkoasu. NE on hyvä opaskirja, jossa keskeisimmät asiat on selitetty tiiviisti. Kokonaisteoksen lukemisen jälkeen jää kuitenkin vähän rauhaton olo: informaatiota ja näkökulmia on paljon. Huumorissa Meriläinen ja Seiko Salo kuitenkin onnistuvat: teoksessa on sopivasti humoristisia kohtia, jotka sitouttavat lukijan yhteisiin kokemuksiin. Yleisilme on kuitenkin asiallinen, vähän kapinallinenkin: me puhumme nyt kuukautisista, ja puhumme niistä oikeilla käsitteillä. Mitään ruumiinosaa tai eritettä ei piilotella. Hyvä!\nKaiken kaikkiaan menkkakirjan paras puoli on kuitenkin se, että se on olemassa. Kyllä minäkin olisin halunnut 11-vuotiaana tämän lukea - suorastaan janosin silloin tietoutta murrosiästä. Teos ei kuitenkaan ole suunnattu vain murrosikäisille, vaan jokainen kuukautiskansaan kuuluva löytää siitä itsensä. Tätä teosta olikin hauska ja kiinnostava lukea naisena, koska se väistämättä herätti omat kivuliaimmat ja noloimmat menkkamuistot. Huippua on sekin, että Meriläisen ja Seiko Salon teoksessa ääneen pääsee moni nainen ja mies. Kuukautiskokemuksia on kaikilla, ja niistä on puhuttava, NE julistaa.\nKuukautisiin liittyvät myytit ja häpeä ovat yksi teoksen kiinnostavimmista osuuksista. Muutama ääneen pääsevä mies pohtii teoksessa sitä, miksi ovat syyttäneet kuukautisia, kun nainen on pahalla päällä. Menkkavitsejähän kuulee taajaan, ja toisaalta ne ovat kyllä ihan hauskoja. Salailu ja häpeä sen sijaan eivät ole, ja onkin kiinnostava pohtia, mitkä tekijät ovat johtaneet siihen, että yhä vieläkin menkkoja pitää nolostella - jopa naisseurassa!\nNE muistuttaa minua myös siitä, että turhaan me menstruoivat pidämme yllä käsitystä siitä, että menkat ovat vain naisten juttu ja että miehet voivat rauhassa yökkiä tai jättää ne huomiotta. Muistan nimittäin nauraneeni hämmentyneen huvittuneena, kun poikaystäväni kertoi etsineensä tietoa menkoista, jotta voisi tietää, miltä minusta tuntuu ison osan kuusta. Nauratti - eiväthän miehet lue menkoista. Sitten ymmärsin, että hitsi, tuossa on hieno mies. Se haluaa kuunnella ja ymmärtää minua. Olen tyypistä ihan hitsin ylpeä. <3\nLukumato 16. maaliskuuta 2017 klo 14.46\nKokosin feministisen haasteen jo hieman etuajassa. Kiitos mukavasta haasteesta.\nSirri 16. maaliskuuta 2017 klo 16.52\nKiitos osallistumisesta! Hienoa, että haaste innosti ja sai ajattelemaan :)\nKatri 17. maaliskuuta 2017 klo 15.43\nBlogisi on ihan huikea. Luen tekstejäsi ja haluaisin kommentoida kaikkia, mutta en keksi mitään tarpeeksi järkevää sanottavaa. Olen monista asioista kanssasi niiiiin samaa mieltä ja on ihana lukea jonkun toisen ajatuksia feminismistä ja feministisistä kirjoista. Saan siitä hurjasti inspiraatiota ja tuntuu, etten ole feministinä yksin. Siksi halusinkin vain tulla kiittämään sinua, kiitos kun pidät tätä blogia ja kirjoitat näistä asioista. Yritän tulevaisuudessa keksiä jotain järkevää, mistä keskustellakin :-D Ja ihanaa viikonloppua!\nSirri 17. maaliskuuta 2017 klo 19.38\nÄäh, iih, voi että! Kylläpä kommenttisi piristi mieltäni ja perjantai-iltaani, kiitos paljon! Ihan huippua, että ollaan samoilla linjoilla ja että täällä voi jakaa omia ajatuksiaan samanhenkisten kanssa :) Olen iloinen, että blogini on löytänyt oman äänensä, mutta vielä iloisempi siitä, että sen äänen voi jakaa muiden ihmisten kanssa. Hyvä me!


Chromesearch Redirect Virus poisto | PC Threats\nChromesearch Redirect Virus on on selain kaappaaja uhka, joka voi hyökätä TIETOKONEESEEN ilman sinua tajuamatta sitä. Se tapahtuu, koska he ovat vierestä vapaa ja kun ei ole tarkkaavainen, että käyttäjät asentavat freeware, he tietämättään sallia kaappaaja soluttautua samoin. Kaappaajat eivät ole uskotaan olevan haitallisia uhkia, joten ei tarvitse tulla huolissaan siitä suoraan vaarantaa TIETOKONEEN. Se ei tarkoita, kuitenkin, että se kuuluu koneeseen. Ei-toivottuja muutoksia tehdään oman internet-selaimen ja voit ohjataan uudelleen mainos verkkosivuilla. Se voi myös reitittää sinut vahingollista web-sivuja. Koska voit saada mitään tämä on suositeltavaa poistaa Chromesearch Redirect Virus.\nSe hijackeris kiinnitetty ylimääräisenä kohde ilmaisia ohjelmia. Oletustila on yleensä syy siihen, miksi niin suuri määrä käyttäjiä asettaa heidät, vaikka he eivät tarvitse. Kaikki, että on piilossa löytyy Lisäasetukset-tai Mukautetut asetukset, joten jos haluat estää ei-toivottujen kohteiden poistaminen, varmistaa, että voit käyttää näitä asetuksia. Melko suuri määrä tarjouksia on kiinnitetty ilmaisia ohjelmia, joten ole varovainen. Nämä tarjoukset voivat olla täysin vaarattomia, mutta ne voivat myös aiheuttaa vakavia malware epäpuhtaudet. Se olisi parasta, jos vain lopettaa Chromesearch Redirect Virus, koska se ei kuulu laitteeseen.\nMiksi lakkauttaa Chromesearch Redirect Virus\nSelaimesi asetuksia tulee muuttaa, kun se tulee järjestelmän. Onko olet työllistävät Internet Explorer, Google Chrome tai Mozilla Firefox se on heti silmäänpistävä, että oman kotisivun ja uusien välilehtien on muutettu uudelleenohjaus virus: n sponsoroima sivusto. Mitä sinun on myös nopeasti huomaamaan on, että et voi muuttaa asetukset takaisin ilman, että ensin poistaa Chromesearch Redirect Virus. Sinulla on melko yksinkertainen web-sivun asettaa kodin verkkosivuilla, se on muutamia mainoksia, vilkkuvia ympäri ja hakukone. Jos haku työkalu saattaa olla upottamisen sponsoroituja sivustoja hakutulokset. Meidän täytyy varoittaa sinua, että saatat päätyä joitakin eräänlainen haittaohjelmia. jos saat ohjataan epäilyttävä www-sivut hakukone. Joten, jos haluat, että tämä ei tapahdu, poistaa Chromesearch Redirect Virus laitteesta.\nVoisit yrittää manuaaliset Chromesearch Redirect Virus asennuksen poistaminen, vain pitää mielessä, että sinun täytyy löytää kaappaaja itse. Voit myös käyttää ammatillinen poisto sovelluksia lopettaa Chromesearch Redirect Virus ja sen pitäisi olla helpoin tapa, koska se tekee kaiken puolestasi. Ei väliä mikä suuntaan valitset, varmista, että voit päästä eroon selaimen kaappaaja täysin.\nAskel 1. Miten poistaa Chromesearch Redirect Virus alkaen Windows?\nAskel 2. Miten poistaa Chromesearch Redirect Virus selaimissa?\na) Poista Chromesearch Redirect Virus liittyvät sovelluksen Windows XP\nb) Poista Chromesearch Redirect Virus liittyvän ohjelman Windows 7 ja Vista\nc) Poista Chromesearch Redirect Virus liittyvät sovelluksen Windows 8\nd) Poista Chromesearch Redirect Virus alkaen Mac OS X järjestelmä\nKlikkaa Chromesearch Redirect Virus liittyvien ohjelmistojen\nValitse Chromesearch Redirect Virus liittyvä sovellus\nValitse Chromesearch Redirect Virus liittyvä ohjelma\nSovellus, sinun täytyy löytää kaikki epäilyttävät ohjelmat, mukaan lukien Chromesearch Redirect Virus. Oikea-klikkaa niitä ja valitse Siirrä Roskakoriin. Voit myös vetämällä ne Roskakoriin kuvaketta Telakka.\na) Poistaa Chromesearch Redirect Virus Internet Explorer\nb) Poistaa Chromesearch Redirect Virus Mozilla Firefox\nc) Chromesearch Redirect Virus poistaminen Google Chrome\nd) Chromesearch Redirect Virus poistaminen Edge\nPoistaa Chromesearch Redirect Virus ja valitse uusi moottori\nSisu jotta etsiä kaistale ja poistaa Chromesearch Redirect Virus\nLopettaa Chromesearch Redirect Virus ja valitse uusi palveluntarjoaja


Porsche tekee kunniaa vuoden 1993 Boxster-konseptille — markkinoille rajoitetun erän juhlamalli | Autotoday\nPorsche tekee kunniaa vuoden 1993 Boxster-konseptille — markkinoille rajoitetun erän juhlamalli\nPorsche juhlistaa Roadster-malliperheensä 25-vuotispäivää erityisellä Boxster 25 Years ‑juhlamallilla, jonka tuotanto on rajattu ainoastaan 1 250 yksilöön.\nJuhlaversio perustuu nelilitraisella ja kuusisylinterisellä 400 hv:n bokserimoottorilla varustettuun GTS 4.0 -malliin.\nMonet sen muotoilun yksityiskohdat tuovat mieleen kuitenkin alkuperäisen Boxster-konseptin.\nJuhlamallin näyttävimpiin ominaisuuksiin kuuluu uuden tulkinnan saanut kuparinhohtoinen Neodyme-väri, joka loi alkuperäisessä konseptissa tyylikkään kontrastin metalliselle GT Silver ‑pääsävylle.\nUutuusmallissa Neodyme-erikoisväriä on hyödynnetty etupuskurissa, sivuilma-aukkojen kehyksissä, mallimerkinnän kirjaimissa ja kaksisävyisissä 20” kevytmetallivanteissa.\nGT Silver ‑korivärin ohella Boxsterin juhlamalli on saatavissa myös Deep Black- ja Carrara White ‑metallisävyillä.\nHuomiota herättäviin yksityiskohtiin kuuluu myös Exclusive Design ‑mallistosta lainattu polttoaineen täyttöluukun Porsche-teksti, joka sopii alumiininhohtoisena täydellisesti sporttipakosarjan kiiltävien pakoputkien kanssa.\nErikoismallin sisäverhoilu on historiallisen esikuvansa tavoin punaista nahkaa. Avattavaan, punaiseen kangaskattoon on kirjailtu Boxster 25 ‑teksti. Sekä verhoilu että katto ovat saatavissa haluttaessa myös mustina.\nVakiovarusteluun kuuluvat muun muassa alumiininsävyinen sisätilojen design-paketti, 14-suuntaisesti säädettävät urheiluistuimet, Boxster 25 ‑tekstillä varustetut kynnyslistat sekä nahkaverhoiltu ja lämmitetty monitoimiohjauspyörä.\nUutuusmalli on varusteltu 718 Boxster GTS 4.0:sta ja 718 Spyderin tehokkaammasta versiosta tutulla nelilitraisella ja kuusisylinterisellä bokserimoottorilla.\nAutossa on aapaasti hengittävä 400-hevosvoimainen voimanlähde. Erikoismalli on saatavissa kuusivaihteisella käsivaihteistolla sekä 7-vaihteisella PDK-kaksoiskytkinvaihteistolla.\nPDK-vaihteistolla ja vakiovarusteisiin sisältyvällä Sport Chrono ‑paketilla auto saavuttaa 293 km/h:n huippunopeuden ja kiihtyy nollasta sataan kilometriin tunnissa tasan neljässä sekunnissa.\nVakiovarusteisiin kuuluvat myös ajokorkeutta kymmenellä millimetrillä madaltava PASM-aktiivijousitus sekä mekaanisella taka-akselin tasauspyörästön lukolla varustettu Porsche Torque Vectoring (PTV) ‑järjestelmä. Nämä ominaisuudet tarjoavat täydellisen tasapainon erinomaisen ajomukavuuden ja dynaamisten ajo-ominaisuuksien välillä.\nBoxster 25 Years -mallin hinnat alkaen 157 948 euroa ja Boxster 25 Years PDK -mallin hinnat alkaen 156 534 euroa. Hinnat sisältävät arvonlisäveron ja maakohtaisen varustelun.\nEdellinen artikkeliTällainen on Citroënin sähköinen Berlingo Van\nSeuraava artikkeliLiikenneopettajat: Muista nämä asiat talviajossa!\nKymmenen vuotta sitten Valmet Automotive julkaisi Geneven autonäyttelyssä oman sähköisen konseptiauton. Silloin ei vielä ollut mitään tietoa tulevasta Mercedes-sopimuksesta.Valmet Automotive esittelee Geneven autonäyttelyssä sähköisen...


Kommunismin tuhkasta noussut - TS Kirja - Turun Sanomat\nVasemmistoliiton syntyä vauhdittivat Gorbatshov ja Skp:n sijoitusskandaali\nKommunismin tuhkasta noussut\nTS Kirja | Turun Sanomat | 25.3.2015 3:30 | 0\nSirpa Puhakka: Vasemmistoliiton synty. Into. 278 s.\nHuhtikuussa 25-vuotisjuhliaan viettävän Vasemmistoliiton syntyhistoria on nyt tutkittu.\nArkistoja on penkonut puoluesihteerinä 2007–2013 toiminut Kansan Uutisten päätoimittaja Sirpa Puhakka. Enimmäkseen teos nojaa kuitenkin julkisiin läheisiin ja, ehkä turhankin paljon, myöhempiin haastatteluihin.\nAikarajaus alkaa keväästä 1988 ja jättää ulkopuolelle 70 vuotta suomalaista kommunismia. Juuri siihen kai pyrki uusi puoluekin.\nPuhakka tunnustaa jo esipuheessaan sympatisoivansa lähinnä Skdl:n entisiä sosialisteja. Viileämpiä tunteita herättävät Skp:n haarat.\nKyynisen tulkinnan mukaan kommunistien jo nuhraantunut pahvikulissi Skdl sai kevään 1990 maalaustalkoissa uuden kerroksen punavihreää. Sama tapahtui Ruotsissa.\nPuhakan ja muun puolueväen silmissä reaalisosialismin tuhkasta todella lennähti ilmoille aivan uudenlainen poliittinen voima.\nSuuri kertomus alkaa 1988 presidentinvaaleista, joihin Skdl:n ehdokas Kalevi Kivistö oli mennyt puolueensa sijasta laveamman kansanliikkeen ehdokkaana.\nLiike 88 kokosi riveihinsä vasemmistolaisia julkkiksia jääkiekkovalmentaja Alpo Suhosesta poppari Heikki Harmaan. Kymmenen prosentin ääniosuus oli 1,3 prosenttiyksikköä parempi kuin eduskuntavaaleissa 1987, mutta sitä juhlittiin käänteentekevänä voittona.\nPääsyy lienee se, että Skdl:stä ulos heitettyjen vähemmistökommunistien tulos oli niin nöyryyttävä. Jouko Kajanoja sai nolla valitsijamiestä ja 1,4 prosenttia äänistä.\nKansan Uutisissa virisi spontaani keskustelu, jossa kampanjasta alettiin etsiä neuvoja myös tulevaan. Turkulainen yliopistokommunisti Jan Otto Andersson visioi uudistuneen puolueen ja keksi sille jo nimenkin: Vasemmistoliitto.\nAvartumista oli saarnannut jo syksystä 1987 Skdl:n pääsihteeri Reijo Käkelä. Toukokuussa 1988 hänestä tuli sen puheenjohtaja. Kommunistin valinta paikalle, jossa aina oli istunut sosialisti, rikkoi liikkeen tabuja.\nSkdl oli syntynyt 1944 julkisivuksi, jonka tehtävä oli koota massoja, joiden tietoisuus ei vielä riittänyt itse Skp:n jäsenyyteen. Puheenjohtajaksi oli valittu aina harmiton sosialistinhöppänä, jonka ohi valtaa käytti kommunisteihin kuulunut pääsihteeri.\nPuheenjohtaja Ele Alenius oli 1967–1979 yrittänyt pullikoida vastaan. Hänen tilalleen tullut Kivistö oli kuitenkin ymmärtänyt niellä kielensä jopa Afganistanin miehityksen yhteydessä.\nKeväällä 1988 Käkelä halusi katkoa napanuoran Skp:hen – aivan kuten se oli katkonut omansa Moskovaan. Käkelän ja Vasemmistoliittoa suunnitelleiden ajatukset yhtyivät.\nHankkeella tuskin oli realistisia edellytyksiä toteutua ennen kuin Skp:n johto vaihtui. Se koostui puolueriidan veteraaneista, jotka olivat 15 vuotta kestäneet vähemmistön ja Kremlin ryöpytystä ja kyllästyttyään 1984 lopulta heittäneet vähemmistön ulos.\nArvo Aallon johtama kirveslinja olisi tuskin hievahtanut, jollei oikukas rouva Fortuna olisi puuttunut peliin. Asian koko taustaa 1980-luvun puolimaista Puhakka ei ilmeisesti tunne.\nIrrottautumista Nkp:n holhouksesta oli henkisten siteiden ohella lykännyt Skp:n saama vuotuinen talousapu, joka oli 1,5 miljoonan nykyeuron luokkaa. Kirveslinja oli keksinyt, että tulovirta oli mahdollista korvata kiinteistöbisneksillä. Myymällä bulvaanin kautta ostamansa kivitalon eteenpäin kymmenkertaisella hinnalla Skp kuittasi 1984 noin 32 nykymiljoonan voiton.\nSiihen verrattuna Nkp:n rahasalkut olivat nappikauppaa. Sijoittaminen todettiin niin tuottoisaksi, että sitä päätettiin harrastaa toistekin. Tulokset tiedämme.\nToukokuun alussa 1988 paljastui, että Skp:n johto oli menettänyt miljoonia sijoituksissa, joihin kuuluivat muun muassa oma ravitalli ja erä reiällisinä tullilaboratorioon juuttuneita kondomeja.\nKoko puoluejohto erosi, viimeisenä puheenjohtaja Aalto. Skp:lle pikavauhtia nimetty uusi johto seurasi tapahtumia ilmeisen pöllämystyneenä.\nUudella puheenjohtajalla Jarmo Wahlströmillä ja pääsihteerillä Heljä Tammisolalla ei ollut kuitenkaan samanlaisia pidäkkeitä Skp:n lakkauttamiseen kuin edeltäjillään. Kenttä oli nyt auki uudistajille, joiden johtohahmoksi kohosi Käkelä.\nVaikkei puhakka sitä suoraan sanokaan, Skp:n sijoitusskandaali lienee ollut uuden puolueen perustamisessa suorastaan välttämätön katalyytti. Toinen sellainen tuli idästä. Neuvostoliitto oli vielä pääsihteeri Mihail Gorbatshovin aloittaessa suuri innoittaja ja hänen epäonnistuttuaan rasite, josta pyristeltiin eroon.\nPerinteen voima lykkäsi kuitenkin irtiotot Berliinin murtumisen jälkeiseen aikaan. Puhakka kertoo nolona Skp:n aikoneen lähettää valtuuskunnan jopa vielä marraskuussa 1989 Romaniaan. Se peruttiin jäsenistön vaatimuksesta.\nPuhakan haastatteluissa Vasemmistoliiton perustajat vakuuttavat kirkkain silmin projektinsa osuneen vain sattumalta samaan aikaan Itä-Euroopan myllerryksen kanssa. Uskottavuus on heikohko.\nRatkaisevat päätökset Skp:n ja Skdl:n yhdistämiseksi nuijittiin läpi alle vuoden ajanjaksolla maaliskuusta 1989 helmikuuhun 1990. Valmistelijat riitautuivat tavan mukaan lopulta keskenään.\nSkp:n enemmistöön oli alkanut jo 1987 virrata paluumuuttajia vähemmistön riveistä. Käkelä pelkäsi entisten taistolaisten kaappaavan uuden puolueen ja toivoi siksi, että uudet toimielimet valittaisiin kiintiöperiaatteella vanhoissa puolueissa. Idealistisemmat päättivät kuitenkin pitää perustavan kokouksen kaikille avoimena. Protestiksi Käkelä erosi tehtävistään ja liittyi sosialidemokraatteihin.\nVasemmistoliiton perustavaan kokoukseen saapui lähes 3 400 henkeä. Kukaan ei tiennyt etukäteen, mitä tapahtuisi. Kaappauskin olisi periaatteessa ollut mahdollinen.\nPuhakan muistikuvissa elää suoranainen euforia. Ulkopuolelta katsoen lopputulos oli antikliimaksi.\nUuden punavihreän liikkeen johtokaksikko oli suoraan Skdl:n kaavasta: puheenjohtajana kultivoitu sosialisti Claes Andersson, puoluesihteerinä juonikkaampi kommunisti – vieläpä ex-vähemmistöläinen – Matti Viialainen.\nJälkimmäinen oli tosin luonut nahkansa niin nopeasti, että kannatti kesällä 1990 jo torjuntahävittäjien hankintaa idän uhan varalta. 2005 Viialainen alkoi ajaa fuusiota Sdp:hen.\nPuhakan mukaan Anderssonin valinnan oli junaillut Esko Seppänen, Viialaisen valinnan taas Andersson, joka jälkikäteen kertoi tulleensa harhautetuksi ja syvästi katuvansa. Puhakan haastattamat aikalaiset moittivat Viialaisen ohjanneen toimintaa “perinteisiin kansandemokraattisiin uomiin”.\nPerinteet ovat näkyneet myöhemminkin esimerkiksi ministerivalinnoissa. Kaksikon ovat aina muodostaneet etelän boheemi ja pohjoisen korpikommunisti.\nKäkelän ennustuskin toteutui lopulta osittain. Kommunistien vanha jako tuli esiin heti, kun puolue 1995 meni hallitukseen. Kolme ryhmäpäätöksiä uhmannutta ex-taistolaista erotettiin eduskuntaryhmästä jo kolmen kuukauden jälkeen. Ilmiö toistui 2011.\nJopa puheenjohtajan vaihdoksen sai aikaan KGB-agentti Jaakko Laakso, joka hankkiutui eduskuntaan 1991–2010 Uudeltamaalta aina Vasemmistoliiton kulloisenkin puheenjohtajan imussa.\nPuolustusvaliokuntaan vuosikymmeneksi hakeutuneen Laakson epäiltiin olevan siellä muulla kuin isänmaan asialla. Suvi-Anne Siimes yrittikin 2005 saada puolueen pudottamaan Laakson vaalilistoilta. Sen epäonnistuttua hän lähti itse.\nPuhakan mukaan pysyvimpiä jännitteitä on ollut punavihreyden ja perinteisen ay-liikkeen välillä. Ilmeisesti ensin mainitun edustajana hän vaikuttaa tuloksiin vähän turhautuneeltakin.\nAavistuksen värittyneenä hovihistorianakin Puhakan luotaus on perusteos, johon aikakauden myöhemmät tutkijat vielä ahkerasti viitannevat.


Kultalöytöjen julkisuudentarve? - Sivu 2 - LKL Keskustelupalsta\nViesti Kirjoittaja Kivenkääntäjä » 17 Syys 2017, 12:30\n15 Syys 2017, 11:45\nNo joo täytyy myöntää etten ajatellut sitä, että löytäjän naama voisi ketään ärsyttää Mutta kun miettii esim vanhoja kultamiehiä kuten Nipaa ja muita sankareita, niin kyllä he hiljaa häviäisivät muistojen rannan taakse ellei aikoinaan joku olisi heistä kuvia räpsinyt ja niitä julkisesti julkaissut. Myös se kun naama on tuttu monelle on helpompi mennä kysymään olisiko kultaa myynnissä ja näin ollen saa nopeasti suoraa myyntiä aikaiseksi.\nTämä nimenomaan erottaa rikkaat köyhistä. Harrastukset on eriluokkaa, mutta noita jotka noista isomuksista maksaa "preemiota" on itseasiassa yllättävän paljon. Kyllähän jenkitkin myyvät hippunsa 2-4 kertaisella hinnalla, suomessa päästään pykälä pari paremmaksi.\nEhdottomasti ei, minun verorahoja ei kyllä tarvitse käyttää penniäkään enempää jalometallimöykkyjen säilyttämiseen, laitetaan nekin vähät varat vaikka teiden kunnossapitoon tai vanhustenhoitoon\nViesti Kirjoittaja Hardyman » 17 Syys 2017, 18:48\nEi siinä ole ärsyttämisestä kyse, vaan sen kuvan tarpeellisuudesta yleisessä mediassa. Kyllä minäkin ymmärrän löydön historiallisen arvon ja sen dokumentoinnin. Löytäjästäkin voidaan kuva julkaista, mutta mielummin työympäristössä, lapionvarressa, rännillä, tai vaskaamassa, kaivinkone taustalla, jolloin sillä kuvalla olisi muutakin historiallista arvoa. Kuvassa kun pitäisi olla se oikea löytäjä, eikä löytäjäksi sovittua naamaa? Mainetta pidetään yllä, vaikka vipaskonstein, sekin on todistettu muiden harrastusten parissa, joten miksi sitä ei harrastettaisi, myös kullankaivuussa?\nUskon senkin, että ostajia riittää isomuksille, "koruhipuille" mutta noiden todella isojen hipujen ostajia ei parveile missään, eikä niitä hippuja ole liiemmälti löydettykään.\nValtio käyttää noita verorahoja muutenkin, melko holtittomasti; sosiaaliapua Kreikkaan, Pakolais-nimikkeellä kulkeviin turisteihin tai kaikenlaisiin tukiaisiin! Taidetaan niitä käyttää myös oikeudenkäyntikuluihin kullankaivajia vastaan? Noista rahoista riittäisi varmasti muutama kymppitonni isomusten ostoon lapin kullankaivajilta.\nJulkisuudesta; Persoonat jäävät usein historiaan, sen persoonallisuutensa takia, eivät siksi, että olisivat jotenkin parempia kuin muut. Sankarin maine ja sädekehä asetetaan usein pelkän tarinan perusteella ja vieläpä jälkikäteen. Totuus voi kuitenkin olla täysin toisenlainen, siellä taustalla voi olla vetäytyvä ja hiljainen henkilö, joka ei julkisuudesta välitä, vaan pyrkii tavallaan yhteiskunnan ulkopuolelle? Pitäisikö sitä ainakin ensin kysyä, että saako sinusta tehdä legendan ja pistää kuvan someen?


Amatsoninliljan kasvatus | Meillä kotona\nAmatsoninliljan kasvatus on helppoa. Tuoksuvat kukat amatsoninlilja tekee pari kertaa vuodessa, kunhan se saa pienen lepotauon kesällä.\nAmatsoninlilja on vanha ruukkukasvi, jossa on ajatonta lumoa. Tuoksuva narsissikasvi kukkii pari kertaa vuodessa, kun annat sen huilata kesällä. Amatsoninlilja viihtyy runsaassa hajavalossa. Kun kevätaurinko alkaa paahtaa, nosta ruukku ikkunalta syvemmälle huoneeseen. Sumuttele lehdistöä haalealla vedellä.\n3. Höystä multa ilmavaksi ja vettä läpäiseväksi. Esimerkiksi komposti- ja kukkamullan sekä kevytsoran seos on ihanteellinen pienijuuriselle sipulikasville.\nMiksi amatsoninlilja nuokkuu?


Porvoon kaupungin tilojen sisäilmasivusto - Porvoo\nHyvä sisäilma vaikuttaa asukkaiden ja työntekijöiden hyvinvointiin sekä työn sujumiseen. Sisäilmaongelmat voivat tulla esiin viihtyvyyshaittoina, mutta ne voivat aiheuttaa myös sairauksia tai oireilua.\nSisäilmaongelmat voidaan ratkaista nopeasti, jos niiden aiheuttaja löydetään helposti ja korjaukset voidaan toteuttaa kaupungin talousarvion puitteissa. Ongelman ratkaiseminen voi kestää kauan, jos sen aiheuttajan löytäminen vaatii useita tutkimuksia ja uusia investointimäärärahoja.\nSisäilmaongelman epäily voi tulla kaupungin tietoon kaupungin työntekijöiltä tai rakennuksen muilta käyttäjiltä. Jos epäilet, että rakennuksessa on sisäilmaongelma, ilmoita havainnostasi palveluyksikön johtajalle, esimerkiksi koulun rehtorille tai päiväkodin johtajalle. Koulujen oppilaat ottavat tarvittaessa yhteyttä kouluterveydenhoitajaan ja muiden tilojen käyttäjät terveyskeskukseen.\nSisäilmaongelmien ratkaiseminen edellyttää etukäteen sovittuja toimintatapoja sekä mittavaa yhteistyötä eri alan asiantuntijoiden kesken.\nTHL:n sisäilmakysely oppilaille\nKysely tehtiin keväällä 2018 kaikissa Porvoon kouluissa.\nTietoa käynnissä olevista keskeisistä sisäilmakorjauskohteista.\nSisäilmaongelmat herättävät huolestumista ja normaalia suurempaa tiedontarvetta. Kaupunki tiedottaa aktiivisesti sisäilma-asioista.\nKaupunki on kehittänyt viimeisten kahden vuoden aikana kiinteistöjen ylläpitoon ja uudisrakentamisen valvontaan liittyviä menetelmiä.\nSisäilmaongelmien ratkaisemiseen osallistuu monen alan asiantuntijoita.\nKaupunki on perustanut yhdessä Porvoon vanhempainyhdistykset ry:n kanssa yhteistyöryhmän käsittelemään sisäilma-asioita. Ryhmä parantaa vuorovaikutusta ja tiedonkulkua sisäilma-asioissa.


Tähtiliina toi kukat pöytään | Valkoisen sävyjä\nPosted by Anu in Käsityöt, Sisustus, Virkkaus\nVirkattuani kattausliinat ja lasinaluset halusin keittiön pöydälle myös pikkuliinan, jota voisi pitää maljakon alla. Virkattu tähtiliina on kiva lisä ruokapöytään: perinteistä pitsiliinaa trendikkäämpi, silti vanhan kanssa yhteensopiva.\nViherkasveja meillä ei ole (osana paljon matkustavaa perhettä olen kokenut ne ongelmallisiksi), mutta leikkokukista tykkään älyttömän paljon. Leikkokukkia on kuitenkin tullut aika harvoin hankittua. Mutta tiedättekös mitä? Tämän liinan tehtyäni kotimme on vetänyt leikkokukkia puoleensa magneetin lailla!\nEdellisen kukan lakastuttua on pöydälle ilmestynyt uusi kukka tai kimppu. Välillä maljakossa ovat majailleet pihalta kerätyt päivänkakkarat, välillä äidin pihasta tuotu pioni, välillä kaupan leikkokukka. Ihan kuin tässä liinassa olisi erityistä vetovoimaa, suorastaan taikaa.\n2 thoughts on “Tähtiliina toi kukat pöytään”\nOnpa ihana liina 🙂 saisiko tähän ohjetta?\nKiitos – tykkään itsekin tästä liinasta! Käytin soveltaen tätä ohjetta: http://www.fiinaneule.fi/neuleohjeet/anchorin_neuleohjeet/hopeatahdet/ 🙂