Pientalon perustusten korjaus - PDF\nDownload "Pientalon perustusten korjaus"\n1 Museoviraston korjauskortisto Korjauskortti nro Pientalon perustusten korjaus Tässä korjausohjeessa käsitellään luonnonkivestä ja paikallavaletusta betonista tehtyjä puurunkoisten pientalojen perustuksia ja niiden korjausta. Ohjeita voidaan soveltaa asiantuntijan valvonnassa myös kivirakenteisten pientalojen perustusten korjaukseen.\n2 2 Sisältö Museoviraston Korjauskortisto Korjauskortti nro 24 Pientalon perustusten korjaus Teksti ja kuvitus Arkkitehti Erkki Mäkiö, Museovirasto Rakennustekninen asiantuntija Insinööri Eero Kotkas, Insinööritoimisto Innostructura Oy Rakennustekninen kommentointi Diplomi-insinööri Ragnar Wikström, Fundus Oy Taitto Matti Lyytikkä Julkaisija Museovirasto Rakennushistorian osasto Kulttuuritalo Sturenkatu 4 PL Helsinki Puh Fax Museovirasto ISSN J-Paino Oy Helsinki Perustusten tehtävä 3 Käsitteitä 4 Maapohjat ja maalajit 4 Maalajien geotekninen ryhmitys 4 Rakennustekninen maaluokitus 4 Maapohjat 5 Perustusvaurioista 5 Talon liikkumisen tarkkailu 6 Rakennuksen lähialueen ja maapohjan kuivatus 6 Perustusvaurioiden tyypit, syyt ja korjaus 7 Virheitä talon suunnittelussa tai rakentamisessa 8 Muutoksia rakennuksessa 9 Muutoksia rakennuksen ympäristössä 10 Perustusten korjaaminen 11 Pienehkön hirsitalon nurkan nosto tunkilla, luonnonkiviperustus 12 Painuneen kohdan nosto ja kiilaaminen 12 Lamellointi eli vaiheistus 13 Perustusten syventäminen luonnonkivellä 14 Perustusten syventäminen teräsbetonilla 15 Ankkurointi 16 Betonimantteli 17 Painuneen kulman nosto ja paalutus 20 Esimerkki painuvan pilariperustuksen korjauksesta kaulusanturalla 21 Talon painumisen pysäyttäminen puristuslaatalla 22 Salaojitus, routasuojaus ja maapohjan kuivatus 22 Betonimuuriperustus 22 Matalaperustus 23 Maapohjan paikallinen kuivatus 23 Kivipesä keräilykaivona 24 Talon erottaminen tiestä avo-ojalla 24 Osittainen salaojitus 24 Imeytyskaivon periaate 25 Allas perustusten vieressä 26 Perustamisen historiaa Kaikissa perustus-, korjaus- ja pohjavahvistustöissä on noudatettava suurta varovaisuutta vahinkojen ja lisävaurioiden välttämiseksi.\n3 Perustusten tehtävä 3 Perustusten tehtävänä on siirtää koko rakennuksen paino - perustusten oma paino mukaan lukien - maapohjalle niin, ettei rakennus tai sen osa painu, nouse tai liiku sivusuunnassa. Maapohja siis kantaa talon, perustukset vain välittävät talon painon maapohjalle. Rakennuksen paino ja maapohjan laatu (kantavuus, routivuus) määräävät tavan, jolla painon siirto maapohjalle Runko tehdään eli minkälainen on perustustyyppi ja -rakenne. Pientalojen perustusongelmat syntyvät usein jo suunnitteluja rakentamisvaiheessa, koska on ollut tavallista, että rakennuspaikka on määräytynyt muiden tekijöiden kuin maapohjan laadun perusteella. Perusmuuri Antura Puuarina Perusmuuri Pilariperustus Kivijalka (sokkeli, jalusta) Perustus Antura; talon painon levittäminen laajemmin maapohjalle Maapohja Kitkapaalu Paalutus; talon kuormien (painon) ulottaminen kantavaan pohjaan; tukipaalu Käsitteitä Pintavesi on maanpinnalla olevaa vettä, joka on tullut sateena suoraan maahan tai valunut kattopinnoilta syöksytorvien yms. kautta. Vajovesi on maakerrosten läpi painuvaa vettä. Pohjavesi on vettä, joka on täysin kyllästänyt maa- tai kalliovyöhykkeen. Orsivesi on vettä, joka jää vettä läpäisemättömien maakerrosten muodostamiin altaisiin. Orsivesialtaat ovat erillisiä, vapaan pohjaveden pintaa ylempänä olevia altaita, joiden vesimäärissä voi olla huomattavia vaihteluita vuotuisista sademääristä riippuen. Pitkällä aikavälillä orsivesialtaan vesimäärä on vakio. Kapillaarivesi on vettä, joka veden pintajännitysvoiman vaikutuksesta voi nousta pohjavedenpinnan yläpuolisiin maakerroksiin. Kapillaarivesi nousee sitä korkeammalle, mitä hienorakeisempaa maalaji on. Routa tarkoittaa vedellä kyllästyneen maan jäätymistä. Maa kyllästyy vedellä, kun maan vedenläpäisevyys on niin huono, ettei vesi pääse poistumaan siitä. Pakkasella maahuokosissa oleva vesi jäätyy ja laajenee (9%) ja synnyttää ympärilleen tilaa, joka täyttyy kapillaarikäytävien kuljettamalla vedellä ja jäätyy. Ilmiö toistuu synnyttäen lopulta ns. jäälinssin. Routaraja on seudun routivien maiden keskimääräinen jäätymissyvyys, johon vaikuttavat pakkasmäärän ja -keston lisäksi maalajien vesipitoisuus ja raekoko.\n4 4 Maapohjat ja maalajit Maalajien geotekninen ryhmitys Kitkamaalajit Jos maan lujuus muodostuu pääasiassa maarakeiden välisestä kitkasta, sanotaan maalajia kitkamaalajiksi. Kitkamaalajeja ovat yleensä sora, hiekka ja hieta. Kitkamaalajit ovat tavallisesti hyvin tai kohtalaisesti vettä läpäiseviä. Niiden lujuus ja kokoonpuristuvuus riippuvat pääasiassa maan tiiveydestä. Niiden kokoonpuristuminen on vähäistä ja nopeasti tapahtuvaa. Ne eivät yleensä ole lainkaan plastisia. Koheesiomaalajit Jos maan lujuus muodostuu pääasiassa maarakeiden kiinnevoimasta, koheesiosta, sanotaan maalajia koheesiomaalajiksi. Koheesiomaalajeja ovat yleensä savi, lieju sekä eräissä tapauksissa myös hiesu. Ne ovat märkinä plastisia ja tavallisesti vettä läpäisemättömiä tai huonosti läpäiseviä. Niiden kokoonpuristuminen on suurta ja hitaasti tapahtuvaa. Rakennustekninen maaluokitus Lohkareet > 20 cm suuret >60 cm pienet cm Kivet 2 20 cm suuret 6 20 cm pienet 2 6 cm Sora 2 20 mm karkea 6 20 mm hieno 2 6 mm Hiekka 0,2 2 mm karkea 0,6 2 mm hieno 0,2 0,6 mm Hieta 0,02 0,2 mm karkea 0,06 0,2 mm hieno 0,02 0,06 mm Siltti Hiesu Savi 0,002 0,02 mm Siltti on hienohieta- ja hiesulajitteiden yhteisnimitys 0,002 0,02 mm < 0,002 mm Lähde: A45, RIL (Suomen Rakennusinsinöörien Liitto) 1964 Maapohjat Perustus 1. Kallio Kantava Perustusrakenteiden tulee kestää talon paino ja ympäristön vesirasitukset. 2. Routimaton Kantava Talon paino levitetään perustushiekka, sora tai rakenteiden avulla riittävän moreeni laajalle maapohjalle. 3. Savi, siltti Osittain Talon paino siirretään perustuskantava rakenteiden avulla riittävän laajalle maapohjalle. Perustukset on vietävä routimattomaan syvyyteen tai estettävä roudan tunkeutuminen perustuksien alle. 4. Paksu, pehmeä Ei kantava, Paalutus siltti- tai savikerros routiva Mitä hienorakeisempaa maalaji on, sitä korkeammalle kapillaarivesi nousee. Mitä hienorakeisempi ja märempi maalaji on (huono vedenläpäisevyys), sitä huonompi on sen kantokyky ja sitä routivampi se on. Lähde: A45, RIL 1964\n5 Perustusvaurioista 5 Perustusvaurio tarkoittaa, että perustukset eivät enää pysty täyttämään tehtäväänsä - pitämään taloa ehjänä paikoillaan perustusrakenteiden alla olevan maapohjan varassa. Jos perustuksen näkyvä osa, sokkeli, on vaurioitunut, mutta talo sokkelin päällä on ehjä ja suora, ei kysymyksessä ole varsinainen perustusvaurio. Tällaiset vauriot voidaan yleensä korjata hyvinkin kevyillä toimenpiteillä. Perustusvaurio on vaurio vasta, kun se ilmenee itse talossa. Perustusvaurio on rakenteellisesti korjausta vaativa vaurio silloin kun perustusten liikkuminen aiheuttaa vaurioita tai haitallisia muutoksia talon muissa rakenteissa. Yleisesti ottaen perustusten vaurioituminen tarkoittaa sitä, että koko talo tai sen osa painuu, nousee tai siirtyy. Perustusten vaurioituminen havaitaan yleensä muissa rakenteissa näkyvinä muutoksina. Piippu halkeilee, pallo pyörii itsestään huoneen nurkkaan, ikkuna ei aukea, ovi ei pysy kiinni, räystään linjaan on tullut mutka, tiilitalon ikkunan ylä- ja alapuoliseen seinäosaan on tullut halkeama jne. Perustusvauriot voivat juontaa juurensa jo talon suunnitteluvaiheesta, pohjasuhteet (perusmaan kantokyky) on arvioitu väärin tai rakentamisessa on tehty virheitä. Yleisimmät pientalojen perustusvaurioiden syyt ovat kuitenkin talon käytön aikaisissa muutoksissa itse talossa tai sen lähiympäristössä. Talon rakennusvaiheessa tehdyt virheet saattavat joissakin tapauksissa pahentaa myöhempien muutosten aiheuttamia vaurioita. Kun rakennus liikkuu ja siihen tulee vaurioita, voi syynä olla perustusrakenteiden rikkoutuminen tai myös perustusten liikkuminen maapohjalla. Jos vauriot ja muutokset syntyvät hitaasti, kuten tavallista, on syiden selvittämisessä syytä noudattaa malttia ja tarkkailtava muutosten syntymistä. Kallis ja turha koko perustusrakenteen uusiminen on harmiteltavan yleistä. Kun on syytä korjata, aloitetaan Talon liikkumisen tarkkailu Talon liikkumista - liikkumiskohtaa, -suuntaa ja nopeutta - on syytä tarkkailla ennen korjauksiin ryhtymistä, jos tilanne ei näytä kovin hälyyttävältä. Mahdollisen liikkumisen seuraaminen tapahtuu helposti lyömällä vähintään kolme naulaa vaakasuoraan linjaan talon kaikille sivuille seinän alaosaan sokkelin tuntumaan. Näin voidaan helposti todeta talon epätasainen painuminen. Esimerkiksi yksi nurkka painuu tai pitkä sivu keskeltä taloa. Jos on käytettävissä vesiletku, voidaan kaikki naulat saada samaan korkoon, jolloin letkulla tarkastamalla voidaan todeta myös koko talon kallistuminen, sellainen painuminen, jossa runko ei väänny. Vatupassin, vesivaa an ja linjalaudan avulla naulat on mahdollista saada melko tarkkaan samaan korkoon ympäri maan pinnalta tarkastamalla ovatko perusasiat kunnossa. Ensin tutkitaan ovatko vesikourut, syöksytorvet, seinänvierustojen kaadot ja ojat kunnossa. Jos näissä ei ole huomauttamista on syytä tutkia perustusten rakennetta, syvyyttä, kuntoa ja maapohjan laatua sekä selvittää mahdolliset muutokset talossa ja sen lähiympäristössä. Kaivinkoneen ja pohjavahvistusfi rman paikallekutsuminen on joissain tapauksissa tarpeellista, mutta siitä ei pidä aloittaa. Heti kun tuntuvia vaurioita tai muutoksia havaitaan on tilanteesta saatava perustuksia tuntevan rakennusinsinöörin näkemys. Kun talosta painuu sellainen kohta, jossa on viemäröityjä tiloja tai kohta, jonka alla kulkee viemäreitä, sähkökaapeleita tai jossa on savupiippuja, on välittömästii ryhdyttävä tilanteen selvittämiseen ja korjaustavan suunnitteluun ja varauduttava korjausten nopeaan toteuttamiseen. talon. Epätasainen painuminen voidaan todeta helposti naularivien linjausta silmämääräisesti tarkastelemalla. Naulat on syytä yrittää sada kiinni talon rakenteisiin (hirteen tai rankotalon alajuoksuun). Jos ei olla aivan varmoja siitä, kuinka laajasti talo liikkuu, ovat linjanaulat helppo tapa selvittää asia. Jo yhden vuoden tarkkailu voi selvittää tilanteen. Seuranta on myös paikallaan silloin, kun talon nurkkaa on nostettu kiilaamalla ja halutaan varmistaa toimenpiteen riittävyys. Muutoksia, jotka kertovat perustusten liikkumisesta Ikkuna tai ovi ei aukea Auki oleva sisäovi valuu aina tiettyyn asentoon Ikkuna- ja ovikarmien nurkkaliitokset aukeavat Ikkunoiden ja ovien vuorilistoitusten nurkat aukeavat Uusia rakoja jalkalistojen ja lattian välissä Pallo ei pysy keskellä lattiaa vaan vierii seinustalle Pinkopahvin repeily ja pussien muodostuminen Rappauksen halkeilu palomuureissa ja muissa seinissä Sokkelin ja seinien halkeilu Piipun saumojen halkeilu ullakolla\n6 6 Rakennuksen lähialueen ja maapohjan kuivatus Talon perustusten ja vesikaton hyvä kunto ovat koko talonpidon perusta. Olosuhteisiin nähden oikein tehtyjen perustusten lisäksi on huolehdittava pintavesien poisjohtamisesta katolta ja talon vierustoilta. Vedet katolta (Jalkarännit ja syöksytorvet säästävät myös seinien alaosia sateelta) Lehdet ja linnunlanta pois kouruista ja suppiloista ennen talven tuloa Valumavesi; valumavedet voivat aiheuttaa kuivatustarvetta ylärinteen puolella 5 m (tähän tulisi pyrkiä) Ryömintätilassa maanpinta ylempänä kuin talon ulkopuolella 5 m Pintavesien kaato poispäin talosta Maapohjan kuivatus 1. Veden kapillaarisen nousun katkaiseminen salaojituskerroksella 2. Rakennuspohjaan kerääntyvän veden kokoaminen ja johtaminen salaojien kautta pois Salaoja Vajovesi Orsivesi Routaraja Kapillaarivesi Pohjavesi Rakennuksen lähialueen kuivatus 1. Pintojen kaadot ja pintamateriaalit 2. Pintavesien kokoaminen kaivoihin tai imeyttäminen maahan 3. Avo-ojat ja putket vesien poisjohtamiseksi 4. Salaojitus kokonaan tai osittain Perustusvaurioiden tyypit, syyt ja korjaus Perustusvauriot on seuraavassa jaettu vaurion aiheuttajan mukaan kolmeen ryhmään. Kolmen sivun esityksen tarkoitus on auttaa omistajaa ja korjaajaa talon perustusvaurioiden aiheuttajan tunnistamisessa ja oikeiden korjaustapojen jäljittämisessä. Ensimmäisessä ryhmässä (ks. sivu 7) on kuvin havainnollistettuina esitetty vaurioita, jotka ovat aiheutuneet talon suunnittelu- tai rakentamisvirheestä. Taulukkomaisessa esityksessä on vaurioiden lisäksi kerrottu lyhyesti vaurioiden syyt ja niiden korjaustavat viittaamalla jäljempänä oleviin yksityiskohtaisiin korjausohjeisiin. Toiseen ryhmään (ks. sivu 8) on koottu esimerkkejä vaurioista, jotka ovat aiheutuneet rakennuksessa tehdyistä muutoksista. Kolmas ryhmä (ks. sivu 9) muodostuu vauriotapauksista, joiden aiheuttajina ovat olleet rakennuksen ympäristössä tehdyt muutokset. Useat eri aiheuttajat voivat luonnollisesti olla samanaikaisesti talossa ilmenevien vaurioiden syynä.\n7 Virheitä talon suunnittelussa tai rakentamisessa 7 1. Liian matala perustus routivalla maalla Vaurioita Vaurioitumisen syitä Korjaustapoja Talo painuu, kallistuu tai kiertyy. Vedellä kyllästynyt maa routii. A Pintavesien johtaminen pois talon seinustalta. Piiput, palomuurit, hormimuurit, uunit, vesijohdot, ja viemärit ovat vaarassa rikkoutua. 2. Talo notkossa Vaurioita alapohjassa, sokkelissa ja seinien alaosissa. Maalaji jäätyy perustusten alla ja ympärillä. Jäälinssit keikuttavat taloa. Perustuksissa ei ole anturaa tai se on liian kapea. Talo rakennettu valuma-alueen alimpaan kohtaan. Muuratuissa ja betonirakenteisissa perustuksissa veden kapillaarista nousua rungon rakenteisiin. B Perustusten routasuojaus. C Salaojitus ja salaojituskerros. D Perustusten ulottaminen routarajan alapuolelle. E Talon painuvan pään tai koko talon paaluttaminen ja mahdollinen nosto. F Painuvan osan tai koko talon paalutus tai arkutus (Ks. s. 12 Lamellointi eli vaiheistus). Myös koko talon nosto tarpeen mukaan. Korjaustavat A F soveltuvat tapauksiin Savikerrostuma perustusten alla Talo painuu, kallistuu ja voi siirtyä myös sivusuunnassa. Piiput, palomuurit, hormimuurit, uunit, vesijohdot, ja viemärit ovat vaarassa rikkoutua. Rakennuksen perusmaassa oleva savikiila ei ole märkänä kantava maalaji. Huonosti tutkitut pohjasuhteet rakennettaessa eli maaperään soveltumaton perustamistapa. 4. Osa talosta kantavalla maapohjalla, osa routivalla Talon kallistumisesta aiheutuu vaurioita piippuihin, palomuureihin ja muihin seiniin. Puurunkoinen talo vääntyy ja tiilirunkoinen katkeilee. Ikkunoissa ja ovissa käyntiongelmia. Putkistot vaarassa. Talon routivalla maapohjalla oleva osa liikkuu, kalliolla olevan yhden kulman pysyessä paikoillaan. Talo kallistuu. 5. Matala perustus routimattomalla maalla Talo painuu, kallistuu tai kiertyy. Piiput, palomuurit, hormimuurit, uunit, vesijohdot, ja viemärit ovat vaarassa rikkoutua. Perustusten salaojituskerroksen tai täytekerroksen muuttuminen routivaksi kun ympäröivistä maakerroksista niihin kulkeutuu vähitellen veden mukana hienojakoisia maalajeja. Veden virtaus on muuttunut tai perustuksia rakennettaessa ei ole käytetty suodatinkangasta.\n8 8 Muutoksia rakennuksessa 6. Talon säännöllisen kunnossapidon laiminlyönti Vaurioita Vaurioitumisen syitä Mahdollisia korjaustapoja Talon liikkuminen ja siitä aiheutuvat vauriot. Vaurioita sokkelissa ja seinien alaosissa. Salaojien tukkeutuminen, kattovesien lätäköityminen talon seinustalle ja maapohjan routiminen. Pintavesien johtaminen pois talon seinustalta ja jalkarännien ja syöksytorvien korjaus. Salaojitus ja salaojituskerros. 7. Viemärivuoto Talon epätasaisesta painumisesta johtuvia vaurioita. Viemärivedet voivat tuoda pohjaveteen kiviperustuksen alla olevalle puuarinalle vaarallisia anairobisia lahottajia. Viemärin korjaus ja tilanteen tarkkailu. Viemärivesi voi myös allastua perusmaahan ja tehdä sen routivaksi tai muuttaa haitallisesti pohjaveden ph:ta. Painuneen pään lamellointi, nosto ja arkutus (ks. s. 12 Lamellointi eli vaiheistus). 8. Uusi viemäri tai kaukolämpöputki Talon kallistuminen tai nurkan painuminen ja niistä johtuvat vauriot. Talon viereen tai alle asennettu viemäri tai kaukolämpöputki kuivattavat kantavia maakerroksia, jotka puristuvat kokoon ja aiheuttavat talon kallistumisen. Painuneen pään lamellointi, nosto ja arkutus. 9. Lattialämmitys kellaritilaan Talon epätasaisesta painumisesta johtuvia vaurioita. Lattialämmitys voi eristämisestä huolimatta kuivattaa kantavia maakerroksia, jotka puristuvat kokoon ja aiheuttavat perustusten painumista ja talon kallistumisen. Painuneen pään lamellointi, nosto ja arkutus. 10. Lisäkuorma Talon tasainen tai epätasainen painuminen ja niistä aiheutuvat vauriot. Uuden kerroksen rakentamisen aiheuttama lisäkuorma. Lisäanturointi lamelloimalla ja tarvittaessa talon oikaisu. Maapohjan maalajien epätasainen kantokyky voi aiheuttaa talon kallistumisen.\n9 Muutoksia rakennuksen ympäristössä Iso lehtipuu talon vieressä Vaurioita Vaurioitumisen syitä Mahdollisia korjaustapoja Talo painuu ja liikkuu epätasaisesti, mistä aiheutuu vaurioita. Suuret lehtipuut saattavat haihduttaa satoja litroja vettä päivässä. Maakerrok - set perustusten alla voivat kuivua, puristua kokoon ja aiheuttaa talon painumisen. Talon oikaisu peruskiiloilla Salaojituksen korjaus ja haitallisten juurien katkaisu. Paalutus. Juuret voivat tunkeutua salaojaputkiin, tukkia ne ja maa alkaa routia. Perustusten alle ja sisään kasvaneet juuret voivat heiluttaa pientä taloa. 12. Liikenteen tärinä Talon painumisesta aiheutuvia vaurioita sekä piipun, muurien, uunien ja sokkelin halkeilua. Tärinä sinänsä ja sen vaikutuksesta kantavien maakerrosten tiivistyminen perustusten alla. Nopeusrajoitus, tien pinnan asfaltointi, raskaan liikenteen ajokielto tai tien paalutus ja tärinäkatko. 13. Rakentaminen naapuritontilla Talon painuminen tai kallistuminen ja niistä aiheutuvat vauriot. Kaivanto naapuritontilla laskee pohjaveden pintaa tai kuivattaa perustusten alla olevia maakerroksia, jotka puristuvat kokoon. Painuneen pään lamellointi, nosto, arkutus tai paalutus. 14. Talon lähiympäristön toispuoleinen kuormamuutos Talon painuminen lisäkuormituksen puolelta ja epätasaisesta painumisesta aiheutuvat vauriot. Esimerkiksi tien rakentaminen talon viereen, ajoluiskan teko kellariin, puutarhan rakentamisen yhteydessä tehty maatäyttö. Talon oikaisu kiilaamalla perustuksen ja puurungon välistä. Perustusten vahvistaminen. Tukimuurin teko. 15. Talon vieressä olevan tien pinnan nostaminen Talon ulkovuorauksen ja rungon vaurioituminen. Talon kallistuminen. Perustusvauriot mahdollisia. Pintavedet pääsevät kosketuksiin talon ulkoseinärakenteen kanssa; kapillaarista vedennousua seinässä. Talon toispuoleinen lisäkuorma. Puhdistettavissa oleva vesikouru seinän viereen. Talon oikaisu kiilaamalla perustuksen ja puurungon välistä. Tarvittaessa perustusten ulottaminen syvemmälle tai anturan teko tai sen laajentaminen.\n10 10 Perustusten korjaaminen Tässä esimerkinomaisina esitettyjen korjausohjeiden mitoituksessa ja laskelmissa on käytetty pohja-alaltaan 7 x 7 m² 1,5 -kerroksista puurankoista omakotitaloa, jonka arvioitu paino on 500 kg / ulkoseinä-jm. Ohjeet ovat sovellettavissa käytännössä kaikkiin puurakenteisiin pientaloihin ja useimmat korjausperiaatteet myös kivirakenteisiin pientaloihin. Seuraavilla sivuilla esitetyt korjausohjeet ovat esimerkinomaisia ja tarkkuudestaan huolimatta ne kuvaavat ratkaisuperiaatteita. Perustusten korjauksessa on aina otettava huomioon ra - kennusten yksilölliset ominaisuudet ja maapohjaan ja lähiympäristöön liittyvät paikalliset olosuhteet. Perustuskysymyksiin perehtyneen rakennusinsinöörin mukanaolo on työn valmistelu- ja toteutusvaiheessa välttämätöntä. Korjausratkaisuissa on huomioitu erilaiset maapohjat, perustamistavat ja runkotyypit. Näitä ohjeita sovellettaessa on syytä kääntyä rakennusinsinöörin puoleen, jotta voidaan varmistaa mikä nimenomainen vauriotyyppi kulloinkin on kysymyksessä, mikä on oikea korjaustapa, minkälainen on maapohja, perustusten rakenne ja kunto. Perustusten rakenne ja kunto on aina selvitettävä kaivamalla insinöörin esittämistä paikoista perustukset auki. Vanhoista rakennuslupa- ja muista asiakirjoista voidaan saada asioihin lisäselvyyttä. Jo tässä yhteydessä on syytä selvittää eri korjaustoimenpiteiden luvanvaraisuus. Tutkittaessa maapohjaa, perustusten rakennetta ja kuntoa, tehdään yleensä vain lapion tai parin levyisiä koekuoppia. On tärkeää muistaa, että aina, kun taloa aiotaan perustusten korjausten yhteydessä nostaa, on selvitettävä viemärien linjaus ja varmistettava niiden ehjänä pysyminen. Lisäksi on tärkeää varmistaa ikkunoiden ja ovien säilyminen vaurioitumattomana ja niiden käyntien pysyminen ennallaan tukemalla karmeja riittävästi nostojen aikana. Edelleen on muistettava, että nostaminen saattaa vaurioittaa talon ulkoseinien tiiviyttä. Pienten vinouksien oikaisuista kannattaa yleensä pidättäytyä. Joka tapauksessa nosto on aina suunniteltava useammasta pisteestä vähitellen toteutettavaksi asiantuntijan ohjeiden mukaan. Työtavat on harkittava tapauskohtaisesti. Myös painuminen aiheuttaa talolle samanlaisia vaurioriskejä kuin edellä nostamisen yhteydessä on kuvattu. Näitä kohtia on siis tarkkailtava, jos talo painuu. Talon painuneen nurkan nostaminen ja kiilaaminen voi olla lisävaurioiden välttämiseksi tehty ensiapu ja myös lopullinen korjaus silloin, kun painuminen ei enää jatku. Kiilauksen yhteydessä on tarkastettava, että pintavedet kulkevat poispäin talosta. Vesiuoma, johon pintavedet johdetaan tai alue, johon ne lätäköityvät, ei saa olla 5 m lähempänä taloa. Kiilauksen jälkeen taloa tarkkaillaan vuoden verran (ks. Liikkumisen tarkkailu s. 5). Jos talon painuminen on jatkunut, voidaan harkita uusintakiilausta. Tällaisessa tapauksessa, kun talo on perustettu savimaalle, on painumisen jatkuessa seuraavaksi turvauduttava painuvan kohdan tai koko rakennuksen paaluttamiseen. Hirsitalon luonnonkivimuuriperustuksissa kantaviksi kohdiksi riittävät periaatteessa talon nurkat ja väliseinien ja ulkoseinien liittymäkohdat. Suurten huonetilojen ulkoseinäosuuksilla kantavia kohtia tarvitaan useampia seinän pituudesta ja ikkunoiden koosta ja lukumäärästä riippuen. Käytännössä hirsirungon kuormat voivat jakautua perustuksille monella tavalla. Kun perustusten kivi on siirtynyt pois paikoiltaan, selvitetään onko talo painunut kyseiseltä alueelta ja onko kivi ollut kantava perusmuurin kivi vai ei. Laajoihin perustusten korjaustöihin ei pidä ryhtyä ilman huolellista tilanteen selvittämistä. Jos perusteellinen korjaus tuntuu talon omistajasta tarpeelliselta, on korjausratkaisun teko annettava asiantuntijalle, jonka avulla on mahdollista välttää liian raskaat toimenpiteet. Jos talo on suora, merkitsee se sitä, että perustukset ovat kunnossa ja mahdollinen korjattava on pelkästään ulkonäköön liittyvää. Korjausmenetelmät kevyimmästä raskaimpaan 1. Esimerkiksi vuosi tarkkailua (talon painuminen, aukeamattomat ikkunat, halkeamat sokkelissa, palomuureissa ja piipuissa) On myös huolehdittava, että pintavesikourut ja pihamaan kallistukset ovat kunnossa (myös räystäskourut, syöksytorvet ja loiskekivet on kunnostettava) 2. Talon oikaisu perustuksen ja puurungon välistä kiilaamalla 3. Routasuojaus 4. Salaojitus Seuraavat toimenpiteet vaativat rakennusluvan: 5. Olemassa olevien perustusrakenteiden korjaus ja vahvistaminen 6. Anturointi 7. Maapohjan vahvistus 8. Perustusten ulottaminen syvemmälle 9. Kokonaan uuden perustuksen teko\n11 11 Luonnonkiviperusmuuri ja nurkkakiviperustus ovat vanhempien hirsirunkoisten talojen perustusrakenteita. Pienemmissä taloissa perustuksen kantavia kohtia ovat siis periaatteessa nurkat ja ulkoseinän ja väliseinien liitoskohdat. Tällaista perustusta voisi nimittää pikemminkin nurkkakiviperustukseksi. Hirsiseinä toimii tuelta tuelle yhtenä levynä, korkeana palkkina. Seinän suuri pituus ja aukkojen määrä ja koko voi vaatia tähän palkkiin myös välitukia. Jos luonnonkivimuurin varaan on tehty puurankotalo, edellytetään muurilta kantokykyä koko seinäpituudelta. Luonnonkivimuuriperustus on yleensä tehty ilman laastia, kivilatomuksena eli ns. kylmämuurina. Perusmuurista pois paikoiltaan siirtynyt kivi voi olla kantava nurkkakivi ja talo voi silti olla suora. Talon nurkan kuorma on tällaisessa tapauksessa siirtynyt viereisille kiville, joilla on ollut riittävästi kuormien kantokykyä. Tällaisessa tapauksessa nurkkakivi voidaan ilman laajempia korjaustöitä nostaa ja kiilata takaisin paikoilleen. Paikoilleen nostaminen voi vaatia myös nurkan varovaista nostamista ja kiven tukemista kiilakivillä oikeaan asentoon. Pienehkön hirsitalon nurkan nosto tunkilla, luonnonkiviperustus Silloin kun on mahdollista, on nos - taminen tunkilla syytä suorittaa seinän alta (ylempi kuva). Alemmassa kuvassa esitetyllä tavalla nostettaessa saadaan korjattavalle alueelle helposti vapaata työtilaa. Hirsi työnnetään korjattavan kohdan lähelle perustukseen avatusta aukosta mahdollisimman pitkälle ryömintätilaan. Tarvittaessa nostohirren selkään koroke niin, ettei hirsi riko ulkovuorausta. Tunkki Tunkki Seinän alta nostaminen Tunkkauspisteen etäisyys seinästä määrää nostopalkin koon. Tunkki Tunkin alle lankuista koottu peti Kun nurkka on tunkattu oikeaan korkeuteen pannaan kiilat avatun perustuskohdan viereen ehjän kiviperustuksen ja hirsirungon väliin. Seinän vierestä nostaminen\n12 12 Painuneen kohdan nosto ja kiilaaminen Lamellointi eli vaiheistus Talon painuneen nurkan nostaminen ja kiilaaminen voi olla lisävaurioiden välttämiseksi tehty ensiapu, mutta myös lopullinen korjaus, jos painuminen ei jatku. Kiilauksen yhteydessä on tarkastettava, että pintavedet valuvat poispäin talosta ja että muutkin perusasiat ovat soveltuvin osin kunnossa sivun 6 kuvan mukaisesti. Kiilauksen jälkeen taloa tarkkaillaan ehkä vuoden verran ja suoritetaan uusi nosto ja kiilaus jos painuminen on jatkunut. Jos painuminen jatkuu edelleen on turvauduttava rakennusinsinöörin apuun, joka laatii korjaussuunnitelman. Jos paikallinen painuma on vuosikymmenien takainen ja tilanne on vakiintunut voidaan harkita nostamisen sijaan myös painuman kohdalla olevan huonetilan lattian oikaisua mikäli kaltevuudesta on haittaa. Jos talo on osittain painunut ja korjaustoimenpiteenä päädytään perustusten syventämiseen kantavampaan maakerrokseen, on työ tehtävä pätkittäin pieneltä alueelta kerrallaan. Näin vaiheistamalla eli lamelloimalla korjaustyö voidaan tehdä turvallisesti ilman sortumavaaraa. Yhtä lamelliosaa voidaan kutsua arkuksi. Perustusten syventäminen voidaan tehdä myös niin, että toteutetaan vain joka toinen väli (kuvassa kohdat 2, 6, 3 ja 5). Tällöin on varmistettava väliin jäävien perustuksen osien holvautuminen eli tukeutuminen vieressä oleviin syvennettyihin kohtiin. 4 5 metrisellä hirrellä tai lankulla voidaan helposti nostaa yksikerroksisen puutalon painunutta nurkkaa. Kun nostopiste ja tukipiste ovat mahdollisimman lähellä toisiaan, vipuaminen voi tapahtua ihmisvoimin (paino). Kiilojen asettaja seuraa seinän alalinjasta, milloin nosto on riittävä. Nosto tehtävä varovaisesti vivussa on voimaa (vipuajien paino). Lähellä nostokohtaa olevien ikkunoiden puitteet on otettava pois noston ajaksi ja karmit varustettava vinotuilla, jottei muoto muutu nostettaessa. Kiiloja voi panna myös muualle nostamisen aikana avautuviin kohtiin, joissa on isompia, kantavia vaakapintaisia kiviä.\n13 13 Perustusten syventäminen luonnonkivellä Luonnonkiviperusmuurin luontevin syventämistapa on tehdä se koko perustuksen alueella lamelloituna luonnonkiveä käyttäen. Syventämiskohtia kaivettaessa on tarkkailtava sitä, että perustuksen kivet pysyvät paikoillaan. Kuoppa on ensin tehtävä kapeana perusmuurin alapinnan tasoon jolloin paljastuvien kivien koon ja saumojen mukaan voidaan valita sopiva kuopan laajentamissuunta. Mikäli perustukset on tehty niin pienistä kivistä, ettei perustusten alle voi kaivaa kuoppaa niiden sortumatta, on perustus purettava varovaisesti vaiheittain. Kivet on tällöin ennen purkamista syytä numeroida ja valokuvata korjattava perustuksen kohta, jolloin perusmuurin vanha osa voidaan palauttaa entisen kaltaiseksi. Kun pidetään huolta siitä, että syvennetyn perustusosan yläpinta on samalla korkeudella kuin vanhan perustuksen alapinta, varmistetaan, että vanhan perusmuurin kivet täyttävät jäljelle jäävän tilan. Kiviä voidaan myös tukea perustusten syventämistyön aikana. Jos luonnonkiveä on helposti saatavilla, on perustusten syventäminen syytä tehdä sillä. Syvennetty perustus esim. ~ 500 mm Kivet numeroidaan lamelloinnin mukaisesti vaiheittain. Numeroitu kohta kuvataan ennen purkamista. Perustuksen kohta voidaan purkaa kokonaan ja rakentaa uudelleen. Luonnonkiviperusmuurin syventämisen yhteydessä voidaan luonnollisesti tehdä myös betoniantura. Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa!\n14 14 Perustusten syventäminen teräsbetonilla Työn suorituksessa noudatetaan edellä selostettua lamellontiperiaatetta. Vanha perusmuuri voidaan lunnonkivellä syventämisen tapaan syventää ehjänä säilyttäen tai vaiheittain purkamalla. Kun kuoppa on valmis ja pohja tasattu, valmistetaan kuvan mukainen häkki (verkosta pohja sivut ja yläpinta) 10 mm:n harjateräksestä. Betonivalun pitää olla sivuilla, alla ja päällä 100 mm häkkiä suurempi. Valun pitää olla 100 mm kiviperustusta leveämpi molemmin puolin, jolloin siitä muodostuu uusi leveämpi antura. Toisessa työvaiheessa valua varten tehdään kuoppaan tuettu muotti perusmuurin ulkopinnan ulkopuolelle. Muottilaudoituksen tulee ulottua noin 100 mm kiviperustuksen alapintaa ylemmäksi (painelaatikko; painevalu). Kuopan seinämät toimivat muilta osin muotteina. Valun pitää jäädä kokonaan maan pinnan alapuolelle. Noin metrin levyinen kuoppa. 100 mm 100 mm 100 mm 100 mm 100 mm betonia häkin sivuilla Häkki TW 10 # 150 Betonivalu Valumuotti tuetaan kuopan reunoihin. Muotin reuna n. 100 mm kiviperustuksen alapintaa ylemmäksi (=painelaatikko; painevalu) Betoni K30, koneellinen tärytys Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa!\n15 15 Ankkurointi Kaltevalle kalliopinnalle rakennettu ankkuroimaton luonnonkiviperustus saattaa aikaa myöten liikkua. Auki kaivettujen perustusten anturakivet ankkuroidaan ensiksi kallioon kuvan esittämän periaatteen mukaisesti. Kiviä tuetaan kaivannon reunaan tarvittaessa. Ankkuroinnin jälkeen raivataan kallion pintaa pitkin, perusmuurin läpi, joitakin aukkoja, joihin sijoitetaan ø 200 mm:n viemäriputket muurin taakse mahdollisesti kerääntyvien vesien poisjohtamiseksi. Perustuksen sisään työnnettävä viemäriputken yläpää suojataan suodatinkankaalla, jota tuetaan sen alle pantavalla teräsverkolla. Kierretangon pää jätetään vähän kiven sisään ja suojataan juotosbetonilla. Kun ankkurointi on tehty ja viemäriputket paikoillaan korjataan luonnonkiviperusmuuri tarpeen mukaan. Asiantuntija arvioi, voidaanko tässä esitetyt korjaukset tehdä kerralla koko talon mitalla vai lamelliperiaatteella. Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa! Putken päähän suodatinkangas ja alle tukiverkko Kallion pinta Tila viemäriputkelle pitkin kallion pintaa perusmuurin läpi Reikä kallioon ja anturakiveen 30 mm Ankkurina kierretanko M 20 Ankkurin kiinnitys juotosbetonilla Viemäriputki ø 200 mm\n16 16 Betonimantteli Jos kaltevalla kalliopinnalla oleva, liikkunut luonnonkiviperustus on hajoavassa tilassa, voi olla välttämätöntä tehdä korjaus ns. betonimanttelilla, joka valetaan vähintään 400 mm paksuna suoraan perusmuuria vasten. Mantteli raudoitetaan 10 mm:n häkillä. Tässä ratkaisussa tarvitaan muurin alaosan lävistäviä viemäriputkia, jotta estetään altaiden syntyminen muurin taakse. Manttelin yläpinta kallistetaan perusmuurista poispäin ja se jätetään noin 300 mm tulevaa maanpintaa alemmaksi. Manttelin betoni on K 40 ja valu on tärytettävä koneellisesti. Tartuntoja kivisaumoihin Viemäriputki ø 200 mm 1000 mm Jos kalliossa ei ole riittävää vastapuskupintaa (vaakapintaa) valettavan manttelin kohdalla, on mantteli ankkuroitava TW 16 k 1000 (reikä 24 mm, juotosbetoni) Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa! Betonimanttelin minimipaksuus 400 mm Maanpinta Manttelin kallistettu yläpinta 300 mm 100 mm Häkki Viemäriputki ø 200 mm 500 mm Putken päähän suodatinkangas ja alle tukiverkko Ankkurointi TW 16 k 1000\n17 17 Painuneen kulman nosto ja paalutus Savimaalla olevan luonnonkiviperusmuurille rakennetun hirsitalon painunut nurkka voidaan nostaa ja paaluttaa ns. ruuvipaaluilla, jotka on mahdollista kiertää maapohjaan käsin tai koneella. Ensin tunkataan ja tuetaan talon kulma oikeaan korkeuteen työkohdan molemmin puolin. Tämän jälkeen kaivetaan nurkan perustus auki ja puretaan se. Sitten kierretään ruuvipaalut nurkan molemmin puolin niin syvälle kuin mahdollista ja luotisuorasti pystyyn. Paalut katkaistaan ja varustetaan paaluhatuilla ja valetaan paalujen päähän betonipalkki sivujen 18 ja 19 kuvien mukaisesti. Palkin yläpinnan korko on valittu niin, että nurkkakivi sopii täsmälleen palkin ja hirsinurkan väliin ja että betonipalkki jää noin 20 cm maanpinnan alapuolelle. Betoniperusmuurin kohdalla voidaan noudattaa samoja korjausperiaatteita. Tässä esitetyllä tavalla voidaan paalutus tehdä myös koneellisesti olosuhteista riippuen lyönti tai porapaaluja käyttäen. Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa! Ruuvipaalut Seinän alta nostaminen, vaihe 1 (vaiheet 2 ja 3 sivulla 18) Noston jälkeen nurkka tuetaan esimerkiksi hirren pätkillä seinän alta ja poistetaan tunkit. Paalut kierretään mahdollisimman syvään. Nurkan nostaminen nostopalkin avulla (vaihtoehtoinen tapa). Ikkunanpuitteet otetaan pois ja karmit tuetaan Nostopalkki, muototeräs H 100 A Pituus n mm Nostokohtiin hitsataan terästuet molemmin puolin Tunkki Ruuvipaalu Ruuvipaalu Kuopan syvyys n. 800 mm Tunkki\n18 18 Seinän alta nostaminen, vaihe 2 (vaihe 1 sivulla 17) Paalut katkaistaan viereisen kuvan mukaisesti ja varustetaan paaluhatuilla. Paaluhatut Palkin raudoitus Kuopan seinämiin tuettu palkin muotti. Seinän alta nostaminen, vaihe 3 Betonipalkin kovetuttua pannaan nurkkakivi paikoilleen. Tarvittaessa käytetään lisäksi kivikiiloja. Työnaikainen tuenta poistetaan, nurkan purettu sokkeli ladotaan uudelleen ja paalutuskuoppa täytetään. Betonipalkin raudoitus (esimerkki) TW 8 12 Rengasteräs TW 12 Rengasteräkset 2 x TW 12\n19 19 Betonipalkki sivulta (vrt. Betonipalkin raudoitus, kuva s. 18) Paaluhattu 100 Paaluhattu Jatkettava ruuvipaalu 60 mm Ruuvipaalu ø 60 Ruuvipaalu Betonipalkki päältä 300 Ruuvipaalu Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa! Esimerkki paalutuksen teosta vaiheittain Piipun perustusten vahvistamitarve arvioitava erikseen. Piipun ja palomuurien mahdolliset Ruuvipaalu painumat selvitettävä. Nostettaessa tuettava myös ovikarmit. Jos alapohjaa ei tarvitse purkaa, 1 Betonipalkki voidaan väliseinän kohdalla huoneen nurkkaan tarvittava paalu ruuvata alapohjaan tehtävän aukon läpi\n20 20 Esimerkki painuvan pilariperustuksen korjauksesta kaulusanturalla (betonipilariperustus) Myös pilariperustustalon painunut nurkka voidaan nostaa ja kiilata pilarin ja rungon välistä uuteen asentoon. Jos nurkka painuu vielä kiilaamisen jälkeenkin on ilmeistä, että perusanturan laajuus ei ole riittävä. Tilannetta voidaan korjata kaulusanturalla. Nurkka ei tarvitse väliaikaista tuentaa, koska pilari kaivetaan esiin vain metrin syvyyteen saakka. Tässä oletetaan, että pilari on ulotettu vähintään 1,5 m syvyyteen. Kaivanto Rikkipiikattu pilarin kohta, johon kaulusantura valetaan (kolojen syvyys 10 mm). Työjärjestys 1. Betonipilarin pinta piikataan kaivannon pohjasta ylöspäin 300 mm:n matkalta rikki. Tällä saadaan uudelle anturalle riittävä tartunta pilariin. 2. Kaivannon pohja tasataan ja tiivistetään. Pohjalle tehdään kuopan seiniin tuettu muotti 700 x 700 x 300 -kokoista anturaa varten ja raudoitetaan 12 mm:n harjateräksellä. Maan pinta Vanha perustuspilari min mm Kaulusantura; anturan yläpintaan tehdään riittävät kaadot. Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa! 300 mm 130 mm 100 mm 70 mm Kaulusantura päältä nähtynä Kuvan raudoitus kahtena päällekkäisenä kerroksena, joiden väliin tulee 100 mm betonia. 700 mm 700 mm ø 12 mm Vanha perustuspilari\n21 21 Talon painumisen pysäyttäminen puristuslaatalla (betoniperusmuuri) Luvanvarainen toimenpide, joka edellyttää rakennusinsinöörin suunnitelmaa! Puristuslaatta saattaa sopia painumisen pysäyttämiseen betoniperusmuurillisessa talossa, jossa on käyttämätöntä kellaritilaa tai johon halutaan rakentaa kellaritilaa. Kellarin lattia valetaan tällöin puristuslaattana, joka koko talon pohjaalan kokoisena voi pysäyttää talon painumisen. Perusmuuri piikataan rikki valettavan puristuslaatan kohdalta. Piikkauksen ylälinja, uuden lattiapinnan taso, leikataan kulmahiomakoneella. Työjärjestys 1. Maapohjan oikea korko ja muotoilu 2. Perusmuurin piikkaus puristuslaatan kohdalta 3. Salaojaputket ja murske. Murskeen muotoilu kaarevaksi puristuslaatan alapinnan muotoon 4. Lämmöneristeet murskeen päälle 5. Laatan valu ja raudoitusverkko Maanpinta Kolo 10 mm 1 maks mm 150 mm Betoninen puristuslaatta Hitsattuvalmisverkko (B500K) 8/150 #, 30 mm laatan yläpinnasta. 200 mm 150 mm 200 mm Kaato 1:3 Salaojaputki, kaato 1:100 Murske Solupolystyreenilevy 75 mm Salaojaputki, kaato 1:100 Kaato 1:3\n22 22 Salaojitus, routasuojaus ja maapohjan kuivatus Betonimuuriperustus Ulkoseinä Alapohja Ryömintätila Tuuletusaukko min mm Maan pinta ryömintätilassa Kaato 1: mm ~ 100 mm Multa Savi Betonimuuriperustus Täyttö,kaivuumaata Kaivannon seinämä Mursketta 6-16 mm Kaato maks. 1:3 200 mm Salaojamatto Solupolystyreenilevy 100 mm Salaojaputki, minimi peittosyvyys 800 mm Kaato 1:3 Suodatinkangas n mm Matalaperustus min mm min. 200 mm 100 mm Vettä läpäisemätön maakerros Suodatinkangas Solupolystyreenilevy 100 mm Kaato 1:3 200 mm 100 mm Matalaperustus Vanha salaojasora Salaoja Murske Suodatinkangas Perusmaan yläpinta Kaato 1:10\n23 23 Maapohjan paikallinen kuivatus Rajoitetulla alueella olevan vesiongelman voi poistaa keräilykaivolla ja avoojaan johtavalla tyhjennysputkella. Valumavesiä voi yrittää ohjata avo-ojilla rinteessä talon ohi. Sadevedet on hoidettava pihan kallistuksilla pois keräilykaivon alueelta. Keräilykaivon teko 1. Noin kahden kuution kuoppa 2. Suodatinkangas kuoppaan 3. Tyhjennysputken upotus ja vienti suodatinkankaan läpi kivipesään 4. Täyttäminen luonnonkivillä. Pohjalle, reunoille ja päälle pienempiä kiviä ja ytimeen suuria niin, että kivikoko suurenee vähitellen (pienet kivet eivät saa täyttää seuraavan, vähän suuremman kerroksen kivivälejä) 5. Suodatinkankaan liepeet taitetaan kivitäytön päälle 6. Savikerros kankaan päälle 7. Multakerros Ylärinne Märkä alue. Keräilykaivo Talo Tyhjennysputki Avo-oja Kivipesä keräilykaivona n mm 300 mm 200 mm Multa Savi (ettei kivipesä täyty sadevesillä) Suodatinkangas n mm Pieniä kiviä kivipesän reunoille, jolloin suodatinkangas kestää maanpainetta paremmin. Teräsverkko putken päähän Avo-oja Suodatinkangas lävistyskohdassa tiiviisti kiinni tyhjennysputkeen Tyhjennysputki SO 100\n24 24 Talon erottaminen tiestä avo-ojalla Kun tien pintaa talon vierellä on vähitellen vuosien varrella nostettu, voi tästä koitua vakavia vaurioita talon ulkovuoraukselle ja rungon rakenteille. Myös perustusvauriot ovat mahdollisia. Tällaisessa tilanteessa on talo kaivettava esiin irrottamalla se avo-ojalla tiestä. Ojaan tehdään kaato olosuhteista riippuen keskeltä molempiin päihin tai koko pituudelta vain toiseen päähän kallistettuna. Joissain tilanteissa voi olla pakko järjestää kadot niin, että vedet viedään avo-ojassa tai putkessa läpi ryömintätilan talon toiselle puolelle. Vesikourun voi tehdä saveen painetulla mukulakiveyksellä, nupukivellä tai myös betonikouruna. Luonnonkivi on luonteva reunakivenä. Olosuhteiden mukaan on kourun reunaan pantava kaide tai se on katettava teräsritilällä. Tien pinta Osittainen salaojitus Ylärinne Aina ei ole syytä eikä mahdollistakaan tehdä salaojitusta ympäri talon. Salaojakaivo Salaojaputki Imeytyskaivon periaate Imeytyskaivo Imeytyskaivo Talo Betonirengaskaivo. Imeytyskaivon avulla imeytetään salaojaputken vedet maaperään. Betonikansi 300 mm 200 mm Multa Savi Täyttömaa Putki SO 100 Putken peittosyvyys min. 800 mm Kaivon syvyys n mm Kaivorenkaat ø 600 mm min. 500 mm Murske 6-20 mm Suodatinkangas mm Reikä\n25 Maapohjan kuivatus 25 Allas perustusten vieressä Kalliopinta tai huonosti vettä läpäisevä maalaji ja esimerkiksi betoniperusmuuri voivat pintamaakerrosten alla muodostaa syvennyksen, joka kerää pintavesiä, jotka edelleen kulkeutuvat perustusrakenteen läpi ja vaurioittavat kellarin seinää ja voivat aiheuttaa myös perustusvaurioita. Tällainen kohta on kaivettava kokonaan auki esimerkkikuvien mukaisesti kalliopintaan saakka. Kaivanto täytetään soralla niin, että täytön yläpintaan tehdään talosta pois päin kaato 1:20. Soratäytön päälle suodatinkangas ja savikerros sekä edelleen suodatinkangas ja pintamaakerrokset. Täyttö voidaan tehdä myös pelkästään savella, johon on lisätty kerroksittain kiviä. Esiinkaivettu kallio Loiskekivi Kallion pinta Pintamaakerros Suodatinkangas Suodatinkangas Savi- (savi-hiesu-) kerros mm Soratäyttö, yläpinnassa 1:20 kaato talosta pois päin\n26 26 Perustamisen historiaa Talon sijoituspaikan määräytymisessä ei maaperän laatu ole aina erityisen painava tekijä. Muut tekijät ovat yleensä vaikuttaneet rakennuspaikan tarkemmassa valinnassa. Perustamistapa on valittu maaperän mukaan. Ei kuitenkaan aina. Taloudelliset mahdollisuudet ja rakentajien ammattitaito ovat vaikuttaneet tuntuvasti tehtyihin ratkaisuihin. Varsinaiset perustusrakenteet on Suomessa tehty aina 1900-luvun alkuun saakka käytännössä pelkästään luonnonkivestä. Kivet kerättiin joko luonnosta tai käytettiin rakennuspaikalta louhittuja lohkareita. Luonnonkiviperusmuurit tehtiin pientaloihin yleensä ns. kylmämuureina, kivilatomuksina kiilakiviä käyttäen ilman laastia. Pientaloja on perustettu hyvinkin kevyesti, jopa humuskerrostakin poistamatta, suoraan maan pinnalle. Maan perustamiskelpoisuutta on aikoinaan tutkittu yleensä pliktaamalla, lyömällä maahan maasalkoa eli pliktaustankoa, muutaman metrin mittaista teräväkärkistä rautatankoa. Tanko saattoi olla jatkettava. Kokenut pliktaaja pystyi päättelemään iskun äänestä maapopohjan laadun. Maaperää tutkittiin myös erityisellä maakairalla, joka maanäytteitä ottavana antoi tietoja eri maakerrosten paksuudesta luvun pientaloja rakennettaessa oli tavallista, ettei maapohjaa tutkittu ollenkaan. Pehmeille maapohjille rakennettaessa oli erityisen tärkeää jakaa rakennuksen kuormat mahdollisimman laajasti ja tasaisesti perusmaalle. Painoa voitiin jakaa asettamalla perustuksen anturaksi suuria kivipaasia tai tekemällä sorasta sullomalla jakava kerros perusmuurin alle. Kahdesta ristikkäin ladotusta hirsikerroksesta tehdyllä arinalla voitiin saada talon painoa riittävästi jakava, jäykkä rakenne kiviperustuksen alle. Arinahirsien välit täytettiin yleensä savella. Hirsiarinan jäykkyyttä voitiin lisätä naulaamalla sen päälle tiivis lankutus. Kantavaa maapohjaa jouduttiin huonoissa perustusolosuhteissa hakemaan arinan alle lyödyillä puupaaluilla. Puupaalujen kohdalla rakentajakunta jakautui ja 1900-lukujen vaihteessa märkänä ja kuivattuina lyötävien kannattajiin. Perustusrakentamisen tuntija insinööri V. O. Lille esitti vuosisadan, että paalut piti kuivata ennen maahan lyömistä, koska kuivalla paalulla oli parempi kantokyky kuin märällä. Samoihin aikoihin kehotti saksalainen julkaisu Der gesamten Technik käyttämään tuoreita paaluja. Mainitun julkaisun mukaan\n27 Perustamisen historiaa 27 kuivuneet paalut oli ennen paalutusta liotettava vedessä, etteivät ne paisuisi enää maassa. Kysymys tuoreesta tai kuivasta paalusta ei kuitenkaan paalutuksen varsinaisen tehtävän kannalta ollut tärkeä. Maan sisällä paalut joutuivat kuitenkin täysin vettyneeseen tilaan. Paalujen lyömisen kannalta kuiva paalu oli kestävämpi. Kuoren poistamisen suhteen oltiin yksimielisiä; paalut kuorittiin aina ennen lyöntiä. Maahan lyötäessä kuorimattomien paalujen kuori irtoaa ja pienentää maan ja paalun välistä kitkaa muodostamalla liukkaan putken. Suomessa on puupaaluina käytetty pääasiassa mäntyä. Paalut lyötiin maahan latvapää edellä. Vanhojen ohjeiden mukaan paalujen kärki teroitettiin nelisärmäiseksi ja vahvistettiin ns. reikäraudalla eli kengitettiin. Reikärauta oli noin 5 x 45 mm:n reiällistä lattarautaa. Kengitys tehtiin naulaamalla kaksi reikärautaa tiukasti ristiin paalun teroitetun kärjen yli. Paalut olivat keskimäärin 8 :n tuoreita, suoria mäntyjä, jotka halkeilun välttämiseksi kuorittiin vasta rakennuspaikalla. Paalujen lyöntipää vahvistettiin rautavanteella. Jatkoliitos tehtiin upottamalla jatkettavan ja jatko-osan päitä yhdistämään noin 30 cm pitkä, halkaisijaltaan n. 3 cm:n pyöröteräs. Jotta paalujen päät jatkoksen kohdalla eivät olisi uponneet lyötäessä toisiinsa, pantiin niiden väliin vielä rautalevykiekko, jonka edellä kuvattu pyöröteräs lävisti. Jatkokohta vahvistettiin lisäksi leveällä rautavanteella. Sekä paalun kärjen vahvistamisessa että jatkoliitosten tekemisessä oli käytössä useita eri tapoja. Paalujen päihin valmistettiin esimerkiksi valamalla rautaisia suojakärkiä ja jatkoksia varten tehtiin naulausrei`ityksellä varustettuja rautasylintereitä. Paalujatkoksia tehtiin myös pelkkää puoliloveusta ja naulausta käyttäen. Tällainen liitos ei luonnollisesti ollut kovin vahva. Paaluja lyötiin 1910-luvulle saakka pelkästään miesvoimin vedettävällä paaluraanalla. Maaseudulla miesvoimaa käytettiin laajasti ja pitkään vielä tämänkin jälkeen. Paaluraanassa eli vetojuntassa käytettiin maan laadusta riippuen kg:n junttaluotia eli heijaria. Raskaimpia luoteja käytettäessä voi ylösvetäjinä olla kymmenkunta miestä. Luodin ylösnosto saattoi tapahtua myös taljan avulla ns. vintturijuntilla. Ennen ensimmäistä maailmansotaa yleistyi kaupunkien rakentamisessa höyryjuntan käyttö. Vähän myöhemmin tuli mukaan sähköjuntta. Junttauskoneet nopeuttivat huomattavasti rakentamisen hidasta perustamistyötä, ns. monttuvaihetta.\n28 28 Perustamisen historiaa Paalut lyötiin kantavaan maapohjaan tai kallioon saakka tai käytettiin tiheää hankaus- eli kitkapaalutusta. Paalutuksen syvyys riippui tietysti maapohjan laadusta ja rakennuksen painosta. Puupaalutus, jonka päälle rakennettiin hirsiarina oli lyötävä suoriin riveihin, jotta arinan alimmat, muurin suuntaiset hirret voitiin loveta paalujen päihin. Kun koko paalutus oli tehty suoritettiin vielä jälkipaalutus, jossa jokaista paalua lyötiin vielä uudelleen riittävään syvyyteen. Jälkipaalutus oli tarpeen koska aina uutta paalua lyötäessä jo valmiiksi lyödyt viereiset paalut saattoivat ympäröivän maan puristuessa nousta. Kun jälkipaalutus oli tehty paalujen päät katkaistiin samaan tasoon, noin puoli metriä pohjaveden pinnan alapuolelta. Puinen rusti eli hirsiarina oli käytössä paalutuksen yhteydessä 1900-luvun alkuun saakka. Helsingin keskustan alueella on puupaaluille perustettuja rakennuksia noin 90, joista viimeisin, Kansallisteatterin lisärakennus, tehtiin niinkin myöhään kuin vuonna Turussa puupaaluille perustettuja rakennuksia on noin 400 ja Tukholmassa noin 500. Perustustöissä maankaivuu suoritettiin yleisesti pelkkänä lapiotyönä 1910-luvun loppupuolelle saakka. Kerrostalojen syvästä perustuskuopasta, montusta eli haudasta nostettiin maat puulavoista rakennetuilta portailta toiselle lapiolla heittelemällä. Ennen kaivinkoneen ilmestymistä työmaalle helpotettiin monttuvaihetta höyrykoneen voimalla toimivalla nostolavalla, johon alhaalla kasattiin maat miesvoimin lapioilla luvun alussa alkoi hevosten rinnalle maansiirtotöihin tulla kuormaautoja luvulla tehtiin tarvittavat louhintatyöt yleensä talvella koska pakkasesta ei näissä töissä ollut haittaa. Rakentaminen saattoi tapahtua lähes ympärivuotisena. Louhinnassa käytettiin ruutia 1800-luvun lopulle saakka. Ruuti rikkoi kallion suuriksi lohkareiksi, joita piti vielä räjäytellä pienemmiksi, jotta siirtely ja poiskuljetus olisi ollut hevospeleillä mahdollista. Ruuti lohkaisee, dynamiitti särkee pieneksi kirjoitti Akseli W. Malmi vuonna Toisaalta hänen julkaisemansa rakennusoppaan mukaan tarvittiin perustusten rakentamisessa paljon myös suurta lohkokiveä. Ruotsalainen kemisti Alfred Nobel ( ) keksi vuonna 1867, että typpihapon ja glyserolin reaktiossa muodostuvaa herkästi räjähtävää ainetta, glyseryylitrinitraattia, voi käyttää räjähdysaineena (Nobels Extradynamit). Suo-\n29 Perustamisen historiaa 29 messa siirryttiin tämän dynamiitti-nimisenä teolliseksi tuotteeksi jalostetun räjähdysaineen käyttöön vuonna 1894 kun Suomen Forsiitti Dynamiitti Osakeyhtiö aloitti Hankoniemellä sen valmistuksen. Dynamiitti oli ruutia huomattavasti tehokkaampaa ja rikkoi lisäksi kallion pienemmiksi lohkareiksi. Ensimmäiseen maailmansotaan saakka tehtiin panostusreiät käsityönä lekalla ja teräskangella. Sähkökäyttöistä poraa kokeiltiin vuonna 1910 Helsingissä Maurinkatu 4:n työmaalla ja todettiin yhden miehen pääsevän sen avulla samaan päivätulokseen kuin kymmenen käsinhakkaavaa. Kun talojen kerrosmäärät lisääntyivät kaupungeissa ja kivien liikutteluun oli käytettävissä konevoimaa, kasvoi myös perusmuurien anturakivien koko. Vuosisadan vaihteessa edellytettiin näiltä pohjakiviltä vähintään kahden metrin pituutta. Kantavalle maapohjalle perustettaessa tasattiin peruskaivannon pohja, siihen juntattiin käsijuntalla tiukka kivikerros, kivisullos, ns. tasauskivet, jonka päälle rakennettiin varsinainen perusmuuri. Perusmuurin tuli olla alapäästään tuntuvasti päälle rakennettavaa tiiliseinää paksumpi. Tämän kiviarina- eli kivirustiperustuksen rinnalle tuli 1800-luvun loppupuolella sora-arina. Siinä sullotun kiven tilalla käytettiin routarajan alapuolelle ulottuvaa tiiviiksi sullottua soratäyttöä. Myöhemmin tuli edellisen rinnalle myös sepeliarina, joka tehtiin cm:n paksuisena kerroksena rakennuksen painosta ja maapohjan laadusta riippuen. Sora- ja sepeliarinat tiivistettiin sullomalla vettä apuna käyttäen. Kun arina ulottui pohjaveden alapuolelle ei soraa voitu käyttää, varsinkaan jos pohjaveden korkeus oli vaihteleva, koska pohjavesi olisi huuhtonut hienoimman kiviaineksen pois sorakerroksesta, joka näin tiivistyisi, puristuisi kokoon ja aiheuttaisi rakennuksen painumisen ja 1900-luvun taitteessa alkoi betoni tulla mukaan talonrakennukseen, ensin perustuksiin anturoina ja pian myös välipohjina ja paaluina. Betoni ja rautabetoni toivat perustusrakenteisiin kokonaan uudenlaisia ratkaisuja luvulle tultaessa betoni oli lähes kokonaan syrjäyttänyt hirsiarinan. Betonirusti eli sementti-iskosarina valettiin noin cm:n paksuisena yhtenäisenä laattana puupaalujen päälle. Kalliin betonin (sementin) menekkiä vähennettiin panemalla kivenlohkareita valuun. Betoniarinat (anturat) tehtiin pitkään


Vara-Paavi1 14. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 08.54 #2587\nLuulen, ettet ihan saanut kiinni mitÃ¤ tarkoitin:\nPre-korona Sammon vakuutustoiminnan pÃ¤Ã¤omavaade on 90 rahaa ja sijoitustoiminnan 10 rahaa. Sampolla on oltava siis regulaation mukaan 100 rahaa omaa pÃ¤Ã¤omaa annettuja vakuutuksia ja sijoitusriskejÃ¤ vastaan. Totta kai Sampo haluaa pitÃ¤Ã¤ pienen marginaalin vaatimukseen, sanotaan vaikka ettÃ¤ Sampo on mÃ¤Ã¤rittÃ¤nyt haluavansa olla 20 % yli vaaditun, eli oman pÃ¤Ã¤oman mÃ¤Ã¤rÃ¤ on 120. TÃ¤mÃ¤ on vakuutusyhtiÃ¶llÃ¤ melkeimpÃ¤ kokonaan sijoitussalkkuna. En ole perehtynyt Sampon allokaatioon, mutta sanotaan vaikka ettÃ¤ 20 % tuosta 120:sta on osakkeissa ja loput korkosijoituksissa. Sitten tulee Korona, osakkeet dippaa 20 %, korkosijoitukset 10 % ja sijoitusten volatiliteetti kasvaa. Post Korona:\nVakuutustoiminnan pÃ¤Ã¤omavaade 90 (ei koronavaikutusta), sijoitustoiminnan 8 (sijoitusten arvojen lasku ja volatiliteetin nousu toimivat tÃ¤ssÃ¤ eri suuntaan, mutta arvon pudotus tod. nÃ¤k. isompi, oletan). Kokonaisuudessaan siis 98, ja 20 % bufferin kanssa 117,8.\nSijoitussalkun arvo dipin jÃ¤lkeen: 120*[(20%*80%)+(80%*90%)]= 105,6\nTÃ¤llÃ¶in Sampon on siis hieman yli lain vaatiman, mutta huomattavasti alle tavoittelemansa pÃ¤Ã¤omasuhteen, jonka vuoksi riskiÃ¤ ei ainakaan sijoituksissa voida lisÃ¤tÃ¤.\n@Sauli_Vilen tai pÃ¤tevÃ¤t foorumilaiset varmaan korjaa, jos meikÃ¤lÃ¤isen ajatus ja ymmÃ¤rrys vakavaraisuusvaatimuksista on harhainen.\nKunhalvallasaa 14. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 08.58 #2588\nVastaan vaan nopeasti kun en kuulu pÃ¤teviin foorumilaisiin.\nYmmÃ¤rryksesi vakavaraisuusvaatimuksesta on oikea, mutta sinuna perehtyisin tarkemmin Sammon allokaatioon ja vapaisiin pÃ¤Ã¤omiin. Regulaatio ei yksin ohjaa Sampo-konsernin sijoitustoimintaa.\nVara-Paavi1 14. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 09.13 #2589\nIhanan passiivisaggressiivinen vastaus. Tutustuin allokaatioon, ja se oli itseasiassa hÃ¤mmÃ¤styttÃ¤vÃ¤n lÃ¤hellÃ¤ hatusta heittÃ¤mÃ¤Ã¤ni yksinkertaistettua jakoa. EnkÃ¤ myÃ¶skÃ¤Ã¤n missÃ¤Ã¤n vÃ¤ittÃ¤nyt, ettÃ¤ regulaatio yksin ohjaa Sampo-konsernin sijoitustoimintaa, vaan heitin ilmoille spekulaation siitÃ¤, miksi Sampo ei ottanut niin paljon riskiÃ¤ kuin ex-post olisi ollut jÃ¤rkevÃ¤Ã¤. Arvelen, ettÃ¤ epÃ¤normaaleissa markkinaolosuhteissa salkunhoitajien varmasti herÃ¤nnyt â€œbuy-the-dip-mielialaâ€� on saattanut joutua taistelemaan sisÃ¤isen riskienhallinnan kanssa, eikÃ¤ lopulta â€œuskallettuâ€� ottaa sellaista mÃ¤Ã¤rÃ¤Ã¤ riskiÃ¤, kun olisi ollut jÃ¤rkevÃ¤Ã¤.\nToki voi olla, ettÃ¤ olet oikeassa ja Sampon salkunhoitajat olisi syytÃ¤ vaihtaa. Kuka tietÃ¤Ã¤?\nKunhalvallasaa 14. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 09.20 #2590\nNo jos katsotaan viimeistÃ¤ vaikka kolmea vuotta, niin kyllÃ¤ Sammon sijoitusosaston ikkunaa voisi avata ja hiukan tuulettaa, siis ihan kuten sanoit.\nRaikasta ilmaa sisÃ¤Ã¤n ja uutta kohti. Samasta ikkunanraosta voisi heittÃ¤Ã¤ Nordeaa ulos, kun ei siitÃ¤ nyt ainakaan lyhyellÃ¤ aikavÃ¤lillÃ¤ irtoa sellaisia tuottoja, mitÃ¤ Sampo pÃ¤Ã¤omiltaan itse edellyttÃ¤Ã¤.\nMutta Nordea ei ole yksin syy Sammon vain kohtalaiseen perfomointiin.\nToivon Sammon osakkeenomistajana parempaa tulevaisuutta, luottoa yhtiÃ¶Ã¶n on jÃ¤ljellÃ¤ vaikka kesÃ¤ jo meni.\nN.K 14. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 13.43 #2591\nMistÃ¤hÃ¤n tÃ¤Ã¤llÃ¤ nyt oikein puhutaan?\nTotta kai Sampo haluaa pitÃ¤Ã¤ pienen marginaalin vaatimukseen, sanotaan vaikka ettÃ¤ Sampo on mÃ¤Ã¤rittÃ¤nyt haluavansa olla 20 % yli vaaditun, eli oman pÃ¤Ã¤oman mÃ¤Ã¤rÃ¤ on 120.\nSampo haluaa pitÃ¤Ã¤ pÃ¤Ã¤omapuskurit, n. 150%+ vaadittuun nÃ¤hden ( Solvenssi II )\nKysyin aikaisemmin ketjussa, miten nÃ¤mÃ¤ pÃ¤Ã¤omavaatimukset muodostuu: TÃ¤ssÃ¤ Saulin/Matiaksen vastaus\nMistÃ¤ Sammon omavaraisuus ja pÃ¤Ã¤omavaatimukset muodostuvat ja miten?\nEsimerkiksi jos Nordean kurssi laskee -> Sammon vaatimukset nousee - mistÃ¤ tÃ¤mÃ¤ johtuu? Nouseeko nÃ¤mÃ¤ â€˜varauksetâ€™ kun on sijoitettu tuohon NFH? (Norwegian Finans Holdings)\nElikkÃ¤s, Korona dippi on varmasti ollut aika hankala paikka arvioitavaksi, kun Nordea ja Sammon oma vakavaraisuus laski, oli aika vaikeaa tehdÃ¤ peliliikkeitÃ¤ ( kiitos 100% osinko payout ). Nallekin totesi YhtiÃ¶kokouksen videolla, ettÃ¤ koronadipin toipuminen oli liian jyrkkÃ¤ Sammon kokoiselle pelurille, ettÃ¤ olisi kerennyt jotain isompia liikkeitÃ¤ tehdÃ¤. ( Maaliskuun aikana Sammon sijoitus-salkku -1,5mrjdâ‚¬ )\nVideolla Nalle myÃ¶s sanoi, ettÃ¤ jotain pieniÃ¤ sijoituksia ovat tehneet. ( "Tuloksia tulemme nÃ¤kemÃ¤Ã¤n lÃ¤hikuukausina ja vuosina " - LiekÃ¶ Hastingsista ollut tÃ¤llÃ¶in puhe )\nEnkÃ¤ myÃ¶skÃ¤Ã¤n missÃ¤Ã¤n vÃ¤ittÃ¤nyt, ettÃ¤ regulaatio yksin ohjaa Sampo-konsernin sijoitustoimintaa, vaan heitin ilmoille spekulaation siitÃ¤, miksi Sampo ei ottanut niin paljon riskiÃ¤ kuin ex-post olisi ollut jÃ¤rkevÃ¤Ã¤. Arvelen, ettÃ¤ epÃ¤normaaleissa markkinaolosuhteissa salkunhoitajien varmasti herÃ¤nnyt â€œbuy-the-dip-mielialaâ€� on saattanut joutua taistelemaan sisÃ¤isen riskienhallinnan kanssa, eikÃ¤ lopulta â€œuskallettuâ€� ottaa sellaista mÃ¤Ã¤rÃ¤Ã¤ riskiÃ¤, kun olisi ollut jÃ¤rkevÃ¤Ã¤.\nKuten yllÃ¤ sanoin, ei Sammolla ollut pelimerkkejÃ¤/aikaa isoihin liikkeisiin. Sampo ei myÃ¶skÃ¤Ã¤n kommentoi heidÃ¤n tavallista sijoitustoimintaansa ( esim. osakkeet ). EikÃ¤ silloin tiedetty, ettÃ¤ pÃ¶rssit tekee V-muodon - jÃ¤lkikÃ¤teen helppo aina huudella.\nHastingsista varmaan tuolloin kÃ¤ytiin keskusteluja, ja tÃ¤mÃ¤kinhÃ¤n rahoitettiin osittain hybridillÃ¤.\nNo jos katsotaan viimeistÃ¤ vaikka kolmea vuotta, niin kyllÃ¤ Sammon sijoitusosaston ikkunaa voisi avata ja hiukan tuulettaa\nEn todellakaan ole sitÃ¤ mieltÃ¤, ettÃ¤ esim. Sammon sijoitusjohtaja pitÃ¤isi pistÃ¤Ã¤ vaihtoon, herran jumala sentÃ¤Ã¤s\nKunhalvallasaa 14. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 15.33 #2592\n( kiitos 100% osinko payout )\nTÃ¤stÃ¤ tÃ¤Ã¤llÃ¤ puhuttiinâ€¦\nVara-Paavi1 15. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 06.00 #2593\nN.K nÃ¤yttÃ¤isit siis olevan samoilla linjoilla mun alkuperÃ¤isen ajatuksen kanssa: Vakavaraisuusvaatimukset osittain ohjasivat / rajoittivat sijoituspÃ¤Ã¤tÃ¶ksiÃ¤ rajussa dipissÃ¤. Tuo esimerkkihÃ¤n oli nyt sen enempÃ¤Ã¤ tutkimatta hatusta heitetyillÃ¤ luvuilla rakennettu rautalankamalli havainnollistamaan sitÃ¤, miksi rajut myllerrykset aiheuttavat â€œepÃ¤optimaalisenâ€� sijoitustilanteen vakuutusyhtiÃ¶ille.\nJos tarkoituksesi oli kumota/haastaa jotain esittÃ¤miÃ¤ni ajatuksia, niin se meni nyt yli hilseen meikÃ¤lÃ¤iseltÃ¤\nHyeena 16. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 16.07 #2594\nKysÃ¤isin Antti Saarelta op-sijoitustutkassa milloin ja miten sampo irtautuu nordeasta. vastasi: ei tapahdu vÃ¤hÃ¤Ã¤n aikaan (2-3 vuotta?). ei voi myydÃ¤ laitaan pÃ¶rssissÃ¤ koska omistus niin iso jolloin kurssi laskisi spekuloinnin vuoksi. paras tapa olisi hÃ¤nen mukaan jakaa nordean osakkeet osinkoina sammon osakkeenomistajille.\nTorniojaws 16. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 16.13 #2595\nparas tapa olisi hÃ¤nen mukaan jakaa nordean osakkeet osinkoina sammon osakkeenomistajille.\nNÃ¤inhÃ¤n tekivÃ¤tkin tuossa joku vuosi sitten. Oliko se nyt 1 Nordean osake per 10 Sammon osaketta?\n8.8.2019 ja tosiaan 1 Nordea per 10 Sampoa.\nAston_Livingstone 16. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 17.24 #2596\nKaikkea osakkeita eivÃ¤t kÃ¤ytÃ¤nnÃ¶ssÃ¤ voisi silti jakaa osakkeenomistajille vakavaraisuusvaatimusten takia. Sauli on tÃ¤stÃ¤ kommentoinut tÃ¤hÃ¤n ketjuun pariin kertaan.\n(Jopa minÃ¤kin olen jo jotain oppinut Sammosta tÃ¤ssÃ¤ keskustellessa )\nHyeena 19. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 13.17 #2597\nNordean analyytikot uskovat, ettÃ¤ Hastings on sillan avaus UK-markkinaan. HeidÃ¤n mukaan Sampo saattaa ostaa More Than yhtiÃ¶n (5,3% (2018) automarkkina 500 milj Â£ lv) sekÃ¤ esure yhtiÃ¶n (5,5% (2018) automarkkina 771 milj Â£ lv). jos valuaatio on Hastings luokkaa niin hinta-arvio lienee 1,8 miljardia Â£. He uskovat, ettÃ¤ nÃ¤mÃ¤ lÃ¤htevÃ¤t liikkeelle Hastingsin clousauksen jÃ¤lkeen. Sampo todnÃ¤k myynee finanssisijoituksiaan ja laskee liikkeelle jotain tier hykkyrÃ¶itÃ¤. firma on erittÃ¤in mielenkiintoisessa muutoksessa.\nOstiko Sampo usa:n teknologia-osakkeita korona romahduksessa? Nalle sanoi, hallituksen virtuaalikokouksessa, ettÃ¤ sampo liikutti muutamaa 100 milli â‚¬. ja tÃ¤nÃ¤Ã¤n taloussanoman haastattelussa: "Wahlroos sanoo olleensa kollegoidensa kanssa â€�hieman keskimÃ¤Ã¤rÃ¤istÃ¤ parempiaâ€� epÃ¤tavallisen makroriskin ottamisessa.\nTÃ¤llÃ¤ hÃ¤n tarkoittaa sitÃ¤, ettÃ¤ tunnistaa markkinoiden hetkellisen epÃ¤tasapainotilan, jossa kokonaisen saatavaluokan odotettavissa oleva tuotto on normaalia korkeampi verrattuna sen riskitasoon.\nEsimerkkeinÃ¤ Wahlroos mainitsee kullan hinnan vuonna 2003, yrityslainat finanssikriisisyksynÃ¤ 2008, osakkeet kevÃ¤Ã¤llÃ¤ 2009 sekÃ¤ dollari/euro-valuuttaparin vuonna 2014.\nTÃ¤mÃ¤n vuoden alussa tÃ¤llainen sijoituskohde on â€�ehkÃ¤â€� ollut Wahlroosin mukaan teknologiaosakkeet.\nUskomalla tulevaisuuteen tai tarjoamalla likviditeettiÃ¤ voi tehdÃ¤ rahaa silloinkin, kun tilanne vaikuttaa toivottomalta, Wahlroos sanoo."\nken elÃ¤Ã¤ se nÃ¤kee\nKunhalvallasaa 20. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 15.46 #2598\nWahlroos kyllÃ¤kin sanoi oliko ykkÃ¶saamussa, ettÃ¤ koronamonttu tuli hiukan silmille, eivÃ¤tkÃ¤ Oikein Sammossa ehtineet tehdÃ¤ mitÃ¤Ã¤n merkittÃ¤vÃ¤Ã¤.\nOtinkin esiin hiljattain Sammon vaatimattomat sijoitustuotot, toivotaan ettÃ¤ Sammon Q3 ja Q4 tuottavat positiivisen yllÃ¤tyksenâ€¦ olisi korkea aikaâ€¦\nKunhalvallasaa 20. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 17.57 #2599\nAina kun Nordea mainitaan niin koskettaa myÃ¶s Sampoaâ€¦\nMOT-toimittaja YleltÃ¤ jo oli uutisissa hekumoimaan asialla\nUusi tietovuoto: Suomen valtion kaivoskumppanista lukuisia...\nPankit raportoivat Terrafamesta kolmanneksen omistavan Trafiguran epÃ¤ilyttÃ¤vÃ¤stÃ¤ rahaliikenteestÃ¤ rahanpesua valvovalle yhdysvaltalaisviranomaiselle.\nLaryy 21. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 08.49 #2600\nEikÃ¶s ne voi jos jakaa osinkoina vain Nordea osakkeita (ei rahaa ollenkaan) ja kÃ¤yttÃ¤Ã¤ muutaman vuoden aikaa?\nTomiP 22. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 05.23 #2601\nIfin Suomen organisaatiossa suunnitteilla muutoksia | If Vakuutus\nIfin Suomen organisaation neljÃ¤ssÃ¤ toiminnossa on aloitettu yhteistoimintaneuvottelut.\nNeuvotteluiden piirissÃ¤ on 173 henkilÃ¶Ã¤ ja toimintojen uudelleenorganisoinnin takia henkilÃ¶stÃ¶n mÃ¤Ã¤rÃ¤ voi vÃ¤hentyÃ¤ enintÃ¤Ã¤n 24 henkilÃ¶llÃ¤. Ensisijaisena vaihtoehtona on lÃ¶ytÃ¤Ã¤ neuvotteluiden piirissÃ¤ oleville muuta tyÃ¶tÃ¤ IfistÃ¤. Ifin palveluksessa on Suomessa noin 1800 henkilÃ¶Ã¤.\nEdit: tiedotteen julkaisu ajankohta 18.9.2020\nKunhalvallasaa 22. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 06.11 #2602\nNiin yleensÃ¤ kun on YT:t ja ilmoitetaan tuo vÃ¤hennettÃ¤vien mahdollinen mÃ¤Ã¤rÃ¤, niin se on jo etukÃ¤teen tietenkin pÃ¤Ã¤tetty et noin on, enÃ¤Ã¤ nimet puuttuu, tai niistÃ¤kin on alustava lista jo olemassaâ€¦\nYT menettely on lÃ¤hinnÃ¤ kesÃ¤teattria, maallikot nÃ¤ytteleeâ€¦\nEhkÃ¤ If vois ottaa â€œserkustaanâ€� Nordeasta oppia ja laittaa rekrykiellon pÃ¤Ã¤lle, jÃ¤tetÃ¤Ã¤n rekryÃ¤mÃ¤ttÃ¤ johtajien kaverit naapurifirmasta, nÃ¤in luonnollisesti vÃ¤ki vÃ¤henee aika kovaa vauhtia.\nPari vuotta kun on etuovi kiinni, niin ei ole liikaa resurssia. Nordealla tÃ¤mÃ¤ on toiminut, heidÃ¤n liikekulut laski komeasti Q2, kuten taisi myÃ¶s IfillÃ¤ tapahtuaâ€¦\nNo ammattitaitoisille vakuutusihmisille lienee tyÃ¶paikkoja, ei kait tuossa nyt kannata kenenkÃ¤Ã¤n synkkyyteen vajota, LÃ¤hiTapiolaan vaan ja pyytÃ¤Ã¤ 500e lisÃ¤Ã¤ liksaaâ€¦\nVerneri_Pulkkinen 22. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 06.30 #2603\nSammon IR blogissa juttua, miten bondien liikkeellelasku tapahtuu.\nMiksi sijoittaa Sampoon? IR-blogi esittelee Sampoa sijoituskohteena ja tarjoaa tietoa konsernin liiketoiminnoista ja markkinoista.\nTodella selkokielellÃ¤ kirjoitettu. Lukusuositus!\nDon_Jari 24. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 08.05 #2604\nOP:n aamukatsauksen mukaan Sammon rakenne on aiempaa sekavampi ja muista kuin vakuutusbisneksestÃ¤ tulisi luopua\nIMG_20200924_103638720Ã—923 236 KB\nWelkin 24. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 14.10 #2605\nHankala olla eri mieltÃ¤. Sampo on aika erikoisessa vÃ¤litilassa. Tuollaisena itse mitÃ¤Ã¤n tuottamattomana meta-yrityksenÃ¤ osinkotarina toi selvyyttÃ¤ kun omistukset olivat tyÃ¶kaluja omistaja-arvon luomiseen ja niitÃ¤ sopi vaihtaa tilanteiden elÃ¤essÃ¤ sopivammiksi. Nyt ollaan matkalla vakuutuskonserniksi ja samalla luovutaan pohjoismaisuudesta ja painotetaan omistajaohjaavaa pÃ¤Ã¤omasijoittajuutta tilanteessa missÃ¤ Nordean osalta projekti on vielÃ¤ vahvasti vaiheessa eikÃ¤ nykyinen johtokaan oikein ole ehtinyt vakiintumaan. VÃ¤hÃ¤n koronaa pÃ¤Ã¤lle ja sijoittajan kannalta selkiyttÃ¤viÃ¤ tekijÃ¶itÃ¤ ovat lÃ¤hinnÃ¤ mittakaava ja joku Nalle hoitaa -hybris. Ihan kiinnostavaa mutta hyvin, hyvin sekavaa.\nturskansaalistaja 24. Syyskuu[ta] 2020, [klo] 14.34 #2606\nItse en oikein ymmÃ¤rtÃ¤nyt ettÃ¤ mitÃ¤ sekavaa Sammon touhuissa on tÃ¤llÃ¤ hetkellÃ¤? EikÃ¶s ne ihan selkeesti pyri vakuutusbisneksen suuntaan koko ajan, eihÃ¤n see nyt herranjumala nappia painamalla vaan tapahdu.\nJa vaikka Sammolla on tÃ¤llÃ¤ hetkellÃ¤ ties mitÃ¤ Nordeoita ja kaikennÃ¤kÃ¶isiÃ¤ sijoituksia ties minne niin tuskin he nyt alkavat niitÃ¤ tuosta noin vaan myymÃ¤Ã¤n, veikkaisin ettÃ¤ vuoden parin pÃ¤Ã¤stÃ¤ jos/kun ajat paranee niin sitten alkaa tapahtumaan enemmÃ¤n.EihÃ¤n sitÃ¤ osakesijoittajatkaan myy osakkeitaan paskaan hintaan, eihÃ¤n?


Kuinka puhdistaa seepia - TEEMAT - 2022\nKuinka puhdistaa seepia: selitämme miten seepia puhdistetaanyksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla. Sakset ja paljon herkkuja ovat riittävät, jotta ne eivät rikkoa “seepian mustepussia”.\nJos mietitmiten seepia puhdistetaantiedä, että tämän toimenpiteen aikana löydät itsellesi "kaksi arvokasta materiaalia",seepian mustejaseepian luu. Molempia käytetään eri aloilla. Jos et ole erityisen utelias henkilö, ohita kaksi alustavaa kappaletta ja siirry suoraan neljänteen kappaleeseen miten seepia puhdistetaan.\n1. Seepian muste\nSuoliston välissäseepialäpipainopakkaus sisältää mustaa nestettä. Tämä neste vapautuu pussistaan ja dispergoidaan erityisestä sifonista tulevan vesisuihkun avulla. musta seepianestesillä on tämä tunnusomainen väri, koska siinä on runsaasti… melaniinia.\nYhdellä kertaaseepian mustekäytettiin musteena (yhdessä kalmari sinisen), tänään,seepian mustesitä käytetään laajalti keittiössä. Kun olet uuttanut, voit säilyttää kalmarimustaa jääkaapin kylmimmässä osassa, jotta voit valmistaa hyvän risotton kalmari-musteella tai värittää tuoretta kotitekoista pastaa.\n2. Seepian luu\nSisäänpuhdista seepiahuomaat joutuvan poimimaan seepian luun, todellisuudessa se, mitä me kutsumme "seepian luuksi", on sisäinen kuori. Tämä kuori on kalkkipitoinen ja koostuu 80 - 85% kalsiumkarbonaatista ja fosfaateista. Kuivattuina sitä käytetään vankeudessa kasvatettujen lintujen ravintolisänä, erityisesti munantuotannon ja parittelun aikana.\n3. Ero seepian ja kalmarin välillä\nKalmari ja seepia ovat molemmat erittäin suosittuja pääjalkaisia italialaisessa keittiössä. Jäätelö, jonka markkinoilta löydämme jäädytetystä, tulee yleensä Atlantilta, ja jos menet luotettavan kalakauppias luoksesi, ostat todennäköisestiseepiaVälimeren alueella.\nSupermarketista löytämäsi kalmari voi tulla eri alueilta: Pohjanmerestä Afrikan länsirannikolle sitä kalastetaan myös Välimerellä.\nKuinka erottaa kalmari seepiasta?\nNämä kaksi eläintä ovat hyvin erilaisia ja helppo erottaa.\nSeepialla on soikea muoto, siinä on 10 lonkeroa, kuten kalmari (myös seepialla on kaksi pidempää lonkeroa), mutta siinä on litistetty keskiluu ja suuri vesikkeli, joka sisältää "seepian mustetta".\nKalmarilla on pitkänomainen runko. Seepian tapaan sillä on 10 lonkeroa, joista kaksi ovat pidempiä. Sivuttaiset evät saavuttavat yli puolet pussista, kun taas seepialla ei ole sivuttaisia eviä.\n4. Seepian puhdistaminen\nTässä olemme vihdoin artikkelin keskeisessä kysymyksessä.Kuinka seepia puhdistetaan?Ensinnäkin, tee se suurella leikkuulaudalla ja käytä käsineitä. Tällä tavoin et pääse kynsiin, jotka on levitetty seepian sisäpuolelle, joka ei tarkalleen tuoksu hyvältä!\nLaita käsineet päälle ja aseta puhdistettava seepia leikkuulaudalle\nLeikkaa seepia saksilla leikkaamalla vatsan puoli pituussuunnassa.\nPoista lonkerot ja sisäosat.\nErota suolet lonkeroista ja poista musta läpipainopakkaus varovasti.\nKun lonkerot ja sisäosat on poistettu, pidä seepiat auki salkkuille ja leikkaa luun poistamiseksi.\nPoista iho takaa.\nOta lonkeron osa ja poista silmät ja nokka, jotka on asetettu keskialueelle.\nPese lonkerot ja loput seepiat.\nJos aiot tallentaa sen muille resepteille, pese seepian musterakko ja aseta se heti jääkaapin kylmimmälle alueelle.\nSeepian mustetta sisältävä pussi voidaan sijoittaa sivuun ja käyttää muihin resepteihin, seepian musteen virtsarakko sijoitetaan muiden suolien kanssa, mutta se on helppo erottaa, koska sillä on enemmän ruskea väri. Jos katkaisit tämän pussin myös viillon aikana, päädyt seepian kanssa, joka on kokonaan mustalla tahralla, joten huuhtele se nopeasti juoksevan veden alla ja jatka toimintaa edellisten ohjeiden mukaisesti. miten seepia puhdistetaan.\n5. Seepian musteen käyttäminen\nSeepian muste on ennen käyttöä käytettävä erittäin tiukan meshsiivilän läpi, jotta voit poistaa mahdolliset hiekkajäämät.\nMuista ostaatuoretta seepiaa, varsinkin jos aiot käyttää sen mustaa nestettä. Jos et aio käyttää nestettä kovin tiukasti, sinun kannattaa pitää se pakastimessa. Kyllä, seulottu musta neste voidaan säilyttää pakastimessa.\nKuinka käyttää sitä? Risottoihin tai keittojen ja kalakastikkeiden maustamiseen, tuoreen kotitekoisen pastan värjäämiseen tai majoneesipohjaisen kastikkeen valmistamiseen äyriäisten, kalan kanssa tai tuffuissa käytettäväksi äyriäissalaattien rikastamiseen. Kalmari-musteella varustetut spagetit sopivat täydellisesti valkoisen merikastikkeen kastikkeeseen!\nVideo: Kaasuläppäkotelon puhdistus. AUTODOC (Saattaa 2022).\nCopyright 2022 \_ Kuinka puhdistaa seepia...


Jazzrytmit | Nils Landgren with Janis Siegel\nNils Landgren with Janis Siegel - Some Other Time - A Tribute to Leonard Bernstein\nACT Music ACT 9813-2\nRuotsalainen “punapasunisti” Nils Landgren tunnetaan ensikädessä reippaasti hengittävän Funk-musiikin tekijänä oman Funk Unit -yhtyeensä kera. Siksi viime vuoden tammikuussa ilmestynyt Some Other Time –A Tribute to Leonard Bernstein on hieman yllättävä julkaisu tältä sopivasti samoihin aikoihin 60-vuotispäiviään viettäneeltä muusikolta.\nNils Landgren on julkaissut vuosien saatossa lähes 30 äänitettä saksalaiselle ACT Music -levy-yhtiölle, joten hänet voidaan hyvällä syyllä luokitella vakituiseksi ACT-artistiksi. Ehkäpä juuri siksi ja yhdistettynä hänen 60-vuotisjuhlansa samaan hetkeen ACT-pomo Siggi Loch tarjosi hänelle tällaista projektia toteutettavaksi. Landgren oli tästä hieman itsekin yllättynyt.\n– Leonard Bernsteinin tuotanto on kokonaisuudessaan varsinainen musiikin aarrearkku, minkä parissa kapellimestari ja sovittaja Vince Mendoza on tehnyt todella hienoa työtä Bernsteinin musiikin uudelleensovitusten parissa. Tämän projektin liikkeelle lähtö tuli minulle melkoisena haasteena, mutta samalla koin sen olevan itselleni tilaisuus tehdä jotain sellaista, mitä en ole aikaisemmin koskaan tehnyt, joten minun ei tarvinnut kovin pitkään päätöstä miettiä. Jollain tavalla tunsin järkeväksi tehdä Bernsteinin musiikki orkesterin kanssa jollain tasolla. En ole tottunut tekemään musiikkia jousien kera pois lukien kontrabassoa. Nyt olisi mahdollisuus toteuttaa puhallinsoittimien ja jousien kesken jotain uudenlaista äänimaailmaa. Mukaan tuli jonkinasteista uutta herkkää pehmeyttä, huilujen, oboen ja kahden fagotin kera yhdistettynä tuuban, bassoklarinetin, pasuunan ja kolmen käyrätorven kesken. Siitä syntyi jonkinasteinen mystinen äänien kirjo, josta pidin todella ja oli juuri sellainen, jollaista olin siitä toivonut syntyvän.\nKappalevalinnat Nils teki yhdessä Manhattan Transfer -yhtyeestä tutun Janis Siegelin kanssa päätyen 12 kappaleen kokonaisuuteen, missä on kuusi kappaletta West Side Storysta, kolme kappaletta musikaalista On the Town ja kaksi Wonderful Townista sekä yksi musiikkinäytelmästä Mass.\nAika yllättävä levy kaikesta huolimatta on, sillä olen aina pitänyt ”Mr. Red Hornia” ensisijaisesti erinomaisena pasunistina en niinkään laulajana, vaikka hän laulaa myös omassa yhtyeessä. Janis Siegel sen sijaan on laulun ammattilainen. Tulos on kuitenkin positiivinen ja ison orkesterin tekeminen on kauttaaltaan maittavaa. (JKi)\nNils Landgren: pasuuna ja laulu, Janis Siegel: laulu, Jan Lundgren: piano, Wolfgang Haffner: rummut. Mukana: Bochumer Sympfoniker -orkesterin jäseniä. Sovittaja ja kapellimestari: Vince Mendoza.\nÄänitys: Adrian von Ripka & Nico Schütte, Sound Studio N, Köln, marraskuun 1.–4. 2015. Äänitys henkilöstö: Georgi Topalov, Hans-Günther Kasper & Uli Zimmermann. Miksaus ja masterointi: Adrian von Ripka ja Hannes Fritz, Bauer Studios, Ludwigsburg, marraskuu 2015. Tuottaja: Nils Landgren. Kuratointi, suunnittelu ja vastaava tuottaja: Siggi Loch. Takakannen kuva (Nils Landgren with Janis Siegel): Lutz Voigtländer. Julkaistu: 29.1.2016\n01. Overture: America ( Bernstein, Leonard) 00:42\n02. Some Other Time ( Bernstein, Leonard / Comden, Betty & Green, Adolph) 05:17\n03. Cool (Bernstein, Leonard / Sondheim, Stephen) 03:40\n04. Maria (Bernstein, Leonard / Sondheim, Stephen) 03:13\n05. Somewhere (Bernstein, Leonard / Sondheim, Stephen) 05:06\n06. The Strory Of My Life (Bernstein, Leonard / Comden, Betty & Green, Adolph) 04:22\n07. One Hand, One Heart (Bernstein, Leonard / Sondheim, Stephen) 04:27\n08. Something’s Coming (Bernstein, Leonard / Sondheim, Stephen) 03:54\n09. Lonely Town (Bernstein, Leonard / Comden, Betty & Green, Adolph) 04:39\n10. A Quiet Girl (Bernstein, Leonard / Comden, Betty & Green, Adolph) 07:09\n11. Lucky To Be Me (Bernstein, Leonard / Comden, Betty & Green, Adolph) 04:22\n12. A Simple Song (Bernstein, Leonard / Bernstein, Leonard & Schwartz, Stephen L.) 5:40\nKaikki sävellykset Leonard Bernstein\nKäyntejä yhteensä 11881626


Myydään Kerrostalo Kaksio - Ähtäri Ouluvesi Hakakuja 2 - Etuovi.com 9492118\nEtusivu > Ähtäri > Kohde 9492118\n2h, k,, 61,3 m², 69 900 €\nKerrostalo, Ähtäri, Ouluvesi, Hakakuja 2\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Hakakuja 2, Ouluvesi, Ähtäri (http://www.etuovi.com/kohde/9492118).\nKaksikerroksisen kerrostalon alimman kerroksen valoisa päätyhuoneisto, jossa ikkunat läpi talon ja myös päätyyn. Keittiö remontoitu 1998, siisti ja toimiva. Paljon kaappitilaa ja vaatehuone. Lasitettu parveke. Terveyspalvelut,koulut ja ruokapaikka lähellä. Taloyhtiössä hyvät säilytys- ja askartelutilat. Kaukolämpö, lämpöputket uusittu 2007. Taloyhtiössä tehty katto- ja piharemontti 2015 ja ikkunaremontti 2016. Palveluiden lähellä oleva kaunis huoneisto, josta kannattaa jättää tarjousta.\nHakakuja 2, Ouluvesi, Ähtäri\nKerrostalo, 2h, k,\n61,3 m², 69 900 €\n2h , k ,\n64 500 € Hinta\n(Myyntihinta 64 500 € + Velkaosuus 5 400 €)\n64 500 € Velkaosuus:\n1 140,29 € / m²\nkaupanteon yhteydessä: varainsiirtovero 2 % RAHOITUSVASTIKE muodostuu ikkunaremontista, jonka kustannukset noin 5-6000 euroa. Rahoitusvastiketta ei ole vielä laskettu.\n2016 ikkunaremontti ja tämän huoneiston osuus taloyhtiölainasta on n. 5400 €\nliesi uusittu 2015Lattiamateriaalit: muoviSeinämateriaalit: maalattuVarusteet: astianpesukone, liesituuletinLiesi: sähköliesiJääkaappi ja pakastin: jääkaappi, pakastin\nSeinämateriaali: kaakeliLattiamateriaali: laattaVarusteet: peilikaappi, pesukoneliitäntä, suihkukaappi, wc\nOstolan tilitoimisto, Marjo Silvonen, Linjatie 9, Ähtäri, puh. 06 521 2100\nKellarikomero, Askarteluhuone, Taloyhtiössä on sauna, Jäähdytetty kellari\nkaukolämpö 1997, peruskuntoarvio 2012, putkiremontti 2007(lämpöputket),2013 salaojatutkimus, vesiputken uusiminen,2014 ilmastoinnin puhdistus 2015 vesikatteen pinnoitus, talosulkuventtiili uusittu, 2016 ikkunaremontti\n2016 ikkunaremontti(tätä varten luotollinen remonttitililimiitti 43.500)\nPalvelut: Palvelut: terveyspalvelut n. 500 m, päivittäistavarakauppa n. 1 km, ruokapaikka Punahilkka 100 m.\nKoulut: ala-aste ja ammattikoulu 500m.\nparvekkeelta piha-alueelle. Pihan kuvaus:\nnurmikkoa ja etupihalla sorapintaista. Ota yhteyttä\nFI:9492118, AI:275449, CT:2014-10-17T10:32:04.694+03:00, MT:2017-03-17T16:07:06.806+02:00, PT:2014-10-17T10:32:04.614+03:00, OI:1782, DISI:1006, CIC:kivi_2482701


17.12.2015 Kirjoittanut markku Leave a Comment\nLasiin kaadetun oluen väri on miltei läpitunkemattoman musta, kuin espressoa. Vaalea vaahto on kuin O´Boy-mukissa ja laskee pian. Kun nenän työntää lasiin, vähäinenkin mielikuva oluesta kaikkoaa. Tulee hetkeksi olo kuin olisi hiihtoretken päätteeksi hiihtomajalla hörppäämässä kanelilla höystettyä vahvaa kaakaota. Nuha ei haittaa, tämä tuoksu tunuu räkänokassakin. Kulaus suussa jatkaa samaa rataa: suklaata, kanelia, lempeä katkero, jotain etäistä kuivattua hedelmää. Pientä kuivankatkeraa jälkimakua, jota sitäkin lieventää makea suklaisuus. Hmm. Mitä tästä nyt sanoisi? Olutmittarilla ei pojoja paljon tipu, mutta muuten yllättävän suunmukainen ja täyteläinenkin. Esimerkki siitä, että ei matala alkoholi (4,7 %) estä mestaria laittamasta pulloon muutakin kuin maltaitten huuhdevettä.\n13.12.2015 Kirjoittanut markku Leave a Comment\nJoulukuun toinen viikko päättyi – samoin kuin usein ladulla – norjalaisväreissä. Korkattavaksi tuli stavangerilaisen Lervig Aktiebryggerin Juleøl, jota on ollut saatavilla Suomessa jo useana jouluna. Olut on balanseerattu 4,7 prosentin vahvuiseksi eli se on ruokakauppatavaraa. Tyyliltään se on tumma lager, läheisiä saman henkisiä ovat mm. tsekkiläiset tummat lagerit tai baijerilaiset dunklet. …\nAlsace anis Ateneum Beer Hunter bock flammekueche Georgia helles Hyvä Tuomas jouluolut julbock juusto kaali kaalikääryle kinkku Laitilan Wirvoitusjuomatehdas lammas Lidl Liedon lihakauppa lipeäkala livekala makkara maksa Malmgård Mami olut Olutpaja Olvi pale ale pizza Rekolan Panimo Saimaan juomatehdas siika sika silakka silakkalaatikko Sinebrychoff Stadin Panimo Stallhagen Talven Tähti talviolut tilli TOYS tumma lager Vakka-Suomen Panimo


Sivuja: 1 ... 4 5 6 7 8 9 10  12 13 Kaikki Siirry alas\nKirjoittaja Aihe: Väitellään - kaikesta mikä mieleen juolahtaa vol. 2 (Luettu 28951 kertaa)\n« Vastaus #250 : Lokakuu 13, 2010, 17:40:24 »\nLainaus käyttäjältä: Töme - Lokakuu 12, 2010, 19:17:27\nIskelmä vai Rock- musiikki\nRock, ehdottomasti, olen ehdoton rockmusiikin kannattaja. Se on vaan parempi, en osaa perustella...kai. No, pidän enemmän vain jotenkin räväkämmästä musiikista...;D\nPah. Rock räjäyttää aivot pihalle ja on epäterveellistä korville, tai no enimmäkseen konserteissa. Rämpsäkkä on piristävää mutta en sitä mielelläni ainakaan kuuntelisi. Ei.\n« Vastaus #251 : Lokakuu 13, 2010, 18:39:03 »\nLainaus käyttäjältä: Betaé - Lokakuu 13, 2010, 17:40:24\nTähän sanoisin että Rock, isolla älllällä, ei vahingoita korvia kuunneltuna kuulokkeista miedolla( o_O miedolla? sanavalinnat päin..) voimakkuudella, toisin kuin luokkalaiseni jotka popittavat 150% volymella..\nLainaus käyttäjältä: Túrin Turambar - Lokakuu 13, 2010, 19:30:00\nIskelmälaulajat laulavat lähes aina puhtaasti ja kauniisti, ja suurimman osan äänet ovat hyviä. Usein taas rockbändien solistit eivät ole lainkaan yhtä hyviä. Kyllä vaikka Kari Tapio, Laila Kinnunen, Tapio Rautavaara ja Reijo Taipale vievät mielestäni voiton suuresta osasta rockbändejä.\ntosiasioita ei kyllä totta tosiaan voi kiistää, mutta kuitenkin olen rockin puolella tässä minun puberteettivaiheessani ;)\ntottakai noitakin tule ekuunneltua automatkoilla iskän kanssa jne.\n« Viimeksi muokattu: Lokakuu 23, 2011, 17:58:47 kirjoittanut Affu »\n« Vastaus #252 : Lokakuu 13, 2010, 19:30:00 »\n« Vastaus #253 : Lokakuu 13, 2010, 21:41:12 »\nVaikka iskelmälaulajat laulaisivat puhtaasti ja kauniisti, niin ei rock-solistien välttämättä tarvitse ellei se kuulu ko. bändin tyyliin. Ja kyllä niitä kuuluisia rock-solisteja/-bändejä löytyy kanssa suhteellisen paljon Suomestakin. Iskelmän tavoitteena on usein luoda hitti ja tätä sitten voimasoitetaan radiossa ja harasooharasoo...\n« Vastaus #254 : Lokakuu 14, 2010, 18:15:38 »\nKuuntelen itse sekä rockia että iskelmää (riippuen laulajast/bändistä), mutta enemmän kuuntelen kuitenkin rockia. Eli ei ikä sanele musiikkimakua :)\nJa siitä puhtaasti laulamisesta: kummassahan tyylilajissa kuulee helpommin laulajan epäpuhtauden, rockissa vai iskelmässä? No tietenkin iskelmässä, sillä onhan ne soittimetkin aika paljon erilaisia.\n« Vastaus #255 : Marraskuu 08, 2010, 16:18:20 »\nLainaus käyttäjältä: Lady Asensio - Lokakuu 14, 2010, 18:15:38\nSamat soittimethan siellä pyörivät, mutta soittotyyli ja efektit ovat vain hieman erilaisia. :) Mielestäni se puhtaus siitä bändistä riipu. Ymmärrän kyllä, että se iskelmässä kuulee ehkä paremmin itsensä, sillä säestykset ovat paljon kevyempiä ja yksinkertaisempia. Toisaalta raskaammassa musassa ei niin paljon hetkauta, jos siellä tulisikin joku kirkaisu vähän sinnepäin, varsinkin jos taustalla pauhaa tuplabasari ja kitara kunnon säröillä. Mutta taas jos joku iskelmä tähti vetää jonkun huippukohdan aivan liian matalaksi esimerkiksi ja taustalla on jotain aivan selkeää taustaa, niin se kyllä vetää naaman irvelle aika nopeasti.\n« Vastaus #256 : Marraskuu 14, 2010, 16:42:14 »\nKovakantinen vaiko pokkari?\n- Kovakantinen ehdottomasti, koska kestää paremmin, omistan ainoastaan kaksi pokkaria, joista toista en ole edes vielä lukenut, toisen kaksi tai kolme kertaa joten ne ovat vielä suht hyvässä kunnossa, mutta kun vertaan vaikka kovakantiseen Harry Potter ja Feeniksin Kiltaan, niin siihen olen joutunut jo laittamaan kontaktimuovin päälle, mutta se onkin ainakin 11 kertaa tullut luettua. En uskalla edes ajatella minkä näköinen kyseinen kirja olisi, jos siinä ei olisi kovia kansia, tuskin niitä olisi enää ollenkaan.\nSekin riippuu tietenkin kirjasta, jos se ei ole sellainen jota tulisi kymmeniä kertoja luettua puolessa vuodessa niin sitten pokkarikin voisi kestää hyvin.\nItse kuitenin tykkään juuri kovakantisia lukea enemmän, pysyvät auki paremmin ja ne on kestävämpiä.\n- Riippuu vähän mitä niillä tekee. Lyijykynää (tai itse asiassa vähintään 4-5 lyijykynää) käytän jos piirrän jotain, mutta jos pitää vain kirjoittaa jotain, sitten ehdottomasti lyijytäytekynä, jossa on toisessa päässä kumi. Ei tavitse olla terottamassa koko aikaa kynää. :)\nTavallinen suklaa vai täytesuklaa?\n- Tavallinen suklaa vie tässä voiton. Täytesuklaata tulee harvemmin syötyä. Kai tässä voi olla vain tämä tottumus, kun on aina syönyt enemmän tavallista suklaata, että jos alkais syödä vaan täytesuklaata ni se vois olla sitte parempaa.\n« Vastaus #257 : Lokakuu 23, 2011, 16:19:43 »\nlyijytäytekynä, koska sillä saa aikaseks niin paljon tarkempaa ja siistimpää jälkeä. itse käytän lyijytäytekynää kirjoittaessani, jos piirrän niin käytän tavallista lyijykynää (joka kyrsii mua ku sitä pitää terottaa koko ajan !). penaalista löytyy noin 15 lyijykynää, jotka on aivan teräviä enkä ole kertakaan käyttänyt, kaverit vaan lainanneet ja yksi lyijytäytekynä, joka todellakin vie voiton. kuviksessa käytän luokan kyniä (:\nkovakantinen, koska musta tuntuu että pokkari on vaan ihailtavaksi, ei luettavaksi. se ei pysy millään auki ja vaikka kuin helläkätisesti sitä lukisit ja käsittelisit, tulee siitä ihan kamalan näkönen. totta kai olen myös todella laiska ja epäpätevä päällystämään kirjoja ...\nfazerin punainen, kertokaa mullekkin tästä\n« Vastaus #258 : Lokakuu 23, 2011, 17:14:44 »\nRiippuu kuinka paljon ja kuinka painavaa tavaraa on kantamassa. Jos kantaa tiiliskiviä (mitkä myös koulukirjoiksi tunnetaan), niin ehdottomasti reppu. Se ei tapa hartioita eikä puolta tarvi vaihtaa. Jos taas ei ole paljoa tavaraa, niin laukku käy ihan hyvin.\nRiippuu aika paljon tilanteesta. Välillä tekee mieli ihan normi karkkia ja välillä on taas suklaahimo. Mutta sanoisin, että ehkä suklaa. Sitä ostan harvemmin ja se on "harvinaista herkkua", joten siihen en ainakaan kyllästy.\nKannettava pc vai pöytä pc?\nKannettava ehdottomasti. Minulla on aina ollut kannettava ja ne on minusta paljon näppärämpiä ja muutenkin kivempia. Ne voi ottaa mukaan minne tahansa, mikä on tietty plussaa. Ja niillä voi olla missä tahansa (sängyssä, sohvalla...).\nFazerin Punainen vs Fazerin Sininen\nSanoisin että vanha kunnon Fazerin sininen! Se on jotenkin vain... Parempaa :)\nLyijytäytekynä koulunkäyntiin ja muutenkin kirjoittamiseen. Normi lyijykynä on ihan hyvä piirtämiseen, mutta muuten... Se ärsyttää kun pitää kokoajan terottaa ja sitten välillä se katkeaakin ja pitää taas teroittaa... Ja siita tulee suttuisempi jälki.\n« Vastaus #259 : Lokakuu 23, 2011, 17:55:44 »\nFazerin sininen vs punainen\nWow, punainen ofc o_o olen sellainen sokerihiiri että jos ei muuta löydy niin siirappkin menee :D\nTästä olen kyllä samaa mieltä. *komppaa pienillä rummuilla*\nRock vs Iskelmä\nRiippuu NIIIIN paljon että millaista musiikkia on menossa, tykkään itse esimerkiksi. Kari Tapiosta, Katri Helenasta ja näistä muista "klassikoista", mutta toisaalta kuuntelen paljon rokkia, kuten vanhempaa Lordia, Linkin Parkia(joka kai on jotain emoa tai muuta tsiljoonasta wnb-alalajista), musea ja muita vaihtoehtorock(vammainensana, "alternative" on niiiin paljon siistimpi ;) yhtyeitä..\n« Vastaus #260 : Lokakuu 23, 2011, 19:56:51 »\nLaukkulaukkulaukku! Reppu olisi ihana, kun ei tulisi hartiat toispuoleisesti kipeiksi, mutta muuten se ei vaan toimi. Aina, kun haluaa sieltä jotain, se pitää ottaa pois selästä. Lisäksi se ei ole yhtä kätevän muotoinen tavaroiden löytämistä varten kuin laukku - vaikka myönnän, että minulla on laukussakin kaikki aina hukassa. Mutta jos yrittää kaivaa repusta jotain, joutuu usein tyhjentämään koko hoidon. Itse sitä paitsi yleensä olen koko ajan kaivamassa laukustani jotain: huulirasvaa, puhelinta, lompakkoa, avaimia, nenäliinaa... Joten ei reppua, kiitos.\nFazerin sininen vai Fazerin punainen?\nSininen! Mitä Affu selität, ei tuo ole hyvä syy punaisen puolustamiseen :D Olen ihan samanlainen sokerihiiri, mutta Fazerin punainen on sellaista maitomaista litkua, joka ei maistu miltään. Sinistä siis <3\n« Vastaus #261 : Lokakuu 23, 2011, 23:25:12 »\nMikä ihme on Fazerin punainen, en ole nähny.\nKäytin aika pitkään reppua, ihan jonnekin yliopisto-opintojen alkuvuosille asti. Lopulta aloin kyllästyä siihen että molemmat hartiat on jumissa niin otin käyttöön laukun. Ja nyt syyslomalla ostin uuden laukun ja otan sen käyttöön huomenna. Ja kirjoitin siis opiskeluun liittyvästä, laukkujahan mulla on ollut moniakin, mutta ei sellaisia joita vois käyttää koulussa kun ovat niin pieniä.\n« Vastaus #262 : Joulukuu 09, 2011, 16:20:17 »\nMä tiiän miks tää ei oo niin hauska topic ku edellinen (joku tuolla valitti sitä). Nämä eivät ole VÄITTEITÄ, vaan kysymyksiä... Eli eikö väitteet pitäisi esittää esim. "Reppu on parempi kun laukku!" eikä "reppu vai laukku?". En tiedä oliko edellisessä topicissa tällaista mutta mielestäni se kuullostaa paremmalta... Sori jos olen aivan väärässä...\nFazerin sininen vai punainen?\nSininen, tottakai. Eihän punainen maistu miltään! Sininen on toosi hyvää.\n« Vastaus #263 : Joulukuu 10, 2011, 01:26:55 »\nFazerin punainen on vaaleaa maitosuklaata joka tulee punaisissa papereissa.\nSamaan kysymykseen vastaten: punainen. Sininen on klassikko, mutta koska pidän itse suklaasta maidon kanssa, punainen on mielestäni parempaa (ei tarvitse ottaa maitoa erikseen.) Olen aina kovasti pitänyt Marabou-suklaasta sen maitomaisen maun vuoksi, ja punainen suklaa maistuu lähes samalta. Sininen on mielestäni hiukan tylsemmän makuista, joten kallistun punaisen puolelle:)\n« Vastaus #264 : Joulukuu 12, 2011, 09:49:57 »\nKissa. Meiltä löytyy molemmat lemmikit, molemmista pidän, mutta parempi vaihtoehto on kissa. Perusteluja:\n- Kissaa ei tarvitse ulkoiluttaa pakosti, mutta sen voi opettaa kävelemään valjaissa.\n- Kissa syö vähemmän kuin koira\n- Kissat elävät keskimäärin pidempään kuin koirat\n- Rotukissat maksavat keskimäärin vähemmän kuin rotukoirat\n- Myös kissoille voi opettaa temppuja\n- Kissan puraisu ei satu yhtä paljon kuin koira puraisu\n- Kissan voi jättää pidemmiksi ajoiksi yksin kuin koiran\n- Kissa on helpompi kuljettaa kuin (suuri) koira\n- Kissan ääni häiritsee naapureita vähemmän kuin koiran ääni\n- Kissa oppii helpommin sisäsiistiksi kuin koira. Kaikki kissat, joita meillä on ollut, ovat olleet jo meille tullessaan sisäsiistejä.\n- Kissa kehrää.\n« Vastaus #265 : Joulukuu 12, 2011, 14:05:15 »\nLidlin tumma 70% suklaa applesiinilla. :D\nPyydettiin perustelua. (No tää yritti olla huumoria, mutta kovin on vuotis välillä vakavamielinen paikka ja olkoon tuo lihavoitu nyt uusi väite johon saa tarttua ;) ) Suklaa on hyvää ja terveellistä. Viime aikoina, kun olen jättänyt sokerit ja valkoiset viljat pois ruokavaliostani, olen huomannut että joku fazerin suklaa (ja muutkin herkut joita ennen söin himoiten) maistuu ihan valtavan ällömakealle suussani, oli se sitten sinistä tai punaista. Tumma suklaa, jossa on suklaata vähintään se 70%, maistuu tällä hetkellä suussani herkulta. Lidlin appelsiini on parasta. Vadelma on melkein yhtä hyvää ja pelkkä suklaakin ihan ok. Maraboulta saa myös 70% minttusuklaata, sekin on hyvää.\n« Viimeksi muokattu: Joulukuu 12, 2011, 17:29:27 kirjoittanut Nefgliniel »\n« Vastaus #266 : Joulukuu 12, 2011, 22:25:55 »\nKoska asun maassa jossa kirjastoista en löydä omankielistä luettavaa, joudun ostamaan kaupasta kaikki lukemiseni, ja sen vuoksi usein hankin pelkkiä paperbackeja. Syynä on siis puhtaasti hinta. Kuulun myöskin näihin vihattuihin ihmisiin joita se ei haittaa että kirja näyttää kuluneelta ja luetulta - mun pokkarini on taiteltu ja alleviivailtu ja hiirenkorvilla. Tästäpä aihetta väittelyyn, olenko paha ihminen jos koko oma kirjastoni näyttää siltä kuin se olisi kulkenut rinkassa maailman ympäri ja päätynyt vielä takaisin hyllyyn? Höykyttäkää nyt, saadaan vähän väittelyäkin tänne.\n(Toki omistan myös muutamia kovakantisia, mm. Harry Potterit, ja niistä pidän hyvää huolta.)\nFuck that shit, I scrub drums for no man.\n« Vastaus #267 : Joulukuu 20, 2011, 21:25:18 »\nKyllä Måns, olet erittäin paha ihminen.\nKirjoja kuuluu kohdella huolella, rakkaudella ja syvällä kunnioituksella olivatpa ne kovakantisia tai paperbacksejä. Niiden sivuja ei saa taittaa hiirenkorville ja niihin EI kuulu tosiaankaan tehdä kynällä merkintöjä. *menee hetkeksi nurkkaan itkemään* Ainoastaan omistuskirjoitus on sallittavaa toimintaa kynältä kirjansivuilla! (En siis puhu koulukirjoista. Niitä on lupa alleviivata minkä sielu sietää.)\nLukemisen jäljet, joita varsinkin paperbackseihin auttamatta tulee, sen sijaan ovat ihan normaaleja. Kyllä kirjassa saa näkyä lukemisen merkkejä kunhan ne ovat luonnollisia. Elämää nähneet kirjat ovat viehättäviä silloin kun niistä on pidetty hyvää huolta. Itse en näe siinä ihan hirveästi mitään väärää jos vaikka kirja avautuu lukijan suosikkikohdasta, koska sidos on höllennyt runsaasta lukemisesta. Tietenkin olisi parempi, jos ne aina pysyisivät täydellisesti muodossaan, mutta koska se ei kuitenkaan ole mahdollista niin annettakoon tämä anteeksi.\n« Vastaus #268 : Joulukuu 21, 2011, 13:06:56 »\nMitä rakastetumpi kirja, sitä pahemmalta se näyttää, ehdottomasti! Pokkareissa pitää kääntää aina kannet vastakkain luettaessa, koska muuten ne eivät avaudu kunnolla. Minulla on erityisesti suomenkielisten Pottereiden sivuilla ruokatahroja, kun en ole malttanut laskea niitä käsistä syödessäni. Jos kirjoissa on muutamat teipit, jotta se pysyy kasassa, sehän tarkoittaa vain, että kyseessä on hyvä kirja. Sivuja en kuitenkaan taita, koska se vaikeuttaa lukemista, mutta esimerkiksi teetahraiset tai muuten kastuneet sivut ovat vain kivoja.\n« Vastaus #269 : Joulukuu 21, 2011, 21:00:30 »\nKirjaston Potterit on ihan järkyttävässä kunnossa. Itselläni on vain 6 ja 7 suomeksi, joten muut pitäisi lainata. Eikä todellakaan huvittaisi kun niissä kansissa paljon teippejä, paperi värjäytynyt ihan keltaiseksi ja hajukin on yleensä jotakin tupakan, kahvin, rään, kuolleiden ötököiden tms. mitä siellä välissä sitten onkin sekoitusta. Onneksi niistäkin on tehty pokkareita, niin taidan ostaa kaikki 1-5 jossain vaiheessa.\nNe harvat omat kirjat on sitten todella hyvässä kunnossa. Melkein kuin niitä ei olisi edes luettu :) Inhoan jopa sormenjälkiä yms. mutta en sentään ole mikään kirjan putsaaja.\n« Vastaus #270 : Joulukuu 27, 2011, 21:27:15 »\nMinusta kirjoja pitää lukea varoen, ettei sen sivulle pääse yksikään tahra, mutta, koska itsekin olen hieman tohelo sinne joutuu sivujen väliin aina jotain, mitä en sinne haluaisi.\nJoudun kuitenkin useimmat kirjat lainaamaan kirjastosta ja sille on parikin kelpo selitystä. 1. Ei ole rahaa ja 2. ne eivät mahtuisi huoneeseeni. Kirjastossa on kuitenkin hyvä kuntoisia kirjoja jotka eivät ole kellastuneet auringossa. Ällöttävin kirja jonka "luin" (en jaksanut lukea loppuun) oli Dracula jonka sivuilta löytyi jotain epämääräistä oranssia hieman spagetti kastiketta muistuttavaa möhnää.\nSuosin enemmän omia kirjoja - hyvässä kunnossa - joskin pölyttyneinä.\nNe ovat sivuilta siistejä ja tiedän epäillyttävienkin tahrojen tarinan. Eikä kirjoissani ole ärsyttäviä ja pelottavia merkintöjä tai hiirenkorvia.\nEn kuitenkaan voi olla erimieltä nomilanin kanssa. Mikäli kirjaston kirja on ollut kovassa käytössä on se myös kokenut kovia.\n« Vastaus #271 : Joulukuu 28, 2011, 15:18:35 »\nJotenkin tuntuu luontevalta, että kynä nojaa keskariin ja on etusormen ns. alla, mutta tuo toisinpäinkin kirjoittaminen onnistuu - nyt kun kokeilin erikseen. Itseasiassa tuo aiemmin tuntematon kirjoitustapa saa käsialastani ymmärrettävämpää. Mutta vasemmalla kädellä ei taas jotenkin luonnistu, siinä tyydyn normaaliin tapaani, vaikka jälki onkin mitä on.\nLainaus käyttäjältä: Vispilä - Kesäkuu 26, 2010, 16:43:34\nSeuraava aihe, on ehdottomasti poikien pitkät hiukset! Hot or not? Mitä jos ne ovat rasvaiset? Kuinka pitkät ovat pitkät? Värjätyt vai luonnollisen väriset?\nRiippuu kasvon piirteistä, hiusten "laadusta" (taipuisuus tms.) ja kaikesta muustakin. Jack Sparrowin rastat ovat komeat, mutta Tom Feltonille eivät muut kuin lyhyet hiukset sovi. :D Rasvaisuus on aina not, kyllä omasta hygieniastaan pitää mahdollisuuksiensa mukaisesti pitää huolta, vaikka joutuisi autiolle saarelle. Jollakin tosin hiukset rasvoittuvat herkemmin, mutta sille ei vaan voi mitään, shampoiden valinnassa ehkä pitää olla vähän skarpimpi. Samoin värikysymys on ihan luonteesta ja muustakin ulkonäöstä riippuvainen.\n« Vastaus #272 : Joulukuu 29, 2011, 18:33:02 »\nLuultavasti syksy. Rakastan sitä kun voi hyvällä omallatunnolla käpertyä kirjan ääreen kaakaomuki kädessä tai datailemaan, eikä tarvitse ajatella että "Siellä on niin hyvä sää". Ja sen jälkeen tulee talvi ja laskettelu... Tietysti kevätkin on ihana kun kaikki alkaa kasvaa ja loska alkaa pikkuhiljaa häviämään...\nEi kumpikaan tai molemmat. Mahdoton kysymys, sanoisin. Kun on kesä, haluaisi ettei olisi niin kuuma ja voisi lasketella ja sytyttää tulen takkaan. Kun on talvi, haluaisi ettei tarvitsisi pukea niin paljon toppavarusteita päälle ja että voisi uida jne.. Joten en pysty kallistumaan kumpaankaan :3\nJaa, aika harvoin, otetaan esimerkiksi Ugg- kengät. Surkeat, ei pidä mitään vettä eikä voi mitenkään kutsua talvikengiksi, mutta silti miltei kaikki meidän luokan tytöt käyttää niitä. Silti, juuri esimerkiksi Harry Potter- kirjat, ovat niin loistavia että, ja ovat vielä päälle päätteeksi suosittuja. Eli sanotaanko, että siitä ei pitäisi juurikaan välittää, onko asia suosittu vai ei, jos itse pitää siitä. En kyllä nyt ala väittämään etten joskus ostaisi muotivaatteita ;)\nLainaus käyttäjältä: Måns - Joulukuu 12, 2011, 22:25:55\nMulla juuri sama juttu. Siis, jos kirjassa on joku tosi hyvä kohta ja mietelause, niin miten sen saa muistiin jollei alleviivaamalla (Käytän tietenkin lyijykynää)? Ja sitten voi vuosien päästä tulla samaan kohtaan ja pohtia, miksi on alleviivannut kyseisen kohdan. Ja olen varmaan sata kertaa päättänyt, etten enää taittele sivuja mutta kun kirjanmerkki putoaa sieltä välistä niin helposti ja se on kuitenkin kätevin tapa :/ Silti minkään maailman tahroja en anna sivuille tulla ja jos näitä edellämainittuja ei lasketa, niin pidän kirjoistani toodella hyvää huolta :)\n« Vastaus #273 : Tammikuu 02, 2012, 00:03:38 »\nHmmh. Vaikeaa, vaikeaa. Pidän kummastakin, syksyllä voi istua sisällä lämpimässä, ja rentoutua. Pidän syksyn väreistä ulkona ollessani. Pidän siitä, kun luonto muuttuu kirjavaksi. <3\nKevät taas on sillä kivaa aikaa, että talvella alkaa kaivata kesää, ja keväästä sen huomaa, että se lähenee. Maa muuttuu vihreäksi, kasvit alkaa kasvamaan. AH!\nKumpikin. Pidän kummastakin todella paljon, kummassakin on jotain hyvää, mutta kummassakin on myös jotain huonoa. Talvella sitä toivoo että olisi lämpimämpi, eikä tarvitsisi pukeutua lämpimästi.\nKesällä taas toivoo että olisi kylmää ja lunta, pääsisi luistelemaan ja laskettelemaan, ja muuten vain rentoutumaan sisälle hyvä kirja kädessä.\nFazerin sininen, sillä en ole maistanut fazerin punaista.\nFazerin sininen on ihana klassikko, rakastan sitä yli kaiken. <3\nKoira. Rakastan koiria, ne ovat ihania seuraeläimiä, ja niiden ansiosta saa liikuntaakin, jos ei sitten muuten. Olen koira ihminen henkeen ja vereen, en tykkää kissoista, ne ovat todella arvaamattomia, ne ovat yleisimmin todella, todella arvaamattomia.\nMuumit ehdottomasti. Muumit ovat suloisia, hauskoja, mutta niissä on on myös jännitystä.\nNalle puh jaksot ovat mielestäni kaikki melko samanlaisia, muumit taas muuttuvat joka kerta.\n« Viimeksi muokattu: Tammikuu 02, 2012, 00:34:43 kirjoittanut Camillaah »\n« Vastaus #274 : Tammikuu 02, 2012, 00:15:17 »\nEhdottomasti syksy! Kevät on kauheen loskasta aikaa, vaikka "luonto herääkin eloon". Syksyll' on kauniit värit, ja ehkä asiaan vaikuttaa sekin, että oon syntyny marraskuussa :D\nMää oon ittekin joutunu pohtimaan tätä, mut oon varmaan päätynyt talveen. Tai siis ainakin siihen kunnon LUMISEEN talveen, jollon aurinko paistaa ja hanget kimaltaa ja saa lasketella ja puut on kuorrutettu lumivaipalla<3\nERn oo ikinä kuuullutkaan Fazerin Punaisesta! :D Joten vastaus on of course, sininen ! ;)\nKoira, luulisin. Nää stereotyyppiset "luonteet" kissoille ja koirille on et kissa on rauhallinen ja viileä kun taas koira on leikkisä ja ilopilleri ja niinhän se vähän meneekin :D Tykkään itse energisistä ihmisistä, joten koira olisi kiva :9 Mutta toisaalta koirat haisevat välillä ja kissa olisi ihana sylissä kehräämässä. Äh, onpas vaikeaa!\nOnpas vaikea.... Luulen, että Nalle Puh, koska Puh on niin ihanan hömelö ja pohjimmiltaan sillä kuitenkin on viisaita lausahduksia. Mutta onhan muumitkin kivoja.... Ei tästä voi päättää!\nSivuja: 1 ... 4 5 6 7 8 9 10  12 13 Kaikki Siirry ylös


Kun isi liikuttuu -Amalian harvinainen sairaus\nPosted at 21:24h in Yleinen\tby\tjohanna 18 Comments\nherkkupöytä, rankka työ, yllätys, yllätys herkkupöytä\nPosted at 22:00h, 15 maaliskuun Vastaa\nVoi teitä ihania ❤\nPosted at 22:08h, 15 maaliskuun Vastaa\nPosted at 22:16h, 15 maaliskuun Vastaa\nIhana postaus 🙂 . Oltiin eilen samaan aikaan Otavamedian aulassa, ja teki mieli sanoa että sulla on ihan huippukiva blogi, jota oon lukenut pidemmän aikaa jo. En kehdannu kuitenkaan ruveta häiriköimään 😀 . Mutta näin on siis! 🙂\nPosted at 08:38h, 16 maaliskuun Vastaa\nEikä, oisit tullut juttusille <3 Kiitos kiitos tosi paljon <3 <3 🙂\nPosted at 22:18h, 15 maaliskuun Vastaa\nPosted at 22:29h, 15 maaliskuun Vastaa\nKoska saa koko talostanne kuva postauksen?\nPosted at 08:39h, 16 maaliskuun Vastaa\nMä ajattelin esitellä pikkuhiljaa kotia huone kerrallaan 🙂\nPosted at 07:54h, 16 maaliskuun Vastaa\nIhanaa toisen huomioimista arjen keskellä ❤ Teksteistäsi ja kuvistasi välittyy miten kiitollinen olet kaikesta ?\nPosted at 08:40h, 16 maaliskuun Vastaa\nKyllä sitä mä olen <3 <3\nPosted at 14:34h, 16 maaliskuun Vastaa\nOi, mahtava yllätys! Ja mahtava isi! <3 Täytyy varmaan itsekin joskus tuo mies lasten kanssa yllättää. Mutakakun tilalle vaan mokkapaloja! 😉\nPosted at 15:50h, 18 maaliskuun Vastaa\nPienet yllärit välillä on tosi tärkeitä ja Johnnysta näki, että tykkäsi ihan hirmuisesti <3 Oih mokkapalat on niin hyviä! 🙂\nPosted at 17:35h, 16 maaliskuun Vastaa\nihana tuo vika kuva! eikä kyllä edes huomaa Amalian tuliluomea. aivan mielettömästi se on vaalentunut!\noon kirjoittanut tämmöisen kommentin aiemmin mutta Amalialla on aivan ihastuttava tyyli, ja mulle tulee mieleen aivan joku Peppi Pitkätossu pienenä tyttönä.\nPosted at 15:51h, 18 maaliskuun Vastaa\nOn juu vaalentunut, vaikka livenä se on kyllä paljon tummempi kuin kuvissa. Hihiii hauska, että tulee tuollainen tyyli Amalian tyylistä mieleen 🙂\nPosted at 18:14h, 16 maaliskuun Vastaa\nVoi miten ihanasti osasitte ajatella!\nPosted at 18:59h, 16 maaliskuun Vastaa\nPosted at 15:52h, 18 maaliskuun Vastaa