Bad luotto Student Lainat - Selville Mistä monia vaihtoeh - www.n469ruto.fora.pl\nBad luotto Student Lainat - Selville Mistä monia vaihtoeh\nWysłany: Nie 7:14, 09 Lut 2014 Temat postu: Bad luotto Student Lainat - Selville Mistä monia vaihtoeh\nSinun pystyä saada asuntolaina jos sinulla on huono luotto-pisteet . Alkuperäinen , varmistaa, että voit saavuttamiseksi ja tutkimaan lisääntymisen ja luotto-pisteet . Useimmat www laina kauppiaat Esillä ei luottoluokitus luotonanto tuotteita, joka tarkoittaa rahoitus hyvä et näytelmiä ei osa ja toimittamalla valtuutettu henkilökohtaiset lainat ilman tarvetta vakaus . Kulutusluotot selitys : Pay Versus rahoitusvelat Osuus . Joten mitä teet ? Hyödynnä ahne julkinen kuljetus päivittäin tai osta auton rahoitus sijaan ? [link widoczny dla zalogowanych] rahoitusvarat tarvitaan aivan kaikki . Keskuksissa tunnustanut pankit varten rahoitustuotteiden rakentaa koteihin. kansainvälinen luottotiedot tilanne on nähnyt lainanantajat sairastumatta tuotot velat , tuskin selviytyä pysyä pystyssä . Nykyaikaisessa ikä , jokainen näistä omaisuus oppitunteja omistaa monipuolinen tasot kuolleisuus mahdollisuus hyvä entistäkin suuri ero (alaluokka) niiden resurssi tyyppi , sen sivustosta maailman , kilpailijat ja sektorin jossa sen tulos ovat maksut .\nCash Advance Lainat kuljettaa uskomattoman paljon vähemmän aikaa päästä hyväksytty verrattuna muihin vakuudettomat lainat . Rangaistukset maksaa takaisin jos olet vauras - On ole yksi !. Voisit olla paljon lääkärin laskuja kasaantuvat ja luultavasti tuntuu voitettava . Esillä tilanteissa www laina helposti kaikkein helppo tarjonnan taloudellinen tuki [link widoczny dla zalogowanych] täsmällisesti maksaa päivä lainoja ?. Jotkut huomauttaa antaa vähän aikaa ennen myynti talon ja omaisuuden sinun mahdolliselle ostajalle tietysti, jos kuluttaja luultavasti maksaa hänen asuntolaina alas , hän sitten voi pitää kiinteistöjen.\nLuotonantajat sisältävät osaamista puhua luotto etsijät, ja niin he voivat usein suorittaa jokin asia , kun kauppakassit eivät pysty .\nRatkaisevaa Sivut alkaen Application . Oikeastaan ?? monta koskaan spot paljon merkitystä on teidän luottoluokitus mitään [link widoczny dla zalogowanych] jos yourrrve ollut käytetyt vuonna samankaltaisia ?? työ lyhyessä ajassa , ja olet paljasti sinut lopulta on tehokasta, voit voitaisiin todennäköisesti neuvoteltava teidän työpaikalla tarjottavaa rahoitus kanssa tulevaisuus palkka check . IRS on vain menossa tarvitsevat rahoituslaitos ja dokumentti korot saavutettu ja takaisinmaksuaika veroja on korkokulut vain.\nKun olet motivoituneita sopimus haluat töihin rinnalla, sit taas yhdessä kauppias ja keskustella volyymit.


Hydraram HDG 88R - Kourat - Maarakennus - Vaihtokoneet\nVaihtokoneet Maarakennus Lisävarusteet ja komponentit Kourat Hydraram\nVideoita aiheesta Hydraram HDG 88R\nMerkki Hydraram HDG 88R\nLisätietoja HDG 88R 12-18T Koneisiin. Hydraram lajittelukourat ja purkukourat valmistetaan ammattilaisten käyttön Hollannissa. Kouran muoto ja rakenne on suunniteltu monipuoliseen käyttöön eri kierrätys prosesseissa ja purku-urakoinnissa. Erittäin vahva ja suojattu rakenne takaa pitkän käyttöiän ja elinkaaren, jolloin koura ei ole murheena operaattorilla omassa työssä. Valmistaja ymmärtää kouran käyttötarkoituksen ja sylinterit päätyvaimennuksineen ovat markkinoiden kestävimpiä.\nKuten Hydraram BV filosofiaan kuuluu, laitteita löytyy aina varastosta ja myös nyt\ntällaisena aikana! Huomioi että joka päivä tuotteita toimitetaan ympäri maailman,\nmutta ole nopea ja tilaa omasi, jos haluat saada nopealla toimituksella\nViesti tämän Hydraram HDG 88R myyjälle\nPuhelin: +358 400 646571\nMatkapuhelin: +358 400646571


Maatalousministeri kesäpäivillä Naisagrologin euro 73,6 senttiä. Ylihärmässä väännetään bittejä Kalevi teki oman järven - PDF\nMaatalousministeri kesäpäivillä Naisagrologin euro 73,6 senttiä. Ylihärmässä väännetään bittejä Kalevi teki oman järven\nDownload "Maatalousministeri kesäpäivillä Naisagrologin euro 73,6 senttiä. Ylihärmässä väännetään bittejä Kalevi teki oman järven"\nKai Tapio Katajakoski\n1 Maatalousministeri kesäpäivillä Naisagrologin euro 73,6 senttiä Ylihärmässä väännetään bittejä Kalevi teki oman järven\n2 t ä s s ä n u m e r o s s a AGROLOGIEN LIITTO RY Puheenjohtaja: Kehittämispäällikkö Heikki Kanniainen, Pietarinrinne 6 E, Klaukkala puh Varapuheenjohtaja: Ville Paulaniemi, Korpulantie 131, Kyrönlahti puh Toiminnanjohtaja: Esko Lappalainen, (09) , Liiton yleiset asiat Koy Ylläs-Agrola Järjestösihteeri: Hannele Liimatta, (09) Agrologi-lehti Agrologien Säätiön palvelut jäsenpalvelut yhteydet oppilaitoksiin Liiton toimisto: Hietalahdenkatu 8 A, Helsinki puh. (09) , faksi (09) internet:http//www.agrologit.fi Julkaisut: Agrologi, 4 kertaa vuodessa ilmestyvä järjestölehti. Käytännön Maamies, 15 kertaa vuodessa ilmestyvä maatalouden ammattilehti. MAA- MERI- JA METSÄALOJEN TYÖTTÖMYYSKASSA Kassan toimisto: Kassanjohtaja Anja Tikka (09) PL 115, Lastenkodinkatu 5 B HELSINKI puh. (09) (puhelinpäivystys ma pe ) Seuraava lehti ilmestyy: vko 51 Aineisto: Pääkirjoitus 4 7 Maatalousministeri kesäpäivillä 8 Uusi ympäristötuki sopii monipuoliselle viljelijälle Naisten palkkakehitys miehiä huonompi Datatech Oy:ssä väännetään bittejä Aktiiviin Alussa oli suo, Kalevi ja idea Heikki Palon pitkä sarka maatalouskaupassa Osuuskunta tuottaa lämpöenergiaa Viljassa on hyvä lämpöarvo 24 Ajankohtaista Henkilöuutisia Kirjoja 30 Vanha isäntä 31 Jäsenyhdistykset KANNEN KUVA: KATJA RAJAOJA\n3 Tietokoneiden yleistyttyä alettiin puhua paperittomasta toimistosta. Paperiton toimisto ei ole vieläkään toteutunut. Internetin yleistyessä on ennustettu painettujen julkaisujen kuolemaa. Internet on hävittänyt joitakin paperisia julkaisuja, mutta ainakin toistaiseksi lukijoiden enemmistö lukee painettua lehteä mieluummin kuin näyttöruutua. Tästä syystä Agrologi-lehdessä ei ole suunnitelmia siirtymisestä pelkäksi verkkolehdeksi. Neljä kertaa vuodessa ilmestyvän Agrologi-lehden heikkous tiedonvälittäjänä on harva ilmestymiskertojen tiheys. Myös lukijoidemme lukutottumukset näyttävät muuttuneen saamastamme runsaasta sähköpostipalautteesta päätellen. Sähköpostimuistutus ensi talven Ylläs-Agrolan lomaviikkojen arvonnasta moninkertaisti arvontaan osallistuvien määrän. Sähköpostiviesti huomattiin paremmin, siihen oli helpompi vastata ja kaiken lisäksi sähköpostiviestin ajoitus oli kesäkuun lehteä parempi. Myös agrologien yhteiselle pikkujouluristeilylle ilmoittautui iso joukko uusia lähtijöitä sähköpostimuistutuksen jälkeen. Nyt olemme lähdössä matkaan 115 hengen joukolla. Tässäkin asiassa oikeampi tiedotusajankohta toimi. Pikkujoulumatkasta päättäminen juhannuksen alla ei varmastikaan ollut kiireisimpiä hoidettavia asioita. Sähköpostiviestin ansiosta myös lokakuinen Kreikan-matkajoukkomme vahvistui uusilla osanottajilla ja Ylläs-Agrolan käyttäjäänsä odottanut ruskaviikko löysi käyttäjänsä. Viestintä sähköistyy Tänä syksynä olemme kokeilleet sähköisten viestien lähettämistä jäsenistölle. Matrikkelinteon yhteydessä sähköpostiosoitteistomme täydentyi mukavasti. Nyt voimme tavoittaa noin 70 % jäsenistämme sähköpostilla. Syksyllä lähetetyssä kirjeessä pyysimme jäseniä lähettämään sähköpostiosoitteensa liittoon, jos alkusyksyn sähköpostimme eivät olleet jäsentä tavoittaneet. Saimme runsaasti viestejä, ja osoitteistomme täydentyi sekä päivittyi. Sähköpostiosoitteiden päivittäminen onkin liitolle tärkeä asia. Postiosoitteiden muutosilmoitukset muistetaan yleensä hoitaa, mutta sähköpostiosoitteen muutosta ei. Jatkossa toivomme saavamme tiedon myös sähköpostiosoitteen muuttumisesta. Nämä esimerkit sähköpostin tehosta rohkaisevat meitä käyttämään sähköpostia nopeaan tiedottamiseen jatkossakin. Se ei voi olla ainoa lehden tiedottamista täydentävä tiedostustapa, sillä silloin jättäisimme sähköpostittoman jäsenistömme tiedotuksesta paitsi. Aiommekin käyttää sähköpostia lehti- ja kirjeviestinnän täydennyksenä nopeiden muistutusviestien lähettämiseen. Liiton sivuilla osoitteessa sähköpostitonkin voi seurata etusivujen oikean laidan ajankohtaisia tiedotuksia. Kiitämme lisääntyneestä palautteestanne. Pidetään vilkasta yhteyttä jatkossakin! Kuivempaa syksyä toivotellen Esko Lappalainen Toimituskunta Eino Heinola Jussi Kananen Heikki Kanniainen Ville Paulaniemi Leea Sangi Sebastian Sohlberg Hannu Suominen Milla Tammisaari Mari Vauhkonen Päätoimittaja Esko Lappalainen Toimitussihteeri Hannele Liimatta Taitto Erja Ylikoski Julkaisija Agrologien Liitto r.y. Hietalahdenkatu 8 A Helsinki puh. (09) , faksi (09) Tilaushinta 20 /vsk Painotalo Auranen Oy, Forssa\n4 Maatalousministeri kesäpäivillä Maataloudelle terveystarkastus Euroopan Unionin maatalouspolitiikka on joutumassa välitarkasteluun, eli sitä odottaa niin sanottu terveystarkastus, jonka tarkoituksena on selvittää, miten viimeisin maatalouspolitiikka on toteutunut ja vaikuttanut. Siinä yhteydessä komissio tulee mahdollisesti esittämään muun muassa maitokiintiöistä luopumista, mikä on täysin Suomen kannan vastaista, totesi maatalousministeri Sirkka-Liisa Anttila kesäpäivien iltatilaisuudessa. Me emme kuitenkaan ole jääneet odottelemaan mitä meille annetaan, vaan olemme lähteneet varautumaan odotettavissa olevaan tilanteeseen. Kesäkuun alussa aloitti Suomessa kansallinen maitostrategiaryhmä, jonka tehtävänä on selvittää maitosektorin tulevaisuuden näkymiä ja vaihtoehtoja ja ottaa huomioon myös EU: sta tulevat maitopolitiikan muutostarpeet, Sirkka-Liisa Anttila selvittää. Terveystarkastuksessa komissio perkaa politiikkasektorin kautta jäsenmaiden maksamia kansallisia tukia ja niistä luopumisen mahdollisuutta, kuten jo kesäkuun lopulla Luxemburgin päätökselläkin tehtiin, Anttila muistuttaa. Silloin hyväksyttiin hedelmä- ja vihannesalan uudistus ja siinä yhteydessä Suomessakin maksettava ruoka- ja siemenperunan kansallinen tuki joutui karsittavien listalle. Myöhemmin maatalousministeri sai maatalouskomissaarin kanssa käymissään neuvotteluissa sovittua uudistukselle neljän vuoden siirtymäajan, eli vuoden 2011 loppuun. Ministeri lupaa, että siihen mennessä Suomi tulee hakemaan samalle tuelle mahdollisuudet niin 141- kuin 142-artikloiden kautta. Maatalousministeri kertoi tapaavansa maatalouskomissaarin vielä heinäkuun kuluessa. Silloin tapaamisessa on tarkoitus keskustella niistä perusteista ja muodoista, joilla kansallisen tuen maksuoikeutta haetaan. Kysymyksessä ovat neljän tukisektorin ratkaisuedellytykset: märehtijät ja yksimahaiset kotieläimet, kasvihuone- ja puutarhatuotanto sekä erikoiskasvien viljely. Saamamme tiedon mukaan komissaarilla ja komissiolla on kuitenkin suvereeni valta artikla -141 tukioikeuden jatkuvuudesta Maa- ja metsätalousministeri Sirkka-Liisa Anttila lupasi maataloudelle terveystarkastuksen. (kuva: Milla Tammisaari) päätettäessä, Sirkka-Liisa Anttila toteaa. Maataloussektori kokonaisuudessaan on taas kerran suurten ratkaisujen edessä, jotka eniten koskettavat eteläisen Suomen A- ja B-alueita. EU-jäsenyyssopimuksen artikla-141:n mukaiset siirtymäkauden aikaiset kansalliset tuet ovat voimassa tämän vuoden loppuun. Neuvottelut uudesta, mahdollisesti vuoden 2013 loppuun asti ulottuvasta tukikaudesta ovat EU-komission kanssa jo käynnissä, samoin niiden valmistelut myös kotimaassa. Tavoitteemme on saada Suomen esitys komissiolle heinäkuun kuluessa, jotta saisimme päätöksen jo ennen vuoden loppua, maatalousministeri suunnittelee. Hallitusohjelma takaa investointien rahoituksen Hallitusohjelman mukaisesti maatalouden investointirahoitus tullaan turvaamaan, Sirkka-Liisa Anttila lupaa. Siihen liittyy kaksi asiaa: tukien hakemusjonon purkaminen 100 milj. eurolla, mistä on jo päätetty lisätalousarvioesityksen yhteydessä. Toinen keino on MAKERA -rahoituksen pidemmän aikavälin pääomitus, ja se tapahtuu noin 30 milj. euron vuosittaisilla pääomasiirroilla koko vaalikauden ajan sekä rahoitustoiminnan uudistamisella niin, että pitkistä hakuajoista päästäisiin nykyistä sujuvampaan investointitukijärjestelmään. Hallitusohjelmassa mainitaan myös tarve arvioida voimassa oleva tuki- ja valvontajärjestelmä tilatasolta katsottuna. Tarkoituksena on selvittää, mitä olisi kansallisin toimin mahdollista tehdä tuki- ja valvontabyrokratian vähentämiseksi järkevällä tavalla. Meillä Suomessa on kattavat laatujärjestelmät ja laatustrategiatyötä on tehty jo pitkään. Laatua siis valvotaan, mutta kysymys kuuluu, riittääkö se, vai tarvitaanko vielä kaikki se muu valvonta, joka meillä on, Anttila kysyy. Suomalaisen ruuan markkinoinnissa on siirryttävä hintapainotteisesta markkinoinnista ruuan laadun ja terveellisyyden ja turvallisuuden markkinointiin. Kilpailu ruuan laadusta ja hinnasta on käytävä samaan aikaan, Sirkka-Liisa Anttila vaatii. Kuluttajalla on oikeus saada 152 milj. euron vuosittaisiin mainoskuluihin, jotka kuluttajan ruokalaskussa ovat mukana, parempi vastike kuin pelkkä, halvinta ruokaa mainos, jolla ihmisiä houkutellaan kauppaan. Iltajuhla koulutuskeskus Salpauksen venesatamassa Kesäpäivien iltajuhlaa vietettiin poikkeuksellisessa ympäristössä, Koulutuskeskus Salpauksen venesatamassa, Päijänteen rannalla. Ohjelmateltta oli pystytetty veden yllä olevalle laiturille, ja ravintolateltta sen välittömään läheisyyteen ranta-alueen kiinteälle maaperälle. Sadan metrin päässä juhla-alueesta roihusivat nuotiotulet, jotka tarjosivat mahdollisuuden pikkulämpimän paistoon tai grillaukseen. Aurinkoisen kesäillan vallitessa iltajuhlaa vietettiin kauniissa suomalaisessa järvimaisemassa.\n5 Maatalousministeri Sirkka-Liisa Anttila saapui tapansa mukaan ajoissa ja hyväntuulisena iltajuhlaan. Juhlapuhujan toivotti tervetulleeksi liiton toiminnanjohtaja Esko Lappalainen. Laululla ja soitolla aloitettiin. Esiintyjät löytyivät koulun opettajakunnasta. Laulu agrologi Ritva Ollinmäki ja säestys agrologi Pekka Valkjärvi. Luontevuus ja estottomuus paljastivat esiintyjien ammattimaisuuden. Varsinkin Pekan ilme oli paljon kertova. Laulujen ja puheiden jälkeen oli vuorossa taitokilpailun tulosten julkistaminen ja palkintojen jako. Palkinnot kilpailussa menestyneille osanottajille jakoivat Lahden seudun yhdistyksen puheenjohtaja Olavi Lehtiniemi ja toiminnanjohtaja Esko Lappalainen. Tiimisarjan palkitut: Reino Laitinen (OUL), Pekka Kalliainen (LAP) ja Jarno Ronkainen (LAP). (kuva: Milla Tammisaari) Nuotion loimussa saattoi grillata kalaa ja makkaraa tai paistaa räiskäleitä. Yleisen sarjan kuusi parasta: Eino Heinola (EKA), Mauno Pentti (KHÄ), Matti Jalkanen (KSU), Aulis Rekola (KHÄ), Heikki Konttinen (PSA) ja Erkki Ristisuo (VSU). Eero Oikkonen ja Eino Heinola Etelä-Karjalan voittoisan joukkueen edustajat. Palkintoja sylin täydeltä. Heikki Konttinen ja kaistale kauneinta Päijännettä. Ykkönen on aina ykkönen. Yleisen sarjan voitti Eino Heinola Etelä-Karjalasta. (kuva: Milla Tammisaari)\n6 Haasteellinen taitokilpailu Kesäpäivien ohjelman kilpailullinen osuus muodostui jo perinteisesti taitokilpailusta, jota käytiin yleisessä-, naisten- ja nuortensarjoissa sekä tiimikilpailuna. Taitokilpailun osalajit olivat tieto-, taito-, arviointi- ja metsätehtävät. Kysymys kuului: Paljonko mönkijä painaa?. Etelä-Pohjanmaan Unto Tasanko punnitsi painon nostamalla, Keski-Suomen Pekka Mennala luotti konemiehen tietoonsa. Agrologien kesäpäivät aloitettiin lipunnostolla. Järjestävän seuran ja Asikkalan kunnan tervehdysten sekä rataselostuksen jälkeen oli vuorossa taitokilpailu. Ota näistä nyt selvää. Konetehtäviä oli todella paljon. Mietteliääksi veti. Useimmilta taisi mennä arvailujen puolelle. Matti Jalkanen valmistui agrologiksi 50 vuotta sitten. 49 kertaa hän on osallistunut valtakunnalliseen taitokilpailuun hyvällä menestyksellä. Mestaruuksiakin on tullut pari kertaa. Tässä hän arvioi puuston määrää m 3 /ha. Taustalla Mauno Pentti. Kasvintunnistaminen on aina ollut kovin vaikeaa. Niin tälläkin kertaa. Raskaalle kilparadalle oli kiivettävä portaita pitkin. Johannes Ijas Uudeltamaalta sai kunnian aloittaa. Puolisoiden tehtäväsarjan Maija-Leena Pönkkö säilytti hymyilevän ilmeen kilpailutilanteesta huolimatta.\n7 TULOKSET Agrologien valtakunnallisen taitomestaruuskilpailun 2007 tulokset: Henkilökohtainen kilpailu 1. Eino Heinola, EKA 64,00 2. Mauno Pentti, KHÄ 62,50 3. Matti Jalkanen, KSU 61,50 4. Aulis Rekola, KHÄ 61,00 5. Heikki Konttinen, PSA 59,50 6. Erkki Ristisuo, VSU 57,00 7. Jari Tikkanen, KEP 56,50 8. Eero Oikkonen, EKA 56,00 9. Esko Ahola, PIR 54, Jaakko Heinola, EKA 54,50 Osalajien parhaat: Tunnistustehtävät (kasvit, maalajit, koneenosat) 1. Raimo Jaakkola, VSU 24,00 2. Antti Pihlava, VSU 23,00 Eino Heinola, EKA Aulis Rekola, KHÄ 5. Eero Oikkonen, EKA 22,00 Tietotehtävät (maatalous-, yleistieto-, oikeakielisyys-, ATK- ja suunnittelutehtävät) 1. Heikki Konttinen, PSA 23,00 2. Seppo Pietarila, KYM 21,00 Pentti Ala-Pantti, EPO 4. Eino Heinola, EKA 20,00 Matti Jalkanen, KSU Aulis Rekola, KHÄ Jari Lantta, EKA Päivi Meronen, KHÄ Timo Erkkilä, EPO Taitotehtävät (arviointi yms.) 1. Mauno Pentti, KHÄ 14,00 Heikki Konttinen, PSA 3. Jari Tikkanen, KEP 12,00 Risto Viiala, KHÄ Lasse Kännö, PIR Metsätehtävät 1. Jaakko Heinola, EKA 12,50 2. Juha Tynkkynen, EKA 11,50 Matti Jalkanen, KSU Mauno Pentti, KHÄ Yhdistysten välinen kilpailu 1. Kanta-Häme (Aulis Rekola, Mauno Pentti, Risto Viiala) 177,50 2. Etelä-Karjala (Eino Heinola, Eero Oikkonen, Jaakko Heinola) 174,50 3. Varsinais-Suomi (Antti Haapavaara, Antti Pihlava, Erkki Ristisuo) 161,50 Tiimikilpailu 1. Hyvinkää -56 (Eino Karhu, Antti Murto) 56,00 2. Johtokunta (Heikki Kanniainen, Leea Sangi, Milla Tammisaari) 55,00 3. Ouroi (Pekka Kalliainen, Reino Laitinen, Jarno Ronkainen) 52,50 Puolisoiden kilpailu 1. Upola Mirja 14,00 Tikkanen Tuija Haapavaara Sisko Mennala Leila Oikkonen Marja-Liisa Nuorten kilpailu 1. Räsänen Aliisa Kekäläinen Janne Lehtiniemi Oskari 9 Ronkainen Heta 9 Edustajiston kokous Liiton puheenjohtaja Heikki Kanniainen avasi edustajiston kokouksen todeten Asikkalan tarjoavan upeat puitteet kesäpäivien vietolle. Kanniainen kertasi puheessaan kuluneen vuoden tapahtumia ja totesi Liiton muuton onnistuneen hyvin. Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin Lahden Seudun Agrologien pj. Olavi Lehtiniemi ja sihteeriksi Esko Lappalainen. Vuoden 2006 toimintakertomus ja tilinpäätös hyväksyttiin yksimielisesti. Jäsenmaksuihin tuli muutoksia opiskelijoiden osalta, sillä opiskelijajäsenmaksu v päätettiin korottaa kahdella eurolla 17 euroon. Johtokunnan erovuorossa olleet jäsenet Leea Sangi, Mari Vauhkonen ja Ville Paulaniemi valittiin uudelleen johtokuntaan kaudeksi Agrologi (AMK)-opiskelijainyhdistyksen edustajaksi valittiin Ilmajoella AMK- agrologiksi opiskeleva Salla Lindgren. Puhetta edustajiston kokouksessa johti Olavi Lehtiniemi ja sihteerinä toimi Esko Lappalainen. Edustajiston kokouksen avasi Agrologien Liiton puheenjohtaja Heikki Kanniainen. Liiton tilintarkastajiksi valittiin spvasiantuntija Unto Kangas Ilmajoelta ja yrittäjä Hannu Roppo Hämeenkoskelta. Varsinaisen tilintarkastajan tehtävästä poisjäänyt Matti Siurola muisteli pitkää tilintarkastajan uraansa ja kiitti vuosien varrella toimineita henkilöitä hyvästä yhteistyöstä. Siurola jatkaa edelleen Liiton varatilintarkastajana. Teksti Esko Lappalainen, Katja Rajaoja ja Matti Värri Kuvat: Matti Värri Kiitos! Parhaimmat kiitokset taitokilpailuun palkintoja lahjoittaneille Agrimarketille, Kemira- Growhow:lle, OKO:lle ja Viljavuuspalvelulle! 7\n8 Juha Saarinen kylvi ruista yhteiskylvökoneella elokuisena maanantaiaamuna Nousiaisten Nutturlan kylässä. Juhan mielestä syysviljat olisi tullut hyväksyä kasvipeitteisyysalaan ympäristötuessa. Uusi ympäristötuki sopii monipuoliselle viljatilalle Moni viljelijä joutui tänä keväänä pohtimaan pitkään lähteäkö mukaan uuteen ympäristötukijärjestelmään vai jäädäkö sen ulkopuolelle. Uudessa ympäristötuessa jo perustoimenpiteet ovat edellistä ympäristötukiohjelmaa tiukemmat. Joku viljelijä päätti, ettei uuden tarkennetun lannoitustason mukaisilla määrillä typpeä tai fosforia voi tuottaa edes markkinakelpoista satoa ja jäi sen ulkopuolelle. Toiset olivat taas sitä mieltä, että kaikki ylimääräinen peltoon heitetty lannoite on rahan hukkaan heittämistä. Lannoituskysymys olikin varmasti ohjelman suurin eri näkemyksiä herättänyt ja valinnan vaikeutta tiloille aiheuttanut tekijä. Ensimmäisellä hakukierroksella valinnaisten lisätoimenpiteiden määrä houkutteli monet valitsemaan kaikki eteläisessä Suomessa sallitut neljä lisätoimenpidettä ja maksimoimaan näin ympäristötuesta saadun hyödyn. Toisella kierroksella koko pakka meni kuitenkin uusiksi. Osa lisätoimenpiteistä muuttui vielä komission vaatimuksista ja yksi helppona ja hyvänä pidetty lisätoimenpide, ns. kuoppatesti, poistui valinnoista kokonaan. Toisella kierroksella päätös sitoutua uuteen järjestelmään oli jo tehty, joten monet karsivat lisätoimenpiteitä ja usea valitsi niistä kaksi tai vain yhden. Ympäristötukijärjestelmään liittyminen koettiin taloudellisesti niin tärkeänä, että pois ei muutosten vuoksi juuri ohjelmasta jääty. Yhtenä painavana tekijänä lienee nähty pellon arvoon vaikuttava ympäristötukikelpoisuus. Silti usko siihen, että juuri tähän ohjelmaan liittyminen toisi paljon hyötyä ympäristölle, on ilmeisen vähäinen. Nousiaislainen agrologi Juha Saarinen on yksi uuteen ympäristötukijärjestelmään sitoutuneista viljelijöistä. Juhan perheeseen kuuluvat luokanopettajavaimo Anna-Kaisa ja 2 ja 4-vuotiaat lapset. Juha viljelee sokerijuurikasta, viljaa ja rypsiä n. 60 hehtaarin alalla. Rypsi on tilalla viljelyksessä toista vuotta. Tilalla harjoitetaan myös koneurakointia ja naapurin kanssa yhteistyötä tehdään mm. lietteenajossa ja kylvöissä. Juha pitää uuteen ympäristötukijärjestelmään liittymistä itsestään selvänä asiana, koska sen rahallinen merkitys on tilalle suuri. - Markkinoilta on vaikeaa saada sitä korvaavaa hinnannousua, sanoo Juha. Ensimmäisellä kierroksella Juha teki maksimimäärän valintoja lisätoimenpiteiksi: typpilannoituksen tarkentamisen, ravinnetaseet, viljelyn monipuolistamisen ja 30 % kasvipeitteisyyden. -Toisella kierroksella ravinnetaseet jouduin jättämään pois typpilannoituksen tarkentamisen kustannuksella. - Nyt kokonaisuus tuntuu sopivalta toteuttaa näillä viljelykasveilla, sanoo Juha. Juha Saarinen toteaa varmasti monen muun viljelijän tavoin uuden järjestelmän ehtojen olevan vaikeampia täyttää kuin entisten, niin käytännössä kuin paperillakin. Ympäristön kannalta hän näkee kuitenkin huomattavana parannuksena entisten Nousiaislainen Juha Saarinen on yksi uuteen ympäristötukeen sitoutuneista viljelijöistä. piennar ja suojakaistasäännösten tiukkenemisen. Juhan mielestä syysviljat olisi tullut hyväksyä kasvipeitteisyyteen, samoin lannoitusrajoja hän pitää arveluttavan tiukkoina. Laadukkaan leipäviljan tuotanto on uhattuna varsinkin tällä alueella, missä pitkän sokerijuurikkaan viljelyn kautta pellon ph on helposti yli 7 ja fosforilukemat arveluttavan korkeat. - Tukitaso on kohtuullinen, mutta ohjelman pituus - viisi vuotta on liian vähän, pitkäjänteisyys puuttuu, Juha tuumii. Juha on hakenut myös erityisympäristötukea tekemällä lannan vastaanottosopimuksen naapurin kanssa. Kevään aikana Juha osallistui sekä seutukunnallisiin että kunnallisiinkin koulutuksiin aiheesta, molempia hän piti tiedon saannin kannalta erittäin tärkeinä, lisäksi hän haki tietoa järjestelmästä Maaseudun Tulevaisuudesta ja netistä. Juha arvelee agrologin koulutuksesta olevan hyötyä tässäkin asiassa. -Ehkä osaan katsoa asioita eri näkökulmista, käytännön ja taloudelliseltakin kantilta. Juhan taidoista hyötyvät myös muut isännät ja emännät. Juha tekee koneurakoinnin lisäksi mm. lohkokirjanpitoja muillekin kuin itselle. Satu Puustinen/ maaseutuasiamies Nousiainen\n9 Viinirypäleitä Alahärmästä Agrologi Eero Vakkuri on kokeillut viinirypäleiden kasvattamista kesäpaikassaan Alahärmässä. Vuodet eivät ole veljeksiä. Viime kesänä sato oli hyvä, mutta tämänvuotinen viinirypälesato oli kehno. Köynnös tuotti malliksi yhden komean ja muutaman pienemmän tertun. Yhteystietojen muutoslomake Nimi : Syntymäaika : Uusi sukunimi: Entinen sukunimi: Vastaanottaja maksaa postimaksun Vanha osoite: Katuosoite: Postinumero: Postitoimipaikka: Uusi osoite Katuosoite : Postinumero: Postitoimipaikka: Agrologien Liitto ry Tunnus VASTAUSLÄHETYS Uusi GSM-numero : Uusi sähköpostiosoite : Olen vaihtanut työpaikkaa: Nykyinen työantaja:\n10 Naisten palkkakehitys huonompi Agrologien keskipalkka nousi keskimäärin 4,5 % vuodessa kaudella Kaikkien agrologien aritmeettinen keskipalkka tämän vuoden huhtikuussa oli 2664 euroa. Naisten palkat kehittyivät tarkastelukaudella 3,6 prosentin vuosivauhtia, mutta miesten palkat 5,1 prosentin vauhdilla. Naisten ja miesten erilainen palkkakehitys lisäsi naisten ja miesten palkkaeroa. Vuoden 2004 selvityksessä naiset ansaitsivat 76,5 % miesten palkasta, mutta vuonna 2007 enää 73,6 %. Palkkatarkastelussa ovat mukana kokopäivätyössä olleet 879 miestä, 577 naista ja kuusi vastausta, joissa vastaaja ei ollut merkinnyt sukupuoltaan. Kyselyn saaneista 147 ei ollut enää työelämässä. Osa-aikatyössä olleet 43 vastausta eivät ole tutkimuksessa mukana. Tämänkertainen vastausten määrä oli suurin palkkatutkimustemme historiassa. Kiitos siitä vastaajillemme! Vastaajista 948 oli opiston, 455 agrologi (AMK)-tutkinnon ja 53 yliopistossa ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita. Naisilla opisto- ja amk-tutkintojen määrä oli lähes tasan (288 ja 273). Yliopistotutkintoja naisilla oli 16. Miehet jyräävät perinteisellä opistotutkinnolla, joita vastaajissa oli 660. AMK-tutkintoja miehillä oli vain 182, mutta yliopistotutkintoja naisia enemmän eli 37. Luvut heijastelevat sukupuolten nykyisiä voimasuhteita: opistotutkintoja suorittaneita naisia on selkeästi miehiä vähemmän, mutta 2000-luvun puolella naiset ovat muodostaneet valmistuneiden amk-agrologien enemmistön. Yksityisillä aloilla suuret palkkaerot Koulupohjan mukaan palkkaselvitys kertoo karua kieltä nuorten agrologien palkoista. Amk-agrologit olivat sukupuo- livertailussa tasavertaisimpia. Amk-tutkinnon suorittanut mies kuittasi 2430 euroa ja nainen 2058 euroa eli 15,3 % miespuolista kollegaansa vähemmän. Opistotutkinnossa ero oli murskaava, sillä miesten keskiansio oli 3074 euroa ja naisten 2271 euroa. Naisten euro oli 26,1 % miesten euroa huonompi. Yliopistotutkinnossa ero oli vielä suurempi eli 31,45 % miesten hyväksi (3887 ja 2957 euroa). Yliopistotutkinnon suorittaneita on niin vähän, että niiden vaikutukset keskiarvoihin ovat vähäisiä. Kuten aikaisemminkin on todettu, vaikuttaa naisten ja miesten palkkaeroihin sukupuolten erilainen sijoittuminen eri aloille. Useilla työaloilla miesten pitempi työkokemus heijastuu palkkaan. Merkillepantavia ovat naisten ja miesten rajut palkkaerot miesten hallitsemilla yksityisillä aloilla. Pankeissa palkkaero miesten hyväksi oli 1958 euroa, vakuutus- ja eläkelaitoksissa 1709 euroa, maatalouskaupassa 1189 euroa, muissa maatalousjärjestöissä 929 euroa ja maatalousteollisuudessa 887 euroa. Pienimmät palkkaerot miesten hyväksi olivat lomatoimessa (45 euroa), maatiloilla (98 euroa), maataloustutkimuksessa (123 euroa), TE-keskuksissa (189 euroa) ja Pro- Agria maaseutukeskuksissa (200 euroa). Maatalousteollisuus parhaassa vauhdissa Parhaiten palkat olivat kehittyneet (5,8%/v) maatalouteen liittyvässä teollisuudessa. Muissa maatalouteen liittyvissä tehtävissä ja muissa valtion toimissa vuotuinen nousu oli aavistuksen heikompi (5,7 %). 4H:n spurtti (5,5 %) on hyvä ja maatalouteen liittyvän teollisuuden nousutasoa. 4H:ssa nousuprosentti saattaa tosin olla sattuman tulosta, sillä se on pienin yksittäinen vastaajaryhmä (19 vastausta). Sattuma saattaa selittää myös Faban murheellisen palkkakehityksen, sillä tässä ryhmässä oli 26 vastausta. Palkkatutkimuksen tulosten mukaan Faban palkat vuoteen 2004 verrattuina olisivat heikentyneet 0,8 %. Toinen negatiivisen palkkakehityksen kokenut ala on muu maatalouteen liittyvä liikelaitos, jossa palkat olisivat menneet alaspäin 0,4 prosentin vuosivauhdilla. Tässäkään ryhmässä 23 vastaajaa ei anna täysin luotettavaa kuvaa. Aikaisemmin hyviä hyppyjä ylöspäin palkkakehityksessään tehnyt maatilat-ryhmä hyytyi vain 0,4 prosentin nousuvauhtiin. Suunnilleen sama tahti oli opetustehtävissä ja vakuutus- sekä eläkelaitoksissa. Maatiloillakin luotettavuutta arvioitaessa on muistettava vähäinen vastaajamäärä (21). Vakuutus- ja eläkelaitoksissa työskenteli 36 ja opetustehtävissä 89 vastaajaa. Opetusalalle on ilmeisesti tullut uutta nuorempaa agrologikuntaa vuoden 2004 jälkeen. Pääaloista muu maatalouteen liittyvä ala on jo mainittu hyvästä, ja maatilat sekä opetusala heikosta palkkakehityksestään. Valtion 5,6 prosentin vuotuinen palkkakehitys on pitkästä aikaa kärkipäässä. Maatalouskauppa ja -teollisuus sekä maatalou- 10\n11 miehiä Agrologien palkkatutkimus 2007 Palkkatiedot aloittain Km. Km. kokemus- Ikäryhmä Maatila N KA F25 F50 F75 luokka Naiset Miehet Yhteensä Neuvonta ja järjestöt 4H N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet 4 Yhteensä ProAgria maaseutukeskus N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Faba N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet 4 Yhteensä Muu maatalousjärjestö N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Kunta Maaseutuelinkeinoviranomainen N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Lomatoimi N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Muu kunnan toimi N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä den ulkopuolinen ala eteni 5,3 prosentin vuosivauhtia. Neuvonta ja kunnat tulivat rintarinnan 3,9 prosentin palkkakehityksellä. Finanssiala jäi palkkakehityksessään alle kahden prosentin (1,9). Tämä selittynee alalla menossa olevasta sukupolvenvaihdoksesta, sillä vastausten määrät vuosina 2004 ja 2007 olivat lähes samat (89 ja 96). Alakohtaisessa palkkavertailutaulukossa työkokemus ja vastaajien ikä on ilmaistu vuosiluokkina vuosien sijasta. Työkokemuksen ryhmät ovat seuraavat: 1 on alle yksi vuosi, vuotta, 3 on 3-5 vuotta, vuotta, vuotta, 6, vuotta, vuotta, vuotta, vuotta ja 10 yli 36 vuotta. Iässä ryhmä 1 on alle 25 vuotta, vuotta, vuotta, vuotta, vuotta ja 6 yli 61 vuotta. Taulukossa siis kokemus- ja ikäryhmän keskiarvo kertoo kunkin alan keskimääräisen ikä- ja kokemusvuosiryhmän. Mitä isompi keskiarvo, sitä enemmän ikää ja kokemusta ryhmästä löytyy. Palkkatutkimuksen jatko-osa julkaistaan Agrologi-lehden numerossa 4/07. Esko Lappalainen Valtio Valtio, TE-keskus maaseutuosasto N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Maataloustutkimus N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Muu valtion toimi N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Maatalouskauppa ja -teollisuus Maatalouskauppa N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Maatalouteen liittyvä teollisuus N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Maatalouteen liittyvä liikelaitos N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Finanssiala Rahalaitos N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Vakuutus- ja eläkelaitos N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Opetus N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Muu maatalouteen liittyvä ala N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Maatalouden ulkopuolinen ala N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä Kaikki alat N KA F25 F50 F75 Naiset Miehet Yhteensä N on vastaajien määrä Ka on vastanneiden aritmeettinen keskiarvo. F50 on mediaani eli vastanneiden keskimmäinen palkka. Kokemus on vastaajien keskimääräinen alan työkokemus ja ikä ikäryhmän keskiarvo 11\n12 Datatech Oy:ssä väännetää Aktiiviin Ylihärmäläisen Pellonpaja Oy:n omistama atk-talo Datatech Oy on vahvasti agrologivetoinen yhtiö, sillä perustamisesta lähtien agrologit ovat olleet kehittelemässä yhtiön myymiä ohjelmistoja. sa Härmän Seppä-liikekeskuksessa, jossa toimii myös yhtiön maatalousohjelmien paikallinen jälleenmyyjä Agrimarket Härmänmaa. Yhtiö näkee tulevaisuutensa valoisana, sillä maatilojen ja pienyritysten ohjelmistotarpeet kasvavat. Datatechin juuret juontavat Ilmajoen maatalousopistoon ja vuoteen 1984, jossa agrologit Sakari Kivijärvi ja Pentti Karikko aloittivat agrologiopintonsa ja maatalousohjelmien kehittämisen Sharpin tietokoneille. Vaasalainen Comico toi koneita maahan ja SOK-osuuskaupat myivät niitä. Ohjelmia Datatech in viihtyisä ja valoisa toimisto sijaitsee tehtaan naapurustossa uudeskehittivät myös Sakarin ja Pentin kurssikaverit Matti Mustonen ja Tatu Latvatalo. Viimeksi mainitut eivät jatkaneet atk-alalla Sakari Kivijärven ja Pentti Karikon tavoin. Pentti Karikko siirtyi agrologiksi valmistuttuaan töihin Hankkijalle ja Tietonovolle. Evijärveläissyntyinen Sakari Kivijärvi oli pari vuotta Karijoen maataloussihteerinä. Sakarin suoritettua Kauhavan Yrittäjäopiston ohjelmoijalinjan Sakarin ja Pentti Karikon tiet kohtasivat Pellonpaja Oy:ssä vuonna 1990, jossa Pentti oli vuonna 1988 aloittanut Datatech Oy:n perustamisen 12\n13 Datatech in kolmehenkisellä tiimillä on hymy herkässä. Tiimin kolme ässää vasemmalta lukien Seppo Talonen, Sakari Kivijärvi ja Sami Väisänen. n bittejä yhdessä Pellonpaja Oy:n johdon kanssa. Pellonpajassa oli nähty, että tietotekniikan osuus kasvaa yhtiön myymissä karjatalouskoneissa. Aluksi ohjelmia ja koneita Datatech in toiminta alkoi vuonna 1989 Ylihärmän osuuskaupan yläkerrassa. Aluksi Aktiivi-ohjelmien lisäksi myytiin Ylihärmässä koottuja Datec-tietokoneita. Ohjelmistopuolella tarjottiin Aktiivi Taloushallintaa, jossa oli pienimuotoinen peltoviljelyohjelmakin. Taloushallinnassa oli normaalin kirjanpidon lisäksi myös kustannuspaikkalaskenta, varastokirjanpito, graafiset taulukkopiirrokset, oma tekstinkäsittely, kalenteri ja päiväkirja. Vuonna 1990 yhtiössä oli jo viisi kokoaikaista työntekijää. Tietokonemyynnistä vastannut Erkki Nyrhilä osti Datec-tietokonemerkin ja perusti oman liikkeen Seinäjoelle. Toimintojen uudelleenjärjestelyssä tietokonelaitemyynnistä luovuttiin kokonaan. Datatech in palkkalistoilla jatkoivat vain agrologit Sakari Kivijärvi ja Pentti Karikko. Sakarin vastuulle tulivat Aktiivi-ohjelmat ja Pentille yritysprojektit. Yritysprojekteina olivat mm. etäluentajärjestelmien myynti. Tunnistimilla varustetuista jäteastioista jätemäärän punnitus ja laskutus voitiin tehdä asiakaskohtaisesti. Etätunnistimet tulivat myös Pellonpajan myymiin automaattisiin ruokintalaitteisiin. Ruokintaohjelmia myytiin Aktiivi Lehmäja Aktiivi Sika-nimillä. Niissä oli mahdollisuus eläin- ja tuotostietojen lähetykseen ja noutoon Maatalouden Laskentakeskuksen kanssa. Ohjelmissa oli myös yhteystoimintoja Pellonpajan automaattisten ruokkijoiden kanssa. Pentti Karikko siirtyi vuonna 1991 pois Datatech istä. Tunnistinprojektia jatkettiin insinööri Juha Ojaniemen johdolla. Uutena sovelluksena kehitettiin järjestelmä vartiointipalveluliikkeille. Pellonpajalle kehitettiin ruokinta-automaatiojärjestelmiä, joiden koodaukseen myös Sakari Kivijärvi osallistui. Vanhasta Aktiivi Taloushallintoohjelmasta kehitettiin pienempimuotoinen Dos-versio Aktiivi Kirjanpito, joka sai hyvän suosion yksinkertaisena ja helppokäyttöisenä kirjanpito-ohjelmana. Vuonna 1995 Sakari Kivijärvi jäi kahdeksi talveksi opintovapaalle ja suoritti sen aikana laskentamerkonomin tutkinnon keskittyen opinnoissaan yritystalouden laskenta-asioihin. Vapaa-aikoinaan ja kesäisin Sakari teki Datatech in töitä. Tuolloin aloitettiin myös Windows-pohjaisen kirjanpito-ohjelman, vuonna 1997 valmistuneen Aktiivi W:n, kehitystyö. Ohjelma sai markkinoilla hyvän vastaanoton. Valtakunnallinen markkinakanava lisäsi myyntiä Peltoviljelyn viljelysuunnitelma- ja lohkokirjanpito-ohjelma PeltoW valmistui vuotta myöhemmin. Samana vuonna alkoi Datatech in maatalousohjelmien jälleenmyynti Hankkija-Maatalous Oy:n Agrimarket-ketjun kanssa. Ketjun maanlaajuinen myyntiverkosto lisäsi ohjelmien menekkiä. Yhtiössä on todettu, että parhaiten myynti sujuu, kun myyjä itsekin on ohjelmaa käyttävä viljelijä. Datatech myy itse yrityksille kirjanpito-ohjelmia sekä laskutus- ja palkanlaskentaohjelmia, MatkaW ajopäiväkirja- ja matkalaskuohjelmaa ja MyyntiW myyntija markkinointiseurantajärjestelmää. Maatalousohjelmien myynnissä näkymät ovat valoisat, mutta yritysohjelmissa kasvu on vielä ripeämpää. Sakari Kivijärven ohella Datatech in ohjelmistokehittelystä ja osaamisesta vastaavat nykyisin teollisuusekonomi (KTM) Sami Väisänen ja agrologi Seppo Talonen. Sami Väisänen työskentelee MatkaW- ja MyyntiW-ohjelmien parissa sekä kehittelee uusia tuotteita. -Seppo oli meille löytö, sillä hän tuntee tietokoneet, on käytännön viljelijä ja on hiljattain suorittanut agrologi (AMK)-tutkinnon, hehkuttaa Sakari Kivijärvi. Sepolla on 15 vuoden kokemus minitietokonemaailmasta, jossa hän on tehnyt ohjelmia kaupallishallintoon. Nykyisin Sepon kontolla ovat neuvonta, koulutus ja tukitoiminta. Ohjelmien päivityksissä ei lipsuta -Tällä hetkellä ohjelmistomme ja palvelumme ovat hyvässä lyönnissä, sanoo Sakari Kivijärvi. Seppo ja Sami vahvistavat asian päätään nyökytellen. Yhtiö haluaa pitää asiakkaansa tyytyväisinä. Tämän vuoksi yhtiössä pidetään tiukasti kiinni siitä, että ohjelmistojen päivityksistä ei lipsuta. Vero- ja peltotukimuutokset aiheuttavat aina ohjelmien päivitystarvetta. Viimeisimpien peltopuolen lainsäädäntömuutosten vuoksi yhtiön PeltoW-ohjelmassa ylläpidetään sekä vanhan että uuden ympäristötuen mukaista ravinnelaskentaa. Pellonpajan tytäryhtiönä Datatech illa on muutakin yhteistä kuin omistaja. Ohjelmissa on yhteyksiä Pellonpajan tuotteisiin ja tuotekehitystä tehdään yhteistyössä. Yhtiön omistajat luottavat Datatech in tiimin asiantuntemukseen, mikä antaa motivaatiota arkipäiväiseen aherrukseen bittien parissa. Ohjelmistollisissa ja muissa käytännön asioissa tiimin vetovastuu on Sakari Kivijärvellä. Markkinanäkymät ovat hyvät, sillä maatilat ja pienyritykset tarvitsevat atkohjelmia. teksti ja kuva Esko Lappalainen 13\n14 Hunurijärven mökit sulautuvat hienosti erämaajärven rantamaisemaan. Alussa oli suo, Kalevi ja idea Miltä tuntuisi ideoida matkailukeskusta järven rannalle paikkaan, jossa järveä ei ole? Agrologi Kalevi Hanhimäki teki näin ja nyt hänellä on matkailukeskus järven rannalla. Järven hän teki itse. -Jos kunta olisi paremmissa varoissa, olisin joutunut hoitoon, veistelee huimapäisen projektin toteuttanut Kalevi. Pieni vika, mutta pahassa paikassa, päästelee hän päätään sormella osoittaen. Hunurijärvellä kaikki yksityiskohdat ovat hyvin suunniteltuja. Esimerkkinä arkkitehdin suunnittelema rantasaunan kiuas. Alahärmän Hunurin kylässä Pohjanmaan aakeesta laakeesta poiketen on korkeampi ja kallioisempi saareke, joka oli osaksi suota. Kalevi Hanhimäen kotitilan maat rajoittuvat tähän alueeseen, ja tuo Kalevin päästään paikallistama vika ei antanut hänelle rauhaa. Kalevi neuvotteli kolmisen vuotta alueesta soisen palstan omistajan kanssa. Suon paikalla hän näki järven ja sen rannalla matkailukeskuksen. Kun kauppakirja allekirjoitettiin maanantaina, aloitettiin torstaina mittava maansiirto-operaatio. Työkoneiden myllätessä palstalla, lähti Kalevi kolmantena päivänä Kuusamoon arkkitehtiä etsimään. Ääriolosuhteissa testattu järvi Maata siirrettiin m³ noin 3,1 hehtaarin alalta. Vahingoniloisimmat odottelivat järviprojektin kaatuvan vedenpuutteeseen, mutta Kalevin helpotukseksi kävi paremmin: useat lähteet kaivannon pohjassa täyttivät järven. Järven syvyys vaihtelee joka paikassa jalat ulottuvat pohjaan, mutta aina ei ole pää pinnalla, määrittelee Kalevi järven syvyyden. Syvimmissä kohdissa järveä veden syvyys on noin viisi metriä. Järveen on istutettu ahventa, mutta sen menestymisestä ei vielä ole kokemusta. Jos ensikertalainen tuotaisiin silmät sidottuina helikopterilla tänne, ei hän uskoisi olevansa Pohjanmaalla, sanoo Kalevi. Tämä pitää paikkansa, sillä mökkien terasseilta katsottuna maisema muistuttaa Inarijärven maisemia. Järveään esitellessä Kalevi aprikoi, onko monta yksityistä ihmistä, joka omistaa pitäjän suurimman järven! Järven toiminta on kolmen vuoden aikana testattu ääriolosuhteissa. Toissa kesän helteillä veden pinta aleni haihdunnan vuoksi vain 13 mm päivässä, sillä lähteiden vedentuotto on 300 m³ päivässä. Toinen äärilaita koettiin, kun elokuussa 2005 Hunurijärven maisemiin osui 200 mm:n saderyöppy kuuden tunnin aikana. Nyt tiedetään miten toimitaan, jos sama toistuu. Kun maakauppa oli tehty, alkoi toinen kolmivuotinen rupeama, jonka aikana alueelle on valmistunut kelohirrestä tehdyt kaksi korkealaatuista mökkiä, kesäravintola 100 henkilölle, kokous- ja ravintolatilat henkilölle, saunan oleskelutilat 12 henkilölle sekä grillikota 10 henkilölle. Mökit, jotka käsittävät keittiön, olohuoneen, saunan sekä neljä makuuhuonetta ovat viimeisen päälle kahdeksalle hengelle varustettuja. Uusin mökeistä valmistui elokuun lopussa. Hyvät yhteistyökumppanit kaiken A ja O Komeissa kelorakennuksissa näkyy hyvä suunnittelutyö. Rakennusjäljestä päätellen myös rakentajat ovat olleet alansa ammattilaisia. Suotta Kalevi ei kehu, että hänellä 14\n15 on ollut onni saada alansa osaavat yhteistyökumppanit. Kalevin projektiin on tähän mennessä idean syntymisestä kulunut kuusi vuotta puolet kaupan valmisteluun ja puolet rakentamiseen. Nyt rakentamisessa pidetään paussia, mutta Kalevin suunnitelmissa pyörii ympärivuotiseen käyttöön sopivan ravintolan rakentaminen. Lisäksi alueelle on valmistumassa rantakaava, joka toteutuessaan mahdollistaa lisämökkien rakentamisen. Laajennussuunnitelmia mielessään hautova - keväällä kuusikymppiä täyttänyt Kalevi ihmettelee kurssikavereidensa eläkkeelle siirtymistä. Hyvinkäältä vuonna 1971 agrologiksi valmistunut Kalevi aikoo paahtaa edelleen kiivasta tahtia. Kolmen viimeisen vuoden aikana olen ollut 10 ja puolipäivää Hunurijärveltä pois. Yrityksen pyörittämisessä lisää haastetta tuo 40 kilometrin työmatka, sillä Kalevi asuu Kauhavalla. Nykyisessä muodossa Matkailukeskus Hunurijärvi voi majoittaa ihmisiä kahteen mökkiin, voi tarjota kokoustilat ja -palvelut seminaariryhmille, saunatilat yritysten ja yhdistysten illanistujaisiin ja kesäaikaan ateriapalvelut retkikunnille. Ensi kesänä Kalevi suunnittelee kesäkahvilan avaamista. Alahärmän kansainvälisin paikka Asiakaskunta on 80 prosenttisesti ruotsinkielistä. Kalevi kiitteleekin nuoruusvuosien ruotsinkielistä kaveriporukkaa, joilta Kalevi oppi oikean asenteen kielirajaan. Matkailukeskuksesta on vain kivenheitto ruotsinkielisen Oravaisten kunnan rajalle. Hunurijärven sijainti asiakashankinnan kannalta on oivallinen: sekä Seinäjoki, Vaasa että Kokkola sijoittuvat 80 kilometrin säteelle Hunurijärvestä. Lentokentätkin ovat sopivilla holleilla. Erilaisia oheispalveluja on työn alla. Kun rakennan noin kilometrin päähän 15 metriä korkean näkötornin, voin myydä paikkaa erämaajärvenä merimaisemalla, viisastelee Kalevi. Hunurijärvi on luonnostaan 52 metriä merenpinnan yläpuolella. Jos olisin kymmenen vuotta sitten sanonut, että Hunurijärvi on keskeisellä paikalla maapallolla, olisi minut leimattu hulluksi, kertoo Kalevi Hunurijärvestä, jossa lyhyen toimintajakson aikana on ollut asiakkaana kiinalaisia, intialaisia ja muita eksoottisiakin kansallisuuksia. Asiakkaiden kansainvälisyys on aiheuttanut olosuhteiden ennakkotarkistuksia, mutta asiakkaiden erikoisetkin - kulttuureihin liittyvät toiveet - on Hunurijärven onneksi voitu täyttää. Ulkomaiset vieraat tulevat lähikaupunkien yritysten tuomina vieraina. Kalevin yritystoiminta on vielä niin pientä, että yrityksessä ei ole muita kokopäiväisiä työntekijöitä kuin Kalevi. Ruokapuolen hoitaa tuttu keittiömestari tilaustyönä. Vaimolla on työ Kauhavalla, mutta joskus myös hän toimii kiireapulaisena. Kun Kalevilta kysyy vaimon suhtautumista kaiken Kalevin ajan vievään matkailukeskusprojektiin, vastaa Kalevi ytimekkäästi yhdellä sanalla: Ymmärtäväisesti. Ja se on paljon se! lisää Kalevi. Hunurijärven erikoisluonne on levinnyt suupuheina niin hyvin, että markkinointiin ei ole tarvinnut panostaa. Yrityksen www-sivujakaan emme ole ehtineet tekemään. Monessa mukana olleena Kalevi osaa ilmaisen markkinoinnin keinot. Kun bussilastillinen vieraita on lähdössä, on hänellä tapana sanoa kiitoksia kuuntelemaan herkistyneelle joukolle: -Sitten vielä yksi asia ettehän kerro kenellekään, mitä olette täällä kuulleet ja nähneet. Kalevi myöntää joskus ohjeesta lipsuttavan, mutta sehän ei puuhakasta yrittäjää haittaa. Ennen matkailuyrittäjäksi ryhtymistään Kalevi teki työtä perunan parissa elintarvike- ja tärkkelysperunateollisuudessa. Matkailukeskuksen esittely on värikästä, sillä Kalevi on supliikkimiehiä. Hänellä olivat vahvasti sormet pelissä Nicola-lajikkeen viljelytekniikan kehittelyssä. Kalevi on viljellyt perunaa noin 20 vuoden ajan Suomessa sekä toiminut perunaasiantuntijana Virossa sen itsenäistymisen jälkeen. Hän ehti toimia yhdessä vaiheessa myös luomuviljelijänä, kunnes matkailubisnes imaisi miehen mukaansa. Enää ei kukaan suunnittele hoitoon ohjaamista, sillä kaikki vieraat ja rahoittajien edustajat ovat olleet paikan nähtyään myytyjä. Uudelleen palaavat asiakkaat tietävät hyvää Kalevin yrityksen laajennusaikeille. Mitähän nuorekas kuusikymppinen vielä ehtiikään tekemään Matkailukeskus Hunurijärvellä? Jotta yrityksen laajennussuunnitelmat eivät menisi myttyyn, lienee parasta, että tämän jutun lukeneet agrologitkaan eivät levitä Hunurijärvestä lukemaansa eteenpäin! Teksti ja kuvat Esko Lappalainen Jätkänkynttilät luovat tunnelmaa juhlailtaan. Hunurijärven Matkailukeskuksen taitava keittiömestari osaa sekä ruoanlaiton että esillepanon. Pöydästä nauttii sekä silmät että suu. 15\n16 Moni asia on Heikki Palon maatalouskauppavuosien aikana muuttunut. Yksi näkyvimpiä muutoksia oli John Deeren tulo Massey Fergusonin tilalle. Heikki Palon pitkä sarka maatalouskaupassa Elokuun lopussa 36 palveluvuoden jälkeen eläkkeelle jäänyttä Heikki Paloa voi hyvällä syyllä kutsua maatalouskaupan konkariksi, sillä hän palveli koko työuransa Keskusosuusliike Hankkijassa ja viimeiset parikymmentä vuotta Hankkija-Maatalous Oy: ssä maatalouskaupan eri tehtävissä. Hän suosittelee mielenkiintoista alaa agrologeille. Suurten ikäluokkien eläköityessä alalle kaivataan uutta työvoimaa. Maatalouskaupassa pitkän saran kulkenut Heikki Palo patistaa erityisesti naisia hakeutumaan toimialalla tarjolla oleviin monipuolisiin tehtäviin. Heikki Palo aloitti Keskusosuusliike Hankkijassa heti valmistuttuaan vuoden 1971 kesäkuussa. Silloin maatalouskauppa panosti verkostoonsa. Kurssimme 31 valmistuneesta tuli Hankkijalle 10 agrologia, kertoo Heikki. Ainoastaan minä jatkoin eläkkeelle asti, lisää Heikki. Heikki on toiminut vuosien aikana Hankkijan pääkonttorissa tiedotus-, mainos- ja järjestöosaston päällikkönä sekä Lahdessa myyntipiirin johtajana. Hankkija-Maatalous Oy:ssä hän vastasi markkinoinnista, viimeiset vuodet yhtiön ja Agrimarket-ketjun markkinointijohtajana. Hyppy maakuntaan Lahden myyntipiirin johtajaksi kesti vain kaksi vuotta, sillä kun Hankkija-Maatalous 16\n17 Oy vuonna 1988 perustettiin, tuli Heikille kutsu takaisin Helsinkiin uuden yhtiön markkinointitehtäviin. Lahdessa ollessaan Heikki ehti asettua asumaan isoisänsä synnyinmaisemiin Hollolaan. Yli 15 vuotta hän ajoi pitkää työmatkaa Helsinkiin, mutta viimeiset pari vuotta hän on päässyt lyhyemmällä matkalla, kun Hankkija-Maatalous Oy muutti pääkonttorinsa Hyvinkäälle. Maatalouskauppa vakaata Heikin työuran aikana markkinoinnin parissa suurin muutos on ollut sähköisten järjestelmien käyttöönotto. WWW-sivut ja sisäinen intranet saatiin käyttöön vuonna Verkkokauppa aloitettiin 2000-luvun taitteessa. Verkkokauppa kehittyy, sillä se sopii hyvin massakauppaan: polttoöljyn, rehujen, lannoitteiden ja torjunta-aineiden kauppaan. Hankkija-Maatalous Oy:n kauppaverkostossa on 130 myyntipistettä. Pienissä pisteissä ei aina kyetä pitämään riittävää asiantuntemusta, joten asiantuntijapalvelut keskitetään suurempiin keskuksiin. Verkkokauppa ja -sivustot tuovat palvelut kaikkien asiakkaiden ulottuville, selvittää Heikki verkoston toimintaa. Maatalouskauppa on pysynyt vakaana viljelijöiden määrän vähentymisestä huolimatta. Vaikka esimerkiksi myytyjen traktoreiden kappalemäärä vähenee, pysyy euroilla mitattu kauppa aikaisemmalla tasolla. Koneiden suurentumisen vuoksi työkoneiden ennakkotilaukset lisääntyvät, sillä työkoneiden tekniikka on modernia ja tilakohtaiset vaihtelut suuria. Konekauppa on myös spesialisoitunut työkonekaupassa ei voi olla tuhattaitureita, linjaa Heikki. Syksyisin järjestettävästä Kone- Forumista on tullut tärkeä koneiden ennakkotilauspaikka, jatkaa hän kaupankäynnin muutoksista. Opiskelu alkaa työssä Työurallaan Heikki on saanut oppia oman organisaation korkeatasoisissa koulutuslaitoksissa Hankkijan liikeopistossa ja Jollas-instituutissa, mutta aina on ollut mahdollisuus mennä talon ulkopuoliseen koulutukseen, jos talon oma tarjonta ei ole tuntunut riittävältä. Kauppakorkeakoulussa Heikki on suorittanut mm. JOKO-kurssin. Työssä opiskelu vasta alkaa, toteaa hän. Opiskelu on yksi asia, josta saa virtaa itsellensä. Suurten ikäluokkien poistumaa korjatakseen Hankkija-Maatalous Oy:llä on resurssinhankintakanava ammattikorkeakouluihin koko ajan auki, sillä opisto- tai amk-tasoisesta henkilöstöstä on kova tarve. Heikki Palo näkisi mielellään naispuolisten agrologien hakeutuvan runsaammin maatalouskauppaan. Palveluksessamme olevat naiset ovat menestyneet hyvin. Heikki Palo sanoo, että maatalouskaupan töitä pidetään usein stressaavina ja vastuullisina. Hän myöntää alan hektisyyden, mutta hänen mielestään alalla viihtyminen on ihmisluonteesta kiinni. Heikkiä on kiehtonut markkinointimiehenä olla lähellä ja ensimmäisten joukossa toiminnassa, missä syntyy ja tulee jotakin uutta. Myös toiminta yritysjohdon ytimessä on ollut kiinnostavaa. Hankkijan maatalouskauppa ei kaatunut Pitkän linjan hankkijalaisena Heikkiä harmittavat ainaiset puheet Hankkijan konkurssista. Ei Hankkijan maatalouskauppa mihinkään kaatunut, vaan toinen omistaja kaatui, korjaa Heikki Palo tapahtumien oikean kulun. Varmuuden vuoksi Heikki kertaa ties monennenko kerran Hankkija-Maatalous Oy:n vaiheet: Vuonna 1988 SOK:n ja Hankkijan maatalouskauppa pantiin yhteen Hankkija-Maatalous Oy:öön. Omistajiksi tulivat Novera ja SOK tasaosuuksin. Kun Noveran rakennusliiketoiminta joutui vaikeuksiin vuonna 1992, niin silloin kaatui vain Hankkija-Maatalouden toinen omistaja Novera. Tässä rytäkässä SOK osti Noveran omistaman puolikkaan Hankkija-Maatalous Oy:stä. Vuoden 1993 alusta yhtiö on ollut täysin SOK:n omistuksessa. Tuolloin käynnistyi myös vahva S-ryhmäläinen ketjutoiminnan kehitystyö, jonka tuloksena muovautui nykyinen toimialan markkinajohtaja Agrimarket-ketju. Heikki Palon mukaan maatalouskauppa aloitti aikanaan lamakouristukset. Maatalouskaupan jälkeen lama kouraisi pankkeja luvun loppupuolella maatalouskaupan rakennejärjestelyt jatkuivat, kun Tuko osti Eka-maatalouden. Mutta jo muutama vuosi tämän kaupan jälkeen Hankkija-Maatalous osti Tukon maatalouskaupan. Hankkija-Maataloudesta tuli melkoinen sulatusuuni, sillä sen palveluksessa oli neljästä maatalouskaupparyhmästä tullutta väkeä. Maatalouskaupan uudelleenjärjestelyissä vähennettiin luonnollisesti väkeä. Osa tukolaisista meni perustetun Y-Maatalouden palvelukseen. Neljästä eri taustasta huolimatta koskaan ei syntynyt kuppikuntaisuutta Hankkija-Maatalouteen, iloitsee Heikki Palo. Kaikilla oli ollut omissa kaupparyhmissään vaikeutensa, ja nyt uudessa yksikössä toiminta päätettiin panna uuteen vireeseen, jatkaa hän. Rehuteollisuus palasi Nykyisin Hankkija-Maatalous tekee maatalouskauppaa Agrimarket-ketjussa yhdessä kolmen alueosuuskaupan kanssa. Hankkija-Maatalous Oy:n osuus Agrimarket-ketjun liikevaihdosta on 80 % ja loput tulee Etelä-Pohjanmaan ja Suur-Seudun Osuuskaupan sekä Kymenlaakson Agrimarketin maatalouskaupasta. Muut SOKlaiset osuuskaupat ovat myyneet vuosien varrella maatalouskauppansa Hankkija- Maatalous Oy:lle. Ketjun suurimpana toimijana Hankkija-Maataloudella on vastuu koko Agrimarket-ketjun liiketoiminnan kehittämisestä. Yrityskauppajärjestelyt eivät kuitenkaan ole jääneet tähän, sillä vuosi sitten Kemira GrowHow osti 19 % Hankkija-Maatalous Oy:stä. Alkukesästä Kilpailuvirasto hyväksyi tammikuussa solmitun kaupan, jossa Hankkija-Maatalous Oy palasi rehukauppaan ostettuaan Suomen Rehun osakekannan. Heikki Palo johti viimeisenä työnään Suomen Rehun integraatiosuunnittelua, jonka toimenpiteitä lähdettiin toteuttamaan syyskesällä. Eläkepäivillään Heikki aikoo remontoida omakotitaloaan, opiskella kieliä ja matkustella. Eläkepäivät antavat tilaa myös kirjoittamiselle ja sukututkimukselle. Tietysti oman toimialan ja ylipäätään talouselämän tapahtumien seuraaminen on jatkossakin suuri mielenkiinnon kohde. Aktiivinen liikkuja aikoo jatkaa kuntoilua entiseen malliin. - Välillä voi olla hyvällä syyllä tekemättä mitään, naureskelee Heikki. Esko Lappalainen Ylläkselle hiihtämään tai joulua viettämään Ylläs-Agrolassa on vapaana muutama hiihtoviikko Agrologien Liiton viikot 2 ja 3/2008. Viikkovuokra jäsenille 220 euroa, muille 320 euroa. Koy Ylläs-Agrolan viikot 44, 45, 46, 50 ja 51. Viikkovuokra 320 euroa. Lapin Agrologit ry:n viikko 44, vuokra jäsenille 420 euroa, muille 500 euroa viikko 52, vuokra jäsenille 420 euroa, muille 600 euroa. Muut Ylläs-Agrolan vuokrattavat viikot löydät osoitteesta Vuokrausasioissa ota yhteys Esko Lappalainen, p tai\n18 Hakesiilon tilavuus on 120 m 3. Täydellä teholla käydessään laitos polttaa haketta 45 m 3 /vrk, joten varasto riittää vain vajaaksi kolmeksi vuorokaudeksi. Esko Peltola arvioi hakkeen kosteusprosentin olevan 30. Yhden megawattitunnin tuottamiseen haketta kuluu 1,3-1,4 m 3. Osuuskunta tuottaa lämpöenergiaa Pornaisten lämpövoimalan molemmat rakennukset valmistettiin ja koneistettiin Tampereella, josta ne kahtena kuljetuksena siirrettiin sijoituspaikalleen Pornaisiin. Myös 30 metriä korkea savupiippu kuljetettiin yhdessä osassa, vaakakuljetuksena Kangasalalta. Askolan seudun Puulämpöosuuskunta tuottaa lämpöenergiaa kolmessa kunnassa, kunkin kunnan omistamassa lämpövoimalassa, kuntakiinteistöjen sekä ulkopuolisten liiketalojen käyttöön. Puulämpöosuuskunnassa on jäsenenä 30 yksityistä metsänomistajaa Askolasta, Pornaisista ja Pukkilasta. Jäsenyyden edellytyksenä on asuminen paikkakunnalla, metsän omistajuus ja 200 euron osuusmaksu. Kurkistus arinan alle onnistuu näistä luukuista. Puulämpöosuuskunta perustettiin vuonna 1999, jolloin osuuskunnan tehtäväksi määriteltiin hankkia energiapuuta kyseisten kuntien alueelta ja tuottaa hakkeesta kuntien omistamissa lämpövoimaloissa lämpöenergiaa laitosten omistajien käyttöön, kertoo osuuskunnan hallituksen puheenjohtaja, agrologi Esko Peltola Pornaisista. Pukkilassa ja Pornaisissa lämpövoimalan omistaa kunta, Askolassa kunta, koulutuskuntayhtymä ja Porvoon Energia. Askolan ja Pornaisten kuntien voimalaitosten kattilateho on 1,25 MWh ja Pukkilassa 1,0 MWh. Lämpökattilat Askolassa ja Pornaisissa ovat tamperelaisen Laatukattila Oy:n valmistamia Laka -kaasutuspalokattiloita. Pukkilassa kattila on Nakkilan Konepajan valmistama arinapohja-kattila. Lämpökanavaa näillä laitoksilla on 2,0-2,5 km kullakin. Lämmitettävä tila esimerkiksi Pornaisissa on m 3. Ne ovat kunnan kiinteistöjä keskustassa, kirkko, liikehuoneistoja, rivitaloja yms. Lisäksi laitos tuottaa lämmityskohteiden tarvitseman lämpimän käyttöveden. 18\n19 Kotitilaansa viljelevä Hakesiilon alla olevat kolakuljettimet siirtävät hakkeen kuljettimelle, josta hake jatkaa matkaansa varsinaisen lämpölaitoksen puolelle. Toiminta sopimuspohjalla Käytännössä lämmön tuottaminen puuraaka-aineesta lämmöksi on sopimuspohjaisesti organisoitu siten, että hakkuutöiden yhteydessä paikallinen metsänhoitoyhdistys kerää hakkuualueelta markkinapuuksi kelpaamattoman laho- ja energiapuun tai muun hylätyn puutavaran autolla liikennöitävän tien varteen, Esko Peltola selvittää. Puutavaran kuivuttua tienvarressa vähintään vuoden, sopimusurakoitsija hakettaa puun ja toimittaa sen lämpövoimalaan. Hakeurakoitsijan vastuulla on, että lämpövoimalaitoksen hakesiilossa on aina tuotannon edellyttämää raaka-ainetta. Puulämpöosuuskunnan tehtävänä on vastata laitoksen toiminnasta. Haketta laitokset käyttävät yhteensä irtokuutiometriä vuodessa. Se vastaa 20 hehtaarin päätehakkuuta silloin, kun hakkuukertymä on 300 m 3 /ha. Jäsenistönsä osuuskunta huomioi alennuksella myymällä haketta jäsenten omaan käyttöön. Laitosten toiminnasta vastaa kuntakohtainen 3-4 jäsenen tiimi. Tiimin kesken valvonta jaetaan viikon mittaisiksi päivystysajoiksi. Jos laitoksen toiminnassa esiintyy häiriö, saa päivystysvuorossa oleva henkilö siitä hälytyksen kännykkäänsä. Jos hälytyksen saanut henkilö ei syystä tai toisesta pysty hälytystä kuittaamaan, siirtyy hälytys toisen ja sen jälkeen jo kolmannen tiimin jäsenen kännykkään. Mikäli hälytyksen on aiheuttanut sähkökatkos, käynnistää järjestelmä automaattisesti dieselmoottorin, joka kierrättää vettä verkostossa, mutta itse lämmöntuottaminen keskeytyy. Hälytys edellyttää aina laitoksella käyntiä. Lämmön tuotanto kuntien lämpövoimaloissa perustuu osuuskunnan ja kuntien väliseen kahden vuoden mittaiseen sopimukseen, jonka jälkeen sopimusehdot tarkistetaan. Esko Peltola sanoo olevansa hyvin tyytyväinen yhteistyökumppaneiden toimintaan. Sovitut asiat hoituvat ja tuotannollinen toiminta toteutuu. Metsänhoitoyhdistyksellä keskeinen tehtävä Paitsi, että metsänhoitoyhdistys huolehtii puuraaka-aineen ostoista ja sen kokoamisesta autotien varteen, huolehtii se myös Esko Peltola syntyi viljelijäperheeseen Pornaisissa. Saatuaan kotikunnassaan peruskoulutuksen, jatkoi hän opintojaan ammattiin valmistavassa koulutuksessa ja valmistui agrologiksi Hyvinkäältä samanaikaisesti vaimonsa, Liisan, kanssa vuonna Ennen maatalousyrittäjän uraa Esko Peltola toimi Hankkijan tiedotusosastolla ulkoisena tiedottajana ja tiedotuspäällikkönä vuosina , ja sen jälkeen itsenäisenä maaseutuyrittäjänä kotitilallaan Pornaisissa. Tilalla on omaa peltoa 70 ha, metsää 60 ha ja vuokramaata 80 ha. Tilaa viljellään kasvinviljelytilana. Maatalouden ohella Esko harjoittaa myös koneurakointia: lumen aurausta, teiden hiekoitusta ja keväällä hiekanpoistoa sekä luistinradan jäädytystä. Esko Peltola osallistuu myös yhteiskunnalliseen toimintaan. Hän on kunnanvaltuuston ja monien lautakuntien jäsen sekä hallintohenkilönä monissa maatalouden osuuskunnissa ja -järjestöissä. Perheessä on kaksi poikaa, joista vanhempi on lukiossa ja nuorempi peruskoulun yläasteella. Eskon harrastuksiin kuuluvat metsästys ja mopoilu. osuuskunnan rahaliikenteestä, kirjanpidosta ja verotukseen liittyvistä asioista. Mhy maksaa laskut, tilittää metsänomistajille puun ostoista määräytyvät eurot sekä laskuttaa kunnilta kussakin laitoksessa tuotetut megawattitunnit (MWh). Osuuskunnalle metsänhoitoyhdistyksen palvelu on ensiarvoisen tärkeää. Osuuskunnan onnistuneesta toiminnasta kertoo myös se, että vuoden 2007 keskiuusmaalainen yritys -valinta kohdistui Askolan seudun Puulämpöosuuskuntaan. Teksti ja kuvat Matti Värri Viistoon asennetulla kuljettimella hake nousee kattilan päällä olevaan 2 m 3 siiloon, josta se painuu kattilan arinalle ja siinä kuumetessaan kaasuuntuu. Kaasu poltetaan tulipesässä. Palamislämpö suuntautuu suoraan lämmönvaihtimiin, joiden sisällä oleva vesi lämpenee C-asteeseen. Ennen lämpöverkkoon pumppaamista veden lämpötila säädetään + 80 C-asteeseen sekoittamalla kuumavesi lämpöverkosta palaavan jo jäähtyneen veden kanssa. 19\n20 Klapeja ja haketta käyttävä kattila on edelleen käyttövalmiina. Viljassa on hyvä lämpöarvo Viime vuosien aikana tapahtu- nut raju energiahinnan nousu on saanut monet energian käyttäjät miettimään, löytyisikö perinteiselle sähkölle tai öljylle kotimaista kilpailukykyistä vaihtoehtoa. Silloin kysymykseen tulevat lähinnä hake ja turve sekä uudempina tulokkaina pelletti, vilja ja biokaasu. Näiden kysymysten parissa kävi oman Jaakobin paininsa myös orimattilalainen maanviljelijä, agrologi Tero Mölsä. Hän sanoo pohtineensa muun muassa sitä sekavaa logiikkaa millä pohjoismaisen sähköpörssin hinnan nousua perusteltiin. Kuivan kesän jälkeen oli hinnan korotus väistämätön, koska vettä oli niin vähän. Sateisen kesän jälkeen oli pakko mennä hinnan korotukseen, koska vettä olikin jo liikaa. Tuontipolttoaineen hinnankorotustarvetta aiheuttavat vuosittain sekä lomakauden että lämmityskauden alku. Mikään tekijä ei näytä johtavan hinnan alentamiseen. Öljyn hinnankorotukset ovat puolestaan seuraamuksia Irakin sodasta, Lähi-idän yleisestä rauhattomuudesta sekä yleisesti öljyntuottajamaiden ja kansallisten öljyyhtiöiden ahneudesta. Viimeisin vauhtiruuvi energiahintojen nousulle on ollut Kioton sopimuksen mukainen hiilidioksidipäästöjen hillitseminen ja sen seurauksena syntynyt kansainvälinen päästökauppa. Kioton sopimuksesta tuli eniten kärsimään turve, jonka poltosta syntyvät hiilidioksidipäästöt ovat kaikkein suurimmat, joten turpeelle määrättiin jo erillinen haittavero. Vähäpäästöisintä on puolestaan vesi- tai ydinvoimalla tuotettu sähkö sekä maakaasu. Monipuolista lämpöenergiaa 1980-luvun alkaessa Tero Mölsän maatilan päärakennukseen asennettiin varaava sähkölämmitys. Järjestelmässä on 3000 litran vesisäiliö, säiliössä sähkövastukset ja huoneissa lämpöpatterit. Lämminvesi kiertää järjestelmässä pumpun avulla. Pian tilalle rakennettiin myös ensimmäinen kotimaista polttoainetta käyttävä lämpökeskus, jonka kattilaksi hankittiin haketta tai klapeja polttava kotimainen kattila. Myös oljenpoltto lämpökeskuksessa oli ainakin teoriassa mahdollista. Kattila on alapolttokattila, jossa yläpuolella olevasta siilosta klapit valuvat kattilaan. Klapisiilon tilavuus riitti vain 1-2 vuorokauden kulutukseen, jonka jälkeen se oli taas täytettävä. Lämpö ja lämminvesi tästä laitoksesta johdettiin sekä sikalaan että päärakennukseen. - Ratkaisuna klapi-/ 20


Maatilan tytär maisterina maidon maailmassa\nViiden ja puolen vuoden yliopisto-opinnot ovat viimein tulleet päätökseensä. Tämä konkretisoitui niinkin juhlallisesti kuin poimimalla postiluukusta pudonnut yliopiston ruskea kirjekuori laskujen ja mainoslehtisten seasta eteisen lattialta. Kirjekuori sisälsi terveystieteiden maisterin tutkintotodistuksen. Hetken aikaa oli tyhjä olo: Tähänkö päättyy tähänastisen elämäni suurin urakka? Nytkö opiskeluaika on oikeasti ohi?\nTyhjä hetki ei kuitenkaan kovin pitkäksi jäänyt, sillä suunnitelmani olivat tuolloin jo vähäksi aikaa valmiit. Aloitin vuoden vaihteessa työt Valiolla kuluttajaneuvojana. Palataan vielä kuitenkin hetkeksi opiskeluajan tunnelmiin. Opiskelin siis Kuopion yliopistossa terveystieteitä, ravitsemustiede pääaineenani. Ravitsemustieteen opinnot suoritettuaan voi hakea laillistetun ravitsemusterapeutin pätevyyden, jonka jälkeen voi toimia sairaaloissa, terveyskeskuksissa tai kuntoutuslaitoksissa ravitsemusterapeuttina.\nMuita mahdollisia työpaikkoja ovat mm. järjestöt (esim. Sydänliitto, Keliakialiitto), elintarvikealan yritykset, oppilaitokset, tutkimuslaitokset, sekä muut erilaiset asiantuntijatehtävät. Ravitsemustieteen opinnoissa keskeisellä sijalla ovat ravitsemusterapian opinnot. Nämä pitävät sisällään ihmisen terveyttä edistävän ja sairauksia ehkäisevän tai niiden hoitoa edistävän ravitsemushoidon. Käytännössä tämä tarkoittaa lyhyesti sanottuna sitä, mitä ravinnolle tapahtuu ihmisen elimistössä, miten ravinto vaikuttaa ihmiseen, minkälaista ravintoa ihmisen tulisi syödä pysyäkseen terveenä ja minkälaista ravintoa jo sairastuneen henkilön tulisi nauttia tai saada, jotta mahdollistetaan optimaalinen toipuminen sairaudesta (esim syöpä, suolistosairaudet, leikkaukset) tai sen kanssa eläminen (esim. keliakia, dia-betes, munuaissairaudet, allergiat).\nOpinnot ovat hyvin monitieteelliset. Mukana on niin psykologiaa, kansanterveystiedettä, mikrobiologiaa, lääke- tiedettä kuin elintarvikeoppia ja ruuanvalmistustakin. Lisäksi opintoihin kuuluu käytännön harjoitustöitä, potilastapaamisia sairaalassa ja terveyskeskuksessa sekä yhteensä kuusi kuukautta työharjoittelua. Oman mielenkiinnon mukaan on myös mahdollista valita muita oppiaineita. Itselläni näitä olivat mm. kielet, globaalit ravitsemuskysymykset ja liikuntalääketiede.\nOpiskeluaikana opiskelu oli tietysti ykkössijalla, mutta kyllä opiskelijan elämään toki muutakin mahtuu. Yliopisto-opiskelu kun on nykyään niin joustavaa ja omasta aktiivisuudesta riippuvaa. Pänttäämisen puuduttamaa päätä tuli välillä tuuletettua erilaisissa opiskelijatapahtumissa, ainejärjestötoimintaa pyörittäessä, iltatöissä sekä erilaisissa liikuntaharrastuksissa. Ja koska kaikesta pitää aina ottaa kaikki irti, niin tulipa vielä vuosi vietettyä ulkomaillakin. Tämä matkani suuntautui Oslon yliopistoon, jossa opiskelin kursseja, joita omassa yliopistossa ei ollut tarjolla. Lisäksi tein pro gradu tutkielmani, suoritin työharjoittelun ja jatkoin vielä töissäkin muutaman kuukauden ajan.\nGenevessä luento WHO:n päämajan puistossa (olen 3.vasemmalta)\nIkimuistoisen vuoden kohokohtina mieleen jäi erityisesti opintomatka Geneveen tutustumaan YK:n ja WHO:n päämajoihin sekä näiden komiteoiden ja neuvostojen rakenteisiin, toimintatapoihin ja istuntoihin, jotka tähtäävät ravitsemuksellisten ihmisoikeuksien toteutumiseen maailmassa. Lisäksi Norjan uskomaton luonto tarjosi mahtavat puitteet vaelluksille. Vuoret, vuonot, sekä Lofoottien valkoiset hiekkarannat kallioisten vuorten juurella eivät ihan pian unohdu.\nVaelluksella Lofooteilla löytyi vielä lunta elokuussa.\nNyt on siis jälleen uusien tuulien aika. Työpaikka Valiolla toi mukanaan myös maiseman vaihdoksen, sillä työpaikka sijaitsee Valion pääkonttorilla Helsingin Pitäjänmäellä. Työn kuvaan kuuluu nimikkeen mukaisesti kuluttajien neuvominen Valion tuotteisiin liittyvissä asioissa. Päivät koostuvat lähinnä puheluihin, sähköposteihin ja kirjeisiin vastaamisesta, sekä tarvittavan selvitystyön tekemisestä ja kuluttajilta saatujen viestien välittämisessä eteenpäin yhtiön käyttöön. Kuluttajaneuvojan työ saattaa kuulostaa puuduttavalta samojen asioiden hokemiselta puhelimessa, mutta sitä se ei ole ainakaan näin Suomen suurimman maidon jalostajan mittakaavassa. Valion valikoimassa on noin 1100 tuotetta, joissa riittää oppimista, sekä kuluttajilla niistä kysyttävää. Päivät ovat todella vaihtelevia, samoin kuin kysymykset, ideat, parannusehdotukset ja palautteet, joita kuluttajilta saamme liittyen Valion tuotteisiin ja toimintaan. Oma erityisalueeni ovat nimenomaan ravitsemusaiheiset kysymykset, mutta toki me kaikki kuluttajaneuvojat vastaamme kaikista asioista.\nRavitsemustiede ja -terapia ovat aloina vielä suhteellisen uusia. Sen vuoksi työpaikkoja on tällä hetkellä melko vähän. Ihmisten hyvinvoinnin ja samalla myös elintapasairauksien lisääntyessä tarvetta näyttää kuitenkin olevan jopa nyt enemmän kuin päättäjät siihen haluavat panostaa. Niinpä tulevaisuus vaikuttaisi tuovan tullessaan entistä enemmän kysyntää ravitsemusalan osaajille.\nToivotan oikein hyvää kevättä ja kesän odotusta kaikille Putkilahden kylälehden lukijoille!\nTerveisin Kirsi Nurminen\n[Julkaistu Putkilahden kylälehdessä 5/toukokuu 2006]


Saari ilman lakeja - National Geographic - TV-kanava sinulle.\nlauantai 2. heinäkuuta at 10.00\nKirvesmiehen tarina (Kausi 1)\ntiistai 5. heinäkuuta at 22.00\nTalven sato (Kausi 4)\nkeskiviikko 6. heinäkuuta at 01.45\nKamalan tragedian jälkeen Port Protectionin asukkaat tekevät tulokkaiden kanssa töitä, jotta Alaskan syrjäseudun elämäntapa ei kuihdu pois. Armottoman erämaan keskellä heidän on tehtävä yhdessä töitä löytääkseen ruokaa, rakentaakseen koteja ja korjatakseen rapistuvaa infrastruktuuria ennen kuin yhteisöä ei enää voi pelastaa.\nMenetettyään yhteisön vanhimman, Gary Muehlbergerin, traagisessa tulipalossa Port Protectionin asukkaiden on kohdattava surunsa ja jatkettava elämää. Sam ja Squibb virittävät yhteisön palovenettä. Curly rakentaa kasvipuutarhan. Carl ja Morgan aloittavat kaupallisen verkkokalastuskauden. Mary lähtee peurajahtiin.\nKevät on täydessä kukassa, ja Port Protectionin asukkailla on edessään esteitä ja mahdollisuuksia. Squibb yrittää tehdä polttolaitoksen ratkaistakseen yhteisön jätehuolto-ongelman. Sam toimii sukellusoppaana tulokas Troy Brockwaylle. Oliver ja Breanna oppivat uuden, sokkona ostamansa veneen todellisen arvon. Carl ja Morgan eivät voi enää jättää uppoavaa kelluvaa taloaan huomiotta.\nVarmistettu ja ladattu\nPort Protectionin asukkaiden on luotettava sekä aivoihinsa että lihaksiinsa, jos he haluavat päihittää äitiluonnon. Oliver ja Breanna lähtevät ensimmäistä kertaa karhujahtiin. Curly auttaa Morgania kaatamaan ensimmäisen puunsa. Sam hyödyntää tiedettä parantaakseen istutusmaata. Mary keksii uuden menetelmän kalojen keittämiseen.\nAsukkaat yhdistävät voimansa ja hyödyntävät sekä vanhaa viisautta että nuorta voimaa Port Protectionin tulevaisuutta ajatellen. Sam, Carl ja Troy rakentavat elintärkeän hirsien kuljetusauton tuleville kotitiloilleen. Curly kaipaa sydäntä ja maksaa, joten hän metsästää nuorta hirvasta. Squibb ja Chris tekevät tärkeän päivityksen infrastruktuuriin. Oliver ja Breanna jatkavat karhutoimiaan.\nPort Protectionin asukkaille mikään tärkeä ei tule helposti. Oliver yrittää rakentaa pesukoneen tynnyreistä ja puutavarasta. Sam opettaa Troijaa kalastamaan verkolla. Mary vie ruukut ulos ja toivoo saavansa katkarapuja. Carl ja Morgan ovat yhden askeleen lähempänä imperiuminsa rakentamista.\nPort Protectionin asukkaiden on työskenneltävä väsymättä voidakseen asua anteeksiantamattomassa erämaassa. Sam ja hänen poikansa Matt auttavat uutta naapuriaan, Troijaa, mökin rakennuksessa. Curly haluaa napata rapuja ja simpukoita. Bre ja Oliver rakentavat aallonmurtajaa suojellakseen kelluvaa taloaan. David Squib tekee kriittisiä huoltoprojekteja kotitilallaan ja sen ympäristössä.\nKalaa kannelle ja kotiin\nMetsästäjä ja hänen koiransa\nKun talvi on horisontissa, on tärkeää, että Port Proctectionin asukkaat viimeistelevät keskeneräiset asiat ennen kuin lumi tuiskuaa. Bre ja Oliver lähtevät etsimään kuningaslohta. Sam lähtee yksin peurajahtiin ja toivoo tuovansa kotiin uroksen. Curly laskee kauden viimeisen ruijanpallassiimansa. Mary etsii teiltä pudonneita polttopuita. Troy aloittaa uuden työn paikallisessa postitoimistossa.\nPort Protectionin asukkaat valmistelevat yhteisöä pakkasiin. Sam ja Carl auttavat Mattia tekemään kriittisiä korjauksia veneeseen, jossa hän asuu. Curly ottaa Bren ja Oliverin siipiensä alle, ja he pyrkivät hankkimaan vesilintuja talvivarastoihinsa. Squibb ryhtyy rakentamaan puuvajaa, jota Troy tarvitsee selviytyäkseen talven kylmyydestä. Mary kiirehtii korjaamaan vaarallista rantatietä.\nPort Protectionin asukkaat kokoontuvat kehittämään kaupungin infrastruktuuria ja antamaan apua naapurille, joka valmistautuu julmaan ja anteeksiantamattomaan talveen. Sam hoitaa yhteisön rantakatuja. Curly yrittää estää majavia hukuttamasta teitä. Mary metsästää tarvitsemaansa peuraa. Squibb ja Matt auttavat naapuria polttopuiden kanssa.\nTalven lähestyessä Sam ja Matt lähtevät isä ja poika -metsäretkelle ja uhmaavat hyytäviä olosuhteita viimeisellä yrityksellään saada peuraa. Sillä välin Mary pyytää Curlyä kaatamaan massiiviset puut, jotka uhkaavat hänen kotiaan. Carl ja Morgan yrittävät päivittää uutta kiinteistöään veden valuma-alueella. Rapuja etsivät Oliver ja Breanna joutuvat vaarallisille vesille.\nEi kotia kalliimpaa\nTalven lähestyessä Port Protectionin asukkaiden on luotettava toisiinsa valmistautuessaan tuleviin koviin kuukausiin.


home & away: Kurssien kanssa sekoilua..\nNyt on vihdoin kurssit alkaneet ja melkein on nekin reilassa..\nMaanantaina oli heti aamulla 9:30 ensimmäinen luento, Political Theory. Kurssin nimi jo masentaa, mutta ei auta itku markkinoilla, kun teoriakurssi on pakko suorittaa omaa yliopistoani varten. Onneksi proffa vaikutti nuorekkaan reippaalta ja pikkasen huvittavaltakin, niin ehkä tästä selvitään. Valitettavasti kyseinen kurssi kestää koko vuoden, normaalin yhden lukukauden pituuden sijaan. Helpotus oli se, että syksyllä ei tarvitse yhtään esseetä aiheesta vääntää.\nPäivällä piti kuitenkin vielä juosta toimistoissa ja selvitellä oikeita kursseja. Väliin ehti muutama professorikin sekoittamaan pakan ja piti vaihdella edestakas politiikan kurssilta toiselle. Onneksi vaihtokoordinaattori on super mukava ja hoitaa hommat kun vettä vaan (toisin kuin meidän vaihtokoordinaattori Aberdeenissä).\nMaanantaina menin myös ensimmäiselle arabian kielen alkeiskurssin tunnille, vaikka kurssi oli jo täynnä. Arabia on sen verran vaativa kieli, että arvelin muutaman opiskelijan pelästyvän ensimmäisen tunnin jälkeen niin, että mahdunkin mukaan. Niinhän siinä sitten kävikin ja heti tunnin jälkeen juoksin taas toimistoihin ympäri kampusta hakemassa allekirjoituksia, jotta sain rekisteröityä itseni kurssille. Opettaja on nuori palestiinalaisnainen ja kurssi vaikuttaa oikein lupaavalta ja sopivan nopeatempoiselta.\nIltapäivällä lähdettin vielä etsimään halvempaa ruokakauppaa kaupungin toiselle laidalle. Kampuksen suuri lähimarketti, A & P on tietysti auki 24h ja myös kaupungin kallein ruokakauppa. Onneksi viimein löydettiin Food Basics ja melkein päästiin koko matka takaisin kotiin bussilla, ettei kädet venyneet polviin asti.\nIllalla netissä kursseja kattellessa huomattiin vahingossa omasta opiskelijarekisteristä, että ollaan yliopistolle velkaa tuhansia dollareita asuntolasta. Maksun eräpäivä on 30. syyskuuta. Missä lasku? Ollaan ihmetelty, että miksi ei ole mitään ilmoitusta tullut maksutavasta tai eräpäivästä, mutta ilmeisesti on muutama paperi jossain välissä postissa kadonnut. Asuntoloiden päätoimistossa nainen väitti kivenkovaa, että paperit on meille keväällä lähetetty. Jaahas.\nSiinä rekisteriä tutkiessa huomasin, että minulle oli myönnetty Queen'sin "Dean's International Award". 1000 dollaria mun velasta oli jo maksettu yliopistolle. Jee, jee! Keväällä väänsin tuskissani hakemuskirjettä ja yritin keksiä, miksi haluan juuri tänne yliopistoon ja Kanadaan ylipäätänsä, sekä miten pystyn kotiinpalattuani mainostaa Queen'siä muille. Enpä tiennyt, että hakemukseni oli edes koskaan tullut perille, saati sitten johtanut johonkin.\nTiistaina alkoi latinalaisamerikkalaisen kirjallisuuden kurssin tunnit. Opettaja on -yllätys, yllätys -nuori nainen Argentiinasta! Koko kurssi on siis espanjaksi, joten olen innoissani, että pääsen taas kuulemaan argentiinalaista aksenttia.\nKoulukirjat on täällä hirveän kalliita ja mm mun espanjan kielen kurssikirja-paketti maksaa yliopiston kirjakaupassa 172 dollaria + verot päälle (eli noin 115 euroa!!!). Eilen kuitenkin löysin facebookin matketplace -sivulta juuri oikeat kurssikirjat käytettynä 50 dollarilla. Myyjä sattui juuri olemaan koneella ja pian tapasin hänet kirjaston kulmalla ja kirjat oli ostettu. Tämän jälkeen suuntasin kirjat kainalossa tälle kolmannen vuoden espanjan kielen kurssille, johon olin arvellut kielitaitoni riittävän. Pari minuuttia oppitunnin alkamisen jälkeen juttelin hetken opettajan kanssa ja hän oli sitä mieltä, että kurssi on ehdottomasti liian helppo ja minun pitäisi ottaa neljännen kielioppikurssi. Tämä tiesi siis lisää juoksemista toimistosta toimistoon, vaikka luulin, että kurssit oli jo selvitetty. Turhaan oli siis kirjat ostettu!\nEspanjan laitoksen toimiston ihmiset ei ole niitä kaikkein avuliaampia täällä ja kertoivat mulle kylmästi neljännen vuoden kurssin olevan täynnä. Ainoa vaihtoehto oli lähettää sähköpostia suoraan opettajalle ja kysyä, josko hän kuitenkin ottaisi mut kurssille.\nIllalla business, economics ja commerce vaihtariopiskelijoille järjestettiin Pub Crawl (=pubi röymintä) -pub kierros. Mentiin kuitenkin muutaman muun vaihtarin kanssa mukaan tutustumaan Kingstonin yöelämään, vaikka "ryömintä" ei suoranaisesti meille ollut tarkoitettu. Kierroksella oli varmaan lähemmäs 100 henkeä, kun pienemmissä paikoissa ei meinattu mahtua sisään kaikki yhtäaikaa. Teemana oli Kanada, joten punavalkoisissa väreissä yritettiin olla liikkeellä. Yhteensä viidessä eri paikassa pistäydyttiin ja tutustuttiin taas kymmeniin uusiin ihmisiin yhden illan aikana. Onneksi oli muutamia kanadalaisiakin matkassa mukana, niin ei ihan vaan vaihtariporukalla oltu liikkeellä.\nTänään keskiviikkona alkoi myös espanjalaisen kirjallisuuden kurssi. Jo viime vkolla tapasin proffan ja jouduin hänelle todistelemaan, että tarvitsen tämän kurssin ja lupaan tehdä kovasti töitä, jotta pysyn tahdissa mukana. Mr. Thompson ei kuitenkaan ollut vakuuttunut espanjan kielen taidoistani vaan oli vahvasti sitä mieltä, että kurssi on minulle ylitsepääsemättömän vaikea. Lopulta hän puoliväkisin allekirjoitti rekisteröimishakemukseni, kun olin hokenut kymmenen kertaa, että haluan jokatapauksessa yrittää.\nTämän keskustelun takia odotin mielenkiinnolla ensimmäistä tuntia! Heti kun olin esitellyt itseni ja pari vierustoveria espanjaksi muulle luokalle, totesi opettaja, että "mehän keskustelimmekin jo viime viikolla ja kyllä tämä on sinun tasoa ja juuri sinulle sopiva kurssi". -Se siitä siis!\nTänään aurinko vielä paistoi, mutta se ei enää lämmitä +26 asteeseen kuten viime viikolla. Tuulensuojassa pärjää kyllä t-paidassa. Käytiin campuksen yhdellä viheriöllä vähän opiskelemassa. Sain jopa 10 sivua luettua Socrateksen kirjotuksia politiikan teorian kurssille.\nIllalla käytiin tsekkaamassa myös ensimmäinen salsa-tunti. Oli mun ensimmäinen kerta kun yritin tanssahdella salsan rytmiin ja se vaikutti sen verran hauskalta puuhalta, että varmaan mennään ensi viikolla jatkamaan.\nLähettänyt aNNiKa klo 04:48\nTunnisteet: Kanada, Kingston, opiskelu


Google ja Microsoft painostivat: Asus luopuu dual OS -tietokoneista - Hardware.fi\nHardware.fi > Uutiset > Google ja Microsoft painostivat: Asus luopuu dual OS -tietokoneista\nKirjoittaja Manu Pitkänen, 14. maaliskuuta, 2014 12:09 14.03.2014 12:09 | Kommentteja (4)\nAsus on luopunut toistaiseksi suunnitelmistaan tuoda markkinoille sekä Androidilla että Windowsilla varustettuja tietokoneita, kertoo Wall Street Journal. Ominaisuuteen perustuvia laitteita on esitelty useita viime kesän jälkeen.\nSyy suunnitelmien romuttumiselle on Googlen ja Microsoftin antamassa vastaanottossa. Kumpikaan käyttöjärjestelmäkehittäjistä ei ole selvistikään ollut erityisen tyytyväinen näkemäänsä. Intel on ollut mukana edesauttamassa kahden käyttöjärjestelmän laitteiden kehitystä. Dual OS -laitteiden peruuntuminen on näin ollen isku Intelin kasvoille.\nVaikka jokainen yritys päättää millaisia tuotteita ne tuovat markkinoille, on esimerkiksi Microsoftilla paljon valtteja, joilla se voi painostaa ja antaa "ohjausta" valintoihin. Googlellakin on varmasti omat konstit, joilla se saa Android-valmistajat tottelemaan omaa tahtoaan.\nMyös Samsung on esitellyt kahdella käyttöjärjestelmällä varustetun Ativ Q -tietokoneen. Se ei ole vieläkään tullut myyntiin, vaikka tietokone julkistettiin viime kesänä.\nOn jännittävää nähdä miten Microsoft ja Google suhtautuvat tuleviin dual OS -puhelimiin, jollaisia Huawei ja Karbonn ovat jo luvanneet tuoda myyntiin.\nWindows Asus Windows 8.1 Asus Transformer Book Duet TD300\ntthuhta 14. maaliskuuta, 2014 19:28\nMicrosoftillehan tämä on normaalia, ettei mitään dualbootteja sallita, mutta että Googlekin?\nHitachi oli aikoinaan lanseeraamassa PC:itä, joissa olisi dual boottina Windows 98 ja BeOS. Microsoft huomautti, että lukekaapa sopimuksenne tarkemmin.\nViesti oli selvä. Turha yrittää tunkea Microsoftin hallitsemille markkinoille, kun Microsoft sanelee ehdot valmistajille.\nNytkö Google pyrkii PC-markkinoille ja aikoo, että "mitä osuutta Microsoftilta otetaan, sen otamme me", eikä joku GNU/Linux tai muu.\nEsim. EU voisi tehdä direktiivin, että mikä tahansa valmistaja saa tehdä dual-bootteja tai vaikka tri- tai quad-bootteja. Simppeli laki, jonka mukaan softan myyjällä tai lisensijoidalla ei ole oikeutta määrätä mitä muuta softaa laitteeseen saa asentaa.\nViestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 14. maaliskuuta, 2014 @ 19:32\nBoss93 15. maaliskuuta, 2014 17:06\nEpäilenpä, ettei tuo android olisi edes ollut kovin hyvä käyttää kannettavassa tietokoneessa... Kuvitelkaapa nyt win 8.1 kosketusnäyttökeskeisyys kerrottuna sadalla ja saatte androidin käyttökokemuksen hiirellä ja näppäimistöllä... Tiedä sitten oliko tuossa tarkotus olla myös kosketusnäyttö, mutten siltikään hankkisi kannettavaa tietokonetta tabletin ominaisuuksilla.\nLakupiip 16. maaliskuuta, 2014 20:02\nAika lapsellista Microsoftilta ja Googlelta kun ajattelee että eihän noi käyttikset edes ole varsinaisia kilpailijoita, Win 8 on PC käyttis ja Android tablet/mobiili käyttis.\nViestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 16. maaliskuuta, 2014 @ 20:03\nEdellinen: Asusilta uudet ROG-peliläppärit\nSeuraava: Microsoft esittelee Officen iPadille jo ensi viikolla


Jordan mustat kumitetut kahvakuulat – Slingshot Oy\nEtusivu / Valmistajat / Jordan / Jordan mustat kumitetut kahvakuulat\nHuippusuosittu tuote! Jordanin laadukkaat, mustat kumitetut käsipainot kromisella kahvalla. Kumipinta kestää kovaakin käyttöä erinomaisesti, eli lohkeilevasta maalipinnasta ei tarvitse huolehtia. Saatavilla kymmenessä eri koossa.\nTuotetunnus (SKU): JTKBRC3 Osastot: Jordan, Kahvakuulat, Vapaat painot\nJTKBRC3-04 4 kg – musta\nJTKBRC3-06 6 kg – musta\nJTKBRC3-08 8 kg – musta\nJTKBRC3-10 10 kg – musta\nJTKBRC3-12 12 kg – musta\nJTKBRC3-14 14 kg – musta\nJTKBRC3-16 16 kg – musta\nJTKBRC3-18 18 kg – musta\nJTKBRC3-20 20 kg – musta\nJTKBRC3-24 24 kg – musta


Naisten lehti » Nail Care » Kylpypedikyyri\nJokainen nainen ansaitsee paremman, ja tämä pätee paitsi kohtaloon myös ulkonäköön, jossa tämä kohtalo riippuu monin tavoin. Jokainen nainen ei saa näyttää pahalta, koska hän ansaitsee parhaiten - ylhäältä kumirkkujen jalkoihin. Kylpypedikyyri - ainutlaatuinen menettely, joka tekee hoidetut jalat ja ihon samettisen. Kuinka tehdä tällainen rituaali kotona ja saada todellinen ilo menettelystä, kerron tässä artikkelissa.\n1 Mikä on kylpylähoito?\n2 Mitä tarvitaan kylpylähoito-hoitoon?\n3 Kylpylähoito kotona\n4 Reseptit pensaita, kylpyjä, naamioita ja käärejä kodin spa pedikyyri\n5 Kuinka paljon pedikyyrihoito maksaa?\nMikä on kylpylähoito?\nSpa (spa) -directoryin taikuusyhdistelmä on jalkahoidon monimutkainen toimenpide, jolla pyritään hoitamaan ja parantamaan jalkoja. Tämä menetelmä sisältää kevyen hieronnan, lievän kuorinnan ja rauhoittavat kierteet sekä tehokkaat naamarit.\nSpa-pedikyyri sallii naisen menestyksekkäästi yhdistämään liike-elämän iloksi. Iho- ja jalkakurikastikkeet - suotuisa ympäristö erilaisten mikrobien ja sienten elämälle, joita voidaan torjua aromaterapian ja rentoutumisen avulla, mikä antaa naisille kylpylähoito. Tämä menettely on jotain lyhytaikaista, paratiisissa, mikä voit saavuttaa, jos varaat aikaa ja tarvitset huoltopalveluja.\nMitä tarvitaan kylpylähoito-hoitoon?\nTäydellistä kylpylähoitoa kotona tarvitset:\nMisochki ruoanlaittovälineille, pensaita\nSahat, sakset, kynsisakset\nJäykkä pesulappu tai erikoisharja harjoitteluun\nAromaattiset öljyt (sitruuna, teepuu, oranssi, santelipuu jne.)\nAinekset, jotka muodostavat naamarit ja kuuraimet (kahvi, mansikka, sitruuna, sokeri jne.)\nLakka, kynsilakka, kiinnityspäällyste\nVapaa aika (1,5-2 tuntia).\nSpa-pedikyyri on pitkä ja miellyttävä menettely. Jos sinulla on aikaa, voit nauttia kaikista seuraavista menettelytavoista. Tällaisen toiminnan monimutkaisuus on huomattava! Kuitenkin, jos sinulla on vapaa-aika, voit ohittaa joitakin vaiheita, mutta muista tehdä seuraavalla kerralla yhdessä muiden kanssa arvioidaksesi aitoutta tosi kylpylähoito!\nHieronta. Jos sinun on käytettävä korkokenkiä ja periaatteessa viettää paljon aikaa jalkojesi päällä, hieronta auttaa sinua pääsemään eroon tuskasta, jonka sinusta tuntuu lopussa ja ehkä koko työpäivä. Voit rentoutua hieronnalla ja päästä eroon kivuliaasta kipusta, hankaa öljyllä (esimerkiksi oliivi) jalat. Ota nyt yksi jalka ja tartu kädet pohjaan, paina sormet tiukasti jalan keskelle. Työnnä sormien tyynyt jalkaan, siirtyen pohjan keskeltä pohjaan. Tee tämä manipulointi 5-10 kertaa. Tartu sitten jalkaan ja hieronta varpaiden välissä olevia uria, jotka liikkuvat suuntaan nivelistä nilkkaan. Laita yksi jalka polviin, lepää molemmin käsin peukalolla. Paina voimakkaasti pohjaa ja hierovat sitä pyöreillä liikkeillä. Koputa pohjan pohjalla, pokolotiitti kantapäässä. Slap kämmenen takapuolella pohjan päälle, hierovat jokaista sormea, kääritään sen ympäri, vedä vähän. Tee kaikki nämä toimenpiteet toisella jalalla.\nKylpyta jalat. Valmistelemaan ihoa ja kynttilöitä myöhempien toimenpiteiden vuoksi on tarpeen pehmentää niitä laskemalla jalat lämpimään kylpyyn, jossa on vettä ja merisuolaa, johon lisätään muutama pisara laventeli-, santelipuu-, appelsiini-, sitruuna- tai teepuuöljyä. Jos sinulla on useita suosikkiöljyjä, voit sekoittaa ne, jolloin valmistat vitamiinisekoituksen jaloille. Liotusaika on 15 minuuttia, jonka aikana ei ole tarpeetonta lisätä ruusunlehtisiä veteen ja sisältää miellyttävän rentouttavan musiikin.\nKuorinta. Hämähäkki auttaa poistamaan karkeaa ihoa, mutta kun sitä käytetään, kuivan ihon ihmisten pitäisi olla varovainen. Jos haluat käyttää hohkakiviä ihon kuolleiden solujen poistamiseksi, sinun on lisättävä pari teelusikallinen oliiviöljyä jalkakylpyyn. Älä hankaa samaa aluetta useita kertoja - tarpeeksi kerran, muutoin se vahingoittaa ihoa ja sen päälle muodostuu halkeamia. Hohkojen asianmukainen käyttö edellyttää sen siirtymistä reunoilta jalkaosan keskelle tai kantapäähän. Lisäksi hiontaan, voit käyttää jalka scrub - kypsennetty itse (me puhumme tästä myöhemmin) tai ostettu kosmetiikka myymälässä.\nJalkojen naamiointi. Kun epidermisen ylimääräinen kerros poistetaan, on aika huolehtia ihon ja naulojen ravinnosta. Tätä varten sinun on käytettävä jalka-maski, jota on käytettävä 15-20 minuutin ajan ja pestävä lämpimällä vedellä.\nLeikkaaminen nauloja. Kun kumilapput ja jalkojen iho ovat saaneet tarpeellisen osan vitamiineista, kynsien muoto pitäisi ottaa. Aluksi leikkaa ne saksilla tai niittimilla, yrittäen antaa suorakaiteen muotoinen, jotta estetään nai- sinut kynnet ja sieni-infektioiden esiintyminen.\nVirta. Lisäksi levitä kosteusemulsio tai jalkaviira, tai se voi olla toinen masochka tai kääre. Maski on pidettävä 10-20 minuuttia ja huuhtele lämpimällä vedellä.\nKiillotus. Puole kynsien pinta erikoisella kiillotuskynsileimalla.\nPäällystys lakalla. Levitä alusta lakan alla, sitten pohja- ja lakka-kiinnittimiä.\nReseptit pensaita, kylpyjä, naamioita ja käärejä kodin spa pedikyyri\nEi ole välttämätöntä mennä naamioihin ja pesuloihin myymälään suorittamaan täysipainoinen kylpylähoitoprosessi kotona. Voit nauttia menettelystä ja hyvästä vaikutuksesta käyttämällä perinteisiä kansanperinteitä, joiden pääkomponentit ovat keittiön ja jääkaapin "asukkaat".\nSuolaa. Ota yksi rkl suolaa. Sekoita sitä teelusikalla oliiviöljyä ja pari pisaraa greippiöljyä. Lisää sekoitus kuivaan tai tavalliseen kermaan ja laita kädet.\nKahvipyyhe. Ota yhtä suuret määrät jauhettua kahvia (1 rkl) ja hapankermaa tai hunajaa. Hankaa hankaa jalkojen pintaan ja sormet hierovat liikkeet.\nSokerin kuorinta. Ota yhtä paljon ruokosokeria ja oliiviöljyä ja hieronta näitä jalkojen koostumuksia 10 minuuttia. Sama seos voi puhdistaa nilkat ja vasikat sekä jääkaapissa säilytettävän kuoren jäänteet.\nHerbal kylpy. Ota yhtä suuret määrät yrtti St. John's wort ja nokkoset (2 ruokalusikallista) ja kaada litraa jyrkkiä kiehuvaa vettä. Infuusion jäähdytys 35-37 asteen lämpötilaan, pidä jalkahauteessa 10-15 minuuttia.\nKylpytynnyri. Liuotetaan litraan vettä 2 teelusikallista soodaa. Lisää pari pisaraa laventeliöljyä ja tuoksuva nestesaippua.\nSavi kääre. Valmistele seosta 2 rkl valkoista savea, 3 rkl jauhettua kanelia, muutama pisara appelsiiniöljyä ja pieni määrä vettä saadaksesi kermainen sakeus. Levitä seos kovalla harjalla. Levittämisen jälkeen kääri jalat polyeteenillä ja laita lämpimät sukat tai kääri jalkasi villakuorilla. 20-30 minuutin kuluttua huuhtele lämpimällä vedellä. Kierteitä suositellaan kahdesti viikossa.\nÖljyinen kääre. Ota 2 rkl manteliä ja oliiviöljyä. Laimennetaan koostumus 3 tippaa eteerisiä öljyjä kataja, sitruuna ja laventeli. Levitä yhdiste jaloille.\nMaito-hunajan kääre. Laimennetaan 2 rkl maitojauhetta, jossa on tl lämpimällä vedellä. Lisää 1 rkl hunajaa seokseen. Sekoita perusteellisesti, peitä jalka.\nMinttu naamio. Sekoita oliiviöljy tai jojobaöljy minttu. Kun pidät maski jalatesi 10-15 minuuttia, huuhtele se lämpimällä vedellä. Jos minttu ei ole käsillä, voit korvata sen kamomilla infuusiolla.\nMansikka-naamio. Muista mansikoita haarukalla, purista sitruunan mehua, sekoita. Lisätään koostumukseen 2 rkl maitoa, 1 tl nestemäistä hunajaa ja 1 muna. Hauta seos ja laita se jalkoihin. Tämä naamio ei ainoastaan välitä ihoa täydellisesti, vaan myös valkaisee jalat. Tässä maskeessa mansikat voidaan korvata mansikoilla, herukoilla, vadelmilla, aprikoosilla tai persikoilla.\nKuinka paljon pedikyyrihoito maksaa?\nJos sinulla ei ole vapaa-aikaa suorittaa kylpylähoito-menettelyä kotona, voit käyttää tätä palvelua, kun olet aiemmin rekisteröitynyt kauneushoitolaan. Menettelyn kustannukset vaihtelevat 24-60 dollaria riippuen salon kuvakomponentista. Kuten kotona, salongissa sinulle tarjotaan seuraavia toimenpiteitä, joiden avulla voidaan parantaa jalkojen ihon ja naulojen tilaa:\nIhon puhdistaminen ja pehmentäminen erityisellä tarjottimella, esimerkiksi kasviuutteilla\nKuolleiden solujen poisto pesemällä esimerkiksi merisuolalla\nSpa kuorinta, jolloin voit puhdistaa ihon ja tehdä siitä samettisen\nHieronta kosteusemulssi tai hierontaöljy, joka sisältää luonnollisia ainesosia\nIhon ravitsemus ja kosteus, jotka johtuvat naamioista tai luonnollisista öljyistä, jotka on rikastettu vitamiinikompleksilla.\nOnko sinulla kylpylähoito vai vain pedikyyri? Tietenkin, pidä! Sillä ei ole merkitystä, jos kyseessä on saloniprosessi tai kotona paljon tärkeämpi vaikutus, jota saat monenlaisesta tällaisesta toiminnasta. Löydät vain kelvollisia sandaaleja ja miehet ovat sinun houkuttelevissa jaloissasi!


Apu vatsavaivoihin voi löytyä oikein valitusta probiootista | Terve.fi\nSuoliston bakteerikanta vaikuttaa vatsan hyvinvointiin\nKAUPALLINEN YHTEISTYÖ: Biocodex\nTerveelliset elintavat, oikea ravinto, liikunta, riittävä uni ja stressinhallinta pitävät suolistomme terveinä, mutta aina se ei riitä. Arvion mukaan jopa puolet länsimaiden väestöstä kärsii aika ajoin vatsavaivoista.\nJokaisella meistä on kehossamme oma yksilöllinen bakteerikantamme. Kehomme sisältävät miljoonia mikrobeja, jotka yhdessä muodostavat suolistomme mikrobikannan eli suolistoflooran. Bakteerikanta on erittäin tärkeä terveyden kannalta, pitäen meidät terveinä ja hyvinvoivina.\nSuolistossa on jatkuvasti käynnissä hyvien ja pahojen mikrobien taisto. Hyvien mikrobien ollessa voitolla olemme terveitä, voimme hyvin ja suolisto on tasapainossa. Mutta jos huonot bakteerit pääsevät voitolle, tulee ongelmia. Ongelmat voivat tuntua vatsanpuruina, ruoansulatusvaivoina tai ripulina. Myös stressi vaikuttaa suoliston hyvinvointiin. Stressi ja jännitys voivat esimerkiksi aiheuttaa vatsakipua ja ripulia, monet sanovatkin, että toiset aivomme sijaitsevat suolistossa.\nMoni yrittää rauhoittaa oireilevaa vatsaansa ruokavaliolla, jossa vältetään huonosti imeytyviä hiilihydraatteja kuten viljatuotteita, omenaa, sipulia ja paprikaa. Tiettyjen ruoka-aineiden välttely kuitenkin vähentää suoliston hyvinvoinnin kannalta tärkeiden bakteerien määrää ja voi pahentaa oireita entisestään. Apu vatsavaivoihin voi löytyä ruokavaliosta tai oikein valitusta probiootista.\nVatsaystävällisiä maitohappobakteereja esiintyy luonnollisesti useissa ruoissa esimerkiksi jogurtissa, piimässä ja fermentoiduissa ruoissa kuten hapankaalissa. Probiootteja taas voi nauttia ravintolisinä tabletteina, jauheina tai lisättynä elintarvikkeisiin.\nProbiootilla tarkoitetaan tuotetta, joka sisältää riittävän paljon hyödyllisiä eläviä mikro-organismeja, jotka sisäisesti nautittuna muuttavat henkilön suoliston bakteerikantaa, tasapainottavat immuunijärjestelmän toimintaa ja edistävät terveyttä.\nProbiootit voivat olla tarpeen esimerkiksi silloin, kun oma bakteerikanta on muuttunut antibioottikuurin, dieetin, stressin tai matkailun takia.\nProbiootin tehosta ei kerro mikrobien määrä, lajien/kantojen lukumäärä tai lajien/kantojen yhdistelmät. Valitse itsellesi sopiva probiootti tutkimustuloksien perusteella, vain tutkimustulokset kertovat valmisteen tehosta.