1 9 9 1 8 3\nSUOMI-ROMANIA-SEURAN TOIMINTAKERTOMUS 2018\nYhteistyötä jatkettiin Ystävyysseurojen Liiton (YSL) ja muiden ystävyysseurojen kanssa. YSL:n hallituksen jäsenenä vuonna 2018 oli puheenjohtaja Jussi Tuovinen. Yhteistyötä kehitettiin erityisesti Romanian Helsingin suurlähetystön ja muiden Suomessa toimivien Romaniaan tai romanialaisiin liittyvien yhdistysten kanssa, kuten Tampereen Suomi-Romania yhdistys (TSRY) ja Romanialainen kulttuuriyhdistys - Asociația Culturală Română- Helsinki, sekä muiden tahojen sekä Romanian naapurimaihin kohdistuvien ystävyysseurojen kanssa. Uutena yhteistyötahona on Helsingin kaupungin Töölön kirjasto, johon Studia Danubia –luennot siirrettiin vuoden alussa Kulttuurikeskus Caisasta.\nN:o 18. Asta Niemistö\nSeuran tiedotustoiminnan selkäranka on jäsenmaksuun sisältyvä neljä kertaa vuodessa ilmestyvä nelivärinen Viesti-Veşti –lehti, jossa julkaistaan monipuolisesti Romaniaan ja sen historiaan, kulttuuriin ja yhteiskuntaan liittyviä artikkeleita. Lehti ilmestyi suunnitelmien mukaan neljä kertaa vuoden 2018 aikana. Lehden sai halutessaan pyytää myös sähköisenä.\nSyksystä 2015 lähtien säännöllisesti pidettyä Studia Danubia –luentosarjaa jatkettiin uusissa tiloissa Töölön kirjaston Mika Waltari –salissa yhteistyössä muiden Tonavan maiden ystävyysseurojen kanssa. Kyseessä on kaikille kiinnostuneille avoin ja maksuton luentosarja, jossa tehdään Tonavan alueen maiden kulttuuria, historiaa ja nykypäivää tutuksi.\nSeuran perinteinen kesäretki suuntautui 5.6.2018 Mustioon, Fiskarsiin ja Salon Kiskoon, jossa retken osallistujat osallistuivat Finroart XII –juhlanäyttelyn avajaisiin, johon osallistui myös Romanian Suomen suurlähettiläs Razvan Rotundu. Retki arvioitiin erittäin onnistuneeksi ja anniltaan kiinnostavaksi ja monipuoliseksi.\nSeura juhlisti 5.-14.10.2018 Romanian Suuren Yhdistymisen (Marea Unire 1918) satavuotisjuhlaa Marea Unire –juhlamatkalla, joka kohdistui erityisesti paikkakunnille, joilla on ollut merkittävä rooli Romanian yhdistymisprosessissa. Matkanjohtajana toimi seuran sihteeri ja Romanian tuntija Anssi Vuorinen ja vastuullisena matkatoimistona romanialainen Click2travel.ro. Matka oli erittäin onnistunut ja sääkin suosi.\nnelivärinen Viesti-Vesti –lehti, jossa julkaistaan monipuolisesti Romaniaan ja sen historiaan ja\nSyksystä 2015 lähtien säännöllisesti pidettyä Studia Danubia –luentosarjaa Kulttuurikeskus\nAleksanteri-instituutin kanssa järjestivät helmikuussa 2017 seminaarin aiheella ”Romania ja\nBulgaria 10 vuotta EU:ssa, mitä nyt ja miten tästä eteenpäin”.\nVuosi 2016 oli Suomi-Romania-Seura ry:n 65. toimintavuosi. Seuran toiminta-ajatuksen mukaan Suomi-Romania-Seura tekee toiminnallaan suomalaisille tunnetuksi Romaniaa, sen kulttuuria, kansaa, kieltä, historiaa ja yhteiskuntaa sekä luontoa. Päämääriensä mukaan seura kehittää kulttuuri-,\nmatkailu- ja muuta yhteistyötä sidosryhmiensä kanssa sekä ylläpitää yhteyksiä Suomessa asuviin romanialaisiin.\nKuluneen vuoden toimintaa toteutettiin hyväksytyn suunnitelman mukaisesti pitäen seuran taloutta samalla tasapainoisena ja vakaana.\nSeuraan kuului vuonna 2016 220 maksavaa henkilöjäsentä. Kunniapuheenjohtaja on Lauri Lindgren ja 2015 kutsutut\nkunniajäsenet Maija-Liisa Pitkä ja Liisa Ryömä sekä Tuulikki ja Voitto Sulander.\nSeuran hallituksen puheenjohtajana vuonna 2016 toimi Jussi Tuovinen, 1.varapuheenjohtajana Matti Sippola ja 2.varapuheenjohtajana Mikko Heikkilä. Muut hallituksen jäsenet olivat Eeva Blumenthal, Ville Karas, Jaakko Ojanne ja Anssi Vuorinen sekä varajäsenet Gloria Badarau-Heikkilä,\nSissi Juhola-Arjanko ja Kari Mäkelä.\nSihteerinä ja rahastonhoitajana toimi Anssi Vuorinen ja jäsenlehden päätoimittajana Mikko Heikkilä. Seuran toiminnantarkastajana toimi Raili Monto ja varatoiminnantarkastajana Päivi Siekkinen.\nPAINOPISTEALUEET JA TAVOITTEIDEN TOTEUTUMINEN\nVuodelle 2016 asetettujen toiminnallisten tavoitteiden voitaneen katsoa toteutuneen erinomaisesti taloudellisten resurssien niukkuudesta huolimatta. Käytännön toimintaa on onnistuneen 65-vuotisjuhlan lisäksi määrätietoisesti\nlaajennettu ja monipuolistettu vuoden aikana panostaen erityisesti ystävyysseurojen yhteistyöhön mm. jatkamalla aiemmin aloitettua Studia Danubia -luentosarjaa sekä järjestämällä seuran perinteinen kevääntulon Martisor -juhla sekä kevätretki keskinäisessä yhteistyössä.\nTaloudellisten tavoitteiden voidaan todeta myös tulleen saavutetuiksi OKM:n toiminta-avustuksen turvin ja tarkkaa budjettikuria noudattaen. Tavoiteltu jäsenlehden ilmoitustulotuotto on kuitenkin edelleen jäänyt varsin\nvähäiseksi, joten sen eteen pitää ponnistella jatkossa entistäkin pontevammin, varsinkin kun yleinen taloudellinen tilanne osoittaa pitkästä aikaa pieniä elpymisen merkkejä.\nKevätkokous pidettiin 5.3. Rautatieasemakahviossa Salossa. Kokouksen yhteydessä järjestettiin seuran kehittämisprosessin jatkopalaveri.\nSyyskokous pidettiin 19.11. Helsingissä osoitteessa Porvoonkatu 37 A. Kokouksen yhteydessä järjestettiin myös seuran ohjelmallinen pikkujoulujuhla. Molempien kokouksien puheenjohtajana toimi seuran puheenjohtaja Jussi Tuovinen.\nHallitus kokoontui toimintavuoden aikana 7 kertaa puheenjohtajan kutsumana ja johtamana. Kokoukset pidettiin Helsingissä (8.2., 1.4., 20.5., 22.8., 13.10. ja 20.12.) ja Salon Muurlassa (7.9.)\nSeuran strategiapalaverit Vuonna 2015 aloitettua kehittämisprosessia jatkettiin 5.3.2016 analysoimalla seuran menneen vuosikymmenen\ntoimintaa ryhmissä ja yksilöinä samalla etsien suuntaa tulevaisuuteen. Välitilinpäätös saatiin 7.9.2016 työstettyä seuran uudeksi toiminta-ajatukseksi ja toiminnan päämääriksi, joiden suunnassa on mahdollista edetä\nMatkamessut: Seura osallistui Matkamessuille Helsingin Messukeskuksessa 21.-24.1.2016 yhteisellä osastolla Suomi-Moldova-Seuran ja Tampereen Suomi-Romania-Yhdistyksen kanssa. Lisäväriä osastolle toi Haaga-Helian\nammattikorkeakoulun opiskelijaryhmä, joka suoritti messuyleisön keskuudessa kyselyn näiden tiedoista ja asenteista Romaniaa kohtaan. Sittemmin kyselyn tuloksia esiteltiin seuran 65-vuotisjuhlaseminaarissa 8.10.2016.\nKevääntulon juhlaa Martisor/Martenitsa vietettiin yhdessä Suomi-Bulgaria-Seuran ja Suomi-Moldova-Seuran kanssa perinteisin menoin Helsingin yliopiston lääketieteen opiskelijoiden asuntolan saunahuoneella osoitteessa\nParaistentie 17. Tilaisuus oli jälleen kerran lämminhenkinen ja yhteisöllisyyttä lisäävä ja löylytkin olivat miellyttävät. Musiikkia tilaisuuteen tarjosi Dynamic Duo eli Kim Calonius ja Stefan Smirnov.\nMolempain Moldovain kiertomatka Kevään korvalla 4.-10.5.2016 järjestettiin yhteistyössä Suomi-Moldova-Seuran ja Tampereen Suomi-Romania-Yhdistyksen kanssa Molempain Moldovain kiertomatka\nMoldovan tasavaltaan ja Romanian Moldovaan. Matkaohjelma oli tiivis ja antoisa ja siinä tutustuttiin mm. Moldovan pääkaupunkiin Chisinauhun, Transnistrian kapinallismaakuntaan, valtavaan Cricovan viiniluolastoon\nsekä moniin Bukovinan kuuluisiin sisältä ja ulkoa maalattuihin luostareihin, joista monet ovat myös Unescon maailmanperintökohteita. Matkalle osallistui useita seuran jäseniä.\nImpin päivän kesäretki Perinteinen kesäretki järjestettiin tällä kertaa Pirkanmaalle Impin päivänä 11.6.2016. Kumppaneina yhteistyössä olivat\njälleen Suomi-Moldova-Seura ja Tampereen Suomi-Romania-Yhdistys, joiden jäseniä osallistui myös retkelle. Retken pääkohteina Akaassa olivat erityisesti Toijalan ja Viialan kirjastot, joista viimeksi mainitussa pidettiin\nmolempien seurojen yhteisen taidenäyttelyn avajaiset sekä Tampereen seudulla, jonne retki jatkui. Kaiken kaikkiaan retkellä oli tarjolla erittäin monipuolinen ja kiinnostava kulttuurinen kokonaisuus taidetta, romaniankielisiä kirjoja, esitelmiä, Hopping Brewster –panimon pienpanimo-oluita, Suomen poliisimuseo, Tampereen kulttuurihistoriaa sekä lopuksi vielä munkkikahvit Pispalanharjun näkötornilla.\nKiitokset erityisesti Timo Tammiselle onnistuneista retken järjestelyistä Akaan kirjastojen osalta.\nSyyspäivän viininkorjuujuhla Syyskausi käynnistettiin uudella ja onnistuneeksi havaitulla yhteistyömuodolla Syyspäivän viininkorjuujuhlalla, joka pidettiin syyspäiväntasauksen päivänä torstaina 22.9.2016 Helsingissä osoitteessa Porvoonkatu 37 A, Kyseessä oli yhteishanke Suomi-Bulgaria-Seuran, Suomi-Moldova-Seuran ja Suomi-Ukraina-Sillan kanssa. SBS:n kautta osallistujat saivat herkullista tarjoilua ja SUS:n puheenjohtaja Aki Pulli johdatteli juhlaväen Balkanin ja Tonavan seudun viinien maistuvaan maailmaan sekä tiedollisesti että varsinkin aistinvaraisesti.\nKansainvälinen 65-vuotisjuhlaseminaari Seuran 65. juhlavuotta juhlistettiin vuoden päätapahtumalla eli kansainvälisellä juhlaseminaarilla lauantaina 8.10.2016 Helsingissä Pasilan kirjaston pääauditoriossa osoitteessa\nKellosilta 9. Tilaisuudessa oli sekä suomenkielinen että englanninkielinen osuus ja se osoittautui kaikilta osin menestykseksi. Tilaisuutta kunnioitti läsnäolollaan mm. neljä entistä suurlähettilästä; Timo Koponen, Pekka Harttila, Irmeli Mustonen ja Ulla Väistö, joista kaksi viimeksi mainittua liittyi myös seuran jäseniksi. Romanian Suomen suurlähettiläs Razvan Rotundu toi tilaisuuteen lähetystön tervehdyksen ja juhlapuheen piti seuran kunniapuheenjohtaja Lauri Lindgren.\nLäheinen yhteistyötahomme ja sisarseuramme Suomi-Bulgaria-Seura muisti puheenjohtajansa Tapani Salosen johdolla seuraa tervehdyksellä ja kauniilla Romanian lipun väreihin asetetulla kukkalaitteella.\nPalkitsemiset: Kunniajäsenkirjojen ja standaarien luovutus 8.10.2016\nJuhlaseminaarin alussa luovutettiin myös seuran kunniajäsenyyttä osoittavat kunniakirjat Tuulikki ja Voitto Sulanderille, Maija-Liisa Pitkälle ja\nLiisa Ryömälle. Päätöksen jälkeen saimme suruksemme kuulla, että Voitto Sulander oli menehtynyt 14.9.2016 ja niinpä hänen kunniakirjansa toimitettiin hänen leskelleen postuumisti ja hänen muistokseen pidettiin tilaisuuden yhteydessä pieni hiljainen hetki.\nSeuran numeroidut standaarit myönnettiin seuraaville henkilöille ansioistaan: Eira Karjalainen (N:o10) monikymmenvuotisesta toiminnastaan toimittajana, tulkkina ja kielenkääntäjänä kääntäen lukuisan määrän romaniankielisiä dokumentteja ja filmejä suomenkielelle\ntekstityksineen Inkeri Sippo-Tujunen ja Ari Tujunen yhdessä (N:o 11)\npitkäaikaisesta työstään tehdä suomalaisille tunnetuksi etenkin romanialaista kansantanssikulttuuria ja ollen Balkanin maiden kansantansseja esittävän tanssiryhmä Frunzan perustajajäseniä Marjatta Vesalainen (N:o12) ammattinsa ja työuransa aikana tekemästään arvostetusta työstä Suomeen saapuneiden Romanian romaniväestöön kuuluvien ihmisten elinolosuhteiden kohentamiseksi Paavo Vähätiitto (N:o13) pitkäaikaisesta toiminnastaan seuran aktiivijäsenenä, josta hallituksen puheenjohtajana vuosina 2008-2010, minä aikana panostanut erityisesti seuran taloudellisten edellytysten kohentamiseen\nStudia Danubia –luento- ja keskustelutilaisuudet Syksyllä 2015 seuran aloitteesta ja koordinoimana aloitettu eri ystävyysseurojen yhteistyönä toteuttama Studia Danubia –luentosarja jatkui Helsingissä kulttuurikeskus Caisassa aktiivisesti ja säännöllisesti koko vuoden 2016 ajan.\nTilaisuudet olivat avoimia ja maksuttomia kaikille kiinnostuneille toteuttaen siten sekä seuran että myös kulttuurikeskuksen tavoitetta lisätä kansainvälistä tietoa ja ymmärtämystä toisia kulttuureja kohtaan ja siten osaltaan vähentää ennakkoluuloja ja muukalaisvastaisuutta.\nTi 19.1. Aluekehitysneuvos KTM Risto Tienari: Kokemuksia Romanian hallinnosta EU- liittymisen aikoihin Ti 23.2. MMT Anssi Vuorinen: Matkailijan kokemuksia Moldovasta; FM Elenn Grațiela Știrbu: Moldova: a long-awaited trip Ti 22.3. VTT Heikki Larmola: Tsekin historian käännekohdat ja kuuluisat kahdeksikkovuodet\nKe 20.4. VTM Kari J. Talvitie, sotahistorian asiantuntija: Kaartilaisten sotaretki Balkanille ja Bulgarian vapautus Ke 18.5. Matkailuasiantuntija Maija Boshkov: Elämyksiä Bulgariassa, suomalainen näkökulma Ti 20.9. Liikunnanohjaaja Liviu Petrila: Romanian pitkä tie diktatuurista demokratiaan Ti 18.10. Tietoasiantuntija Mikko Hakalin: Länsi-Balkanin\ntuntemattomat matkailuhelmet: Albania, Kosovo, Makedonia ja Montenegro\nTi 15.11. Erityisopettaja Sissi Juhola kumppaneineen: Suomen kielen ja kulttuurin opetus RomaniassaTi 13.12. Suomentaja Päivi Paloposki: Matkalla Babadagiin: Andrzej Stasiukin kuvauksia Itä- Euroopan syrjäkulmilta\nYstävyysseurojen liiton kevätkokouksessa 7.4.2016 seuraedusti Matti Sippola ja syyskokouksessa 10.11.2016 Matti Sippola ja Jussi Tuovinen.\nYSL:n syysretkelle seurasta osallistuivat Matti ja Vilma Sippola.\nJäsenlehti Viesti-Vesti ilmestyi suunnitelman mukaisesti neljä kertaa vuodessa. Lehti on saanut kiitosta niin jäsenistön taholta kuin sen ulkopuoleltakin. Yhteistoiminnan ylläpitoa ystävyysseurojen kanssa toteutettiin Helsingin matkamessuilla, Martisor/Martenitsa –tilaisuudessa yhdessä Suomi-Bulgaria-seuran ja Suomi-Moldova-seuran kanssa sekä syksyllä 2015 käynnistyneessä Studia Danubia –luentosarjahankkeessa yhdessä Suomi-Moldova-seuran kanssa.\nKevätkokous pidettiin 11.4. Turussa. Kokouksen yhteydessä järjestettiin Anssi Vuorisen opastamana kulttuurihistoriallinen kierros Turussa. Syyskokous pidettiin 7.11. Helsingissä. Kokouksen yhteydessä pidettiin myös seuran Early Bird –pikkujoulut. Molempien kokouksien puheenjohtajana toimi seuran puheenjohtaja Jussi Tuovinen.\nMaailma Kylässä –festivaaliin Helsingissä osallistuttiin omalla osastolla 23.-24.5.\nSyksyllä aloitettiin seuran aloitteesta ja koordinoimana eri ystävyysseurojen yhteistyönä toteuttama Studia Danubia –luentosarja, jonka puitteissa järjestettiin neljä tilaisuutta Kulttuurikeskus Caisassa Helsingissä. Tilaisuuksien aiheet olivat:\n22.08. ”Romanialaisen runon ja musiikin ilta” Teatteri Kallio Helsinki (Liviu Petrila). Mukana oli muutama seuran jäsen.\nSuomi-Romania-Seura ry on suomalainen ystävyys- ja kulttuuriyhdistys, jonka suomalaiset Romanian ystävät perustivat vuonna 1951. Yhdistyksen toiminnan päätarkoitus on välittää suomalaisille tietoa Romaniasta, sen kansasta, kulttuurista, historiasta ja luonnosta.\nViime vuosina olemme edenneet asettamiimme kehittämistavoitteisiin uudistaen toimintaamme. Olemme hankkineet samalla uutta näkyvyyttä ja tehneet yhdistystämme tunnetuksi suomalaisten keskuudessa.\nVuosi 2013 oli yhdistyksemme 62. toimintavuosi. Perinteisesti olimme tammikuussa mukana vuosittaisilla matkamessuilla, jossa esittelimme yhdistystämme ja jaoimme tietoa Romaniasta ja Romanian matkailusta suomalaisille messuvieraille. Osallistuminen Maailma kylässä -tapahtumaan täydensi myös tavoitteeksi asetettua Romania-tietouden välittämistä suomalaisille\nEdellisen vuoden matkaprojekti Romaniaan sai jatkoa ja nimissämme toteutettiin jälleen syksyinen kiertomatka, joka tällä kertaa tehtiin kuvanveistäjä Brancusin jalanjäljille Romaniaan. Matka oli jälleen onnistunut ja matkalaiset olivat tyytyväisiä näkemäänsä ja kokemaansa.\nAvasimme uusia yhteyksiä myös muihin ystävyysseuroihin, kuten Suomi-Moldova-seura ja Suomi-Bulgaria-seura. Yhdistyksemme jäsen Jussi Tuovinen kuului Ystävyysseurojen Liitto ry:n hallitukseen.\nVuoden aikana osallistuimme erilaisiin kulttuuritapahtumiin pääkaupunkiseudulla, Tampereella, Turussa ja Salossa.\nToimintasuunnitelman painopistealueeksi oli valittu yhdistyksen tiedotustoiminta ja sen kehittäminen. Tärkeimmäksi tehtäväksi painopistealueella oli sovittu Viesti-Vesti -lehden julkaiseminen\nSisäistä tiedotusta toteutettiin myös jäsenlehden, jäsenkirjeitten ja sähköpostin sekä Facebook- mediasivujen avulla.\nYhdistyksemme julkisuuskuvaa parannettiin tekemällä toimintaamme tunnetuksi messuilla ja muissa vastaavissa tilaisuuksissa, joissa jaoimme esitteitä, omaa lehteämme ja muita julkaisuja.\n22.08. ”Taiteiden yö” osallistuminen.Teatteri Kallio Helsinki (Liviu Petrila)\n25.09.Avajaiset ”Galleria Joella” Romanialaista Grafiikkaa Turussa: Romanialaiset taidegraafikot:Mircia Dumitrescu ja Reszegh Botond (mukana 6 seuran jäsentä)  28.09. YSL:n syysretki Mustila & Verla ( vpj. Matti Sippola)\n06.-15.10. Kiertomatka Transilvaniaan ja Brancusin jalanjäljille.(10 seuran jäsentä)\n09.11. Seuran syyskokous ja\nseuran pikkujoulu yhdessä ACR: kanssa (n.30 seuran jäsentä)\nViesti-Vesti –lehti ilmestyi neljä kertaa vuoden aikana säännöllisesti ja aikataulussa pysyen.\nJäsenistöltä ja ulkopuolisilta on saatu hyvää palautetta lehden tasosta, sisällön laadusta, ja ulkoasusta.\nYhdistyksen Internet-kotisivuja ylläpidettiin ja päivitettiin noin kerran kuussa.\nEdellisellä toimintakaudella avatut yhdistyksen Facebook -sivut ovat osoittautuneet myös käyttökelpoisiksi keskustelu- ja tiedotuspalstoiksi jäsenistölle.\nViesti-Vesti -lehden ilmoitushankintaa, Romaniaan liittyvää lehden uutismateriaalin hankintaa, yhdistyksen lähimenneisyyden tapahtumien kartoitusta sekä tapahtumien ja niiden ohjelmien ennakkosuunnittelua toteutettiin hallituksen työnjaon mukaisesti


Tarvitaanko uutta Tuntematonta? Vain tehtyä taideteosta voi arvostella - Kuvien takaa\nTarvitaanko uutta Tuntematonta? Vain tehtyä taideteosta voi arvostella\nBlogit Kuvien takaa 25.8.2015 09:42\nMillaisia elokuvia haluamme nähdä?\nKysymys on tyhmä. Tietenkin todella hyviä elokuvia.\nKysymys ei ole tyhmä, kun muistetaan, että se mikä on todella hyvä elokuva, riippuu vastaajasta.\nSe, mistä elokuvahankkeesta syntyy todella hyvä elokuva, ei ole kysymys vaan arvoitus. Taitavat tekijät mokaavat joskus. Rutinoituneita ja leipiintyneiltä vaikuttaneet tekijät voivat päästä tekemään jotain inspiroivaa ja näyttää maailmalle. Loistoidea voi aivan vilpittömässä kehittelyssä valua väärään suuntaan. Joskus ulkoiset olosuhteet pilaavat kuvaukset. Aikaa vievänä tiimityönä elokuvanteko on monella tapaa riskialtis prosessi.\nTyhmältä tai tylsältä kuulostavat projektit voivat osoittautua nerokkaiksi: sitä, mitä lahjakas elokuvantekijä haluaa ilmaista, ei välttämättä voi ilmaista yksinkertaisena verbaalisena viestinä tai tiivistää uutismediakäsittelyyn.\nelokuvakritiikki, Mannerheim, suomalainen elokuva, Tuntematon sotilas


Mirko Balvik Nano Finlandilta: "Erityisenä hankaluutena on ollut se, että työntekijät työmaillaan eivät ole nähneet varastosaldoja vaan jopa tehneet turhan matkan varastolle täydentääkseen työmaalla tarvittavia tarvikkeita. Tämä maksaa aikaa ja rahaa, ja tähän tarvittiin ratkaisu."\nDevocalta löytyi ongelmaan nopea ratkaisu. Satunnaisempaankin käyttöön riittävän helppokäyttöinen ja erityisesti pienvarastoille suunniteltu Talk'n'Pick Lite - varastonhallintaratkaisu. Nopeasti käyttöönotettava ratkaisu taipuu tarvittaessa moneen ja helpottaa tärkeitä varastotoimintoja; hyllytystä, keräystä ja inventointia.\nTalk'n'Pick Lite käyttöönotossa Nano Finland toimitti Devocalle tuotekuvaukset ja -kuvat, jotka tallennettiin pilvipalveluun. Paluupostissa toimitettiin NFC-tunnisteet tuotteista kuvineen, hyllynreunuslistat sekä Devocan Talk'n'Pick sovellus asennettavaksi puhelimeen. Yhteys verkkoon syntyy joko mobiiliverkon tai WiFi-verkon kautta. Näin varastonhallinta siirtyi reaaliaikaiselle tasolle käden käänteessä, ja toiminnot ovat helposti seurattavissa ja raportoitavissa.\nMirkon mukaan, "Varaston perustaminen ja tuotteiden inventointi sujui muutamassa tunnissa. Varastosta otot, hyllytykset ja inventoinnit hoituvat nyt keneltä tahansa helposti ja vaivattomasti, käyttäen puhelimen sovellusta. Työmaalla ollessa saldot voidaan tarkistaa selaimen kautta ja turhaa reissaamista keskusvarastolle ei tule."\nKäyttöönotosta Mirko mainitsee erityisesti ratkaisun käyttöystävällisyyden: "Loppukäyttäjät omaksuivat käytön muutamassa minuutissa sen helppokäyttöisen käyttöliittymän takia". Mitään erityistä käyttökoulutusta ei tarvita. Ensin loppukäyttäjä kirjautuu puhelimen sovellukseen. Sitten luetaan varastotunniste siten, että viedään puhelimen takaosa riittävän lähelle NFC-tunnistetta ja sen jälkeen käyttäjä lukee tuotetunnisteen ja tarpeesta riippuen kerää, hyllyttää tai inventoi tuotteet syöttämällä määrät sovellukseen. Siinä kaikki.\nMay 21, 2020 Kategoria: General Kirjoittaja: Yllapito


Vanhan osan uudistaminen | Tampereen yliopistollinen sairaala\nVanhan osan uudistaminen\nTays Keskussairaalan vanhimman osan (rakennukset A, B, K, P ja H) uudistamisen suunnittelu on käynnistynyt. Alue on laaja, ja kattaa useita sairaalan keskeisimpiä toimintoja.\nHavainnekuva kesäkuulta 2021. Suunnitelma voi vielä muuttua.\n© Ilmakuva Vallas sekä Aihio Arkkitehdit & C.F Möller Architects\nTays Keskussairaalan vanhimman osan (rakennukset A, B, K, P ja H) uudistamisen suunnittelu on käynnistynyt. Rakennukset ovat valmistuneet 60-luvulla eivätkä vastaa nykyisiä tarpeita. Alueella sijaitsevan korkean B-rakennuksen ympärille tullaan rakentamaan uusia erikokoisia rakennuksia.\nSairaalan tulee toimia keskeytyksettä koko rakentamisajan. Ennen purkamista tai kunnostustöitä toiminnoille täytyy olla väistötilat, ja uusia tiloja täytyy pystyä rakentamaan eri alueelle kuin missä nykyiset rakennukset ovat. Tähän tarkoitukseen sopii laajentuminen Teiskontien suuntaan.\nTaysin uudistamisohjelman mittavin hanke tullaan jakamaan kahteen vaiheeseen.\nEnsimmäisen vaiheen alustava kustannusarvio on noin 700 miljoonaa. Pirkanmaan sairaanhoitopiirin valtuusto päätti kokouksessaan 23.11.2021 hankkeen ensimmäisen vaiheen investoinnista. Valtuuston päätöksellä ei sitouduta toisen vaiheen ratkaisuihin tai toteutukseen.\nUudistettavat rakennukset ovat aivan Tays Keskussairaalan ytimessä, uusien D- ja L-rakennusten kupeessa.\nIsoon rakennuskokonaisuuteen sijoittuu monia toimintoja, kuten tehohoito, Acuta, pääkeskus, fysiatria, sisätaudit, äiti-lapsiyksikkö, gynekologia, gastroenterologia, kuvantaminen ja urologia. Tiloissa esimerkiksi useita leikkaussaleja.\nEnsimmäisessä vaiheessa uutta tilaa rakennetaan noin 170 000 brm². Toisessa vaiheessa rakennetaan noin 65 000 brm².\nTaysin etupihakokonaisuus pysäköintihallin kanssa oli noin 90 000 m².\nEnsimmäinen vaihe 2023-2029\nToinen vaihe 2029-2033\nKaupunki myönsi poikkeamisluvan - B-tornin ympärille voidaan rakentaa suunnitelman mukaisesti\nTaysin uudistamisohjelma saa jatkoa - PSHP:n valtuusto teki investointipäätöksen\nPirkanmaan sairaanhoitopiirin valtuusto hyväksyi 23.11. Tays Keskussairalaan vanhan osan uudistamisen ensimmäisen vaiheen investoinnin.\nTaysin vanhan osan uudistaminen etenee


Karjalan ilmailumuseo - Lappeenranta\n”Karjalan ilmailumuseon ”romuryhmä” on erikoistunut etsimään maahan pudonneiden historiallisten koneiden osia.”\nHarvassa suomalaisessa kaupungissa lentokenttä sijaitsee näin lähellä kaupungin keskustaa. Lappeenrannan kenttä on perustettu jo itsenäisyytemme alkutaipaleella, aikana, jolloin kaupunki oli vasta kasvamassa. Lentokoneet valtasivat tsaarin ajan ratsuväen harjoitusalueen.\nEnnen talvi- ja jatkosotaa toiminta Lappeenrannassa oli hiljaista. Tilanne muuttui sotavuosina. Siitä tuli tärkeä huoltokenttä. Kesällä 1944 kentälle oli sijoitettu maamme parhaimmat hävittäjävoimat.\nLentokentän alueella toimii Karjalan ilmailumuseo. Piha-alueella ja osin sisätiloissa on nähtävänä Suomen ilmavoimien käytöstä poistettua kalustoa. Eräs museon erikoisuus on Nieuport-hävittäjästä tehty kopio. Konetyyppi oli ensimmäinen Suomen ilmavoimien hävittäjä. Alkuperäiset koneet tuotiin Venäjältä Lappeenrantaan vallankumouksen melskeissä.\nKarjalan ilmailumuseo kostuu kahdesta hallista. Astuessaan sisälle, syntyy vaikutelma enemmänkin romuvarastosta kuin ilmailumuseosta. Todellisuudessa kyse on aivan muusta. Karjalan ilmailumuseon ”romuryhmä” on erikoistunut etsimään maahan pudonneiden historiallisten koneiden jäänteitä. Osia on saatu nostettua soista ja järvistäkin. Kyseessä on erikoinen harrastus, jossa tarvitaan suurta asiantuntevuutta.\nTalteen saaduista koneen osista ja lentäjien mukana olleista henkilökohtaisista esineistä ilmailuhistoriaa harrastavat saavat selville mielenkiintoisia yksityiskohtia taistelutapahtumista ja lentäjien kohtaloista. Näitä on ikuistettu museon kokoelmiin nähtäväksi muillekin. Esillä on muun muassa koneen osien ohella laskuvarjoja, suunnistuskarttoja, sotilaspasseja, jopa kondomeja.\nOsa ylös nostetuista koneista on suomalaisia ja saksalaisia, osa suomalaisten alas ampuneita venäläiskoneita. Historiallisesti arvokkaiden ”romujen” nostamiseen tarvitaan Sotamuseon lupa. Juridisesti pudonneet koneet ovat valtion omaisuutta.\nOsoite: Lentokentäntie 37, Lappeenranta.


10 parasta lomapaikkaa Meksikossa\nSuuri osa Meksikon matkailualasta keskittyy Karibianmeren ja Tyynenmeren rannalla sijaitseviin lomakohteisiin. Jotkut Meksikon ranta-kohteista olivat kerran kaupunkeja, jotka saivat vähitellen suosion matkailukohteina, kun taas toiset olivat alun perin lomakohteita. Nämä suositut lomakohteet Meksikossa tarjoavat jauhemaista hiekkaa ja kiteistä vettä sekä runsaasti matkailumahdollisuuksia ja nähtävyyksiä.\n10. Playa Maroma Missä yöpyä\nPlaya Maromaa pidetään yhtenä maailman parhaista rannoista. Playa Maroma sijaitsee Persianlahden rannikolla hieman yli 50 km: n päässä Riviera Mayasta, ja se on hiljainen piilopaikka, joka tuntuu kaukana Cancunin väkijoukoista, joten kävijät voivat kokea sekä valkoisia hiekkarantoja upealla sinisellä vedellä että rehevällä sademetsiä. Ranta on erityisen suosittu snorkelereiden keskuudessa, jotka voivat aloittaa vedenalaisen kiertonsa suoraan rannalta. Pääsy rannalle on rajoitettu eri lomakeskusten tai paikallisen rantaklubin asiakkaille.\n9. Mazatlan Missä yöpyä\nAivan kuten lintut lentävät etelään pakenemaan pohjoisen talven kylmästä, Mazatlan on suosittu talven ihmisen lumilintujen kohde. Lempinimeltään ”Tyynenmeren helmi” Mazatlan tarjoaa 11 kilometriä kultaisia hiekkarantoja, joka on suurin Latinalaisen Amerikan rantakatu, sininen laguuni ja vesiurheilu, jotka vetävät matkailijoita mihin aikaan vuodesta tahansa, mutta erityisesti talvella. Sijaitsee Sinaloa maakunnassa, Mazatlan tarjoaa myös matkailijoille mahdollisuuden kokea perinteisemmän meksikolaisen elämäntavan, koska historiallinen vanha osa kaupunkia harjoittaa edelleen paljon kuin ennen kuin turistikarjat saapuivat rannoilleen.\n8. Acapulco Missä yöpyä\nAcapulco on suosittu kohde kevään katkaisijoiden keskellä, ja se sijaitsee puolipyöreällä lahdella Tyynenmeren rannikolla. Kauniita rantoja ovat Acapulcon ensisijainen väkijoukko. Suurin osa suosituista rannoista kuten Hornos, Icacos, Papagayo ja Tamarindos löytyvät lahden alueelta, joka tunnetaan nimellä Las Costera. Täytyy tehdä Acapulco on katsella kaupungin kuuluisa La Quebrada Cliff sukeltajat syöksyä 147 jalkaa matalaan tuloon. Perinne vuodesta 1934 lähtien, tämä spektaakkeli on nähtävissä lattialla tai lähellä olevista ravintoloista.\n7. Puerto Vallarta Missä yöpyä\nSijaitsee Banderasin lahdella Meksikon Tyynenmeren rannikolla Jaliscon osavaltiossa, on suosittu lomakaupunki Puerto Vallarta. Upeat rannat ja rehevät viidakon vuoret ympäröivät tätä viehättävää siirtomaa-maamerkkiä, ensiluokkaisia lomakohteita, gourmet-ravintoloita, upeita kauppoja ja kymmeniä yökerhoja. Koska Puerto Vallarta on suosittu sukelluskohde, on monia sukellusliikkeitä, jotka sijaitsevat koko rannalla. Valtava manta-säteitä ja delfiinejä voidaan tarkastella täällä, kun taas ryhävalaita voi nähdä joulukuun ja maaliskuun välisenä aikana.\n6. Playa del Carmen Missä yöpyä\nYleisesti kutsutaan yksinkertaisesti "Playa", Playa del Carmen on vilkas keinona kaupunki Quintana Roon osavaltiossa Meksikon Yucatanin niemimaalla. Aikaisemmin hiljainen kalastajakylä, jolla on selkeä eurooppalainen vaikutusvalta, kaupunki on laajentunut viime vuosina vilkkaaksi lomakaupungiksi, jossa on kauniita rantoja ja viihdepaikkoja. Playa säilyttää kuitenkin rennon ilmapiirinsä ja ystävälliset paikalliset. Mesoamerican Barrier Reefin rannalla on runsaasti mahdollisuuksia sukellukseen ja snorklaukseen.\n5. Puerto Escondido Missä yöpyä\nPuerto Escondido, joka sijaitsee Bahianlahdella, on suosittu surffaajien, vesiurheilun harrastajien ja kaikkien, jotka haluavat vain rentoutua luonnonkauniilla rannalla, kuten Playa Zicatelassa. Kaupungin nimi tarkoittaa piilotettua porttia, linkkiä sen kalastajakylän tilaan. Kaupunki on myös alueellinen markkinakaupunki; Mercado Bento Juarez on paikka ostaa lauantaiaamuisin. Puerto Escondido on jaettu puolikkaiksi: Yläpuolella asuvat paikalliset asukkaat ja alempi kaupunki on suunnattu matkailijoille, erityisesti Avenue Perez Gasga, joka on jalankulkualue.\n4. Cozumel Mistä yöpyä\nSijaitsee Karibianmerellä Jukatanin niemimaalla, kolmekymmentä kilometriä Cozumelin saari on yksi läntisellä pallonpuoliskolla sijaitsevista sukelluskohteista. Tästä syystä sukellusliikkeet ovat runsaasti ympäri saarta. Cozumel on myös yksi Meksikon suosituimmista risteilyportteista, ja matkailijat löytävät risteilyalukset vilkkaasti, kun myyjät myyvät erilaisia matkamuistoja t-paidoista koruihin, tequilaan ja kuubalaisiin sikareihin.\n3. Tulum Mistä yöpyä\nTulum on kuuluisa ainakin kahdesta asiasta: upeista Karibian rannoista ja arkeologisista raunioista, joihin kuuluu aidattu kaupunki. Sijaitsee Yucatanin niemimaalla, Tulum oli yksi Mayanien viimeisimmistä kaupungeista. Se on yksi parhaiten säilyneistä mayojen kohteista Meksikon itärannikolla. Rauhat tarjoavat upeat näkymät Karibianmerelle ja istuvat bluffilla. Rauniot tekevät hyvästä päiväretkestä Cancunista, mutta matkailijat, jotka haluavat jäädä Tulumiin, voivat myös nauttia kauniista rannoista, jotka tarjoavat snorklausta ja sukellusta sekä auringonottoa.\n2. Los Cabos Missä yöpyä\nMaailman marlin-urheilukalastuspääkaupunkina Los Cabos on kasvanut nopeasti viime vuosikymmeninä yhdeksi Meksikon parhaista lomakohteista. Sijaitsee Meksikon osavaltiossa Baja California Sur, Los Cabos koostuu kahdesta kaupungista, San Jose ja San Lucas, jotka on jaettu kaksikymmentä kilometriä luonnonkaunis valtatie tunnetaan "käytävä." Vaikka entinen lähetyskaupunki Cabo San Jose on perinteinen meksikolainen kaupunki, jossa on rento, hiljainen tunnelma, Cabo San Lucasissa on kyse ylellisistä lomakohteista, hyväpalkkaisista ravintoloista ja kimaltelevasta puolueesta. Cabo San Lucas tunnetaan myös luonnollisesta vetovoimastaan, Land's Endistä, jossa on meren ja tuulen muotoinen kallioperä erottuviksi muodostumiksi.\n1. Cancunin yöpyminen\nMaailmankuulu matkailukohde Karibian rannikolla Meksikon Yucatanin niemimaalla, Cancun esittelee täydellisen loma-paketin upeita rantoja, ensiluokkaisen hotellivyöhykkeen, mayojen rauniot, modernit nähtävyydet ja hurmaavan yöelämän. Mutta se on ympäri vuoden täydellinen sää ja upeita rantoja, jotka tekevät Cancunista yhden Meksikon parhaista lomapaikoista. Cancúnin hotellivyöhyke on lähes kokonaan matkailualan ympärillä. Se on täynnä all-inclusive-lomakohde-hotelleja. Keskusta-alue, joka tunnetaan nimellä El Centro, voittaa autenttisemman meksikolaisen virittämisen ravintoloineen, markkinoihin, baareihin ja klubeihin.\nMikä ranta-kohde on paras paikka vierailla Meksikossa?\n2% Puerto Escondidoa\nÄänestyksessä on äänestetty 4, 547 henkilöä.\n10 parasta Seychellien luksushotellia\n10 kaikkein mahtavin antiikin roomalainen temppeli\nMissä yöpyä Naxosissa: parhaat kaupungit ja hotellit\n15 parasta kaupunkia vierailulle Malesiassa\n15 kaikkein viehättävintä pikkukaupunkia Texasissa\n10 parasta vierailukohteita Pohjois-Carolinassa\n14 eniten viehättäviä pieniä kaupunkeja Itävallassa\n22 kaikkein vaikuttavin seinäkaupunki maailmassa


Reklamaatiot | Reilua.fi\nJos et löydä vastausta kysymykseesi, ole yhteydessä asiakaspalveluumme puhelimitse 010 200 5050 tai sähköpostitse asiakaspalvelu@reilua.fi.\nTuotteilla on 14 päivän vaihto- ja palautusoikeus. Palautukseen oikeuttava aika lasketaan tavaran vastaanottamispäivästä alkaen. Palautusoikeus ei kuitenkaan koske hygieniatuotteita, kuten tyynyjä. Palautettava tuote tulee olla käyttämätön, myyntikuntoinen ja pakattuna alkuperäiseen pakkaukseen Kun tuotetta ollaan palauttamassa, liitä pakettiin mukaan omat tietosi, tilausnumero ja palautuksen syy.\nOta yhteyttä asiakaspalveluun puhelimitse: 010 200 5050 tai sähköpostitse: asiakaspalvelu@reilua.fi. Annamme ohjeet tuotteen palauttamiseen ja tilaamme mahdollisen noudon. Palautuskulu vähennetään palautettujen tuotteiden yhteishinnasta. Toimita pakkaus postiin ja ilmoita sopimusnumero (numero). Kun tuote on palautettu, tarkistamme tuotteiden kunnon ja teemme hyvityksen Checkout Finlandille. Palautuksen hyvitys tehdään viimeistään 14 arkipäivän kuluessa tuotteen palautuksesta. Checkout Finland hyvittää palautuvan summan asiakkaalle. Palautamme tuotteiden hinnan ja alkuperäisen toimituskulun vähennettynä palautuskululla. Jos tilaukselta palautetaan vain osa tuotteista, toimituskulua ei palauteta ja lähetyksestä veloitetaan palautuskulu.\nREILUA.FI vastaa siitä, että asiakas saa tuotteen kotiinsa uutena ja sopimuksen mukaisena. Kuljetuksesta johtuneista paketin repeämisistä tai kolhiintuneista paketeista on ilmoitettava välittömästi asiakaspalveluun (asiakaspalvelu@reilua.fi), jos ne ovat aiheuttaneet tuotteelle vauriota. Jos tuotteessa kuluttajansuojalain mukaisen kuuden kuukauden aikana tuotteen normaalissa ja asianmukaisessa käytössä ilmenee valmistusvirhe, katsotaan sen olleen tuotteessa jo ostohetkellä. Tällöin vastaamme tuotteen korjauttamisesta tai korvaavan tuotteen toimittamisesta asiakkaalle. Asiakkaan tulee ilmoittaa tuotteen viasta asiakaspalveluun heti sen havaittuaan. Neuvomme asiakasta henkilökohtaisesti.\nREILUA.FI ei vastaa\nTuotteen normaalin käytön aiheuttamasta tuotteen kulumisesta, esimerkiksi patjan tai sohvan istuimen normaalista muotoutumisesta käytön aikana tai tuotteen lakkapinnan himmenemisestä väärinkäytön takia.\nNormaalista puulaadun käyttäytymisestä esimerkiksi lakkapinnan osalta. Näiden tuotteiden reklamaatiot käsitellään aina tapauskohtaisesti. Päivitykset Teksti on päivitetty marraskuussa 2020.\nPalaa takaisin asiakaspalvelusivulle


Avoin Eettinen Foorumi - Näkökulmia ihmiseen ja ihmisyyteen - Eetikon puheenvuoro nro 11: Haldenilainen samuraifilosofia\nEetikon puheenvuoro nro 11: Haldenilainen samuraifilosofia\nLuotu: 06.01.2018 17:18\nViimeksi päivitetty: 06.01.2018 17:29\nNorjalaista Haldenin maksimaalisen turvallisuuden vankilaa sanotaan maailman huumaneimmaksi. Vangeilla on yksityishuoneet omine kylpyhuoneineen. Vangit voivat opetella uusia taitoja ja opiskella. Löytyy musiikkistudio äänityksiä varten. Autopajalla voi opetella korjaustaitoja. Eräs vanki oli avannut vankilaan oman gourmet-ravintolan. Kaikki edellä mainitut ovat kuitenkin toissijaisia verrattuna vanginvartijoiden humaaniin toimintatapaan. Vangeille osoitetaan tasavertaisuutta; opitaan, pelataan ja urheillaan yhdessä sekä ennen kaikkea käydään keskustelua ystävälliseen ja kunnioittavaan sävyyn.\nKuulussa samuraiteoksessaan Miyamoto Musashin (1584–1645) eräs pääajatus on: havaitse näkymättömät. On osin mysteeri mitä Musashi ajatuksellaan tarkoitti. Haldenin tapauksessa se saattaisi kuitenkin tarkoittaa sitä, että havaitaan ihmisissä oleva hyvä, se mikä on kätkössä tai mikä on vasta tulossa näkyväksi. Kutsuttakoon sitä haldenilaiseksi samuraifilosofiaksi. Se vertautuu pitkälti tapaan, jolla katsomme lasta.\nMillaisin silmin näemme lapsen? Usein jo pelkästään polvenkorkuisuutensa tähden lapsi viestii haavoittuvaisuutta, arkuutta ja turvan tarvetta. Haldenin filosofia puolestaan näkee vankien lihasten, tatuointien, kovuuden, vihan läpi – ja löytää häpeän, rikkinäisyyden ja hyväksynnän kaipuun. Lapsi saa suloisuutensa tähden hymyn ja hellyyden; Haldenin vanki saa ihmisyytensä tähden kodinomaisen ympäristön ja inhimillisen peilipinnan.\nUhmakkuus ja kiukuttelu ovat lapsen tapa kokeilla rajoja sekä purkaa pahaa oloa. Tarjoaako vanhempi samalla mitalla takaisin? Ei ainakaan siinä tapauksessa, jos toiveena on lapsen harjaantuminen omien tunteiden säätelyyn. Syliin ottamalla, lempeällä kosketuksella ja asian käsittelyllä vanhempi auttaa sulattamaan pahaa oloa siedettäväksi. Haldenissa tuskin paijataan, mutta mentaliteetti on sama: kyse ei ole koston järjestelmästä vaan sovituksen, kuntoutuksen ja kasvun järjestelmästä.\n”Mikä sinusta tulee isona?” on lapselle osoitettu klassikko. Vaikka kysymys on absurdi lapsen arviointikyvylle, muistuttaa se joka tapauksessa kenelle lapsi kuuluu: tulevaisuudelle. Runoilija Kahlil Gibranin sanoin: ”He ovat Elämän kaipuun tyttäriä ja poikia…heidän sielunsa asuvat huomenkoiton asunnossa” Myös Haldenin ikkuna on avattu kohti horisonttia, kohti vapautumisen jälkeistä aikaa huolimatta siitä, että menneisyyden juuret ovat sitkeitä ja kyynisyyden kynnet ovat teräviä. Long walk to freedom, – aivan kuten lapsen matka aikuisuuteen – mutta juuri huomisusko puhaltaa Haldenin filosofiaan ja arkeen tarkoituksen henkeä.\nMitä tapaus Halden haluaa kertoa? Otammeko sen ainoastaan kiinnostavana oppituntina pohjoismaisen vankeinhoidon nykyvirtauksista? Samurai-Myamoto korosti, että hänen laatimiaan samuraisääntöjä voidaan soveltaa myös käytännön elämään, ei pelkästään taisteluun. Ehkä Haldenin samuraifilosofiaa voidaan soveltaa laajalti jokapäiväiseen elämään, ei pelkästään vankilaan.\nMitä jos minä yrittäisin nähdä sinussa lapsuudesta toipuvan ihmisen? Mitä jos sinä pyrkisit uskomaan tulevaisuuteeni niin kuin lapsen huomiseen? Mitä jos pyrkisimme katsomaan toisiamme samalla ymmärryksellä ja rohkaisulla että ilolla ja lempeydellä, jolla katsomme lasta? Valitsemamme katsomistapa, kuten Goethe sanoo, on merkitykseltään suuren suuri: ”Kohtele ihmisiä sen mukaan, millaiselta hän vaikuttaa, niin teet hänestä huonomman. Mutta jos kohtelet häntä ikään kuin hän olisi jo se, joka voisi olla, teet hänestä sellaisen kuin hänen tulisi olla.”\nHaldenilaisen samuraifilosofian hengessä: näkymättömien viisasta havaitsemista uuteen vuoteen!\n~ Mikael Taylor


Julkisivun kuivana pitävä rappaus\nJulkisivun pinnan kuivana pitävä rappaus\nKivirakenteisiin taloihin kehitetty Weber VarmaRappaus on toteutettu kuituvahvistetulla sementtilaastilla ja uuden sukupolven AquaBalance-tekniikalla valmistetulla VarmaPinnoitteella. Laasti sisältää kapillaarista veden imeytymistä vähentäviä aineita, jolloin sadevesi ei kulkeudu helposti laastin läpi ja rakenne pysyy kuivana. VarmaPinnoitteen pintakerros on hydrofiilinen ja kuivattaa nestemäisen veden pinnoitteen pinnalta, joka vähentää levä- ja homekasvuston riskiä. VarmaPinnoitteesta löytyy yli 200 väriä, joilla saavutetaan tasavärinen pinta.\n* Uusi rappausjärjestelmä kivirakenteisten talojen pinnoitukseen\n*AquaBalance-tekniikalla valmistettu VarmaPinnoite suojaa julkisivua pitkällä aikavälillä ja on samalla ekologinen\n* AquaBalance-tekniikalla valmistettu VarmaPinnoite on hydrofiilinen, jolloin se kuivuu nopeasti sateen tai kasteen jäljiltä\n* Helppo toteuttaa ja kustannustehokas\n* Laadukas kokonaisuus takaa hyvän ja pysyvästi kauniin lopputuloksen\n1. weber.vetonit 440\n2. weber Lasikuituverkko 4 mm\n3. weber.vetonit VarmaPohjuste\n4. weber.vetonit VarmaPinnoite\nVarmaRappaus on kiviainespohjaisille julkisivuille (Leca®-, betoni- ja kevytbetoniharkko, tiilipinnat).\nKiviaineiseen julkisivuun tehdään ensin pohjarappaus kahtena kerroksena. Pohjarappauksen laastina käytetään kuituvahvisteista weber.vetonit 440 Kuiturappauslaastia. Rappauksen kerrosvahvuuden on oltava vähintään 8 mm.\nAina kevytbetoniseinissä sekä aukkojen ylityspalkkien päissä käytetään weber Lasikuituverkkoa 4 mm. Tarvittaessa verkkoa käytetään muutoinkin ja silloin, kun rappaus tehdään samana kautena, kun runko on pystytetty.\nPintarappaus weber.vetonit VarmaPinnoitteella tehdään valmis rapattu pinta. Tuotteesta löytyy yli 200 värisävyä, joilla saadaan aikaiseksi tasavärinen pinta. Pinnan struktuuri voi olla esim. ruiskutettu roiskepinta tai hiertopinta.\nJotta työsaumoilta vältytään, seinäpinnat on jaettava pienempiin kokonaisuuksiin, jotka pinnoitetaan yhtäjaksoisesti. Alustan tasaiseen imukykyyn sekä yhdenmukaisiin sekoitus- ja työolosuhteisiin on kiinnitettävä huomiota.\nValmista pintaa rapattaessa pinnat on suojeltava sadeveden valumilta näkyvien jälkien välttämiseksi.\nMiten rappausta huolletaan?\nVeden johdatuksiin on kiinnitettävä huomiota jo suunnitteluvaiheessa. Valuva vesi saa aikaan julkisivuun rumentavia jälkiä, aiheuttaa materiaalin heikentymistä ja ennenaikaisia vaurioitumisia. Siis: sadevedet suunnitellusti pois julkisivulta sekä kourujen ja putkien aukaisu säännöllisesti.


Me lähdettiin viikonlopun viettoon tänne Kotkaan, ja päästiin miehen kanssa kahdestaan treffeillekin. Ajateltiin että tehdään jotain erilaista, joten suunnitelmana oli mennä veneellä Varissaareen, syödä siellä ja lähteä takas Kotkansaarelle. Ajatuksen tasolla hyvä idea, mutta niiden veneiden aikataulut ei pitäny ollenkaan paikkaansa! (Kuulemma alkaen tänään menee tunnin välein.) Jokatapauksessa päästiin saarelle. Asukuvapaikkaa etsiessä linnut meinasi hyökätä päälle, ja mä olin ihan varma että jostain kolosta tulee käärmeitäkin. Mä oon kyllä niin kaupunkilaistunut että ei uskois et oon eläny puolet elämästäni täysin metsän keskellä.\nNäissä kuvissa meni sit niin kauan (koska tuuli, hiukset ja huulikiilto) ja se käärmepelko siihen päälle, että päätettiin jättää ruoka väliin ja mennä eka takas Kotkaan ja syödä vasta siellä. Mutta eihän sieltä mitään venettä mennykkään! Päästiin sit kilttien poliisisetien kyydissä takasin :D Loppu hyvin, kaikki hyvin ja nyt naurattaa meiän sähläys..\nvähän tiukka ilme :’D takki ja laukku cubus // kello michael kors // kengät converse // muut gina tricot\nMun pukeutumisessa alkaa näkymään aika vahvasti Gina Tricotissa työskentely. Toppi ja korut on ihan ekaa kertaa päällä, alesta löytyy vaikka kuinka kivoja koruja, kantsii hamstrata niitä nyt kun vielä ehtii! Ja tän topin oon ostanu jo kolmessa värissä (5 e), mun kropalle just passeli malli.\nAi kauhee ku mulla ois asiaa vaikka kuinka tällä kertaa :) Me tosiaan lähdettiin treffeille, ja molemmilla jalassa valkoset converset ja mustat nahkatakit päällä. Melkein yhtä noloo ku samanlaiset tuulipuvut! Oli pakko ottaa Juhasta myös kuvat, vaikka toi mun nättipoika ei oikein kameran edessä viihdy.\nTuonne Varissaareen on mentävä kesällä sitten kun on kuuma ilma, ja veneet menee varmasti kerran tunnissa. Lasten kanssa ihana retki/uimapaikka (venematka Sapokasta kestää alle 10 min.) tai sit ihan vaan terassille istuskelemaan ja nauttimaan meri-ilmasta ja kylmästä lasillisesta viiniä, oih!\n27.6.2015 at 19:29\nEn ole koskaan käynyt Varissaaressa. Kaunissaaressa ja Haapasaaressa kyllä. Oltaisko me joskus uhkarohkeita ja lähdettäis lasten kanssa piknikille sinne kun mulla on loma?! Riittääks meidän käsi ja silmäparit? Hassu parisuhdereissu teillä nahkatakkineen päivineen :D (sanaseppo täällä hei)\n27.6.2015 at 21:23\nVarsinainen sanaseppo olet :DD\nMut joo, eiköhän me uskallettais. Mä en sit osaa uida, että pelastat merihädästä sit yhen aikusen ja 7 lasta. Ootetaan niitä lämpimiä ilmoja, jooko?\n28.6.2015 at 09:46\nMe tehtiin yhdessä vaiheessa joka kesä Varissaaren reissu heinäkuun alkupuolella, sitten laajennettiin Kaunissaareen kunnes perinne lopahti joitakin vuosia sitten. :D Varissaaressa rupesi ärsyttämään lähinnä se “juoppojen” määrä, mut jospa se olis jo laantunut? :) Tälle kesälle kyllä olis yks Kotkan saariston keikka suunnitteilla, saa nähä onnistuuko ja milloin ja minne. :D\n28.6.2015 at 09:56\nVoi olla että ei ole vähentynyt, nyt siellä Varissaaressa on myös siinä rannalla Rento baari, jossa on terassi. Mut jos lähtee aikasin liikenteeseen niin luulen et ois rauhallisempaa..?\nMä en oo ikinä käyny siellä Kaunissaaressa, vois ehkä laittaa sen myös to do listalle.. :)\n29.6.2015 at 08:39\nOo, toi Varissaari vaikuttaa kiinnostavalta! Ens viikonloppuna olis tarkotus suunnata Sapokkaan ( jos kelit ja energiat vaan on kohdillaan, heh ), joten tiedä vaikka päätyisi käväisemään tuollakin. :)\n2.7.2015 at 20:16\nNo hei kelit on ainaki kohillaan, sinne ehdottomasti! Hauskaa viikonloppua <3\nAikarajoitus on ylittynyt. Lataa CAPTCHA uudelleen. yhdeksän + = kolmetoista


Perinteitä vaaliva viinimatka Ranskan keskeisille viinialueille: Burgundi – Bordeaux – Languedoc\nBurgundi ja Bordeaux ovat historiaa ja perinteitä täynnä. Vanhat määräykset ja perinteet ohjaavat alueiden viinien viljelyä ja tuotantoa. Burgundin punaviinit ovat etikettien kryptisistä nimistä huolimatta järjestään lähes kaikki Pinot Noir –rypäleistä valmistettuja ja valkoviinien raaka-aineena on pääosin Chardonnay ja joskus tuntemattomampi Aligote –rypäle. Muita lajikkeita ei juurikaan viljellä. Burgundin viinit ovat tyypillisesti ns. lajikeviinejä, eli valmistettu yhdestä rypälelajikkeesta.\nBordeaux-punaviinit ovat pääosin joko Merlot–Cabernet- tai Cabernet–Merlot -sekoituksia ja valkoviinit Sauvignon Blanc–Semillon -sekoituksia. Toisin kun Burgundissa viinit ovat ns. sekoiteviinejä ja Burgundin rypälelajikkeita ei juurikaan viljellä.\nWolfberger Cremant d´Alsace M´Or\nCh. Les Fontanelles Blanc 2019 AC Bergerac\nCh. Bonnin Pichon 2019 AC Lussac Saint Emilion\nLe Villette Cabernet Sauvignon 2019 VdF\nDomaine des Geneves 2018/19 Chablis 1e Cru\nVähemmän tunnetulla Bergeracin viinialueella kasvaa samat rypälelajikkeet\nkuin Bordeaux'n alueella. Samankaltaisuus Bordeaux'n viineihin on\nlooginen, vaikka monissa Bergerac -viineissä on hieman vähemmän hienovaraisuutta ja syvyyttä kuin Bordeaux'n viineissä, mutta moni Bergeracin viineistä lisää myös muita rypälelajikkeita sekoituksiinsa. Bergeracin alueella on kuitenkin olemassa tuottajia, jotka osaavat tehdä korkealaatuisia viinejä, jotka voittavat monet vastaavat Bordeaux-\nviinit, mutta ne hinnoitellaan usein houkuttelevammin. Tällainen tuottaja on Chateau on Fontenelles, joka sijaitsee Perigordin aluella, upealla tasangolla Thenacissa. Viiniä on tehty täällä vuodesta 1827.\nChâteau Bonnin Pichon sijaitsee Lussacin kylässä, noin 10 km Unescon maailmanperintökohde St. Emilionista koilliseen. Bonninin perhe on viljellyt viiniä tilalla useiden sukupolvien ajan. Viini on valmistettu modernein menetelmin 12 päivän maseraation ja käymisen ajan 28-30 °C lämpötilassa terästankeissa. Viini on kypsynyt ensin 3-5 viikkoa terästankeissa, jonka jälkeen 12 kuukautta tammitynnyrissä, joista n. 40% on uusia. Tämä viikon on Cabernet Franc (15 %) Cabernet Sauvignon (4 %) ja Merlot (81 %) sekoitus.\nVäri on tummanpunainen. Tuoksussa on mustaherukkaa, hapankirsikkaa, kypsää punaherukkaa, paahteisuutta ja mausteisuutta. Keskitäyteläinen, vivahteikas ja kehittynyt viini, jossa on ryhdikkäät tanniinit ja tammen maustama paahteisen runsas maku.\nViinialueena Chablis sijaitsee hieman muusta Burgundista erillään ja siellä viljellään rutiköyhässä maaperässä alueen parhaimpia chardonnay- tarhoja, joista kuuluisat Chablis-valkoviinit valmistetaan. Usein laadukkaat Chablis-viinit tarvitsevat muutaman vuoden pullokypsytyksen tuodakseen parhaat ominaisuutensa esiin.\nTämä viinin etiketti kuvastaa prinssin metsästysretkeä tai -jahtia: La Chasse des Princes.\nTämä viini tulee Rhonen alueen timanttisimmalta alueelta, Châteauneuf-du-Papesta. Tämän alueen maan sanotaan maksavan 40x enemmän kuin naapurialueella, ja alueen viinit ovat hyvin arvostettuja ja hieman arvokkaampia kuin esim. Cotes du Rhonen viinit. Alue on saanut nimensä ajasta, jolloin Paavi muutti Avignoniin 1300-luvulla.\nChâteauneuf-du-Papen viinit ovat punaviineksi verrattain hapokkaita. Viinit ovat lähes poikkeuksetta sekoiteviinejä alueen tyypilisistä rypäleistä, ja niille annetaan makua tammikypsytyksellä. GSM on alueen oma sekoite, "rhonen- blendi". Tämä keskitäyteläinen viini on upea riistakauden viini, mutta makunsa puolesta sopii kaikenlaisille liharuoille. Ei kestä kovia mausteita oman mausteisuutensa ja vähäisen sokerimääränsä vuoksi.


"Hei rakas Joulupukki! Täällä me pienet koiruudet Tinka ja Sohvi kerromme mamman kanssa toiveemme. Meidän lahjatoivelista on myöhässä, mutta toivottavasti ehdit meille lahjat tuoda."\n1.Kaipaisin ikiomaa nahkaista tyttömäistä timanttipantaa ja siihen sopivaa nahkaista remmiä. Ne tulisivat hyötykäyttöön.\n2. Kaipaisin paljon herkkuja ja luita. Tykkään mutustella herkkuja ja samalla se lisää luottamustani vieraisiin ihmisiin, kun he antavat minulle jonkun herkun. Tarvitsisin myös omaa peltistä ruokakippoa joka olisi vain omani.\n3. Kaipaan heijastintuotteita. Heijastin liivi tai panta olisi todella hyödyllinen pimeillä teillä. Se auttaisi minua näkymään kauemnas ja välttymään onnettomuuksilta.\n1. Kaipaan nahkaista mustaa remmiä. Panta minulla on jo. Se on musta/pinkki timanttipanta. Tähän haluaisin sopivan hihnan.\n2. Kaipaan uusia leluja ja herkkuja- olen semmoinen herkkubeba, ettei ole tosikaan. Lelulali leikin innokkaasti vieläkin, joten ne tulevat tarpeeseen.\n3. Heijastinliivi. Haluan sen että näyn pimeydessä. Olen niin tumma että minua on usein hankala huomata pimeässä.\n1. Uusi kännykkä. Toiveena erityisesti Huawei Honor 6. Lisäksi olisi kiva saada puhelimen kuoret.\n2. Toinen joululahja on Tinkan siirtäminen omiin nimiini, joka ei toisaalta maksa mitään mutta on silti suuri lahja.\n3. Kolmas joululahjatoive on uusi järkkäri, jota tuskin kuitenkaan saa kun saan jo puhelimen.\nLisäksi me kaikki nautimme joulusta- koirien kopit putsataan ja laitetaan uudet rutireksit. Koirat saavat tavallista enemmän ruokaa ja luut. Ihmiset saavat yhdessä oloa ja hyvää ruokaa.


Maankuljetus O. Inolan maa-aineslain ja ympäristösuojelulain mukainen yhteislupahakemus\nYhteystiedot\tPalaute\tSivukartta\tIn English\tPå Svenska\tпо-русски\tIntranet\nHoiva- ja vanhuspalvelut\nSiilinjärvi » Maankuljetus O. Inolan maa-aineslain ja ympäristösuojelulain mukainen yhteislupahakemus\n28.11.2017 | Maankuljetus O. Inolan maa-aineslain ja ympäristösuojelulain mukainen yhteislupahakemus\nHakemusasiakirjojen nähtävillä pitäminen\nMaankuljetus O. Inola Y-tunnus 1990532-8\nYhteyshenkilö: Ossi Inola, puhelin 0500 276 764\nYhteislupahakemus: kalliokiviaineksen ottaminen, louhinta ja murskaus\nMaansiirto O. Inola hakee maa-aineslain mukaista lupaa ottaa kalliokiviainesta Siilinjärven Pöljän kylässä sijaitsevalta tilalta Ilkka 749-412-47-2. Hakemus koskee myös ympäristöluvanvaraista louhintaa ja louheen murskausta. Toiminta sijoittuu alueelle, jolle on vuonna 2007 myönnetty maa-aineslupa 100 000 m3ktr ottamiseksi sekä ympäristölupa louhintaan ja murskaukseen. Lupien voimassaolo päättyi lokakuussa 2017. Kallioainesta on kuitenkin louhittu vain noin 30 000 m3ktr.\nNyt vireillä olevalla yhteislupahakemuksella haetaan lupaa ottaa 50 000 m3ktr kallioainesta sekä lupaa kallion louhintaan ja louheen murskaukseen 15 vuodeksi. Toiminnanharjoittaja hakee ympäristönsuojelulain 199 §:n ja maa-aineslain 21 §:n nojalla lupaa aloittaa toiminta muutoksenhausta huolimatta.\nLuvan hakemisen peruste\nMaa-aines ottamisen luvanvaraisuudesta on säädetty maa-aineslain (555/1981) 4 §:ssä ja louhinnan ja murskauksen luvanvaraisuudesta ympäristönsuojelulain (527/2014) liitteessä 1. Maa-aines- ja ympäristölupahakemuksen yhteiskäsittelystä säädetään maa-aineslain 4 a §:ssä ja ympäristönsuojelulain 47 a §:ssä.\nAsia on tullut vireille 27.10.2017.\nMuistutusten ja mielipiteiden tekeminen\nHakemuksen johdosta on niillä, joiden oikeutta tai etua hakemuksen mukainen toiminta saattaa koskea, oikeus muistutuksen tekoon. Muilla henkilöillä ja heitä edustavilla yhteisöillä on oikeus mielipiteen ilmaisuun asiasta.\nKirjalliset muistutukset tai mielipiteet on toimitettava Siilinjärven viranomaislautakunnalle viimeistään 29.12.2017 virka-aikana.\nMuistutuskirjelmään on merkittävä muistutuksen tekijän nimi, postiosoite, puhelinnumero ja mahdollinen sähköpostiosoite sekä yrityksen tai yhteisön Y-tunnus. Jos asia koskee kirjelmän tekijän kiinteistöä, kirjelmässä on ilmoitettava kiinteistön nimi ja rekisterinumero sekä maarekisterikylä. Kirjelmä on sen tekijän tai hänen valtuuttamansa asiamiehen allekirjoitettava ja allekirjoitus selvennettävä. Kirjelmän voi toimittaa postitse, telekopiona tai sähköpostitse. Jos kirjelmän toimittaa sähköisesti asiamies, on siinä esitettävä selvitys asiamiehen toimivallasta.\nPostiosoite PL 5, 71801 Siilinjärvi\nKäyntiosoite Kasurilantie 1\nPuhelin 017 401 111\nTelekopio 017 401 132\nVirka-aika 8.00 – 15.45\nLisätietoja: ymparistonsuojelu@siilinjarvi.fi tai ympäristönsuojelutarkastaja Johanna Ahonen, puhelin 044 740 1442, johanna.ahonen@siilinjarvi.fi\nAsia voidaan ratkaista, vaikka muistutusta ei jätetä määräajassa.\nHakemusasiakirjojen nähtävillä pito (kuulutusaika)\nHakemusasiakirjat pidetään nähtävillä 30.11.2017 – 29.12.2017 Siilinjärven kunnantalolla kunnan ympäristönsuojeluviranomaisen toimitiloissa, osoite Kasurilantie 1.\nTämä kuulutus pidetään nähtävänä Siilinjärven kunnantalon ilmoitustaululla 29.11.2017 – 2.1.2018.\nItä-Suomen hallinto-oikeuden päätöksen nähtävillä pito\nAsumisneuvojatoimintaan tarkoitettujen avustusten hakeminen 2018\nTavinsalmen kalastusalueen 30.11.2017 pidetyn kokouksen pöytäkirjatuloste nähtävillä\nVoimaan tulleita kaavoja\nPohjois-Kallaveden kalastusalueen 29.11.2017 pidetyn vuosikokouksen pöytäkirjajäljennös\nKuopion jätekeskuksen ja Outokummun lajitteluaseman jätelajikohtaisten vastaanottohintojen muutokset 1.1.2018 alkaen\nKokouskuulutus: Kunnanvaltuuston kokous 11.12.2017\nLemminkäinen Infra Oy:n hakemus Räimän asfalttiaseman ympäristöluvan muuttamiseksi\nUrheilukentän peruskorjaus Hakkaralan pohjavedenottamon suoja-alueella ja valmistelulupa, Siilinjärvi\nT. Maijala Oy:n Hanhimäen kallion louhinnan ja louheen murskauksen ympäristölupaan perustuvien seuranta- ja tarkkailusuunnitelmien hyväksyminen\nOdotusajat keskeisempiin palveluihin hoiva- ja vanhuspalveluissa\nYleiset palotarkastukset Siilinjärvellä vuonna 2017\nEtusivulle\t Takaisin\t Tulosta\nPL 5, 71801 Siilinjärvi\npuh. 017 401 111\nfaksi 017 401 132\nTilaa rss syötteitä


Köynnöspinaatti, osa II – Puutarhatontun päiväkirja\n14.5.2015 Merja Heinonen Kevät, Vuosi 2015 3 kommenttia\n(14.5.) Viime keväänä minun oli saatava puutarhaani köynnöspinaattia, tuota viime aikoina kovasti suosiotaan lisännyttä kasvimaan monivuotista terveyspommia. Taimia tai edes siemeniä ei ole kovin yleisesti tarjolla, mutta onnekseni löysin puutarhamessuilta Maatianen ry:n siemenpussin. Köynnöspinaatin siemenet olisi parasta kylvää mahdollisimman tuoreeltaan, mieluiten samana syksynä suoraan maahan. Koska oltiin jo keväässä, piti siemenet kylmäkäsitellä jääkaapissa. Kylvö onnistui tosi hyvin, ja lopulta minulla oli köynnöspinaatin taimia yllin kyllin tuttavillekin jaettavaksi.\nKesäkuun puolivälissä istutin omat tuuheat taimeni hyvin muokattuun maahan kasvimaan pergolaportin pieleen. Käsittääkseni köynnöspinaatti pitää hiekansekaisesta, hyvin vettä läpäisevästä maasta. Seisova vesi ei ole sen mieleen. Alkukesän raekuuroista huolimatta köynnös kasvoi mukavasti ja mielestäni se näytti varsin vankalta.\nSyksyn tullen se alkoi lakastua ja lopulta hävisi kokonaan. Se vähän huolestutti minua, mutta arvelin sen sitten olevan normaalia. Jätin siis näkymättömän kasvuston niille sijoillensa talveksi. Sen lisäksi laitoin maahan vielä pienen määrän keväältä yli jääneitä siemeniä, ikään kuin varmuuden vuoksi.\nTänä keväänä olen kovin odottanut jotain elonmerkkiä, mutta mitään ei ole noussut pintaan. Muutama pienen pieni verso pilkistää, mutta otaksun niiden olevan ennemminkin rikkaruohoja kuin köynnöspinaattia. Tosin aivan varma en voi vielä olla.\nKöynnöspinaatti sopeutumassa uuteen ruuukkuunsa kasvihuoneessa.\nMutta onneksi on minua viisaampia puutarhureita!\nTuttavani oli istuttanut minulta saamansa taimet ruukkuihin, jotka hän oli vienyt talveksi kasvihuoneeseen. Jo aikaisin keväällä ne olivat heränneet henkiin ja aloittaneet vimmalla uuden kasvun.\nKurjaa kohtaloani valiteltuani sain häneltä yhden taimen takaisin. Eli tavallaan sain oman, välillä muualla hoidossa olleen köynnöspinaattini takaisin kotiin.\nTämän kanssa päätin menetellä kuten tuttavanikin, eli istutan sen maahan isossa ruukussa, jonka sitten ainakin ensimmäiseksi talveksi siirrän kasvihuoneen suojaan. Taimen versot olivat jo toista metriä pitkät ja ne katkeilivat kuljetuksessa aika tavalla. Sen takia leikkasin niitä ruukkuun istuttamisen jälkeen lyhyemmiksi ja tuin jäljelle jääneet tukikeppeihin. Aika komea puska siitä silti jäi.\nToivon tälle uudelle yritykselleni menestystä ja pitkää ikää!\nPrevious Post: Tomaattien eka yö kasvarissa\nNext Post: Taimipöydän tuunaus\nKiinnostava juttu köynnöspinaatista 😊. Minulla on nyt sellainen vaihe, että pakkomielle tähän kasviin. Onko sinulla tai kenelläkään tuttavallasi myydä yhtäkään tainta? Mistään sitä ei näytä saavan.\nHei Pirjo! Valitettavasti yhtään yksilöä en ole saanut pysymään hengissä 😦 En ole myöskään koskaan nähnyt taimia myynnissä missään. Olisi kyllä hienoa saada tuo menestymään, mutta vaikea se minun mielestäni on. Kannattaisi ehkä kysyä Facebookin Puutarha- ja piha -ryhmässä?\nMoi ja kiitos vastauksestasi. Taidankin liittyä mainitsemaasi ryhmään. Kaikkea kivaa facebookinkin kautta tarjolla. Täytyy pitää varansa, että ei uppoa liiaksi 😊. Sinulla kivoja juttuja blogissa.\nVastaa käyttäjälle pirjovaranka Peruuta vastaus


Varakkaissa maissa eletään yhä vanhemmiksi – ero miesten ja naisten välillä kaventuu | Yle Uutiset | yle.fi\nVarakkaissa maissa eletään yhä vanhemmiksi – ero miesten ja naisten välillä kaventuu\nPisimpään eletään Etelä-Koreassa, kertoo 35 maata kattava selvitys.\n13.4.2017 klo 07:11\nEliniänodotteet ovat edelleen kasvamassa varakkaissa maissa, vaikka kehityksen on arveltu pysähtyvän muun muassa lihavuuden yleistymisen vuoksi. Tuoreen selvityksen perusteella vuonna 2030 naisten eliniänodote saattaa ylittää joissain maissa jo 90 vuotta.\nTutkimus julkaistiin Lancet-lehdessä (siirryt toiseen palveluun), ja sen perusteella eliniänodotteen kasvu selittyy varsinkin naisten osalta lisävuosilla 65. ikävuoden jälkeen.\n35 maata kattava selvitys osoittaa naisten eliniänodotteen kasvavan kaikissa tarkastelluissa maissa 65 prosentin todennäköisyydellä ja miesten eliniänodotteen 85 prosentin todennäköisyydellä.\nPisimpään elävät eteläkorealaiset. Vuonna 2030 syntyvien naisten eliniänodote on 90 prosentin todennäköisyydellä ainakin 87 vuotta, ja 57 prosentin todennäköisyydellä yli 90 vuotta. Lähellä Etelä-Korean tasoa ovat myös Ranska, Espanja ja Japani.\nVuonna 2030 syntyvien miesten eliniänodote on yli 80-vuotta hyvin todennäköisesti ainakin Etelä-Koreassa, Australiassa ja Sveitsissä, mutta se saattaa kohota jopa 85 vuoteen.\nNaiset elävät yleensä miehiä pitempään, mutta tulosten valossa erot ovat hiljalleen kaventumassa melkein kaikissa tarkastelluissa maissa.\nMyös Suomi oli mukana analyysissa, ja meillä kehitys on samansuuntainen muiden maiden kanssa. Suomessa vastasyntyneiden elinajanodote oli vuonna 2015 tytöillä 84 vuotta ja pojilla 78,5 vuotta. Nyt julkaistujen tulosten valossa suomalaisten eliniänodotteet tulevat todennäköisesti nousemaan muutamalla vuodella vuoteen 2030 mennessä.\nElinajanodote perustuu tilastoihin, ja se kertoo miten pitkään tiettynä vuotena syntyvät todennäköisesti elävät, jos väestön kuolleisuus pysyy samana. Lukuja kannattaa tulkita varoen, sillä arvioissa on vaikea huomioida muutoksia väestön terveydessä.


DSL – Wikipedia\nkattonimitys tiedonsiirrolle lankapuhelinverkossa\nTämä artikkeli käsittelee tietoliikenneyhteyttä. DSL on myös linux-jakelu Damn Small Linuxin ja Demokraattisen sivistysliiton lyhenne.\nDigital subscriber line (DSL) eli digitaalinen tilaajayhteys on kattonimitys joukolle tietoliikennetekniikoita, joilla tietoa siirretään perinteisen lankapuhelinverkon kaapelissa eli puhelinlinjassa hyödyntäen puhetaajuuksia korkeampia taajuuksia. Tällöin tiedonsiirtoyhteyden käytettävissä on perinteistä modeemia laajempi taajuusalue, jolloin voidaan saavuttaa suurempi tiedonsiirtonopeus. Yleisin DSL-yhteyden tyyppi on ADSL.\nLankapuhelinverkko on alun perin suunniteltu välittämään vain puhetta ja sen välittämä kaistanleveys on rajattu siten noin neljään kilohertsiin, mikä asettaa huomattavan rajoitteen modeemilla tapahtuvan tiedonsiirron nopeudelle. DSL-tekniikassa puhelinverkosta hyödynnetään ainoastaan sen passiivinen osuus, tilaajajohto, eli kaapelointi tilaajan ja paikallisen puhelinkeskustilan välillä, jolloin kaistanleveyttä rajoittavat puhelinverkon osat eliminoituvat. DSL-yhteyden mahdollistamiseksi puhelinkeskus ei saisi sijaita muutamaa kilometriä kauempana tilaajasta, koska korkeat taajuudet vaimenevat kaapelin pituuden kasvaessa, jolloin kaapelin välittämä kaistanleveys kaventuu vähitellen ja yhteyden suurin mahdollinen nopeus laskee, kunnes yhteyttä ei voida lopulta muodostaa lainkaan. Tämän vuoksi DSL-liittymiä ei aina voida tarjota haja-asutusalueilla.\nTyypillisessä toteutustavassa käyttäjällä on DSL-modeemi ja puhelinkeskuksessa on DSL-keskitin eli DSLAM (DSL Access Multiplexer), jonka tilaajakortille yhteys päättyy. Rinnakkaisyhteydellä, eli käytettäessä samaa puhelinliittymän tilaajajohtoa sekä puhelin- että DSL-yhteytenä, täytyy puhelinliikenne erottaa dataliikenteestä suotimin eli erottimin DSL-yhteyden molemmissa päissä. Suotimin erotettua data- ja puhelinliikennettä kutsutaan ala- ja yläkaistoiksi. Jos käyttäjällä on enemmän kuin yksi analoginen puhelin, on suositeltavaa asentaa jokaiseen puhelimeen suodin, jotta puhelin ei häiritse DSL-liikennettä ja puhelimesta ei mahdollisesti kuulu DSL-yhteyden aiheuttamaa kohinaa.\nToisessa toteutustavassa yhteys voidaan muodostaa DSL-modeemiparia käyttäen esimerkiksi kahden kiinteistön, rakennuksen, huoneiston tai muun kohteen välille silloin, kun halutaan hyödyntää olemassa olevaa puhelinyhtiön tai kiinteistön omaa puhelinkaapelointia. Tällöin asiakas vuokraa puhelinyhtiöltä tarvittaessa vain passiivisen johtoyhteyden, jolloin kohteisiin johtavat kaksi tilaajajohtoa kytketään suoraan toisiinsa keskuksesta käsin. Kiinteistön omaa kaapelointia käytettäessä johtoa ei tarvitse vuokrata, ja mahdolliset kytkennät suoritetaan talojakamossa tai muussa teletilassa. Näin voidaan yhdistää vaikkapa kahdessa eri rakennuksessa tai liikehuoneistossa toimivan yrityksen lähiverkot tai liittää yksittäisiä verkkokaapeloinnin ulottumattomissa sijaitsevia laitteita, kuten automaatteja, valvontakameroita tai WLAN-tukiasemia, lähiverkkoon.\nDSL-yhteydet voivat olla joko symmetrisiä tai asymmetrisiä. Symmetrisessä yhteydessä siirtonopeus molempiin suuntiin on sama. Usein kuitenkin voidaan olettaa, että käyttäjä pääasiassa käyttää WWW-sivuja tai lataa tiedostoja verkosta, jolloin nopeuden verkkoon päin ei tarvitse olla kovin korkea. Silloin riittää asymmetrinen eli epäsymmetrinen yhteys, jossa nopeus on eri ulos- ja sisäänpäin.\nANSI T1.413 Issue 2 ADSL 8 Mbit/s 1,0 Mbit/s DMT 30 kHz–1,1 MHz\nITU G.992.1 ADSL (G.DMT) 8 Mbit/s 1,0 Mbit/s DMT\nITU G.992.2 ADSL Lite (G.Lite) 1,5 Mbit/s 0,5 Mbit/s DMT\nITU G.992.3/4 DSL2 12 Mbit/s 1,0 Mbit/s\nITU G.992.3/4 Annex J ADSL2 12 Mbit/s 3,5 Mbit/s DMT\nITU G.992.5 Annex L ADSL2+ 24 Mbit/s 1,0 Mbit/s DMT 2,2 MHz asti\nITU G.992.5 Annex M ADSL2+ 24 Mbit/s 3,5 Mbit/s DMT\nITU G.993.1 VDSL DMT, QAM\nITU G.993.2 VDSL2 100 Mbit/s 100 Mbit/s DMT\nITU G.991.1 HDSL 2 304 kbit/s 2 304 kbit/s 2B1Q, CAP\nITU G.991.2 SHDSL 2 304 kbit/s 2 304 kbit/s TC-PAM\nITU G.961 IDSL 144 kbit/s 144 kbit/s 2B1Q\nTavallisin kuluttajille tarjottava ratkaisu on ADSL. Yrityksille suunnattujen SHDSL-yhteyksien nopeus voidaan moninkertaistaa käyttämällä useita kuparipareja yhden sijasta. VDSL-pohjaisilla toteutuksilla saavutetaan jopa 100 Mbit/s symmetrinen nopeus yhdellä parilla.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=DSL&oldid=19501259”\nViimeksi muokattu 17. tammikuuta 2021 kello 11.39\nSivua on viimeksi muutettu 17. tammikuuta 2021 kello 11.39.


Miten aloittaa sijoittaminen? | Visitsauna\nEtusivu / Talous / Miten aloittaa sijoittaminen?\nAloita sijoittaminen pienin askelin -periaatteella\nAloita sijoittaminen tutustumalla etukäteen aiheeseen. Tietoa sijoittamisesta saa verkosta ja samalla voi lukea myös sijoittamisesta innostuneiden henkilöiden kokemuksia. Internetistä löytyy siis aiheesta paljon selkeää käytännön tietoa. Seuraavassa on muutamia käytännön vinkkejä.\nPyri säästämään tai laittamaan sivuun kuukausittain oikeaksi katsomasi summa sijoittamista varten\nEtsi tietoa erilaisista sijoituskohteista\nMieti, minkälaisiin kohteisiin ja miksi haluat sijoittaa\nEtsi tietoa myös sijoittamisen mahdollisista riskeistä\nSijoittamaan kannattaa ryhtyä silloin, kun sinulla on mielessä tietty kohde tai kohteita, joihin on mielestäsi järkevää sijoittaa. Jos sinulle on kertynyt varallisuutta, joka niin sanotusti makaa pankkitilillä ilman tuottoa, voi olla järkevää sijoittaa se tunnettuihin, yleisesti kannattaviin kohteisiin.\nTiesitkö, että pankkitilillä makaavien säästösummien arvo yleensä laskee, sillä säästöille maksetaan korkoa todella vähän, kun samaan aikaan hinnat kaikkialla vain kohoavat. Käytännössä siis inflaatio vähentää koko ajan säästöjen arvoa. Laittamalla rahan tuottamaan, siitä saattaa olla myöhemmin hyötyä. Unelmat ja mahdolliset muut tarvittavat investoinnit voi sijoittamalla toteuttaa yleensä nopeammin. Toisinkin voi käydä, joten varovaisuutta tarvitaan. Pankkitilille on aina hyvä jättää pesämuna, joka on turvana äkkinäisiä, yhtäkkiä eteen tulevia menoja varten.\nTuotot ja riskit\nYleisesti puhutaan, että isoimmilla sijoituksilla saa myös suuremmat tuotot. Valitettavasti kuvaan astuvat silloin myös suuremmat riskit.\nLyhyesti sanottuna, mitä pidempi sijoitushorisontti on, niin sitä tasaisempi on myös vuosittainen tuotto. Lyhyellä aikavälillä mitattuna kaikkien sijoitusten tuotot voivat vaihdella huomattavasti, jolloin sijoittamisessa ajoitus on erittäin tärkeää.\nKorkorahastot ja talletustilit\nKorkorahastot ovat erittäin hyvä sijoituskohde. Riskittömiä korkorahastot eivät kuitenkaan ole, sillä niiden riskiä kasvattaa suhteellisen matala korkotaso ja harras toive korkojen noususta tulevaisuudessa. Euribor-korot ovat asiasta hyvä esimerkki. Jos Euribor kohoaa yhtäkkiä nousuun, niin monien korkorahastojen senhetkinen arvo puolestaan laskee. Korkojen noustessa kaikille sijoittajille on luvassa aina erilaisia sijoituskohteita, joissa koroista saatava tuotto on vuorostaan korkeampi. Käytännössä asia siis tarkoittaa, että vanhempien velkakirjojen hinnan pitää laskea, jos niiden avulla haluaa saada saman korkotuoton. Talletustilit, joissa normaalisti saa yli 1 %:n riskittömän tuoton ovat korkorahastoja turvallisempia. Sijoitusmarkkinoilla on kuitenkin olemassa kohtuullisen korkotuoton omaavia korkorahastoja, joihin kannattaa ajan kanssa paremmin tutustua.\nYksittäiset osakkeet ja osakerahastot\nOsakerahastot tarjoavat yleisesti noin 5–10 %:n vuotuisen tuoton. Rahaston valinta pitää suorittaa oikein, jotta sijoitus kasvaa korkoa ja on turvassa globaaleilla sijoitusmarkkinoilla. Järkevintä on valita sellainen rahasto, jossa osakesijoitukset on valmiiksi hajautettu ympäri maailman.\nYmmärrettävästi useampi henkilö haluaisi sijoittaa kotimaisiin kohteisiin. Suomi-osakerahastoissa riski on kuitenkin suurempi ja maailmanlaajuisia osakerahastoja huomattavasti korkeampi. Suomi-osakerahastojen arvo voi laskea todella matalaksi, eli jopa yli 50 % osakkeiden ostohinnasta. Suomi-osakerahastoihin kannattaa kuitenkin ajan kanssa tutustua ja etsiä sieltä ne turvallisimmat kohteet silloin, kun ensimmäistä kertaa alkaa sijoittamaan.\nOsakesalkun kokoaminen on yleisesti järkevämpää kuin yksittäisiin osakkeisiin sijoittaminen. IT-huuma, Talvivaara, Nokia, Outokumpu, Tiimari ja Elcoteq ovat aikoinaan olleet suosittuja sijoituskohteita. Sijoittaessa on aina myös menettämisen riski, eli sijoittamansa summan voi menettää osittain tai kokonaan. Sijoittaminen kannattaa hajauttaa. Säästöt ja sijoitukset on aina järkevää hajauttaa, jolloin omat sijoitukset eivät kulje markkinoiden heilahtelujen mukana.\nSijoitustyylejä on runsaasti erilaisia, eli arvo-, kasvu-, osinko-, laatu-, ja matalariskiset osakkeet, joista sijoittaja valitsee itselleen sopivimmat. Pankit tarjoavat erilaisia indeksirahastoja, joissa on matalat kulut. Indeksirahastot sopivat erityisesti pitkäaikaissäästäjille.\nVelkakirjat ovat hyvä vaihtoehto\nVelkakirjat ovat valtioiden ja yritysten sijoittajilta lainattua varallisuutta, eli rahaa. Osakkeiden ja velkakirjojen ero on se, että velkakirjat erääntyvät. Käytännössä sijoittaja lainaa yritykselle tai valtiolle rahan sovituksi aikaa, jonka jälkeen rahasumma palautetaan, eli maksetaan sijoittajalle takaisin. Sijoittaja, joka on saamansa velkakirjan haltija, saa sijoittamaansa lainaa vastaan lainan kohteelta tietyn määrän korkoa. Sijoittaja saa sijoituksistaan siis korkotuottoa.\nVelkakirjoihin liittyy kahdenlaisia riskejä, eli\nvelkakirjan arvo voi romahtaa tai muuttua ratkaisevasti alkuperäisestä korkotason muutosten myötä\nvelkakirjan antaja, eli lainan kohde saattaa menettää maksukykynsä, jolloin lainan takaisinmaksu ei onnistu\nSijoitusrahastot koostuvat arvopapereista\nja niitä omistavat rahastoon sijoittaneet henkilöt.\nSijoitusrahaston toimintaa valvotaan tarkoin, eli sitä hoitavat yhdessä salkunhoitaja ja rahastoyhtiö. Rahasto koostuu monista eri arvopapereista, joten sijoittaja voi sijoittaa hyvin kustannustehokkaasti. ETF-rahastot ovat pörssinoteerattuja rahastoja. Rahastot toimivat kuten muutkin rahastot, mutta ne ovat osakkeiden tapaa\nPrevious: Lainojen yhdistäminen – Mitä se on ja kannattaako se?


Saniteettisilikoni Kiilto 310 ml 29 Vaalea Beige | bauhaus.fi\nKiilto Saniteettisilikoni, vaaleanbeige. 1-komponenttinen neutraali silikonimassa liikuntasaumoihin ja tiivistykseen sisä- ja ulkotiloissa. Sisältää homeenestoaineen, ei akvaarioihin. CE -merkitty tuote.\nTyyppi Kiinnityslaastit ja saumalaastit, Silikoni


Seurusteluhuhut ärsyttävät Kari Vepsää - Viihde - Ilta-Sanomat\nSeurusteluhuhut ärsyttävät Kari Vepsää\nKari Vepsä tunnetaan pitkäpinnaisena ja sovittelevana miehenä, mutta nyt on mitta täysi. Jo viikkojen ajan eri lehdille on syötetty tietoja hänen väitetystä tyttöystävästään Minnasta.\n-Tässä on nyt kiero peli takana. Joku mättää ja rankasti, kun joku yrittää väkisin väittää olevansa tyttöystävänä. Se ärsyttää todella paljon, Kari myöntää.-Olen tuohtunut, sillä tämä on aivan järjetön homma. Haluan katkaista näiltä huhuilta kerta kaikkiaan siivet. Sanon tämän nyt yhden kerran selvällä suomen kielellä: en seurustele kyseisen naisen kanssa. Ei sinne päinkään. Minulla ei ole hänen suuntaansa minkäänlaisia seurusteluun tarvittavia tunteita, Kari vannoo.


Markus Janssonin Blogi: Syrjintä hoitoalalla on alkanut - lisäys kanteluuni oikeuskanslerille\nSyrjintä hoitoalalla on alkanut - lisäys kanteluuni oikeuskanslerille\nKuten alla olevasta kuvasta käy ilmi, Espoon kaupunki on nyt laittanut hakuun työpaikan, jossa palkka selvästi ilmoituksenkin mukaan määräytyy ammattiliiton jäsenyyden perusteella. Nähdäkseni nyt Espoon kaupunki on syyllistynyt syrjintään esittämällä palkanmaksuperusteeksi ammattiliiton jäsenyyden, sekä sen lisäksi työministeriö on syyllistynyt syrjintään julkaisemalla kyseisen laittoman ilmoituksen netissään.\nAlla lähettämäni jatkovalitus eduskunnan oikeuskanslerille (aikaisemman valitukseni voit lukea tästä) tapahtumaan liittyen:\nHaluaisin liittää aiemmin lähettämääni kanteluun (koskienTehy-sopimusta ja sen vaikutuksia) liitteenä olevan työpaikkailmoituksen, joka on juuri julkaistu Työministeriön sivuilla. Nähdäkseni kyseinen ilmoitus osoittaa, että palkkaus on selvästi määräytynyt nyt ammattiliiton jäsenyyden perusteella sairaanhoitoalalla ja sen lisäksi, että kyseissä tapauksessa käytetään jo aiemmin kantelussani mainitsemaa julkista valtaa selvästi syrjivästi maksamalla eri palkkaa samasta työstä ammattiliiton jäsenyyden perusteella.\nHaluan lisäksi, että kyseisen ilmoitus tutkitaan oikeuskanslerin toimesta ja että oikeuskansleri ryhtyy välittömästi sen vaatimiin toimenpiteisiin. Nähdeksi kyseisessä ilmoituksessa syrjintään on syyllistynyt työpaikkaa tarjoavan Espoon kaupungin lisäksi Työministeriö, joka on julkaissut syrjivän työpaikkailmoituksen\nSivuhuomautuksena todettakoot, että Turun Sanomat uutisoi 17.2.2008, että sairaanhoitajan palkkapussi koheni 130 euroa (nettiversiossa tätä ei lue, mutta menkää toki kirjastosta lukemaan koko artikkeli) tuolloin. Itse sain nyt maaliskuun palkkaani vaivaisen 50 euron korotuksen, koska en kuulu Tehyyn. Jokainen voi ihan itsenäisesti pohtia, onko tämä oikein vaiko väärin, kun kuitenkaan samaan aikaan minä en voi itse neuvotella palkastani ja toisaalta minä en saa työssäni (enkä muutenkaan) syrjiä ketään esimerkiksi ammattiliiton jäsenyyden perusteella... Kunnallisen monopolin asemassa toimivalle julkiselle terveydenhuollolle ovat nuo molemmat näköjään mahdollisia!\nKirjoittaja Markus Jansson at 23:26\nMielenkiinnolla seuraan, mitä tuosta seuraa. (Mukava lingvistinen leikki)\nOn aivan uskomatonta, jos ammattiyhdistyksen jäsenyys on julkisessa viranhoidossa avoimesti edellytyksenä.\n13. maaliskuuta 2008 klo 17.31


Vaaleanpunaisia unelmia...: Syysväsy vaihtui talven odotukseen\nSyysväsy vaihtui talven odotukseen\nRaskas syksy on onneksi takana päin; uusi työ - kaikki uutta, paitsi äiti joka on tällä kertaa työnantajani. Päätin loppukesästä irtisanoutua entisestä työstäni ja aloittaa puhtaalta pöydältä. Samalta pöydältä aloitti matkansa myös meidän 1-vuotiaamme, joka aloitti perhepäivähoidossa. Samalla saimme tietää odottavamme kevät vauvaa.\nTalven odotus on ihanaa, ensilumet ja tietenkin joulu. Päätettiin mennä tänä jouluna minun mummolaan, koska ollaan lapsena oltu melkein jokaisena jouluna siellä - suuren suvun kera. Nyt tahdon että tyttömmekin kokee sen saman edes kerran elämässään. Mummoni ja ukkini ovat jo sen verran iäkkäitä, että montaa joulua he eivät enää kanssamme pääse viettämään..\nTäällä blogissa on varmasti hiljaista jatkossakin, uusi työ vie paljon aikaa ja voimia edelleen, mutta sentään jaksan olla hereillä klo 18 pidempään. Se aika menee koti-arkea eläen, valmisteluissa uutta tulokasta varten ja tietenkin joulua suunnitellen.\nTerkuin AnnaRiikka klo sunnuntaina, marraskuuta 04, 2012\nTunnisteet: joulu, koti, raskaus\nKatja 4. marraskuuta 2012 klo 21.44\njaksamista uuteen arkeen ja odotukseen!\nAnnaRiikka 5. marraskuuta 2012 klo 19.22\nKiitos Katja! Kyllä tämä elämänvaihe vie nyt erityisen paljon voimia, mutta se on nyt tätä :D\nAda och Emil 4. marraskuuta 2012 klo 22.41\nAivan ihanaa, ONNEA kovasti vielä tätäkin kautta.\nSattuipa jännästi että odotetaan taas samaan aikaan, hih. Olisipa mukava joskus tavata ihan oikeasti, kun lapsemmekin ovat niin samanikäisiä.\nVoimia ja iloista mieltä sinne. Meillä on aamulla rakenneultra ja koitan saada jännitykseltäni nyt unen päästä kiinni...\nAnnaRiikka 5. marraskuuta 2012 klo 19.20\nJa olisi kyllä mukavaa tavata tosiaan joskus :) Laitetaanpas korvan taakse ;)


Erikoispatjojen testausta Mamkin terveysalan laitoksella - ePressi\nErikoispatjojen testausta Mamkin terveysalan laitoksella\nMikkelin ammattikorkeakoulun Terveysalan laitos on mukana dosentti Esa Sopin johtamassa elvytystutkimuksessa, jossa testataan toiminnaltaan eri tyyppisiä erikoispatjoja. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää erikoispatjojen toimivuutta mahdollisessa elvytystilanteessa. Patjojen käyttäjien käsitykset erikoispatjojen toimivuudesta elvytystilanteessa vaihtelevat eikä asiasta ole olemassa tutkittua tietoa. Selvityksen kohteena on myös, miten nopeasti riittävä elvytyksen teho saavutetaan eri erikoispatjoilla ja miten erikoispatjat eroavat toisistaan elvytystilanteessa.\nErikoispatjoja käytetään ennaltaehkäisemään painehaavan syntyä tai jo syntyneen painehaavan hoidossa. Teho-osastolla hoidettavilla potilailla esiintyy tutkimusten mukaan painehaavoja ja tutkimusten mukaan heillä on myös suuri riski joutua elvytystilanteeseen. Elvytys päästään nopeasti aloittamaan ilman viivettä, jos erikoispatjan ominaisuudet eivät vaadi esim. patjan tyhjentämistä ilmasta.\nTutkimuksen tuloksia tullaan esittelemään kansainvälisissä kongresseissa ja alan ammattilehdissä.\nLisätietoja: lehtori Ansa Iivanainen, ansa.iivanainen@mamk.fi, puh. 050 312 5042


Kaihulle saa rakentaa vaikka asuntoja, ja Ratinlammesta tulee yritysalue — Mikkelin päättäjät eri mieltä viheralueista ja rakentamisesta - Länsi-Savo\nKaihulle saa rakentaa vaikka asuntoja...\nJulkaistu 5.11.2018 21:59 Muokattu 7.11.2018 8:33\nKaihulle saa rakentaa vaikka asuntoja, ja Ratinlammesta tulee yritysalue — Mikkelin päättäjät eri mieltä viheralueista ja rakentamisesta\nKiistellyllä Kaihun rannan alueella osayleiskaavaehdotus mahdollistaisi asuntorakentamisen. Ratinlampi tulossa kaavaan kaupalliseksi keskustatoimintojen alueeksi. Kaavamerkinnät jakoivat päättäjät äänestyksessä.\nKaavamerkintäkiistelyn kohteena oleva Kaihun ranta-alue sijaitsee Ristiinantien puolella Kattilanlahtea. Osayleiskaavaehdotus mahdollistaa rannan asuntorakentamisen.\nKaihun rannan ja Ratinlammen kosteikkoalueen kaavamerkinnät menivät äänestykseen, kun Mikkelin kaupunginhallitus käsitteli maanantain kokouksessaan kantakaupungin osayleiskaavaa.\nÄänestyksen jälkeen osayleiskaavaan merkitään Kaihu ”kehittyvä taajama”-merkinnäksi ja Ratinlampi keskustan kaupallisten toimintojen alueeksi.\nTämä tarkoittaa sitä, että alueille voidaan rakentaa, esimerkiksi Kaihulle asuntoja ja Ratinlammelle yritystoiminnan tiloja.\nMolempien alueiden kaavamerkintä on ollut keskustelun kohteena koko kaavavalmistelun ajan.\nKaupunkiympäristölautakunta päätti aiemmin syksyllä äänestyksien jälkeen, että Kaihu ja Ratinlampi merkitään kaavaan ”kaupunkivihreä”-merkinnällä.\nTämä merkintä olisi rajoittanut rakentamista Kaihulla ja jättänyt Ratinlammen kosteikkosuoalueen ennalleen.\nMaanantain hallituksen listalla oli kaupunginjohtaja Timo Halosen päätösesitys Kaihun ja Ratinlammen kaavamerkinnän muuttamisesta toisin kuin lautakunta päätti.\nHallituksessa sen puheenjohtaja Markku Aholainen (sd.) esitti, että Kaihun rannassa Urpolanjoen alajuoksun tuntumassa oleva alue merkitään kaupunkivihreäksi.\nSaman esityksen hän teki myös Lähemäen ja Tuppuralankadun rampin vieressä olevasta Ratinlammesta.\nÄänestyksessä molemmat esitykset hävisivät 6—5.\nAholaisen esityksen kannalla olivat Minna Pöntinen (vihr.), Jarno Strengell (sd.), Soile Kuitunen (sd.) ja Liisa Ahonen (kd.).\nEnemmistössä olivat Olli Miettinen (kok.), Jyrki Koivikko (kok.), Juha Vuori (kok.), Petri Pekonen (kesk.), Kirsi Olkkonen (kesk.) ja Pekka Pöyry (kesk.).\nHallitus äänesti myös rantarakentamisen mitoituksesta.\nPöyry esitti, että kantakaupungin osayleiskaava-alueella muilla kuin kyläalueiksi merkityillä ranta-alueilla mitoitusta nostetaan yhdellä rakennuspaikalla muunnettua rantakilometriä kohden.\nPöyryn esitys voitti äänestyksessä 6—5. Tässä äänestyksessä voimasuhteet ja äänet menivät samalla tavalla kuin Kaihun ja Ratinlammen äänestyksessä.\nMuutoin hallitus hyväksyi osayleiskaavan ehdotuksen ja asetti sen nähtäville. Samalla ehdotus lähtee laajalle lausuntokierrokselle.\nMikkelin uusi kantakaupungin osayleiskaava linjaa kaupungin keskusta-alueen maankäyttöä vuoteen 2040 saakka.\nKaavaan on merkitty muun muassa asumisen ja yritystoiminnan alueet sekä viheralueet.\nSaimaan rannat ovat tarkastelussa useassa kohdassa. Mikkeli sijoittaa asumista muun muassa satamalahdelle ja Kirkonvarkauden alueelle. Salosaari on tulevien vuosien reservialuetta.\nYritystoiminnan alueissa painottuu Viitostien läheisyys, ennen muuta Visulahdessa ja Tikkalassa.\nLiikenteellisesti kantakaupunki on tulevina vuosina pitkälti nykyisen oloinen. Ydinkeskustaa aiotaan rauhoittaa autoilulta.\nUusi tiehanke on niin sanottu pohjoinen kehätie 13-tien ja 72-tien välissä. Tielle on varaus, mutta tarve ratkaistaan aikanaan.\nKaihun rantaan on suunniteltu kuusi pientaloa — Maanomistaja lupaa maltillista rakentamista, mutta hankkeen vastustus on kasvamassa\nAvainjuttuLähellä 8.11.2018 18:30\nAvainjuttuLähellä 7.11.2018 8:05\nAvainjuttuLähellä 20.10.2018 6:30


Google nopeuttaa Chrome-päivitysten tahtia - tavoitteena parempi tietoturva - Muropaketti.com\n07.03.2021 14:15 | Muropaketin toimitus\nGoogle ilmoitti nopeuttavansa Chrome-selaimensa päivitystahtia. Aiemmasta kuuden viikon päivitysvälistä aiotaan siirtyä neljän viikon päivitystahtiin.\nGooglen mukaan päivitystahdin nopeuttaminen ei välttämättä tarkoita sitä, että Chrome saisi nopeammalla aikataululla uusia ominaisuuksia. Sen sijaan päivitystahdin nopeuttamisella pyritään parempaan tietoturvaan.\nNeljän viikon päivitysväli mahdollistaa paikkauksien ja bugikorjausten tuomisen nopeammalla aikataululla käyttäjille. Uuteen aikatauluun siirrytään näillä näkymin Chrome 94 -version myötä. Kyseinen versio on tulossa jakoon 21. syyskuuta 2021.\nGoogle tarjoaa myös Extended Stable -vaihtoehdon, joka on tarkoitettu esimerkiksi yritysten tietojärjestelmien ylläpitäjille. Heille päivityksiä on luvassa tulevaisuudessa kahden viikon välein.


Nokia 3, Nokia 5 ja Nokia 6 -keskustelu | Page 65 | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nFirst Edellinen 65/66\nEi taida 5.1 plussalle olla omaa ketjua mut varmaan tässäkin vois vastauksen saada... Ei oo nää uudet nokialaiset tuttuja ollenka ni saakos tosta alkunäytöstä tota google palkkia ollenka pois? Yleensähän nuo widgetin saa pois ku painaa pitkään ja raahaa ylös tms mut täs ei tapahdu mitään.\nToinen kysymys koskee sovellusvalikkoo. Alareunasta kun pyyhkäisee ylös aukee ensin viimeiset sovellukset ja sit vasta sovellusvalikko, pääseeks kaikkiin sovelluksiin jotenki suoraan? Liian hankalaa ku tottunu samppoihin ja soneihin ?\npyyhkäise ylös asti nii tulee suoraan sovelluslista, hakua ei voi poistaa muuten kuin vaihtamalla launcheria, mutta se hajottaa viimeiset sovellukset valikon kunnollisen toiminnan\nNokia 5.1. Mikähän on ongelmana. Uusi puhelin. Ensin akku tyhjeni alta vuorokauden. Mobiilidatan katkaisulla löytyi keino, kun aamuisin lataa ja käyttää mobiilidatan pois päältä niin päivällä ei kulu juuri lainkaan, mutta yön aikana lähes nolliin. Mikähän sovellus, asetus tai taustaohjelma voisi dataa syödä? Asennettuja on vain Whatsapp ja Instagram. Kaikki netistä ongitut virransäästöasetukset on laitettu päälle. Kait tähän joku muu ratkaisu on kuin lyödä datansiirto kiinni yöksi?\nKato akun käytön tiedoista mikä sen imee kuiviin?\nVoi kun olisi noin helppoa, "akun käyttötietoja ei saatavilla". Koitin selata läpi sovelluskerralla, kaikissa joko 0% tai ei käytetty.\nNokia 5:lle kesäkuun tietoturvat tarjolla 391.8 Mb\nMistähän voisi johtua, että Nokia 3.1:ssa imoituslokissa näkyy lukusia "Vastaamattaa jäänyt puhelu" -merkintöjä? Puhelin-sovelluksessa ei kuitenkaan näy niitä..\nNokia 6:llekin kesäkuun tietoturvat tulleet jakoon jossain välissä.reilu 300 megaa kooltaan.\nAlkuperäinen Nokia 3 latasi alkuviikosta piirakan sisäänsä julkaisussa saatu kolmonen, joka nykyään varaluurina duunissa. Hyvin tuntui pelittävän päivityksen jälkeen.\nSain työpuhelimeksi Nokia 5.1 Plussan ja ensitöikseni otin sovelluksentappajat pois päältä tämän ohjeen mukaan. Puhelin toimi ihan asiallisesti n. viikon, kunnes taustasovellukset alkoivat jälleen katoamaan mystisesti. Mm. MiFit, Amazfit tools, Whatsapp ja Outlook sammuvat taustalla, joten ilmoituksia ei tule, eikä kello pärise. Ajanko Transitilla "vahingossa" sen yli vai olisiko jotain muita kikkoja, jota voisi kokeilla?\nHomma tokeni seuraavan ohjeen avulla: Nokia: DuraSpeed app killing system service · Issue #57 · urbandroid-team/dont-kill-my-app\nMielenkiintoista. Itselläni ei ole moista ongelmaa ollut 3.1, 5.1, 5.1 Plus, 6.1 ja 7+ malleissa. Kaikissa Pie sisässä.\nNyt tuli heinäkuunkin.\nHeinäkuun tietoturvat tänään.\nOnko mitään vinkkejä. Nokia kutosessa jos jää näyttö päälle "työpöydälle", eikä hetkeen tee mitään niin Googlen äänihakua avautuu... Joka paikasta olen koittanu sen sulkea. Saako tuon mitenkään pois pelistä vai mikä tuossa voisi olla?\nMeillä kaksi Nokia 5 luuria ja kumpikaan ei löydä GPS signaalia. Missä mahtaa olla vika? Uusimmat päivitykset molemmissa luureissa..\nToiseen luureista tehty tehdasasetusten palautus, mutta ei auttanut.\nAlkaako olla lopun enteitä ensimmäisten kutosien kanssa. Minulla ja kaverilla saman tyylisiä ongelmia. Akun kuluminen on yksi, sen lisäksi kaverilla kuumenee vielä luuri ja idlessäkin tyhjenee. Ei viitsisi koko ajan palautella tehdasasetuksiin, se kyllä toviksi helpottaa. Mitähän tässä pitäsi tehdä, jos yleensäkään jotain tehtävissä?\nTiedostot talteen ja ostohousut jalkaan.\nNokia 6:een latautuu just Elokuun tietoturvat. 112.6 MB\nSama vika ollut jo pitkään, eikä auta tehdasasetukset.


Etusivu ‹ Yleinen ‹ Yleinen keskustelu\nYleistä höpinää kaikesta\nKirjoittaja marikam » 18.07.2015 09:21\nLatasin pari päivää sitten Gimpin ja nyt mun pitäis viimeistellä raw-tiedosto tulostuskuntoon. Kuvan muokkauksen jälkeen, kun muutan kuvan jpg:ksi muokkaussäädöt menee ihan uusiksi. Täytyykö vaan kokeilella, että millä säädöillä lopputulos on sama vai onko tälle tehtävissä jotain? Pitäskö muokata kuva suoraan vaan jpg:nä?\nToinen kysymys voiko Gimpillä muuttaa useamman kuvan yhtäaikaa rawista jpg:ksi?\nPs. luovuin vasta hiljattain vuosien kuvankäsittelyohjelmien boikotoinnista.\nLiittynyt: 18.07.2015 09:02\nRe: Raw ongelmia\nKirjoittaja kokhoniemi » 20.07.2015 22:10\nNäyttävätkö JPEG-kuva ja RAW-kuva erilaisilta? En ole täysin varma ymmärsinkö probleemasi oikein, mutta jos tallennat raakakuvan JPEG-muotoon, ei mahdollisesti tekemäsi säädöt tallennu JPEG-kuvatiedostoon vaan kuva tallentuu (kutakuinkin) sellaisena kuin se ruudulla näyttää. Mitään muokkausinformaatiota ei siis tallenneta. Näin ollen esimerkiksi Gimpin säätöarvot, käyrät yms. työkalut näyttänevät erilaisia oletusarvoja JPEG-kuvalle kuin raakakuvalle. Mikäli tallennat kuvan raakatiedostona, pitäisi tehtyjen säätöjen näkyä avattuasi kuvan uudestaan.\nUseamman kuvan muuttaminen RAW-kuvasta JPEG-kuvaksi on mielestäni kömpelöä tehdä Gimpillä. Jotain Gimpin/UFRawin komponenttia voisi ehkä käyttää kirjoittamalla sopivan ohjelmanpätkän, jolloin ei pitäisi käynnistää Gimpin käyttöliittymää lainkaan. Itse käytän Nikonilaisena valmistajan omaa ohjelmaa useampien raakakuvien konvertoimiseen.


Asiakasohjaus - Socca\nEtusivu : Kehittäminen : Ikäihmisten palvelut GeroMetro : Muistisairaat ikäihmiset -kausi : Asiakasohjaus\nKeskitettyä neuvontaa ja palveluohjausta yhden luukun periaatteella Espooseen\nEspoossa kehittämisen tavoitteena oli muuttaa ikäihmisten neuvontaa, palveluohjausta ja päätöksentekoa entistä asiakaslähtöisemmäksi ja tarjota palveluja yhden luukun periaatteella. Halusimme myös vahvistaa ennakoivia palveluja ja yhdenmukaistaa toimintatapoja. Lähtötilanteessa toiminnot oli järjestetty hajautetusti eri palvelualueilla. Toiminnan kehittämistä varten perustettiin kehittämisprojekti ja asian äärellä kokoontui lukuisia työryhmiä, jotka määrittelivät mm. asiakkaita, prosesseja, toimintamallia, työkaluja, viestintätarpeita ja ICT-ratkaisuja.\nPosteri: Keskitettyä neuvontaa ja palveluohjausta Espoossa\nBlogi: Espoon Nopsassa ikäihmisen asiat hoitoon heti ensikontaktista


Selvitys Naantalin seudun teollisesta tulevaisuudesta edennyt hyvin - Turun Seutusanomat\nKoti Länsi Naantali Selvitys Naantalin seudun teollisesta tulevaisuudesta edennyt hyvin\nNeste on ilmoittanut marraskuun lopulla sulkevansa Naantalin jalostamon. Elinkeinoministeri Mika Lintilä asetti Panu Routilan yhdessä Janne Virtasen kanssa selvittämään vaihtoehtoja lieventää sulkemisesta Naantalin seudulle aiheutuvaa haittaa. Vaihtoehtoina on joko löytää alueelle korvaavaa tai muuta teollista toimintaa tai saada muulla tavoin vähennettyä työntekijöille ja alueelle toiminnan sulkemisesta aiheutuvaa haittaa.\n– Selvitystyö on edennyt hyvin ja meillä on hyvä keskusteluyhteys Neste Oyj:n, valtion sekä alueen toimijoiden kanssa. Olemme tavanneet yli 150 henkilöä selvitykseen liittyen. Asia on herättänyt suurta mielenkiintoa. Teollisen toiminnan ja yhteiskunnan näkökulmasta alue on ainutlaatuinen ja syytä pitää teollisessa käytössä myös tulevaisuudessa, toteaa selvityshenkilö Panu Routila.\nJalostamon sulkeminen on kolaus koko alueen työllisyyteen.\n– Jalostamon alasajolla on merkittäviä työllisyys- ja kuntatalousvaikutuksia, jotka koskevat koko Turun seutua. Uuden teollisen toiminnan on aikanaan tuotava uusia yrityksiä, työpaikkoja ja verotuloja. Luonnollisin tuleva toiminta alueella liittynee uusiin tulevaisuuden energiamuotoihin. Euroopassa on useita esimerkkejä, joissa suljetuista jalostamoista on onnistuttu kehittämään uusiokäyttöä. Tulemme lopullisessa selvityksessä esittämään alueelle tulevaisuuden vaihtoehtoja ja muita toimenpidesuosituksia, jatkaa Routila.\nJalostamon alueen uudellen käyttöönotto ei kuitenkaan tapahdu sormia napsauttamalla.\n– Alueella on ollut öljynjalostustoimintaa vuosikymmeniä, jonka johdosta maa- ja vesialueet vaativat puhdistamista. Tämä vienee pitkän ajan, mutta edellytyksiä on uuden toiminnan kehittämiselle. Kaikkien yhteinen tahto lienee, että alue saadaan uuteen tehokkaaseen käyttöön, arvioi Janne Virtanen.\nAlueen teollisuuden piristämiseksi on kuitenkin olemassa valtion tukityökaluja, ja tukea on mahdollista saada varsin mittavasti myös EU:sta.\n– Valtio on ilmaissut tahtonsa olla tukemassa jalostamon sulkemisesta johtuvaa merkittävää äkillistä teollista murrosta. Samaan aikaan on mahdollista hyödyntää myös EU:n elpymisvälineitä. Korona on hidastanut selvitystyötä jonkin verran. Tavoitteemme on, että voimme helmikuussa julkaista väliraportissa konseptin, jolla alueen uutta teollista toimintaa voidaan kehittää. Toivon, että samalla kuulemme positiivisia uutisia valtion panostuksesta muutokseen, pohtii Routila.\nEdellinen artikkeliLasten ja nuorten harrastustoimintaa avataan varovasti\nSeuraava artikkeliNaantalin kirkko tukee surussa