kympin kriisi: suvikuvi\nOn kerranki semne kukka etten tiär mikä sen nimi on. Ruusute joukos viihty.\nUutt tiatto: Tiuku o oikkias, tämä o nimeltäs rohtorasti.\nTäst se alka. Katri Vala alotta kukinna ja koht on koko airaviarus täyn kukkivi ruusui.\nLilli kans ot tänä aurinkko mun täkillän. Mahtok mittä ruskettu...\nLissä aurinkonpalvoji: kärväne istu porston pöyräl lämmittelemäs ja orotta vissi, et pääsis livahtama overaost tuppa. Hämhäkiverko näkyvä kans hyvi:)\nPapula ruusu kukki siäväste tädykkeitte keskell.\nNämä ei viäl kuki, mut myähemi kyl. Näitten piräis olema sinikuuliljoi, mut ova vissi jotta jättilai, ko tuleva vuas vuarelt suuremiks. Lehre o nyy jo hyvän sopplautase kokkossi.\nPiäni ei ol nämäkä nurkantakan kasvava vuarenkilve. Koirat tykkä kahistel tual lehrette joukos. Niit ei näy siält lainka mutko kahin kuulu. Pajukartio haask orotta pääsy saunanpessä.\nTuvan päättös o mun koristeelline vanh kanelin, ko meina tänäki vuan tehrä pali omeni. Juhanusruusu ruppeva varisema, mut ova viäl ihan piukas kukkassi.\nJälles kuva samast paikast sauna rappult päi puutarha. On kiva verrat eri vuareaikoin otettui kuvi, kui puutarha elä ja muuttu ko aik etene. Kasvihuanepark menet kattolevyjäs talvel eikä ol ollu kettä korjamas.\nLähettänyt Piu klo 19.43\nII juhannuspäivä ja mun vihaamani Yksinäinen Hermotuuli on just meneillään! Yritän olla niin kuin en huomaisikaan sitä, muta kun on niin kylmäkin. Juhannusaatto oli ihana, mä lojuin lepolassessa ja riippumatossa. Toki taisin olla melkoisesti kiinni "padassa ja kattilassa", tyttäret tulivat pesueineen kylään. Oli kyllä isolehtinen sinikuunlilja, mun lempiomppujani kasvattelet, niitä vain syönkin kotimaisista ompuista. Mukavaa ja rauhaisaa oloa loppujuhannukseksi!\n27. kesäkuuta 2010 klo 10.39\nKylmää ja tuulista on täälläkin, suvinaapurit juur lähtivät kaupunkiin. Onko pojat niin erilaisia kuin tyttäret vai pelkästään mun perikuntani, niistä ei ole kuulunut mitään moneen aikaan. Mutta niinhän sanotaan, että kun ei kuulu mitään niin kuuluu hyvää.\nRiipumatto pitäiskin kaivaa esille, siinä on mukava torkkua. Leppoisaa pyhäpäivää sullekin!\n27. kesäkuuta 2010 klo 11.12\nSininen kukka näyttäisi äkkiseltään rastilta, Peltorasti tai vielä harvinaisempi Rohtorasti. Tai sitten ei. Arvailen vain. Kylmä tuuli täälläkin puhaltaa helteiden jälkeen.\n27. kesäkuuta 2010 klo 18.56\nKiitos, yritän etsiä googlesta. Sain sen viime vuonna Santtiolta, muttei sen nimi pysynyt päässäni :)\n27. kesäkuuta 2010 klo 21.09\nRohtorasti? Ihan outo, mutta kaunis on. Valtavasti muutakin kaunista, täällä Roissa on juhannusruusu alottelemassa kukintaa.\n29. kesäkuuta 2010 klo 8.16\nAh, sulla on se ihanuus vielä edessä! Se on aina vähän murheellista kun joku ruusu lopettaa ja tietää, että vasta ensi kesänä se kukkii uudelleen.\n29. kesäkuuta 2010 klo 8.56\nUpeit kuvii ja tunnelmii! Mää ihastusi toho rohtorastihi. Siniset kukat, korkeel varrel, oijoi. Iha uus kasvituttavuus mullekki.\nPitääpä ottaa enempi aikaa jossai välis ja käyr sun vanhemppiiki postauksii läpittes.\n29. kesäkuuta 2010 klo 21.12\nMul kävi ihan samal taval. Ei se ollu minkään näköne ko toin sen Santtiolt, mut nyy on jo komias. Sopii hyvin tonne vaaleanpunaste ruusuje joukko.\n29. kesäkuuta 2010 klo 21.28\nherrasväkki ja riamukaari\nkanataloures pitä kiirutt


SkinCeuticals Phloretin C F 30 ml antioksidanttiseerumi – NESI – ihonhoidon kauppa\nLisää ostoskoriin 175 €\nTehokkaasti ihon sävyä parantava antioksidanttiseerumi erityisesti elottomalle ja sävyltään epätasaiselle normaalille ja sekaiholle.\nSisältää 10 % SkinCeuticalsin patentoitua, pitkävaikutteista (72 h) C-vitamiinia, 2 % omenan kuoresta saatavaa floretiinia ja 0.5 % ferulahappoa.\nKliinisesti tutkittu antioksidanttiyhdistelmä suojaa ihoa ulkoisilta rasitteilta, kuten saasteilta ja ennenaikaiselta ikääntymiseltä.\nHäivyttää ihon pintajuonteita ja kirkastaa ihoa tasoittaen pigmentaatiota ja ihon värivirheitä, kuten aknen jättämiä tummia jälkiä.\nLevitä 4 tippaa kerrallaan kasvoille, kaulalle ja rintakehälle aamuisin ennen muita ihonhoitotuotteita. Suojaa iho SPF50+ aurinkosuojavoiteella. Säilytä viileässä ja valolta suojattuna.\nPuhdas C-vitamiini saattaa aluksi aiheuttaa iholle pientä kihelmöintiä, tuotetta kannattaa käyttää aluksi vain muutaman aamuna viikossa. C-vitamiini tummuu luonnollisesti hieman ajan kuluessa, mutta säilyy tehokkaana värimuutoksesta huolimatta.


TELAmies: elokuu 2011\nHelsinki City-Run oli sumputtanut keskustan liikenteen viime lauantaina vain hieman tavallisesta poikkeavaan tilaan. Paitsioansoja oli viritelty pitkin Mannerheimintietä. Notkean ketteränä ex-palloilijana TELAmies pompotteli tiensä telekommunikaatioyhtiön mukaan nimetylle ruohokentälle.\nSanera – otetaanpas uudestaan – Sonera Stadiumin nurmella harjoitteli heti aamuvarhain HJK:n edustusjoukkue, joka ei ainakaan viime viikon Schalke-ottelun näyttöjen jälkeen ole työeläkelakien mukaisen ammatillisen kuntoutuksen tarpeessa. Jari "kultakenkä" Litmasen lasijalkakin oli oikeassa kenossa. Klubin professionaalista otetta hehkutti paikalle navigoitaessa myös joukkueen äkillisestä menestyksestä huumaantunut taksikuski. Innostuksen vallassa kaasujalka taputti levottomana omia rytmejään. Laitoin turvavyön kiinni takapenkillä. Vaikka allekirjoittaneella on futistaustaa, ei kentälle ollut mitään asiaa edes Hart-Sport -huoltojoukoissa. Sen sijaan olin puhumassa Metalliliiton jalkapallomestaruusturnauksen etkoilla. Työhyvinvointiin virittäytyneessä seminaarissa lämmiteltiin metallimiehet ja -naiset ennen päivän ottelukimaraa.\nKlubin jalkapallotehdas valmistautuu. Forza HJK!\nYritysten työhyvinvointiin ja erityisesti työurien pidentämiseen tähtäävät toiveikkuusohjelmat kohdistetaan aika usein jo pitkään työelämässä olleisiin työntekijöihin. Työkalupaketeista löytyy mm. erilaisia senioriohjelmia. Työhyvinvoinnin edistämisen pitäisi yrityksissä läpäistä kaikki ikäkerrokset, vaikka keinot vaihtelisivatkin.\nHyvinvointiseminaarin aloitti Teknologiateollisuuden työnantaja- ja työntekijäliittojen yhteinen Hyvä työ - Pidempi työura -hankkeen esittely, jonka mottona on: miten saadaan eri sukupolvet jatkamaan työelämässä paremmin ja pitempään? Lisäksi missiona on puheiden sijaan saada aikaan "tekemisen meininkiä" yrityksissä. Kannattaa tutustua... Metallin nuorisosihteeri Jussi-Pekka Ahonen "poika" sylissään\nAmmatillinen kuntoutus - ei nimi toimintaa pahenna?\nTyöpaikkojen omat resurssit ja keinot eivät aina riitä työkyvyn ylläpitämiseen. Työeläkejärjestelmä tarjoaa tietyin ehdoin ammatillista kuntoutusta, jonka ensisijaisena tarkoituksena on työkyvyn ylläpito, työelämässä pysyminen tai sinne palaaminen. Esimerkkinä uuden työkyvylle paremmin sopivan ammatin opiskelu. Kuntoutus on sanana aika kaamea: ensimmäisenä mieleen nousee kuva reumaparantolasta, ei kuitenkaan funkkishelmi Paimion parantolasta. Todellisuus on aika kaukana tästä. Itse asiassa lääkinnällistä kuntoutusta järjestelmä ei tarjoa lainkaan, se on KELAn heiniä. Kuntoutukseen on satsattu viime vuosina paljon. Työeläkejärjestelmän järjestämään ammatilliseen kuntoutukseen osallistuu nykyisin vuosittain lähes 10 000 ihmistä. Määrä on kasvanut viime vuosina. On tiettyjä ammatteja, missä riski menettää työkyky on muita suurempi. Yhteistä on se, että ne ovat yleensä duunariammatteja. Suuri riski on maa- ja vesirakennusalan avustavilla työntekijöillä, puutarhatyöntekijöillä ja lomittajilla sekä miehillä erityisesti rakennusalan viimeistely- ja aputyöntekijöillä ja naisilla siivoojilla ja sairaala-apulaisilla (Ammatit ja työkyvyttömyyseläkkeet 2010). Lähettänyt\nHyvä työ - Pidempi työura,\nTurkish delight – maailman anteliain eläkejärjestelmä?\nTyönkuvasta johtuen kotimaan matkailu ei kuulu tämän blogistin lomanviettoon. Pitkämatkalaiselle tyypillistä äkillistä ja pakottavaa tarvetta kurvata Parkanon Shellille tai Heinolan Tähtihoviin vastaan täytyy kuitenkin taistella. Joskus sitä luulee kotisängyssäkin makaavansa Kuopion Puijonsarven tärkätyissä lakanoissa. Harvakseltaan jopa hotelli- ja ravitsemusliike Isovalkeisen vällyissä. Suomenniemen notkot on nähty. Kesälaitumilla TELAmies suditteli vaimokkeen kanssa aina Istanbuliin saakka. Nyt kun etäisyyttä puolikuun maahan on ainakin kilometreissä tullut, mielen perukoilla itänyt ajatus kirkastui: mihin paikallinen eläkejärjestelmä nojaa? Jokin muukin taisi muistuttaa reissusta, sillä varsin sitkeä turkkilainen tuliainen eli ns. mahatauti jatkoi antamistaan aina pitkälle viime päiviin saakka. Uudistuksia ja avaran sielun anarkiaa Matkalta tarttui käpälään myös paikallisia Turkish delight (lokum) makeisia, jotka ovat tärkkelyksestä, sokerista ja maun mukaan vaihtelevista mausteista muotoiltuja hyytelökuutioita. Vertauskuvallisesti tämä imelä ja kulmikas makeinen meinasi jäädä kohtalokkain seurauksin Turkin eläkejärjestelmän "kurkkuun" kiinni 1990-luvun alkupuolella. Sillä vaikka maassa oli tuolloin – ja on yhä – poikkeuksellisen nuori väestö, niin rahat olivat loppumassa kesken.\nEläkkeet maksetaan Turkissa pääasiassa jakojärjestelmällä, kuten meilläkin, eli työssäkäyvät maksavat eläkkeellä olevien eläkkeitä. Mitään hätää ei pitänyt olla, sillä väestö oli nuorta ja viriiliä. Keskimääräinen ikä oli noin 22 vuotta ja yli 65-vuotiaita vain alle 10% väestöstä. Istanbulin vilkkailla kujilla ei rollaattoreita tulla näkemään vielä vähään aikaan. Miksi eläkejärjestelmä oli kriisissä? No, yksi syy saattaa olla se, että eläkeikä oli alimmillaan naisilla 38 vuotta ja miehillä 43 vuotta! Vaikka vain noin kolmannes kansasta jäi tuossa iässä pois työstä, oli eläkeikä poikkeuksellisen alhainen monessakin mielessä. Esimerkiksi keskimääräinen elinikä oli noin 70 vuotta ja 65-vuotiaan vastaava 80 vuotta. Sokerina Turkish delight makeisen pohjalla, eläkkeen korvausaste keskimääräisen palkansaajan tilipussiin verrattuna oli 107% (OECD), joka puolestaan oli ehkäpä anteliain koko maailmassa. Prosentteja tosin ei voi syödä ja eläkkeet ovat meidän mittapuun mukaan silti vaatimattomia.\nPaljon on vettä virrannut Bosporinsalmen lävitse tähän päivään, kun miesten eläkeikä on nyt 60 vuotta ja naisten 58 vuotta. Lisäksi on sovittu, että pitkä siirtymaika nostaa eläkeiän Turkissa kummallakin sukupuolella 65:een 2048 mennessä. 1990-luvun uudistusten jälkeen eläkkeen korvausaste palkkoihin puolestaan on laskenut noin 72 prosenttiin. Maan eläkejärjestelmään lisättiin 2000-luvun alussa myös vapaaehtoinen maksuperusteinen elementti (työntekijöille sekä työnantajille) julkisen sosiaalivakuutuksen rinnalle. Aivan ongelmaton eläkejärjestelmä ei ole tänäkään päivänä. Tiettyä avaran sielun anarkiaa voidaan nähdä suhtautumisessa lainsäädännön noudattamiseen. Paljon työntekijöitä on vakuuttamatta ja monien lakisääteisestä eläketurvasta jää osa saamatta väärinkäytösten vuoksi.


Jyrki Sukula hermostuu hotellinomistajan vaimoon: "Mä en pysty sua muuttamaan!" - Matkat - Ilta-Sanomat\nJyrki Sukula hermostuu hotellinomistajan vaimoon: "Mä en pysty sua muuttamaan!"\nNyt toistetaan: Jyrki Sukula hermostuu hotellinomistajan vaimoon: "Mä en pysty sua muuttamaan!"\nJulkaistu: 15.10.2014 18:03\nHotelli Ruusuhovi painii pahassa pulassa: tilauskirja on tyhjä ja velkataakka painaa. Ohjaksissa häärii omistajan vaimo Anne, joka ei näe omassa toiminnassaan moitteen sijaa.\nJyrki Sukula alkaa kyllästyä naisen jääräpäisyyteen ja vastuunpakoiluun. Kun tapaaminen naapurin golf-yrittäjien kanssa menee mönkään, Anne syyttää asiasta Jyrkiä, joka ei muka ole tajunnut Annen roolia yrityksessä. Silloin Sukulalta palaa käämi.– Mua ei tarvita täällä, koska toi nainen on täydellisyys – se ei mokaa koskaan! Jyrki sanoo päin Annen naamaa.Kuinka konfliktista selvitään?Hotellit kuntoon, Jyrki Sukula keskiviikkoisin kello 20 Nelosella.


Tänään opin, että... | Page 66 | Vihreä Lohikäärme\nOpin, että Conan Barbaarin luojana tunnettu fantasiakirjailija Robert E. Howard kirjoitti aikoinaan myös runon nimeltä Echoes from an Anvil, jossa hän pyrki eläytymään mustan orjan kokemuksiin halki aikakausien. (Runon skotinkielinen käännös.)\nMitähän tuon kaltaisesta ambitiojäljestä pikku yksityiskohtineen kuuluu etenkin näinä nykyisinä päivinä ajatella..\n... pääkaupunkiseudulla on 76 julkista vesipostia, joista saa puhdasta juomavettä keväästä syksyyn. Kaksi niistä on jopa ihan lähellä kotiamme, ja toisen niistä olen ohittanut takuulla kymmeniä kertoja tajuamatta mikä se on.\nHSY:n ylläpitämiä vesiposteja on eri puolilla pääkaupunkiseutua yhteensä 76 kappaletta. Sivulta löydät kartan vesipostien sijainnista.\n... pääkaupunkiseudulla on 76 julkista vesipostia, joista saa puhdasta juomavettä keväästä syksyyn.\nSaatoin naurahtaa, koska 2 kpl on Kolera-altaan molemmin puolin. Julkinen vesipistehän oli muinoin kuuluisa koleran levittäjä.\n...meitä lähin HSY:n ylläpitämä vesiposti on kyllä kaikkea muuta kuin retkeilijäystävällinen. Nettiohjeiden mukaan kaikkien vesipostien pitäisi toimia niin, että niissä on jonkinlainen vipu, jota nostamalla saa veden virtaamaan. Se, johon tutustuin, on kuitenkin pyöreä musta tolpanpätkä, jonka yhdellä reunalla on paloletkun kiinnitykseen sopiva suutin ja päällä muovinen hattu, jonka saa nostettua pois. Hatun alla ei ole mitään vipua vaan reikä tolpan päässä, ja reiästä näkyy lekaraudan näköisen metallitangon pää. Jos sitä olisi tarkoitus jotenkin nostaa, niin mukana pitäisi olla joku työkalu.\nLuin tästä kanssa tällä viikolla ensimmäistä kertaa! Suomenlinnassa olen tuollaista vesipostia käyttänyt, mutten ole tiennyt että niitä on muuallakin ja vielä noin paljon.\n...Suomen ilmavoimat luopuivat hakaristitunnuksesta vasta vuonna 2017. Kuvittelin sen tapahtuneen jo paljon aiemmin.\nIlmavoimien esikunta luopui joukko-osastotunnuksestaan, jossa oli hakaristi. Mutta lipusta ja esim. Ilmasotakoulun tunnuksesta sitä ei ole katsottu tarpeelliseksi poistaa.\nJep, googlettelin tänään asiaa lisää ja löysin lukuisia kuvia tapahtumista, joissa hakaristilippu on liehunut vuoden 2017 jälkeenkin. Opin myös termin "erillishakaristi", vrt. erillissota.\nHakaristiä käyttää tunnuksenaan myös Suomen tasavallan presidentti: Presidentin lipussa tangonpuoleisessa yläkulmassa on vapaudenristi, johon on upotettu kultainen hakaristi.\nIlmavoimien hakaristillä ei ole varsinaisesti mitään tekemistä kansallissosialismin kanssa. Suomen ilmavoimat sai sen ruotsalaiselta aatelismieheltä Eric von Rosenilta samalla kun ensimmäisen koneensa. Hakaristi oli von Rosenin onnenmerkki ja tämä tapahtui vuonna 1918. Tosin von Rosen kunnostautui myöhempinä vuosikymmeninä kannattamalla natsiaatetta.\nHakaristi on siis edelleen mukana vapaudenristissäkin.\nHakaristi on myös edelleen mukana Tuuterin kansallispuvun kirjontakoristeissa. Suomen Valkoisen Ruusun suurristin ketjusta se sentään korvattiin havuilla sen jälkeen, kun Ranskan presidentti de Gaulle vuonna 1963 suhtautui (yllätys yllätys) varsin nuivasti siihen, että hänen kaulaansa ripustettiin nippu hakaristejä.\nVon Rosenin hakarististä oli juuri juttu, jossa avattiin vähän hänen onnenmerkkinsä taustoja. Hakaristiä pidettiin ilmeisesti jo 1800-luvulla silloisen antropologisen tutkimuksen perusteella ylivertaisen eurooppalaisen kulttuurin tunnuksena ja sen oletettiin levinneen kaikille muille käyttötantereilleen, mm. Intiaan, Euroopasta. Koska juutalaiset olivat yksi harvoista kansoista, joiden kulttuurikuvastoon hakaristi ei liittynyt, kuvio sai jo varhain lievästi antisemitistisen vivahteen. Hitlerkään ei siis nyhjäissyt ihan tyhjästä omaa tunnustaan, ja voi kysyä, mikä mahtoi innoittaa von Rosenin sen omaksi onnenmerkikseen omaksumaan. Kyseessähän on siis kaveri, joka perusti Ruotsiin natsijärjestön ja jonka vaimon sisar oli Hermann Göringin vaimo.\nMuoks: Tässä linkki Häiriköt-Päämajan blogiin aiheesta: https://hairikot.voima.fi/blogi/jatkossa-ilmavoimat-lentavat-ilman-erillishakaristia/\nReaktiot: Ereine ja Tik\n1800-1900-lukujen vaihteessa "muinaista viisautta" edustanut hakaristi kiinnosti erilaisia trendihörhöjä, joista suinkaan kaikki eivät olleet militarististen rotuoppien kannattajia. Teosofisen seuran tunnuksessa hakaristi komeilee sulassa sovussa Daavidin tähden, ankhin ja Om-sanan kanssa.\n...Iso-Britannian alueella Royal Mint lyö kaikki kolikot, mutta Skotlannissa on kolme ja Pohjois-Irlannissa neljä pankkia, jotka saavat painaa omia seteleitään. Paikallissetelit ovat siis hyvinkin erinäköisiä, mutta kaikki käypää valuuttaa siinä kuin englantilaisetkin setelit. Virallisesti ne kelpaavat myös muualla Britanniassa, mutta käytännössä liiketoiminnan harjoittajilla on siellä oikeus kieltäytyä vastaanottamasta niitä.\nKaikkea sitä Wikipedian "Tiesitkö että"-palstalta oppiikin, esimerkiksi tänään Aku Ankan edeltäjä Janne Ankkasen vaiheista Suomen valtiollisten alkuaikojen tiimellyksessä.\nJannella oli kelpo elämänohjeita, ja mikä ettei, olihan hän Jalmari "Kiljunen" Finnen ja Ola "Puupää" Fogelbergin yhteinen hengentuote.\nEsim. tästä voisi vetää aasinsiltoja nykypolitiikkaankin, mutta se on vähän liian helppoa.\nettä tieteilijät nimeävät muutamia geenejä uudelleen, koska Microsoft Excel tulkitsee niiden lyhenteitä päiväyksinä\n... että on olemassa sana "japandi". Se tarkoittaa sisustustyyliä, jossa yhdistyy japanilainen ja skandinaavinen tyyli.\n...on olemassa sellainenkin sieni kuin kalvasvahvero. Aloin nimittäin ihmetellä kummallisen vaaleita keltavahveroita metsässä ja epäillä, että ne ovat jotain huijarisieniä, mutta ilmeisesti kyseessä ovatkin ihan keltavahveroiden veroiset ruokasienet.\nKelpo sieniä ovat, eivät ehkä ihan kanttarellin tasoa mutta sieltä parhaasta päästä, maku (siis tuoksu) oli muistaakseni lampaankäävän ja keltavahveron välistä, muttei yhtä vahva kuin kumpikaan näistä.\n... muurahaiset ovat kehittyneet ampiaisista tai yhteisestä kantamuodosta myöhäisjurakaudella tai varhaisliitukaudella.\nReaktiot: Sidhiel, Lindëalda, Laichalaf ja yksi muu\nOpin tänään (tai totta puhuen eilen illalla, hajamielisesti googlaillessani), että FC Lahden kannustuslaulu on nimeltään "Kuhnurit saalistaa". Veikkausliigajalkapallo on jäänyt minulle melko etäiseksi, ja näin paradoksaalisen nimen historiaa piti tietysti selvittää. Googlailemalla keräämieni tiedonmurusten mukaan taustalla olisi paikallisessa Etelä-Suomen Sanomat -lehdessä 2000-luvun alussa esitetty rinnastus, jonka mukaan FC Lahden pelaajat olivat usean pelikauden alkaessa olleet kömpelöitä ja tehottomia kuin talvihorroksesta heräilevät mehiläiskuhnurit. Tästä (ja kotipeliasun väristä) olisi tullut joukkueelle lempinimi "Hiihtostadionin mustat kuhnurit". Kannustuslaulussa kuhnurit muuttuvat säälimättömän tehokkaiksi saalistajiksi.


Mitä yhteistä on Pohjois-Karjalalla ja Japanin Naganon prefektuurin aluehallinnolla? - Blogit - pohjois-karjala.fi\nMitä yhteistä on Pohjois-Karjalalla ja Japanin Naganon prefektuurin aluehallinnolla? - Blogit\nMitä yhteistä on Pohjois-Karjalalla ja Japanin Naganon prefektuurin aluehallinnolla?\nNaganosta ensimmäinen mielikuva on vuoden 1998 olympialaiset, joissa NHL-tähdet Wayne Gretzkyn johdolla esiintyivät. Mutta urheilu ei ole vastaus tähän kysymykseen. Yhteinen tekijä on metsäbiotalous.\nNaganon prefektuurin ja Pohjois-Karjalan maapinta-alasta suurin osa on metsiä, ja Japanin ja Suomen puuston kasvu on samaa luokkaa, noin 100 miljoonaa kuutiometriä vuodessa.\nNaganon viranomaiset etsivät eri puolilta maailmaa osaamista siihen, kuinka he voisivat hyödyntää omia puuvarantojaan nykyaikaisesti. Yhteistyötä japanilaiset tekivät paljon itävaltalaisten kanssa, jotka suosittivat Pohjois-Karjalaa yhteistyökumppaniksi.\nMiksi itävaltalaiset suosittivat Pohjois-Karjalaa? Koska heillä oli laajaa kokemusta meidän maakunnan laaja-alaisesta osaamisesta.\nTämä on mahtava esimerkki kansainvälisen toiminnan merkityksestä: yhdessä maassa hyvin hoidettu yhteistyöverkosto tuo mukanaan uusia verkostoja, sillä maailma toimii verkostojen kautta.\nNyt Pohjois-Karjalassa käynnissä oleva hanke vie pohjoiskarjalaista metsäbiotalouden osaamista, asiantuntemusta, tuotteita ja palveluja Naganon alueelle, jossa metsävarojen hyödyntäminen, metsäalan kehittäminen ja siihen liittyvä liiketoiminta ovat vielä kehittyvässä vaiheessa.\nVastavuoroisesti hanke avustaa japanilaisen osaamisen, asiantuntemuksen ja yritysten verkostoitumista pohjoiskarjalaisten toimijatahojen kanssa. Päätoteuttajana hankkeessa on Karelia AMK.\nPohjois-Karjala panostaa erityisesti metsäbiotalouden kehittämiseen ja huippuosaamiseen. Vahvuuksiamme ovat muun muassa metsäteknologia, uusiutuvan energian tuotanto, uudet biopohjaiset tuotteet, puurakentaminen sekä metsätiedon hallinta ja hyödyntäminen.\nLisäksi koulutamme metsäosaajia joka koulutusasteella, teemme kansainvälistä huippututkimusta metsien mahdollisuuksista ja kehitämme kasvuhaluisten yritysten innovatiivista liiketoimintaa. Metsät ovat tärkeitä meille myös virkistäytymisen, matkailun, metsäteollisuuden ja muun metsiin perustuvan liiketoiminnan kannalta.\nAlueiden välisestä yhteistyöstä voi syntyä uusia tapoja, innovaatioita ja teknologisia ratkaisuja metsävarojen hyödyntämiseen sekä niihin liittyvän elinkeinotoiminnan, koulutuksen ja tutkimuksen kehittämiseen, kansalliset ja alueelliset ilmastotavoitteet huomioiden.\nYhtenä tavoitteena on, että pohjoiskarjalaiset yhteistyöyritykset aloittavat yhteistyön ja kansainvälistä liiketoimintaa japanilaisten toimijoiden kanssa\nKansainväliset kumppanuusverkostot ja yhteistyö ovat tärkeitä maakuntamme kehitykselle ja elinvoimalle – myös metsäbiotalousalan näkökulmasta.\nKirjoitus julkaistu ensimmäisen kerran sanomalehti Karjalaisen Kolumnivieras-palstalla su 16.5.2021\nMinna Tuuva - Julkaisupäivä 4.5.2021\nPohjois-Karjalan digitukiverkoston jäsen Reino Ylönen aloitti kirjapainoalan koulutuksen...


Taste of goodness – Hyvän olon ruokaa ja hitaita herkkuhetkiä.\nmarraskuu 3, 2016 maimaaiJätä kommentti\nSyksyn yksi monikäyttöisimmistä raaka-aineista on varmasti myskikurpitsa (butternut squash). Siitä voi taikoa lähes mitä tahansa, ja kokeiltu on ainakin kurpitsarieskaa, kurpitsajuustokakkua ja tätä ihanaa uunipaahdettua myskikurpitsaa lisukkeineen. Siitä voi tehdä myös pastakastiketta ja tietenkin keittoa. Salvia on yrteistä se, joka usein yhdistetään myskikurpitsaan, ja sitä on käytetty näissäkin ohjeissa sekä kurpitsan mausteena että kylmässä salviakastikkeessa.\nTässä ateriakokonaisuudessa on mukana myös paahdettuja kikherneitä, jotka ovat hyvin maustettuna oikein maukkaita ja terveellisiäkin. Fetajuusto antaa hyvää suolaista makua ja sopii loistavasti sekä myskikurpitsan että kikherneiden kaveriksi. Kurpitsa on miedosti makeaa, kun taas fetajuusto on suolaista, mikä on aina ehdottoman hyvä makuyhdistelmä. Makeutta tulee myös kuivatuista karpaloista, jotka voi toki jättää poiskin. Näiden kanssa sopii nauttia vaikka paistettua lohta.\n1/2 myskikurpitsa paloiteltuna lohkoiksi\nSekoita oliiviöljy ja mausteet kulhossa. Lisää joukkoon silputtu tuore salvia ja kurpitsalohkot ja sekoittele niitä mausteseoksessa. Voit antaa niiden marinoitua jonkin aikaa, jos teet seoksen jo etukäteen.\nLevitä kurpitsalohkot uunipellilleja ripottele päälle cashewpähkinöitä. Paahda uunissa 175 asteessa kunnes kurpitsa on kokonaan pehmeää ja kypsää.\nEnnen tarjoilua lisää kurpitsan joukkoon murennettu fetajuusto ja karpaloita.\nValuta kikherneet ja sekoita niiden joukkoon oliiviöljy ja mausteet.\nPaahda uunissa 175 asteessa n. 15-20 minuuttia, kunnes kikherneet ovat hieman paahtuneet ja rapeutuneet.\nn. 1/2 dl Turkkilaista jogurttia\nSekoita kaikki ainekset ja tarjoa ruoan lisukkeena.\nhuhtikuu 29, 2016 maimaaiJätä kommentti\nBataatti on ihana juures, sitä voi käyttää niin monella tapaa ja sen kanssa voi yhdistellä niin monia eri makuja. Tällä kertaa bataatista syntyy ihania gluteenittomia rieskoja, jotka ovat maukkaampi ja terveellisempi vaihtoehto tavalliselle leivälle.\nNäille rieskoille voi koota mieleisensä päälliset, mutta oma suosikkini on avokado, keitetty kananmuna ja fetajuusto tai vuohenjuusto. Tästä paremmaksi pääsee vain jos laittaa päälle vielä graavi- tai kylmäsavulohta, todella nam!\nTällä yhdistelmällä näistä saa maukkaan ja helpon lounaan tai päivällisen.\nBataattirieskat (5-6 kpl)\nPaloittele bataatti ja porkkana ja keitä ne kypsiksi. Soseuta ja anna jäähtyä.\nLisää kananmuna, sekoita. Lisää sitten kaurajauhot ja suola. Sekoita tasaiseksi.\nMuotoile haluamasi kokoisia rieskoja (pienehköjä). Paista 200 asteisessa uunissa 20-25 minuuttia, kunnes rieskoissa on kaunis väri ja ne irtoavat helposti.\nTarjoile lämpimänä, jos mahdollista. Varsinkin vuohenjuusto maistuu paremmalta, jos sen levittää lämpimälle leivälle.\njoulukuu 15, 2015 maimaaiJätä kommentti\nMiksiköhän sitä aina löytää itsensä leipomasta joulupipareita, vaikka päättäisi, että tänä vuonna niitä ei tarvitse tehdä. Viimevuotisiakin on vielä jäljellä (päätyvät kyllä roskikseen), ei ole oikein joulufiilistäkään ja piparit eivät koskaan valmiina maistu yhtä hyvältä kuin niiden taikinan perusteella olettaisi maisuvan. Niiden leipomisessakin usein loppuu kärsivällisyys, ja lopputuloksen jo tietää valmiiksi. Samoja pipariohjeita on väännetty vuosikaudet, ja itse tykkään mieluummin kokeilla jotain erilaista perinteisten juttujen sijasta, jolloin lopputulosta saa odottaa innolla.\nJohonkin sitä piparkakkumaustetta ja kanelia ja kardemummaa täytyy kuitenkin laittaa, joten mantelimaitoon tehty kaurapuuro ja nämä jouluisen makuiset piparit sopivat siihen tarkoitukseen. Uudenlainen pipariresepti + perinteiset piparimuotit = hyvä.\nKaikki eivät varmastikaan ihastu näihin pipareihin, jos himoitsee niitä perinteisiä. Omasta mielestäni näihin kuitenkin tulee himo, ne maistuvat aidosti maukkailta eikä ole pelkoa että näitä löytyisi kaapista vielä ensi vuoden lopulla. Ehkä myös siksi, että nämä ovat tuoreena parhaimmillaan. Ja näiden päälle sopii muuten Nutella-levite ihanasti!\nyht. 150 g manteli- ja kookosjauhoja (mantelijauhoja mielellään enemmän)\n1/2 dl vahvaa kahvia/espressoa\nSoseuta taatelit ja sekoita joukkoon kahvi, sula kookosöljy ja siirappi. Lisää kananmuna ja sekoita tasaiseksi.\nYhdistä kuivat aineet ja lisää niitä vähitellen seokseen\nSekoita huolellisesti tasaiseksi taikinaksi.\nLaita jääkaappiin jähmettymään tunniksi tai vaikka yön yli.\nKauli taikina levyksi ja tee pipareita, paista 200 asteessa n. 7-1o minuuttia.\nlokakuu 21, 2015 lokakuu 21, 2015 maimaaiJätä kommentti\nKannatti taas uskoa Jamie Oliveria ja kokeilla tätä ”the best vegan burger” -reseptiä. Helposti menevätkin parhaiden joukkoon, älyttömän herkullisia niistä tuli! Erilaisia kikhernepihvireseptejä on tullut kokeiltua ja kehiteltyä, mutta tämä on kyllä yksi onnistuneimmista kokeiluista. Eniten ehkä tuoreen korianterin ja sitruunan kuoren ansiota, ja maissi tekee näistä myös tosi meheviä. Vaikka vegeruokavaliota ei noudattaisikaan, niin itseäni ainakin hyvällä reseptillä tehty kasvisburgeri (eli ei sellainen kamala raastehöttöpihvi) houkuttelee paljon enemmän kuin tavallinen lihaisa versio.\nTuoreen yrtin vaikutusta makuun ei koskaan pidä aliarvioida, eikä siis kannata jättää tuoreita yrttejä pois jos ne kuuluvat reseptiin. Sitruunan kuori antaa mihin tahansa ruokaan tai leivonnaiseen ihanan raikkaan ja kirpeän lisäyksen, ja tuoreen sitruunan mehu on aina parempi kuin sitruunamehutiiviste.\nPihveistä tulee varmaan parhaita pannulla paistettuna (yllätys yllätys), mutta tein nämä uunissa, ja todella hyvin onnistui. Pinnalle muodostui ihana ”kuori” ja sisus pysyi mehevänä ja pehmeänä. Täydellisiä burger-pihvejä siis.\nVegeburgerpihvit (n. 6 kpl)\n1,5 tl kuivattua korianteria\n1/2 tl cajunmaustetta tai paprikajauhetta\n1/2 sitruunan mehu + sitruunan kuorta raastettuna\nValuta nesteet kikherneistä ja maissista ja lisää niitä vähän kerrallaan blenderiin. Lisää myös mausteet (paitsi tuore korianteri) sekä sitruunamehu ja jauhot. Jauha melkein tasaiseksi massaksi jättäen kuitenkin vähän sattumia joukkoon.\nKaavi massa blenderistä toiseen kulhoon.\nHienonna korianteri ja sekoita se massan joukkoon.\nMuotoile sopivan kokoisia burgerpihvejä ja paista uunissa 200 asteessa n. 20-25 minuuttia tai pannulla oliiviöljyssä.\nBurgersämpylät (n. 4 kpl)\nOhje simppeleihin sämpylöihin löytyy täältä.\nKastike (pariin burgeriin)\n1 rkl majoneesia tai turkkilaista jogurttia\n1-2 rkl tomaattipyreetä/hyvää tomaattisosetta\nripaus sokeria, jos käytät makeuttamatonta tomaattipyreetä\nTäytteeksi sopii yksinkertaisimmillaan lehtisalaatti, tomaatti ja pari viipaletta jotain hyvää juustoa, esim. cheddaria, fetaa tai halloumia. Vaihtoehdot täytteille ovat rajattomat, joten ihan oman maun mukaan!\nlokakuu 14, 2015 lokakuu 14, 2015 maimaaiJätä kommentti\nJälleen teki mieli tehdä jotain kakkumaista mutta ei liian makeaa herkkua, jota sopii syödä suurempikin pala (kuten aina). Tämän tyyppisiä reseptejä on kertynyt vaikka minkälaisia versioita, mutta aina on kiva hieman muunnella ja vaihdella joitakin ainesosia. Yhteistä näille leipomuksille on se, että näiden tekeminen ei vie paljon aikaa, ei vaadi erityistä taitoa ja kaiken saa sekaisin tehosekoittimella!\nTämä on vähän kuin kauraomenapaistoksen ja mustikkapiiraan risteytys, ja mustikoiden tilalle voi ihan hyvin laittaa omenaakin. Makeuttakin voi säädellä oman maun mukaan, ja taikinaan voi lisätä sokeria tai hunajaa jos haluaa. Tämä pohja siis on hieman vähemmän makea kuin yleensä, mutta se kompensoituu muruseoksella, johon tulee ruokosokeria.\nKauramustikkapiiras (tai -kakku)\n1 kypsä banaani (tai 2 pientä banaania)\n3 rkl ruokosokeria (tai muuta tummaa sokeria)\nValmista piiraspohja sekoittamalla kaikki ainekset blenderissä.\nKaada taikina pieneen voideltuun kakkuvuokaan tai leipävuokaan (leivinpaperi vuoan pohjalla helpottaa kakun leikkaamista).\nValmista muruseos sekoittamalla kaikki ainekset keskenään ja kaada seos mustikoiden päälle.\nPaista 175 asteisessa uunissa 30-35 minuuttia.\nTämän kaveriksi sopii jälleen vaikka ihana kookosvaahto, vaniljakastike tai turkkilainen jogurtti.


Etusivu - Malike - varausjärjestelmä\nTervetuloa Malikkeen sähköiseen varauskalenteriin!\nSivuilta löydät tietoa välineistä ja niiden saatavuudesta sekä voit tehdä varauspyyntöjä. Huomioi kuitenkin, että varauspyyntö muuttuu varaukseksi vasta kun saat varausvahvistuksen sähköpostiisi.\nHUOM! Malikkeen toimipisteet on suljettu kesällä Tampereen ja Helsingin osalta1.-31.7. Rovaniemen vuokraamo on kiinni 16.6 - 1.8 välisen ajan. Näinä aikoina toimintavälineitä ei voi noutaa, eikä palauttaa. Huomioithan tämän varauspyyntöjä tehdessäsi.\nMalikkeen välineet on tarkoitettu lyhytaikaiseen kokeiluun ennen oman välineen hankintapäätöstä tai silloin, kun välinettä tarvitaan lyhytaikaisesti. Vuokra-aika on 1-3 viikkoa. Toistuvaan ja jatkuvaan välineen tarpeeseen Malike ei pysty vastaamaan.\nVuokraamme välineitä ainoastaan kohderyhmämme, vaikeasti vammaisten ihmisten käyttöön. Vaikeasti vammaisella tarkoitamme henkilöä, jonka liikkumista vamma vaikeuttaa huomattavasti ja hän tarvitsee liikkuakseen ja osallistuakseen sekä toimintavälineen että avustajan. Henkilöt joiden toimintakyky on alentunut ikääntymisestä johtuvista syistä eivät kuulu Malikkeen kohderyhmään.\nTampereen Malike-keskuksen, Helsingin Apu- ja toimintavälinevuokraamon sekä Rovaniemen vuokraamon välineet löydät valitsemalla vasemmalla olevasta valikosta haluamasi kaupungin.\nTampereelta välineitä toimitetaan kaikkialle Suomeen myös matkahuollon rahdilla. Asiakas maksaa välineen vuokran lisäksi myös rahtikulut. Sähköistettyjä polkupyöriä ja muita isoja ja teknisiä toimintavälineitä emme toimita rahdilla. Helsingin ja Rovaniemen vuokraamot palvelevat lähiseutujensa käyttäjiä, joilloin välineet tulee ensisijaisesti noutaa.\nSovithan välineiden noudoista ja palautuksista ajan aina erikseen. Välineiden luovutukset teemme mahdollisimman vähäisin lähikontaktein ja mahdollisuuksien mukaan ulkotiloissa.\nVuokraamme myös kuomullista peräkärryä välineiden kuljettamista varten. Kysy lisätietoa Malikkeesta.\nLisää tietoa Malikkeen toiminnasta ja tapahtumista löydät sivuilta www.malike.fi\nSumeliuksenkatu 18 B, 3 krs., 33100 Tampere\npuhelin 040 483 9327\nTampereella toimii Malikkeen keskusvuokraamo, jonka kautta saa tietoja myös muiden vuokraamoidemme välineistä.\nPuhelin: (09) 477 1002 tai Hanna Vesamo puh. 041 538 3034, akseli@jaatinen.info\nPostiosoite: Parivaljakontie 6, 00410 Helsinki\nVälineiden luovutukset ja palautukset ma-to klo 10-16. Muina aikoina sopimuksen mukaan.\nVuokraamo toimii Vammaisperheyhdistys Jaatinen ry:n tiloissa Majalla yhdistyksen henkilökunnan hoitamana.\nRiku Ollikainen puh. 040 356 0941, riku.ollikainen@kolpene.fi\nRauni Väliranta puh. 040 7071 563, rauni.valiranta@kolpene.fi\nVälineiden luovutukset ja palautukset sovitusti ma-to 8-16 ja pe 8-14 välisenä aikana.


Porschen hybriditarjonta laajenee – säästöä suorituskyvystä tinkimättä - Teknavi\nPorsche esitteli loppuvuodesta 2017 kolmannen sukupolven Cayennen. Jo silloin oli selvää, että mallistoon tulee liittymään pistokkeesta ladattava hybridi, ja sen aika on nyt.\nLadattavien hybridien suosio on selkeässä kasvussa. Tähän vaikuttaa paitsi autojen kasvava tarjonta, myös niiden suopea verokohtelu, joka korostuu korkeamman hintaluokan autoissa. Porschen myydyimmät mallit ovat olleet jo pitkään Suomessa hybriditekniikalla varustettuja, ja uusimpana lisäyksenä mallistossa nähdään kolmannen sukupolven Cayennen pistokehybridi.\nÄkkiseltään voisi kuvitella Cayennen hyödyntävän viime vuonna markkinoilla tulleen Panameran pistokehybridin tekniikkaa, mutta yhtenevistä teholukemista huolimatta näin ei ole. Cayennen pellin alta löytyy 3,0-litrainen yhdellä turbolla varustettu V6, kun taas Panamerassa käytetään 2,9-litraista kahdella turbolla ahdettua moottoria. Sähkömoottori löytyy polttomoottorin ja vaihteiston välistä, ja voima välitetään Panameran kaksoiskytkinvaihteistosta poiketen perinteisen automaattivaihteiston kautta kaikille neljälle pyörälle. Polttomoottori tarjoaa 250 kW (340 hv) ja sähkömoottori 100 kW (136 hv). Voimalinjan yhteisteho on 340 kW (462 hv) ja vääntöä on tarjolla 700 newtonmetriä. Näiden lukemien turvin auto liikahtaa sataseen tasan viidessä sekunnissa ja huippunopeudeksi kirjataan 253 km/h.\nSähkömoottori on huomattavasti edellisessä sukupolvessa nähtyä tehokkaampi, ja sen turvin matkaa pystyy taittamaan parhaimmillaan 135 km/h nopeudella. Myös akun kapasiteettia on kasvatettu, ja valmistajan mukaan 14,1 kWh:n akuston turvin autolla pystyy ajamaan pelkän sähkön turvin 44 kilometriä. Normaalista kotipistokkeesta akku latautuu vajaassa kahdeksassa tunnissa, ja lisävarusteiselle 7,2 kW:n laturilla ja 32 A:n virralla latausajan luvataan olevan noin 2 tuntia ja 20 minuuttia.\nHybridiversion yhdistetyksi kulutukseksi valmistaja ilmoittaa 3,2 l/100 km. Verotukseen vaikuttavaksi CO2-päästöksi kirjataan 72 g/km. Tämän ansiosta autoveron määrä jää noin 8 800 euroon ja kokonaishinnaksi muodostuu 103 701 euroa. Pelkästään samalla polttomoottorilla varustetun auton kokonaishinta puolestaan on vajaa 122 000 euroa, josta autoveron osuus on lähes 43 000 euroa. Muihin malleihin verrattuna edullisemman hankintahinnan lisäksi sähköllä ajamisen mahdollisuus tarjoaa säästöpotentiaalia polttoainekustannuksissa.\nCaynnen E-Hybrid on tilattavissa ja ensimmäiset autot saapuvat alkukesän aikana.\nLue lisää Porschen hybrideistä:\nKoeajossa 680-hevosvoimainen hybriditykki – valitse sähkömoottori ja säästä yli 85 000 euroa autoverossa


Keskustelu - USA sotii öljyn takia? | Historia, kulttuurit ja yhteiskunta | Tiede\nUSA sotii öljyn takia?\nNoin 8 % USAn käyttämästä öljystä tulee Lähi-idästä, kuten olen aiemmin lähteiden kanssa kirjoittanut. USAsta on nopeasti tulossa omavarainen öljyn suhteen ja jopa raakaöljyn viejä.\nhttp://www.taloussanomat.fi/ulkomaat/20 ... 1241846/12\nPalstan viisaat osaavat varmaan valistaa minua USAn sotien tarkoitusperien suhteen? Emppu, kaikkien alojen tietäjä, kerro miksi USAlaiset öljy-yhtiöt eivät pärjänneet kilpailussa Irakin öljystä vaan makeimmat palat veivät kiinalaiset ja venäläiset. Sotiiko USA velkarahalla Kiinan ja Venäjän puolesta?\nLueppa tämä ihan ajatuksella läpi:\n– Yhdysvallat, joka tähän mennessä on on tuonut suuren osan öljystään Lähi-idästä, ei muutaman vuoden kuluttua tuo sieltä enää juuri mitään, IEA:n pääekonomisti Fatih Birol sanoo Financial Timesille.\n– Se tulee näkymään öljyn kaupankäynnissä ja muuallakin.\nVuonna 2035 energian kysyntä kasvaa kolmanneksen nykyisestä, ja lähes 90 prosenttia Lähi-idän öljystä virtaa Aasiaan, IEA arvioi.\nLisääntyneen kysynnän takana ovat Kiina, Intia ja Lähi-Itä, kun taas teollistuneissa OECD-maissa se pysyy lähes ennallaan. Sen sijaan teollistuneissa maissa siirrytään käyttämään entistä enemmän maakaasua ja uusiutuvia energianlähteitä.\nYhdysvaltain jälkeen maailman toiseksi suurimman öljyntuottajan paikan ottaa järjestön mukaan Irak, joka vastaa vuonna 2035 lähes puolesta koko maailman tuotannosta.\nJa miksi tilanne oli toinen 2003...\nhttp://www.talouselama.fi/uutiset/bushi ... y/a2050677\nYhdysvallat käyttää 25 prosenttia maailman öljystä. Maan omat tunnetut öljyvarannot ovat supistuneet viidenneksen viimeksikuluneiden kahden vuosikymmenen aikana, Alaskan ja Meksikonlahden uusista löydöistä huolimatta. Yhdysvaltojen tuonti on kasvanut kymmenessä vuodessa peräti 49 prosenttia.\nRationaalinen ajattelu ei kieltämättä ole koskaan ollut teikäläisen vahvimpia alueita\nItse uskon että USA:n sotien syyt on enemmänkin geopoliittisia kuin niinkään "öljysotia" motiiveja voi lähteä etsimään foliosivuilta.\nTämä varmaan selittää asian pähkinänkuoressa.\nUSA ja NATO:lla oli alunperin esim. ihan hyvät suhteet Saddamiin ja Gaddafiinkin mutta sitten he ilmeisesti alkoi sooloilemaan joten maat vallattiin.\nklo 14:54 | 14.11.2012\nSota on edelleen hyvä tapa siirtää rahaa työtä tekevältä keskiluokalta asetehtaat ja muun sotabisneksen omistavalle valtaeliitille. Eivät jenkkien sodat tule loppumaan, vaikka Atlantti muuttuisi öljyksi. Aina ne keksivät tekosyitä, joilla voi pommittaa milloin minkäkin kehitysmaan paskaksi.\nklo 15:21 | 14.11.2012\nsiitä nyt puhumattakaan, että kokoajan aktiivinen sotiminen varmasti kuluttaa suuria määriä öljyä. ehkäpä jopa enemmän kuin sillä sotimisella saadaan ryöstettyä.\nklo 15:43 | 14.11.2012\nAinakin Irakin ja Venäjän välisiin asekauppoihin on USA on puuttunut:\nklo 15:57 | 14.11.2012\nNoin 60% maailman öljyvaroista om Lähi-idässä, loput on Nordamerika, Sydamerika, Afrika, Sydostasien, Australien och Europa.\nUSA oljeproduktion, inklusive naturgasvätskor och etanol samt konsumtion. 1980 - 2011\nAmerikansk oljeimport i dollar och fat per dag 1986 - 2011\nUSA importeeraa valtavasti öljyä, melkein puolet. Ei ihme että Lähi-idän öljy kiinnostaa USAta ja Israelia.\nklo 16:13 | 14.11.2012\nLänsimaissa sota on valtiollisella tasolla nykyään äärettömän huono liiketoimi. Esimerkiksi Irakin sota on maksanut jo yli 800 miljardia dollaria ja Afganistanin sota yli 580 miljardia. Kummastakaan sodasta ei ole ollut mitään merkittävää taloudellista hyötyä USAlle, eikä hyötyjä ole odotettavissa tulevaisuudessakaan. Sen sijaan sodat ovat raunioittaneet USAn talouden ja saaneet valtionvelan kasvamaan ennätystasolle ja ennätysvauhtia. Näiden kahden sodan kustannukset vastaavat n. 2,5 vuoden USAn öljyntuonnin kokonaisarvoa, eikä vastineeksi ole saatu sen halvempaa öljyä kun ennekään, pikemminkin päin vastoin\nUSA ei yleensä sodi taloudellisista syistä. Se on lähestulkoon maailman ainoa kehittynyt valtio joka tosiaan sotii ideologisista syistä, koska se on näihin aikoihin asti ollut ainoa kehittynyt valtio jolla on ollut varaa niin tehdä.\nAika ajoin väitetään, että vaikka USA valtiona ei hyödy, sen "mahtava" "sotateollinen kompleksi" tms. ohjaa maata sotimaan. Aikanaan laskin yritysten kokoja ja havaitsin, että kaikkien USAn asevalmistajien yhteenlaskettu liikevaihto on kuitenkin vain alle puolet jenkkien suurimman yrityksen, Wal-Martin liikevaihdosta ja suurin yksittäinen aseteollinen yritys on Forbesin top2000-listalla vasta reilusti toisen sadan puolella (Boeing, sijalla 114. Yritys saa suurimman osan tuloistaan siviilipuolelta, ja kärsii sen vuoksi enemmän kansainvälisestä epävakaisuudesta kun hyötyy siitä). "Aseteollinen kompleksi" on jenkeissä merkittävä talousmahti vain foliohattujen märissä unissa.\nAika ajoin väitetään, että vaikka USA valtiona ei hyödy, sen "mahtava" "sotateollinen kompleksi" tms. ohjaa maata sotimaan. Aikanaan laskin yritysten kokoja ja havaitsin, että kaikkien USAn asevalmistajien yhteenlaskettu liikevaihto on kuitenkin vain alle puolet jenkkien suurimman yrityksen, ...\nEntä muu teollisuus, joka (jonka omistajat) hyötyy sodista? Rakennusteollisuus, yksityiset turvafirmat jne.? Ei sotiminen ole vain varsinaisen aseteollisuuden bisnes. En usko, että jenkkien johtajat ovat oikeasti niin typeriä, että hassaavat rahaa mukaidealististen tavoitteiden saavuttamiseen, varsinkin kun apinakin tietää, että sotiminen on huonoin mahdollinen keino ajaa niitä tavoitteitä, joita jenkit väittävät ajavansa. Jos polittiset johtajat haluaisivatkin niin tehdä, miksi taloudellinen valtaeliitti suostuisi siihen, jos he tosiaan kärsisivät sodista?\nKontrolloimalla öljyvaroja voidaan kilpailevat maat panna peukaloruuviin vaikka itse ei esim. arabiöljyä tarvitsisikaan.\nKoko maailman hegemonia-ajatus olisi syytä miettiä myös uudelleen. Ehkäpä on niin ettei tulevaisuudessa sinänsä mikään yksittäinen valtio ole maailmanpoliisi vaan joukko yhteenkuuluvaisuutta keskenään tunteva eliitti eri maista. Sellainen joukko jolla on sama agenda, sama maailmankuva, saama aate.\nUSA:n velka on suurinpiirtein maan vuotuinen BKT. Velasta 40% on ulkolaista. Japanilla on suurempi velka mutta siitä ulkolaista on vain 5%. EU:n lukemia en tiedä. Luultavasti aika lähellä USA:n luokkaa sekä suhteessa BKT:hen että jakaumaltaan.\nklo 17:06 | 14.11.2012\nKuva ei kerro kaikkea. Osa öljystä on helposti hyödynnettävissä, osa vaikeasti. Viime vuosien tuotantokehitys osoittaa sen että kysyntään ei oikein kunnolla kyetä vastaamaan. Niinpä hinta nousee ja on pakko nousta jotta erittäin vaikeilta alueilta ylipäätänsä kannattaa alkaa porata öljyä (ja kaasua).\nPsykopippi kuvittelee "kansan" hyötyvän sodista.\nEiköhän kansa toimi pelkkänä maksumiehenä, riihikuiva hyöty katoaa ihan toisiin taskuihin.\nklo 17:48 | 14.11.2012\nKuva ei kerro kaikkea.\nKuva ei kerro kaikkea, mutta ylläoleva kuva kertoo tämän helposti:\nOsa öljystä on helposti hyödynnettävissä, osa vaikeasti. Viime vuosien tuotantokehitys osoittaa sen että kysyntään ei oikein kunnolla kyetä vastaamaan. Niinpä hinta nousee ja on pakko nousta jotta erittäin vaikeilta alueilta ylipäätänsä kannattaa alkaa porata öljyä (ja kaasua).\nEntä muu teollisuus, joka (jonka omistajat) hyötyy sodista? Rakennusteollisuus, yksityiset turvafirmat jne.?\nKaikki hyötyvät paremmin rauhasta kun sellaisesta sodasta jossa länsimaat ovat suoraan osallisena. Proxysodista voi olla myös taloudellista hyötyä, silti nekin ovat riskisijoituksia.\nEi sotiminen ole vain varsinaisen aseteollisuuden bisnes. En usko, että jenkkien johtajat ovat oikeasti niin typeriä, että hassaavat rahaa mukaidealististen tavoitteiden saavuttamiseen, varsinkin kun apinakin tietää, että sotiminen on huonoin mahdollinen keino ajaa niitä tavoitteitä, joita jenkit väittävät ajavansa.\nKuvittelet heidän kuitenkin olevan niin typeriä, että suistavat maansa vararikkoon joidenkin lyhytnäköisten henkilökohtaisten taloudellisten etujen vuoksi? (Varsinkin kun USAn poliittisella eliitillä ei juuri toimeentulo-ongelmia ole muutenkaan).\nJos polittiset johtajat haluaisivatkin niin tehdä, miksi taloudellinen valtaeliitti suostuisi siihen, jos he tosiaan kärsisivät sodista?\nKoska poliittisella eliitillä on mahdollisuus niin tehdä. (Osalle taloudellista eliittiä sodat toki ovat merkityksettömiä. Eivät he niistä sen paremmin kärsi kun hyödykään.)\nKun katsoo listaa USAn suurimmista yriyksistä, ei siellä juuri ole firmoja jotka hyötyisivät sotimisesta. Vähittäiskauppa, energia-ala (jotka siis ei ole sodista hyöynyt) rahoitusala, autoteollisuus, IT miehittävät kärkipaikat.\nMiten ihmeessä esim. Chevron, Ford, Berksihire Hathaway, Apple tai AT&T (Wal-Martista nyt puhumattakaan) hyötyisi siitä että jenkit käyvät loputonta sotaa jossain Afganistanissa?\nklo 18:06 | 14.11.2012\nKukaan ei länsimaissa hyödy sodista, muutamia kuoleman kauppiaita lukuun ottamatta.\nTai no, salaliittohörhöt ja foliohatut saavat niistä tietysti sisältöä elämäänsä.


maaliskuu | 2019 | Astrologian Taika\nEhkä tarinan loppuun luettuanne huomaatte, mitä otsikko oikeasti tarkoittaa. Kyse ei ole nyt iloisista asioista astrologiassa tai sen kautta tarkasteltuna. Ja samalla onkin, sillä olin riemuissani kuin tässä taannoin luin kartan alueista, joilla planeetat erityisesti iloitsevat.\nJuuriastrologian konsepti planeettojen ilon alueista on vanha, voisi kai ilmaista jo ikiaikaiseksi, sillä se on ainakin reilut 2000 vuotta vanha ja todennäköisesti hieman vanhempaakin alkuperää. Juuriastrologiassa planeettojen toimintakykyä arvioidaan muun muassa sen kautta, ovatko omassa sektissään (käsitys siitä kuinka planeetat toimivat päivä- ja yökartoilla) ja luonnollisesti merkistä onko se planeetalle soveltuva. Planeetalle tulee etua siitä, jos se sijaitsee itselleen kaikkein luontevimmalla kartan alueella eli paikassa (modernistit kutsuvat näitä Suomessa huoneiksi), ja tätä kutsutaan planeetan ilon paikaksi.\nMonille varmasti ilon alueiden periaate on tuttu. Aurinko iloitsee ysissä, jumalan paikassa, ja Kuu kolmosessa, jumalattaren paikassa. Jupiter iloitsee yhdennessätoista paikassa, hyvän hengen alueella, ja Venus vastapäätä vitosessa, hyvän onnen paikassa. Pahikset Saturnus kartan viimeisessä paikassa pahan hengen alueella, ja taas Mars vastapäätä kutosessa huonon onnen paikassa. Merkurius on oivaltavasti ensimmäisessä paikassa, kykenevänä iloitsemaan niin horisontin yläpuolella kuin alapuolellakin.\nYllämainitut parhaat kohdat planeetoille eivät ole sattumanvaraisesti räiskäistyjä vaan ilmentävät monella tasolla tarkkaan harkittua astrologista järjestystä. Ensinnäkin iloista ilmenee sektiajattelu. Päivähallitsijat Aurinko, Jupiter ja Saturnus sijaitsevat ilojen kartalla horisontin yläpuolella. Yöplaneetat Kuu, Venus ja Mars ovat horisontin alapuolella. Merkurius taas mahdollisesti joko yllä tai alla, koska se on ainoa planeetoista joka pystyy mukautumaan.\nPlaneetat ovat ryhmittyneet akselikohtien ympärille. Aurinko ja Jupiter ympäröivät taivaanlakea MC:tä ja osoittavat symbolisesti kuinka tuli kohoaa korkeimmalle. Vastaavasti Kuu ja Venus ympäröivät IC:tä, kartan pohjukkaa, ja kertovat kuinka maa suuntaa alaspäin, juurtumaan. Nousuakselilla Merkurius ja Saturnus osoittavat ylöspäin (kohti MC:tä) kohoavaa voimaa, ihan kuin planeetatkin nousevat horisontista, ja ilmentävät ilmaa. Laskuakselilla Mars osoittaa veden elementin tapaa virrata alaspäin kohti maata. Kyseisen elementin teemallisessa kohdassa olevat planeetat ovat elementtikolminaisuuden hallitsijoita.\nPlaneetat ovat sijoittuneet ilon käsitteestä kertovalle kartalle juuri tiettyihin kulmiin toisiinsa nähden. Valot Aurinko ja Kuu ovat suotuisissa kolmio- ja sekstiilikulmissa hyväntekijäplaneettoihin Jupiteriin ja Venukseen. Saturnus ja Mars taas ovat neliökulmissa valoihin, ja kun ovat tässä kontekstissa asettuneet näin, on tässä nähtävä tarkoitus, että juuri näin tulee ollakin. Merkuriuksen kulmat osoittavat samalla tavoin parasta toiminnallista kaavaa: Merkurius on kolmiossa Aurinkoon, sekstiilissä Kuuhun, samoin kolmiossa Venukseen ja sekstiilissä Jupiteriin, ja sokeissa kulmissa pahiksiin Saturnukseen ja Marsiin nähden.\nIlojen malli tuntuu suorastaan mystiseltä, koska se on niin täydellinen. Yksikään tekijä ei ole omituinen, vaan kaikki ovat täydellisesti kohdillaan. Planeettojen ilot todellakin naulitsevat sen miten hienosti astrologian käsitteet ovat rakentuneet.\nJos merkkikartalla (mikä on kaiken perusta juuriastrologiassa, yksi merkki kattaa yhden paikoista) planeetta on oman ilonsa paikassa, sen toteutuminen on onnistuneempaa. Yhdennentoista paikan Jupiter kykenee parhaiten tekemään toiveista totta, ja kahdennetoista paikan Saturnus pitämään kurissa asioita, jotka voisivat kääntyä itseä vastaan haavoittavasti. Aurinko edustaa kuninkaallista auktoriteettia ja hallintaa jumalan alueella ysissä, kun Kuu nauttii turvallisuudesta kolmosen arkisissa ja jokapäiväisissä ympyröissä. Viidennen paikan Venukselle mielihyvä on taattu. Marsin voi kai ajatella suoriutuvan voimalla rutiineista kutosessa. Merkurius välittää viestejään parhaiten kartan ensimmäisestä paikasta käsin.\nKäsitykseni mukaan nykyisin juuriastrologian tulkinnassa annetaan ensisijainen painotus sektille, eli toimiiko tekijä paremmin päivän vai yön fiiliksissä, sekä merkille kuinka luonteva se planeetalle on, ja vasta näiden jälkeen määräytyy ilon paikan todellinen toteutumisen mahdollisuus. Kärjistetysti, Jupiterin kuuluisi olla päiväkartalla (Aurinko horisontin yllä) ja vaikka ravussa, kun sijaitsee yhdennessätoista paikassa, jotta tästä ilosta saisi kaiken mahdollisen irti. Venuksen kuuluisi olla yökartalla (Aurinko horisontin alla) ja esimerkiksi härässä, jotta viidennen paikan luomisen potentiaaleista ja seksuaalisuudesta saattaisi yltiöpäisesti hyötyä. Päiväkartan Saturnus viimeisessä paikassa, esimerkiksi vaa’assa, pitäisi mielen peikot ja pelot järjestyksessä ja kurissa. Yökartan kuudennen paikan Mars skorpionissa häivyttäisi Marsin negaatioita.\nSuosittelen käyttämään ilon konseptia miettiessänne planeettojen tulkintaa. Astrologiassa on miltei loputon käsitteellinen rikkaus, ja koska se ainakin minun silmääni näyttää aivan täydelliseltä, miksei näitä loistavia malleja käytettäisi.\nLähde: Chris Brennan, Hellenistic Astrology, The study of fate and fortune\nMillaista mun astrologia on?\nAstrologia on pullataikina-juttu, siinä mielessä Jupiteriaaninen, että se helposti paisuu suuntaan jos toiseen. Siksi on erittäin vaikeata määritellä yksioikoisesti, mitä astrologia on ja miten sitä pitäisi tehdä tai omalla kohdallaan toteuttaa. Yksi kun katsoo astrologiaa psykologisesta vinkkelistä ja tulkitsee miten eri tekijät näyttäytyvät luonteenpiirteinä, joku keskittyy siihen mitä tapahtuu, ja voidaan miettiä siltäkin kannalta mitä itse pitäisi tehdä, miten olisi luontevinta kokea, mikä sujuu ajassa ja mikä saattaa näyttäytyä haasteena.\nAstrologian hierarkkisuus saattaa olla monelle hankalasti miellettävä näkökulma. Planeetat kartoillamme eivät ole kaikki samanarvoisessa asemassa, vaan kartan rakenne asettaa niitä järjestykseen. Se ei tarkoita paremmuus- tai helppousjärjestystä, ennemminkin näkyvyyttä ja aktiivisuutta. Yleensä jokin kartantekijä saa ”plussia” toisiin nähden, esimerkiksi jos sattuu olla suotuisassa merkissä, kartan akselin tuntumassa, tai liikeradassaan erityinen (pysähtynyt tai OOB-tilassa). Mitä enemmän planeettaan kerääntyy näitä ”täppejä”, sitä varmemmin se raivaa itselleen tilaa. Voidaan puhua kuvainnollisesti laivan kapteenista tai orkesterin johtajasta. Tämänkaltainen planeetta kartalla tulee vuosien mittaan tutuksi, sillä usein se määrää perusasennetta ja rutiininomaisia tapoja tai ratkaisuja.\nAstrologia kertoo kuitenkin ajasta ja ajoituksista. Vaikka syntymäkartta on muuttumaton lähtökohta, se toimii tavallaan vain lähtölaukauksena sille miten muutumme ihmisenä ja mitä aika kulloinkin antaa koettavaksi ja opittavaksi. Planeetat aktivoituvat ajassa erilaisin syklein ja voimakkuuksin, ja ihan varmasti johonkin elämänvaiheeseen osuu myös sellaisten planeettojen ”kukinta-aikoja”, jotka ovat syntymäkartalla hieman sivussa tai heikoin eväin varustettuja. Näin ajateltuna jokainen planeetta on tärkeä, mutta tärkeys ei ole päällä kaiken aikaa. Erilaiset ajoitusmekanismit astrologiassa näyttävät, mitkä tekijät kulloinkin suorittavat debyyttinsä tai yksinlaulunsa.\nJos astrologiaa ajattelee syklijärjestelmänä, pystyy hahmottamaan vaivattomasti eri ajanjaksojen erilaisuuden tai omanlaisuuden. Tämä kaikki pyörii oikeastaan (ainakin) kahdella eri tasolla: yleiset ajanlaadun syklit ja henkilökohtaiset syklit. Kun nämä kaksi oikein railakkaasti osuvat samaan tahtiin, yleensä tulosta syntyy; ajanjakso tuntuu aktiiviselta, tapahtuu paljon ja isoja, käänteentekeviä asioita.\nOlen usein koettanut ottaa esille yksilön omaa panosta ajanlaadun hallinnassa. Tätä voidaan kutsua vapaaksi tahdoksi, mutta aina voidaan filosofeerata miten lopulta teemme valintojamme, noudatammeko jotakin kosmoksen ennalta määrättyä suunnitelmaa, onko vastaanpyristelytkin kirjoitettu omaan suunnitelmaamme ja niin edelleen. Yhtä kaikki, mielestäni astrologiassa on olennaista tehdä, reagoida. Toistan aina, että kysy mitä haluat tehdä tällä kyseessä olevalla energialla. Jos annetaan Marsin ”aloitusvuosi”, mitä pistät alkuun, jos on kyseessä ikäkausitransiitti Saturnukselta, mitä tarkistat, korjaat ja opit. Jos Merkuriuksesi pysähtyy progella, mitä mietit, mitä opit. Näihin kaikenlaisiin eri planeettojen lupaamiin sykleihin syntymäkartta toimii avaimena; kaikkien planeettojen teemat eivät ole meille yhtä luontevia. Voi olla rakentavaa ajatella joistakin planeetoista, että ovat osoittamassa meille nöyryyttä, koska elämään sisältyy aallonpohjia, kurjuutta ja vaikeuksia.\nAstrologia alkaa yhä vahvemmin näyttäytyä minulle elämänsyklien oppina. Ajanjaksot rakentuvat toistensa lomaan ja eri planeettaenergioitten suhteen myös päällekkäin. Jos yksi herkkyysaika menee syteen liiallisten reunaehtojen, oman varovaisuuden (tai kieltäytymisen tai vastaanhangoittelun) vuoksi, aina tulee eteen ajanjaksoja joissa samaa planeettaenergiaa pääsee taas kokeilemaan. Voi paikata, voi hienosäätää, voi kultivoitua – ja mennä sinne saveen. Mikään astrologinen juttu ei kanna ehdottoman hyvän tai pahan leimaa. Voimme oppia varomaan astrologisia ennakko-asenteitamme, ja mieluummin itse tehdä planeetan teemaa kuin heittäytyä kirkumaan Pluto! Susi! Pluto! (tai kuten minä itse tuskailin juuri alkanutta Venuksen profektiovuotta omalla kohdallani – opin paikka täälläkin!).\n(Juttu jatkuu taidepläjäyksen jälkeen)\nMiten ihmeessä osaa tunnistaa syklit ja planeettojen painokkaat ajat omalla kohdallaan? Ihan hyvin voi välittää piupaut astrologiasta ja mennä siten kuin hyvältä tuntuu. Astrologiassa minä keskityn olennaisimpiin ja isoimpiin juttuihin (transiitit, progression liikkeet, vuosiprofektio). Mielestäni ihminen ei repeä joka suuntaan, ja siksi vain muutama päällekkäinen juttu pystyy saamaan tilaa To Do -listalta. Jos taivaan liikkeitä seuraa tarkkaan, voi tietysti makustella kaikenmaailman sekstiileitä, mutta liian pieniin osiin pilkkoessa saattaa kadota fokus. Jos sama idea pyrkii esiin useasta eri tarkastelukulmasta, se on varmaan pakko uskoa, ja tehdä sillä taivaan voimalla jotakin.\nPaisuihan tämä astropulla kuten arvelinkin. Oletteko te määritelleet itsellenne selkeästi millainen on astrologisen ajattelunne perusta?\nYou are currently browsing the Astrologian Taika blog archives for maaliskuu 2019.


Koti siellä missä sydänkin! : Muuttojuttuja ja ruokapöydän uusi asetelma\nViimein uskalsin irtisanoa opiskelukämpän ja maaliskuun viimeiseen päivään mennessä pitäisi asunnon olla tyhjillään. Täytyy sanoa, että tällä hetkellä vähän hirvittää, sillä en ole mikään muuttoihminen. Tykkään sisustaa, vaihtaa järjestystä ja siivotakin, mutta muuttaminen ei oo mun juttu! Sitä tavaraa nimittäin tahtoo kertyä, vaikka kuinka koittaisi edellisistä päästä eroon. Jo valmiiksi hirvittää se kansioiden, kirjojen, astioiden, vaatteiden ym. tavaran määrä mikä pitää pakata. Toinen juttu mikä muuttamisessa mietityttää on se, että kuinka me saadaan kaikki mahtuu tänne Mertamajalle. Harmaa sohva päätettiin, että tuodaan tänne. Täytyy vaan miettiä, että mitä tehdään tälle tummanharmaalle sohvalle. Ajateltiin kysyä, että jos sohvan voisi viedä anoppilaan ja tv-tason vanhempieni kotiin. Peili myös tuodaan tänne ja loput huonekalut varmaan sitten myydään. Saa nyt nähdä. Jonkinlaista säilytystilaa täytyy alkaa miettimään, että saan kaikki kirjat ja kansiot mahtumaan tänne. Tähän asti on ollut hyvä pitää ne kämpillä poissa tieltä, kun siellä kaappitilaa on hyvin.\nOnneksi tässä kuitenkin on vielä reilusti aikaa suunnitella muuttoa...\nOli muuten ihana palata kotiin ja huomata, että tulppaanit olivat vielä hyväkuntoisia. Päätin tehdä ruokapöydällekin pienen väripilkahduksen :)\nJos jollakin on antaa hyviä vinkkejä muuttamiseen ja siihen, kuinka päästä ylimääräisestä tavaramäärästä eroon, otan ideoita mielelläni vastaan. :)\nRentouttavaa keskiviikkoiltaa! :)\nLähettänyt Jonna klo 11.59\nTunnisteet: Iittala, kukkia, ruokailutila, Sisustus


Päiväretkeilijän unelma; Siikaneva – Noora Toivo\nPäiväretkeilijän unelma; Siikaneva\nArki | keskiviikko 10. lokakuuta 2018\nOnko hullua olla mielettömän onnellinen akilleksen nopeasta paranemisesta myös sen takia, että kerkeän tänä syksynä vielä vaeltamaan? Koska kyllä se vain näi o! Aivan mahtavaa, että jalka on parantunut leikkauksesta ihan noin niinkuin urheilua ajatellen, mutta lisää iloa tuo se, että on päässyt nauttimaan näistä mielettömän upeista keleistä ja ruskasta ihan siellä luonnon ytimessä. Viime viikonloppuna pääsi samoilemaan (jälleen kerran) niin hienoissa maisemissa Ruovedellä Siikanevalla ettei mitään rajaa!\nKyllä, oli todella lähellä etten kaatunut suohon, mutta pakko oli silti kokeilla käsilläseisontaa.\nOlen aina rakastanut luonnossa menemistä ja retkeilyä, mutta tänä syksynä se on ollut huomattavasti ”tavoitteellisempaa”. Ja siis tavoitteellisella tarkoitan ihan niinkin yksinkertaista asiaa, että oikeasti etsin paikkoja, missä voisi käydä valetamassa ja nauttimassa upeista maisemista. Helvetinjärvi onkin tullut käytyä ja itseasissa tämä Siikaneva olikin ennestään tuttu, koska kävin siellä vaeltamassa pari kuukautta sitten. Vielä ajatuksena olisi käydä Seitseminen tsekkaamassa ja jos aivan mieletön tuuri käy, niin Koli, mutta veikkaan, että se jää ensi vuoteen.\nTällä vaelluksella tuli samalla testattua kestääkö jalka pidemmän kävelyn. Reitti oli todella helppo ja pituutta oli 10km, joten tämä oli melko täydellinen kokeilu tässä vaiheessa. Kansallispuisto koostuu enimmäkseen pitkospuureiteistä joiden varrella on ”metsäsaaria” siellä sun täällä. Aivan mielettömän hieno vaelluspaikka ja todella erilainen mihin olen tottunut.\nPidettiin Terhin kanssa puolessa välissä matkaa taukopaikalla hengähdyshetki ja kyllä siinä väistämättä alkoi nöyrtyä maisemien edessä. Nohevana plikkana Terhi oli ottanut riippumaton mukaan. Siinä teetä meidän omassa take away ”penkissä” siemaillessa hymy oli korvissa. On meillä vaan aivan uskomattoman hieno luonto täällä Suomessa! Mitä enemmän on nähnyt muita maita, sitä enemmän arvostaa puhtautta ja kaikkea mitä pitää melko itsestäänselvyytenä kotimaassa. Maanantaina kun tuo ilmastoraportti tuli ulos, niin teki mieli itkeä verta tämän tilanteen takia. Kelataan muutama vuosikymmen eteenpäin, niin meno alkaa olla aika erilaista täällä, jos hommia ei saada haltuun. Siinä kohtaa asiat kuten puhdas ilma, vesi ja monipuolinen luonto ovat sen verran isoja harvinaisuuksia, että ei naurata enää ketään.\nOma sisäinen hippi on vaihtanut ihan uudelle vaihteelle ja sitä huomaa tahtotilan tehdä muutoksia omassa elämässä ja arjessa. Ihan oikeasti haluaa hakea ja tehdä ekologisia valintoja ja pienentää omaa jalanjälkeä täällä maailmassa. Lihansyönti on jo aika minimiin mennyt, mistä pari vuotta sitten postailin, mutta on tässä vielä paljon petrattavaa. Tosin ajattelin tästä ihan oman postauksen tehdä, joten ei siitä sen enempää, mutta pakko tässä upeaa ja puhdasta luontoa hehkuttaessa tuoda tuokin asia esille.\nOikeastaan varmaan näihin maisemiin ja fiiliksiin on hyvä lopettaa. Suosittelen todella lämpimästi käymään täällä valetamassa, jos siihen mahdollisuus on. Ruskaa on vielä hetken ja maisemat olivat melko ”nöyrät” viime viikonloppuna. Hyvä ilmaa on ilmeisesti vielä tämä viikko, joten ei kuin reppu selkään ja nokka kohti Siikanevaa!\nAvainsanat: liikkumisen iloa, pitkin Suomea, Suomen kansallispuistot, vaellus\n← 7 asiaa mistä tietää treenien alkaneen\nHanki menestyneitä naisia ympärillesi →\nTiedättekö Suomessa on mitä uskomattomimpia paikkoja. Silti turhan… Lue koko kirjoitus\n”Tiiätkö, mä en ole koskaan viettänyt yötä… Lue koko kirjoitus\nViikonloput ilman urheilua\nAjattelin kirjoitella näistä vähän normaalista poikkeavista… Lue koko kirjoitus\nKalevi Montela kirjoitti:\nTosi hieno retkeilypaikka tuo Siikaneva. On tullut tutuksi minulle niin syksyllä kuin talven hankikantosilla. Orivesiläisenä se onkin mukavan lähellä. On aivan mahtavaa lukea sinun blogeja!!\nOi onnen Pekka (vai pitäisikö sanoa Kalevi) olet kun noin komeiden maisemien lähellä asut! Täytyy pistää ihan harkintaan, että käy tuolla talvellakin kääntymässä. Ja kiitos paljon positiivisesta kommentista, mahtava kuulla että tykkäät (: !\nSiikaneva on bestest\nNo on kyllä upea!\nVastaa käyttäjälle Kalevi Montela Peruuta vastaus


ko PSG, re 110cm\nkasvattanut Stoeterij Van Dale (ex om. Stall Sjöbacka)\n(18 + 18 + 19 + 18 = 73p.)\n(5 + 5 + 37 + 9 + 14 + 11 = 81p.)\n(8 + 40 + 20 + 20 + 10,5 = 98,5p.)\nRiccardo kwpn, m, 173cm Barcley Royal Crown\nTrientje kwpn, trn, 167cm Othello D Donatello\nkwpn o. Grazor Z (s. 01.01.2016 - e. Worjenette)\nkwpn t. Heter Z (s. 01.01.2016 - e. Hetia)\nkwpn t. Kwidetje Z (s. 15.03.2016 - e. Kareya) fwb o. Vuornan Gouverneur (s. 10.03.2016 - e. Purrloin Athena)\nfwb t. Eugenia Kiz (s. 20.03.2016 - e. Evelynn)\nMukava vieterikinttuinen ori on tulevaisuuden koulutaituri, kunhan kaikki palaset saadaan loksahtamaan paikoilleen. Kaino liikkuu oikein elastisesti ja isolla moottorilla. Ori on toistaiseksi hieman "spooky" ja tarvitsee aisaparikseen määrätietoisen ratsastajan, jotta kaikki potentiaali saadaan käyttöön. Oiva projekti haasteita kaipaavalle.\nKaino on mukava käsitellä, kunhan sen kanssa on selvät säännöt. Uusia ihmisiä se hieman testailee ja kokeilee, saako hihaa nyplätä yms. Osin orin lempinimi sopii kantajalleen, sillä Kaino ei yritä olla tallipihan kunkku - se tyytyy hiljaisemman sivusta seuraajan osaan. Lyhyesti sanoen Kaino on helppo hevonen käsitellä, ori tietää omat rajansa, vaikka testaileekin aina hoitajaansa, mutta kunhan alkukankeudesta on päästy, on ori loppujen lopuksi melko nöyrä hevonen. Ori pyrkii miellyttämään hoitajaansa, jos hevoselle ollaan tehty selväksi, että ihminen määrää. Kaino ei liiemmin turhasta huomiosta välitä, joten lirkutuksille ori näyttää useimmiten hapanta naamaa. Ori ei ole herkkä hevonen ja nauttii hieman ronskimmasta harjauksesta, joka on toisinaan todella tarpeen Kainon mutaharrastukset huomioon ottaen. Jalkoja ori antaa käsitellä hyvin ja samoin varusteet saa heitettyä niskaan kivuttomasti.\nLuonnostaan reipas Kaino on mukavan kevyt ratsastaa. Jos orilla on liikaa virtaa tai ratsastaja antaa mennä sen liian vapaasti, pomppii Kaino pelottavia maneesin kulmia pakoon tai tekee jotain muuta yhtä järkevää. Ratsastajan on pidettävä Kaino jatkuvasti tuntumalla ja osattava vaatia orilta. Kainolla on tapana testailla ratsastajaansa ja toisinaan tuntuukin kuin puhuisi kivipatsaalle. On oltava vain periksiantamaton ja vaatimalla vaatia oria. Kun ori huomaa, että kujeilut ei tuota tulosta, asettuu ori kyllä ruotuun ja on huomattavasti kuuliaisempi ratsastaa. Kaino on mukava ratsu, jolta löytyy näyttävät ja pehmeät liikkeet sekä kapasiteettia PSG tasolle asti. Kaino vaatii ratsastajaltaan selkeitä ja määrätietoisia apuja, jotta ori osaisi toimia oikein. Kaino hämmentyy epäselvistä avuista ja palaa takaisin niskurointiin. Jos vain kaksikon yhteistö pelaa, on ratsukon työskentelyä ilo katsella.\nKilpailupaikat ovat Kainolle hirmuisen pelottava asia, jossa mulkoillaan ympäristöä silmävalkuaiset vilkkuen ja korvat luimussa. Kaino kyllä rauhoittuu aikanaan, kunhan vain kyllästyy synkistelyyn ja tottuu hälinään. Alkuverryttelyissä toisinaan poukkoilee ympäriinsä päättömän kanan lailla hämmästyneenä oudosta ympäristöstä. Tällöin on vain oltava kärsivällinen ja annettava orille aikaa sopeutua. Suorituksen aikana harvemmin mitään outoa tapahtuu, jos vain ori on rauhoittunut ennen h-hetkeä.\ni. Riccardo oli suurikokoinen musta ori, joka kiinnitti huomiota isolla koollaan joka suuntaan. Lihava ei ori ollut, vaan pikemminkin hyvin massava. Riccardoa kuvailtiin lempeäluonteiseksi hevoseksi, josta kuitenkin löytyi tujaus orimaisuutta. Ori syntyi Hollannissa pikkukasvattajale, joka kuitenkin myi orin sen ollessa nelivuotias. Riccardo myytiin nuorelle kilparatsastajalle ja päätyikin Saksaan valmennettavaksi pariksi vuodeksi. Synnynnäinen kouluhevonen ei Riccardo ollut, vaikka suurikokoiseksi hevoseksi se liikkui yllättävän kevyesti. Orista kuitenkin saatiin mukiinmenevä ratsu ja ratsastajansa kanssa menestyi jopa kansallisella tasolla vaativissa luokissa. Potentiaalia Riccardolla ei ollut aivan GP tasolle asti. Oria hieman karsastettiin sen massan vuoksi jalostuksessa, siro puoliverinen oli ehdotonta huutoa. Riccardo oli kuitenkin kelporakenteinen ja sulavuus ihastutti monia. Tammoja ori astui parin tusinan verran. Epäillyistä huolimatta Riccardo on jättänyt jälkeensä suhteellisen menestyneitä jälkeläisiä, monet ovat pärjänneet vaativissakin luokissa asti kouluratsastuksen saralla.\nii. Barcley oli suurikokoinen ja tumma, mutta rakenteeltaan huomattavasti sporttisempi. Barcley polveutui monipuolisesta suvusta, josta löytyy niin valjakko-, koulu-, este-, kuin kouluhevosiakin. Rakenteeltaan ori oli oikein korrekti hevonen ja palkittiin ensimmäisellä palkinnolla kantakirjaan. Luonteeltaan Barcleyta kuvattiin eloisaksi hevoseksi, jonka kanssa ei kuka tahansa pärjännyt. Orin alkuperä on hieman hämärän peitossa, sillä sen kasvattaja on tuntematon. Huhujen mukaan ori syntyi Hollannissa maalla ja myytiin sieltä vuotiaana kilpatallille. Barcley pärjäsi hienosti aina GP tasolla asti. Arvokisoissa ori ei pärjännyt parhaimpia hevosia vastaan, mutta muissa kilpailuissa Barcley menestyi.\nie. Alouetta oli kaunis isokokoinen kimo tamma, joka on lähes koko ikänsä asunut synnyinmaassaan Hollannissa kasvattajallansa. Luonteeltaan hyvin kiltti ja rauhallinen tamma ja toimikin usein kilpailujensa ohessa opetusratsuna perheen nuorimmille. Alouetta kilpaili vain muutaman vuoden verran nuoruusvuosinaan, jonka jälkeen siirtyi kokonaan pois kisaradoilta jalkavammansa vuoksi, joka tuli ratsastusonnettomuudessa. Tamma myytiin 10-vuotiaana jo kerran varsoneena Yhdysvaltoihin siitostammaksi. Jenkeissä Alouetta on varsonut monia upeita, kyvykkäitä kouluratsuja.\ne. Trientje, kuvankaunis ruunikko tamma joka oli äärimmäisen ulospäinsuuntautunut ja seurallinen hevonen. Trientje syntyi Hollannissa suursiittolaan, mutta myytiin parin vuoden iässä konkurssin vuoksi Saksaan estetallille. Alunperin Trientjestä kaavailtiin esteratsua, sillä sukunsa puolesta sillä olisi voinut olla potentiaalia esteradoille, mutta valmentajan harmikseen tammalla ei ollut potentiaalia. Huomattiin että Trientjellä olisi enemmän potentiaalia kouluradoille, mutta koska kouluhevoselle ei ollut käyttöä, myytiin tamma neljän vuoden iässä. Tamma myytiin tunnetulle kouluratsastajalle, jotka yhdessä kilpailivat ympäri Eurooppaa PSG luokissa asti. Trientje sijoittui jopa arvokisoissa muutaman kerran. 13-vuoden iässä tamma lopetti uransa ja keskittyi rauhalliseen elämään maatilalla. Trientje varsoi kolme kertaa elämänsä aikana ja kaikki jälkeläiset ovat perineet emältänsä kouluratsun ominaisuutensa ja voikon värin.\ne. Othello D oli komea ruunikko keskikokoinen ori, joka oli aikoinaan aikansa suurimpia hevosia. Othello D syntyi Hollannissa tunnetulle kasvattajalle ja kantakirjattiin ensimmäiselle palkinnolle. Seinäruusu ori ei ollut, upean ulkomuotonsa lisäksi orilla oli myös rutkasti potentiaalia kouluradoille. Hyvin sulavaliikkeinen hevonen, joka hallitsi vaivatta Grand Prix tason liikkeet. Luonteeltaan Othelloa on kuvailtu hyväluonteiseksi, mutta haastavaksi hevoseksi, joka oli yhden ihmisen hevonen. Othello D kilpaili ympäri Eurooppaa, muutaman kerran jopa Yhdysvalloissa sijoittuen useasti arvokisoissa. Orin ura harmittavasti katkesi 11-vuotiaana Othellon joutuessa auto-onnettomuuteen kisamatkalla. Ori selvisi, mutta loukkasi jalkansa. Eläinlääkärin mukaan Othellolla saattaisi olla vielä ura edessä, mutta omistaja lopetti Othellon uran terveyden tähden. Ori astui elämänsä aikana lukemattomia tammoja, suuri osa jälkeläisistä peri isänsä hyvän rakenteen, sulavuuden ja voikon värin.\nei. Doornroosje, tämä hyvin kaunis musta tamma on yksi omistajansa lempihevosista, vaikka omistaja olikin vaurauden perään ja toisinaan laittoi vaurauksen itse hevosen etusijalle. Suurella tilalla, 60 hevosen tallissa asuva tamma on menestynyt loistavasti koulukilpailuissa vaativissa luokissa ympäri maata. Luonteeltaan hyvin neitimäinen, joka kiertää kaikki mutalätäköt kaukaa. Ratsuna herkkä, lennokas ja yhteistyöhaluinen tamma, jolla on aina ilo ratsastaa. Doornroosje pääsi kantakirjaan 4-vuotiaana ensimmäisellä palkinnolla ja tammasta onkin ostotarjouksia sadellut aina silloin tällöin tasaiseen tahtiin. Doornroosje on varsonut kuusi kaunista tammavarsaa eikä lainkaan orivarsaa. Kaikki varsat ovat hollantilaisia puoliverisiä ja kaksi on jäänyt kotitilalleen asumaan. Muuta neljä myytiin hyvin suurinumeroiseen hintaan muualle.\n30.01.2016 Shadow TB irtoSERT (pt. Vibaja)\n1 20.01.2016 Hukkapuro KRJ Prix St. Georges\n2 23.01.2016 Hukkapuro KRJ Prix St. Georges\n3 27.01.2016 Hukkapuro KRJ Prix St. Georges\n4 02.02.2016 Hukkapuro KRJ Prix St. Georges\n5 03.02.2016 Hukkapuro KRJ Prix St. Georges\n6 11.02.2016 Hukkapuro KRJ Prix St. Georges\n7 27.01.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges\n8 30.01.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges\n9 10.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges\n10 13.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges\n11 18.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges\n12 24.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges 1/40\n13 18.01.2016 Relven KRJ Helppo B\n14 22.01.2016 Relven KRJ Helppo B\n15 07.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges 3/28\n16 09.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges 3/28\n17 13.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges 3/28\n18 23.02.2016 Wolf Sporthorses KRJ Prix St. Georges 2/28\n19 27.01.2016 Huvitutti KRJ Vaativa A\n20 13.03.2016 Bellgrove KRJ Vaativa A\n21 15.03.2016 Bellgrove KRJ Vaativa A\n22 21.03.2016 Bellgrove KRJ Vaativa A\n23 04.04.2016 Heljävirta KRJ Vaativa B 6/40\n24 06.04.2016 Heljävirta KRJ Vaativa B 6/40\n25 08.04.2016 Mörkövaara KRJ Vaativa B 6/40\n26 09.04.2016 Mörkövaara KRJ Vaativa B 4/40\n27 20.03.2016 Brunhill KRJ Vaativa B 5/30\n28 22.03.2016 Brunhill KRJ Vaativa B 2/30\n29 24.03.2016 Brunhill KRJ Vaativa B 2/30\n30 13.03.2016 Satulinna KRJ Vaativa A 3/30\n31 15.03.2016 Satulinna KRJ Vaativa A 5/30\n32 21.03.2016 Satulinna KRJ Vaativa B 1/30\n33 21.03.2016 Satulinna KRJ Vaativa A 2/30\n34 26.03.2016 Satulinna KRJ Vaativa B 2/30\n35 28.03.2016 Satulinna KRJ Vaativa B 5/30\n36 12.03.2016 Shangri-La KRJ Vaativa A 3/28\n37 14.03.2016 Shangri-La KRJ Vaativa A 3/28\n38 05.06.2016 Metsovaara KRJ Vaativa A\n39 08.06.2016 Metsovaara KRJ Vaativa A\n40 08.06.2016 Metsovaara KRJ Vaativa A\nKaino ostettiin 5-vuotiaana, keväällä 2015 huutopaikasta Hollannista Stall Sjöbackaan. Stall Sjöbackassa ori kilpaili muutaman kerran helpoissa koululuokissa. Myöhemmin samana vuonna Disa Sund laittoi Kainon myyntiin. Huomasin sattumalta orin myynti-ilmoituksen selaillessani huvikseni internetissä myytäviä hevosia. Tarkoitukseni oli ostaa muutama nuori kouluratsu laadusta tinkimättä mahdollisimman läheltä. Ilmoituksessa sanottiin myynnissä olevan musta nuori hyväluonteinen kouluhevonen elastisilla liikkeillä. Kainon kuvan nähdessäni vakuutuin orista täysin, tosin mieltäni jäi hieman varjostamaan se, että hevonen olisi Suomessa. Toisella puolella maailmaa. En antanut sen lannistaa, vaan soitin myyjälle, sovin tapaamisesta ja varasin ensimmäisen luokan lentolipun Suomeen. Suomi oli minulle tuttu maa tilusten sijaitessa Hollannissa, joten maahan päästessäni löysin Stall Sjöbackan helposti. Paikan päällä ori vielä upeampi, mitä ilmoituksessa. Koeratsastettuani orin ei minun todellakaan tarvinnut miettiä edes kahta kertaa vaan tein tarjouksen hevosesta. Kainosta pyydettiin 25 000v€, mikä oli mielestäni kohtuullinen hinta. Olihan ori vielä nuori eikä Kainon kapasiteetti yltäisi Prix St. Georges tasoa ylemmäs. Kainolla oli hieno suku ja korrekti rakenne, mikä kyllä korvasi sen ettei hevonen yltäisi aivan Grand Prix tasolle asti.\nSamalla reissulla hoidin parit muut hevoskaupat. Kainon lisäksi ostin Suomesta lupaavan iäkkäämmän koulutamman ja matkasin Hollantiin, josta mukaani lähti kaksi nuorempaa tammaa. Reissu oli pitkä ja uuvuttava, mutta ehdottomasti kaiken sen vaivan arvoinen! Vihdoinkin päästyämme Zonjietiin koko poppoo tuntui olevan aivan kuolemankielissä reissaamisen takia.\nTammikuu 2016 - Vierailijana Naxu\nLähdin tänään HM'n pyynnöstä hoitamaan upean mustaa kouluoria Zonjiet Studiin. Taitoin matkan nopeasti autolla ja pian löysin itseni Zonjietin tallirakennuksen edestä. Suuntasin ensin talliin, joka oli täynnä toistaan upeampia hevosia. Etsin Kainon karsinan orikäytävältä ja sain huomata, että hoidokkini oli ulkona. Laskin laukkuni karsinan oven eteen ja lähdin hakemaan Kainoa sisälle. Afrikan kuuma aurinko porotti jo heti aamusta, joten ratsastaisin varmaankin vain kevyesti. Tallitytöt kuitenkin puhuivat puolentoistatunnin estetreenistä, joten päätin jättää ratsastuksen tällä kertaa väliin. Harjasin orin huolellisesti käytävällä ja sain sen uskomaan, että minä olin pomo, joka määrää mitä tehdään. Pusuja Kaino tykkäsi antaa, mutta se ei haitannut. Puhdistin myös kaviot erityistarkasti ja varustin Kainon sitten suitsilla. Pian sain orin valmiiksi ja lähdimme pienemmälle ulkokentälle kokeilemaan maastakäsittelyjuttuja. Tunti hurahti Kainon kanssa nopeasti, kun opetin sitä kumartamaan nätisti sekä väistämään käynnissä maastakäsin. Lopuksi annoin orin juosta kentällä vapaasti ja palkitsin sen herkuin, kun ori tuli luokseni. Hoidin Kainon tallissa huolellisesti ja vein sen sitten takaisin tarhailemaan. Sitten siivosin vielä orin karsinan ja lähdin kotiin.


Tekoälyn möröt ja mahdollisuudet – huomioita AI’n vastuullisesta hyödyntämisestä - Etairos\nTekoälyn möröt ja mahdollisuudet – huomioita AI’n vastuullisesta hyödyntämisestä\netiikka turvallisuus tunteet liikenne aifinland2021 aiday2021\nTekoälyn käyttöön liittyy monia kysymyksiä ja huolia – osin perusteltujakin. Miten vastuu AI-järjestelmiä käytettäessä määritellään, miten tietosuojakysymykset ratkaistaan ja miten tekoäly muuttaa työtä sekä inhimillistä toimijuutta?\nMiten saisimme mörön muuttumaan mahdollisuudeksi ja huolet hälventymään? Tutkimus tarjoaa ratkaisuja tekoälyn turvalliseen ja vastuulliseen suunnitteluun sekä käyttöön. ETAIROS-hanke avasi AI Finland & AI DAY 2021: Reboot with AI -tapahtumapäivän 4.11.2021. Seuraavassa tieto- ja tunnelmapaloja, jotka tarkastelevat AI’n roolia esimerkiksi liikenne- ja kauppakeskusturvallisuudessa.\nAjatus itseohjautuvista ajoneuvoista on houkutteleva; autonomisessa ajoneuvossa kuljettajan aika on käytettävissä muuhun ja teknologian tulisi vähentää inhimillisiä virheitä. Mutta miten turvallisuutta voidaan edistää autonomisen liikkumisen ratkaisuissa? Apulaisprofessori  Mika Viljanen Turun yliopistosta näkee fyysisten ja simulaatiotestausvaatimusten asettamisen todennäköisesti ainoana toimivana sääntelystrategiana, vaikkakin fyysiset testaukset ovat kalliita ja sensoridatan tarve todellisesta maailmasta on suuri. Moneen suureen kysymys edellytetään kuitenkin vastauksia. Kuka esimerkiksi testaa ja verifioi tulokset? Mikä on toimialan ja toimijoiden vastuu? Riskitöntä maailmaa ei tulevaisuuskaan tarjoa, vaan joidenkin riskien vähentyessä toiset riskit voivat nostaa päätään. Riskien kohdentamisessa vastausta etsitäänkin siihen, kehen riskit kohdentuvat? Mika Viljanen ei kuitenkaan koe, sääntelyä kannattaisi rakentaa rikosoikeudellisen järjestelmän varaan. Turvallisuudesta on kyettävä huolehtimaan muuten.\nHaastavien valintojen äärellä ollaan myös kauppakeskusturvallisuudessa, johon kuulijat johdatti ETAIROS-hankkeen konsortiojohtaja, professori Jyrki Nummenmaa Tampereen yliopistosta. ETAIROS tutkii ja tukee AI-järjestelmien suunnittelua kauppakeskuskontekstissa, missä tavoitteena on taata turvallisuus liiketoimintaa haittaamatta. Päämääränä on tekoälyjärjestelmä, joka on eri osapuolien hyväksyttävissä. Ratkaisuja turvallisuuden edistämiseen tarjoaa mallintaminen (toimijatasolla), sekä mallin analysoiminen ja simuloiminen. ETAIROS-hankkeessa tehtävä mallinnus perustuu käsitykseen toimijoiden toiminnasta (toimijoiden uskomukset, halut ja aikomukset keskiössä). Vaikeusastetta kuitenkin lisäävät mm. toimijoiden toimintojen vaikutukset (hyvä/huono/neutraali) niin toimijoihin itseensä kuin muihin toimijoihin. Tekoälyjärjestelmän tulee tarjota ratkaisumalleja myös häiriö-/poikkeustilanteisiin.\nProfessori  Pertti  Saariluoma  Jyväskylän yliopistosta muistutti, että teknologia on aina eettisesti neutraalia, mutta eettinen tarkastelu kulminoituu tapaan, miten tekoälyä hyödynnetään. Tekoäly on avannut enemmän mahdollisuuksia kuin moni muu aiempi kehitys, mutta näihin mahdollisuuksiin liittyy aina riski.\nEtiikka säätelee toimintaamme (prioriteetit ja preferenssit), ja eettisten perusperiaatteiden (oman ja toisten elämän laadun parantaminen sekä vaikeuksien välttäminen niin itselle kuin muille) integroiminen tekoälyn suunnitteluun ja käyttöön vähentää rikollista ja sortavaa käyttöä sekä vahinkoja ja onnettomuuksia. Tekoäly mahdollistaa mm. ihmisen välittömän kontrollin tarpeen vähenemisen, tehokkaat tuotantorobotit, älykkäät tukipalvelut, terveysteknologian laaja-alaisen hyödyntämisen ja turvallisuuden tunteen vahvistamisen.\nTavoitteena on, että ihmisten elämä muuttuu toisenlaiseksi – paremmaksi.


Tutkimus selvittää ihmisen ja Itämeren suhdetta – Itämeri.fi\nMitä merellä ja merestä tutkitaan\nTutkimus selvittää Itämeren salaisuudet. Se avaa näkymiä Itämeren syntyhistoriaan ja auttaa ymmärtämään meren nykytilaa. Tutkimus paljastaa, millaisia aarteita Itämeri kätkee sisäänsä ja mitkä paineet rasittavat merta ja uhkaavat sen tulevaisuutta.\nIhminen ja Itämeri kytkeytyvät toisiinsa monin säikein. Merentutkimus selvittää tätä suhdeverkostoa ja osoittaa sen tärkeät solmukohdat. Näin luodaan edellytykset meren järkevälle ja tasapainoiselle hoidolle ja käytölle.\nMeren hyvinvointiin ja kestävään käyttöön tähtäävä tutkimus on monitieteistä. Se tarkastelee meren geologisia piirteitä, veden laatua ja meren eliöyhteisöjä.\nIhminen kulkee merentutkimuksessa koko ajan luonnon rinnalla. Ihmisen ja meren yhteinen historia on kirjoitettu kulttuuriperintökohteisiin, joita löytyy merenpohjasta ja saaristosta. Meri on ollut ja on edelleen tärkeä kulkuväylä ja luonnonvarojen lähde.\nMiksi merta tutkitaan?\nMeren ja sen tarjoamien palveluiden vaikutus ulottuu syvälle yhteiskunnan rakenteisiin, ulkomaankauppaa, maanpuolustusta ja kulttuurielämää myöten. Saariston ja rannikon merkitys virkistys- ja matkailukohteina kasvaa. Merentutkimus tukee näiden toimintojen pitkäjänteistä kehittämistä.\nYksi merentutkimuksen painopisteistä on niin sanottu sininen biotalous. Siinä kehitetään mereen ja sen uusiutuviin luonnonvaroihin pohjautuvaa elinkeinotoimintaa. Yhdessä teknisen kehityksen kanssa merentutkimus avaa uusia mahdollisuuksia tuottaa merellä ruokaa ja energiaa. Suomi on tässä tutkimus- ja kehitystyössä eturintamassa.\nMeriarkeologia ja merigeologia avaavat näkymiä Itämeren ja sen ympäristön asukkaiden menneisyyteen. Meren pohjasedimentin kerrostumat paljastavat tutkijoille, miten seudun ilmasto on kehittynyt menneinä vuosituhansina. Tieto auttaa ymmärtämään myös nykyistä ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia.\nMerentutkimuksen perimmäinen tavoite on parantaa Itämeren ja suomalaisten hyvinvointia.\nMeren kestävä käyttö edellyttää, että meriluonnon monimuotoisuus tunnetaan


Velka Lainat - Mitkä ovat Ensisijainen edut yhdistämine - Wielki Świat Tibi\nVelka Lainat - Mitkä ovat Ensisijainen edut yhdistämine\nForum Wielki Świat Tibi Strona Główna -> Jak tam w tibi?\nWysłany: Sob 17:42, 08 Lut 2014 Temat postu: Velka Lainat - Mitkä ovat Ensisijainen edut yhdistämine\nliittovaltion myöntää tuotetaan halu - perustuu ensisijaisesti perustutkintoa avustamaan menetelmä joka tarjoaa huomattavasti - olennaiset taloudellinen tuki ja undergrad opiskelijat . Financial tuotteet kuten se auttaa heitä bit. Ei ole tarvetta niin saatat harkita jännitys aina, kun vaikeuksia voisi olla ratkaistu vaivattomasti ilman stressi . Kaikkiin asiakaspalvelu osto tai uudelleen-rahoitus kotiin , on tärkeää tietävät, mitä ohjeet ovat. Kysymykset saattaisi olla muuttunut vuonna aiemmin vuosia , vain yhden asia on suunniteltu varmasti , tuhansia ovat taistelut velka , vero haasteita, rahoitustuotteiden , ja paljon . Jos haluat etuuden luotto parannus jälkeen 13 luvun, alla ovat 5 suosituksia auttaa korjata luotto nopeamman: [url="http://luotto.tumblr.com"]luotto.tumblr[/url] se ei välttämättä rikastua nopeasti opas paikalleen Tämän julkaisu neuvoo , että sinun pitäisi Aloita kaupankäynti alussa elämäsi aikana samalla tekemään investointeja kuukausittain kunnes ymmärtää teidän vero Tarkoituksena. Laillinen ohjausta on erityisesti avulias jos aiot ja sitoutumaan valtiot välittämää menetelmät lopettamaan kotiin sulkemiseen . Vaikka saatat on pieni luotto pisteet , saatat mutta saada kätensä tärkeä varat kun ne ovat halusi eniten.\nJos olet tehdä aika tutustu alle kuusi mahdollisuudet alle keskiarvon luotto rahoituslaitosten joka voi pidennä vakuudettomia rahoitus niille kanssa luottoluokituksia. alla 550 voit olla in erinomainen sijoittaminen . ennalta hinnat sisäpuolella tuote jotta voit osa siitä sijaitsee include 2. Kasvata laittaa . Tumma Exclusive on vain noin tapahtua [url="http://pikalaina101.webs.com"]pikalaina101.webs[/url] lähistöllä palkkapäivä etukäteen tuki puuttuu määrä välittömät palvelut joka www tuki ei. He taistelevat ja aiheuttaa epäoikeudenmukainen päällenne . Sitten kysymys onko se ehdottomasti kannattaa määrä päädyt hedelmää henkilökohtaiseen asuntolaina .\nEt pysty vaihtaa tahansa osa se, kun vihje se. Koneistajia ovat suuren kysynnän sekä yritykset eivät olemassa [url="http://vippi101.snappages.com"]http://vippi101.snappages.com[/url] Mitä voit saada kanssa Nopea palkkapäivä laina ?. Aina kun kuljettaa ohjelmat ja korkeakoulussa tai yliopisto , se saavutettavissa et omattava luottotietoja vähiten tai huono luotto status seurauksena ei maksu oman laina .\nJotkut työnantajat ei todennäköisesti säilyttävät olet kun luottoluokitus ei ole hyvä . Jos hyvin mahdollisesti toiminnon Jatkoajalla , löydät henkilökohtaisen pankkilainan . Varmista vain, yrittävät koskevista - rakennukset hyvä luotto Luokitus, luo huomattavia investoida koskaan ollut hyvä vaihtoehto . Subprime luotonanto tuotteita antaa kaksijakoinen voitot ďťż[url="http://lainaa2000.webgarden.com"]lainaa 2000[/url] näin , tutkijat pitäisi ei pyyntö vain joku Denverissä Coloradossa - vihje hänelle tai hänen kun heillä tahansa huolia että he voivat pysty takaisinmaksuaika . paljon maailmalla liiketoiminta kuuluu luotto . Älä unohda, että henkilöille visio määrä on huono luotto-pisteet pankkilaina voi olla enemmän kuin tyypilliset lainat .\nTodennäköisesti menetelmä, knowning että Vaihtoehdot ovat jos aikomus olla asuntosi vain muutaman päivän shape , kuten vuosia . Pienyritykset olisi löytää luottamukselliset rahasto yhteisöt joku kuin ne mahdollisesti saada runsaalla pääoman joko tuotot tai pankkisiirrolla tai kaksi vain koristelu niiden antaa myyntituotoista Tietoa . kuitenkin , määritelmän alhainen luotto pisteet lainat? Se on yksinkertaisesti että laina luotu teollisuus tarkoituksiin ja suunniteltu nimenomaan kohteelle asiakkaita joilla defaults on rahoitusselvitys.\nForum Wielki Świat Tibi Strona Główna -> Jak tam w tibi? Wszystkie czasy w strefie EET (Europa)


Nostakaa päänne - Lähetyshiippakunta\nLähetyshiippakunnan ensimmäinen kesäjuhla pidetään Loimaalla tänä kesänä. Juhlavieraita kutsutaan aiheella Nostakaa päänne. Teema ei tarkoita, että meitä kutsuttaisiin nostamaan nenämme, koska juuri meidän juhlateltassamme asuisi suurin hengellinen into ja palavuus. Juhlakentällämme ei pidetä hengellistä paraatikatselmusta itseä tai muita varten. Meitä ei liioin kehoteta nostamaan päätämme, jotta erottuisimme päätä pitempinä kaikista muista. Meillä ei ole näyttää asuntovaunumerta, kymmeniä tuhansia tyhjiä puurolautasia eikä vuosisataisia koskettavia traditioita. Emme nosta päätämme edes siksi, että saisimme kolistella rauhassa oppineita luterilaisia päitämme keskenämme ja vakuuttaa itsemme ja toiset viisaudestamme. Meillä ei ole mitään omaa viisautta tuotavana, vaan ainoastaan se, minkä kirkko on aina Jumalan ilmoitussanasta uskonut ja tunnustanut.\nNostakaa päänne on kutsu aroille, helposti ajassamme kyyryyn meneville ja liian usein oman elämänsä vaikeuksissa itseensä käpertyneille katsoa toisaalle. Saamme nostaa päämme – ei poispäin toisista – vaan kohti jotakin. Nostakaa päänne kohti Kristusta! Meitä rohkaistaan panemaan toivomme ja uskalluksemme yksin Kristukseen ja hänen sanansa lupauksiin. Kenenkään ei tarvitse laskea päätänsä alas häpeästä ja syyllisyydestä, koska Kristuksen rakkaus ja armo riittää jokaiselle. Olet Vapahtajan juhlavieras!\nNostakaa päänne on kutsu näkemään Kristus ja hänen kaikkivaltiutensa. On välttämätöntä tunnistaa niitä virtauksia ja ongelmia, joita me ja lapsemme kohtaavat kristittyinä totuudenjälkeisessä ajassamme. Mutta vaikka luomisjärjestyksenkin selvät asiat ovat epäjärjestyksessä ja kristityt ovat yhä ahtaammalla myös sananvapauden mallimaassa Suomessa, Kristus ei ole luovuttanut valtaansa kenellekään. Ei varpunen eikä kivitasku edelleenkään putoa maahan Jumalan sitä sallimatta.\nNostakaa päänne on kutsu nähdä Kristus ja hänen uskollisuutensa kirkolleen. Vaikka kirkoilla näyttää olevan länsimaissa vielä upeat päätyseinät pystyssä, ollen kuitenkin sisältä nokea ja hiiltä kuten Pariisin Notre Dame konsanaan, niin Kristus yhä johtaa kirkkoaan. Hän edelleen kutsuu ja kokoaa Pyhän Henkensä kautta kirkkonsa myös Suomessa.\nSiksi meidän ei tarvitse nostaa päätämme pälyilläksemme ympärillemme, mitä kirkostamme ajatellaan, mitä etuja on menetetty tai mitä lupia olisi tarjolla. Meille on annettu kaikki, mitä me kirkkona elämiseen ja maailmanlähetykseen tarvitsemme. Kristus ei ole peruuttanut yhtään lupaustaan eikä vetänyt takaisin yhtään lahjaansa. Toki saamme jatkuvasti opetella, miten Raamatun sanan ja sakramenttien varaan rakentuvana kirkkona osaamme tehtäväämme toteuttaa tässä ympäristössä ja hengellisesti sekavassa tilanteessa. Saamme nostaa päämme ja katsoa kiitoksella ympärillemme. Yhteinen juhlamme antaa mahdollisuuden niin lapsille kuin vanhemmille rohkaistua ja virvoittua myös toisten kohtaamisista. Paljon Kristus on jo tehnyt keskellämme ja kauttamme. Rukouksena olkoon, että moni uusikin rohkaistusi tulemaan.\n“Nostakaa päänne, sillä teidän vapautuksenne on lähellä.” (Luuk. 21:28) Me saamme nostaa päämme, kohottaa katseemme tästä näkyvästä ja katoavasta kohti iankaikkisuutta. Eihän meidän toivomme ole tässä ajassa vaan tulevassa. Ei tällä maailmalla ole tarjota kyllin, vaan tulevaista me odotamme. Nostamme päätämme kohti vapautuksen päivää, kun saamme nähdä rakkaan Herramme kasvoista kasvoihin. Tätä odotuksen juhlaa me elämme joka messussa kaikissa seurakunnissamme kesät ja talvet. Mutta nyt pystytetään hetkeksi yhteinen juhlateltta. Kristus kutsuu meitä juhlavieraikseen.\nTervetuloa Loimaalle Lähetyshiippakunnan kesäjuhlaan!


sunnuntai 01.11.2009 klo 3:36\nLähivuosina navigaattori ohjaa autosi lähimpään maantiejunaan. Voit unohtaa ajamisen hetkeksi.\nItse itseään ajava auto on todellisuutta 10 vuoden kuluttua, väitetään EU:n uudessa SARTRE -projektissa.\nSARTRE-projektissa kehitetään tekniikkaa, jolla pitkät maantiejunat kulkevat itsestään moottoriteillä. Maantiejunat muodostuvat toisiaan automaattisesti seuraavista autoista. Auton kuljettaja voi ajaessaan vaikka kahvitella tai työskennellä läppärillään – auto pysyy junassa turvallisesti.\nKokonaisuuden kannalta merkittävämpää on se, että maantiejunissa ei kolaroida eikä hötkyillä. Säästyy aikaa ja bensaa.\nEnsimmäiset itse ajavat ajavat autot rullaavat testiradoille jo vuonna 2011.\nJunaan kytketyt autot on varustettu navigaattoreilla ja lähetinvastaanottimilla, jotka viestivät jonoa johtavan auton kanssa. Idea nimittäin perustuu siihen, että jokaisessa moottoritiejonossa on joku ns. johtoauto, joka vetää letkaa. Johtoauto on esimerkiksi jokin ammattiajossa oleva auto, joka tuntee tien.\nMuut sitten kytkeytyvät langattoman radioverkon kautta edellä menijöihin ja sitten vain mennään.\nKun junassa ajava auto tulee haluamansa liittymän kohdalle, hän yksinkertaisesti ohjaa autonsa ulos jonosta haluamaansa suuntaan. Toinen auto imeytyy tyhjäksi jääneelle paikalle.\nVolvo on mukana projektissa ajoneuvovalmistajan roolissa.\n– Luulen, että monien mielestä tämä kuulostaa utopialta, sanoo Erik Coelinght, Volvon tekninen johtaja Aktiivisen turvallisuuden osastolta.\n– Kyse ei kuitenkaan ole mistään hokkuspokkus-tempuista, joka vaatisi investointeja ja infastruktuuria. Kyse on siitä, että otetaan käyttöön tekniikoita, joita autoissa jo nyt on.\nSARTREn etuja pidetään selkeinä. On laskettu, että kuvatun kaltainen maantiejuna leikkaisi polttoainekustannuksia noin 20 prosentilla. Tulos riippuu junan rakenteesta ja geometriasta.\nTurvallisuusedut ovat kiistattomat, koska ajajan virheet eliminoidaan. Tien kapasiteetti saadaan myös näin paremmin käyttöön – tyhjiä aukkoja ei jää.\nItse käyttäjille järjestelmä tarjoaa pehmeämpää ja joustavampaa etenemistä ja aiempaa pienempiä ajokustannuksia. Ja ennen kaikkea se tarjoaa hyötyaikaa ajon aikana.\nOn selvää, että kaikki eivät hyväksyisi tämäntapaista järjestelmää edes periaatteessa – individualismin nimissä. Kuitenkin sen arvellaan helpottavan erityisesti maanteiden heavyusereiden päivää. Myös rekat, bussit ja ylipäätään hyötyajoneuvot, joilla nopeus on muutenkin rajoitettu, saisivat hyötyaikaa.\nNäin kytket autosi maantiejunaan\nMaantiejuna sallii kuljettajan keskittyä vaikkapa läppäriinsä matkan aikana. Voit katsella leffoja tai lukea sähköpostisi.\nAuton navigaattori opastaa auton\nlähimmän maantiejunan kyytiin.\nAuto liittyy jonon jatkoksi ja\njärjestelmä ottaa auton hoitoonsa.\nJohdossa olevaa autoa, esimerkiksi Bussi, jota ajaa ammattikuski.\nJohtoauto kontrolloi takana tulevia langattomalla yhteydellä.\nJärjestelmä on sisäänrakennettu\nautoihin eikä vaadi mitään ylimääräistä tieverkostolta.\nKun auton pääsee päämääräänsä moottoritiellä, kuljettaja ottaa\nkontrollin ja ajaa auto pois junasta\nja jatkaa omia teitään.\nViimeinen ajoneuvo täyttää väliin jääneen aukon ja juna kulkee taas.\nMaantiejunaan mahtuu kerrallaan 6–8 autoa.\nKatso havainnollistava video tekniikasta