Eemeli Rajala: Politiikassa penis on edelleen isoin valttikortti » Keskustaopiskelijat\nEemeli Rajala: Politiikassa penis on edelleen isoin valttikortti\n“Keltamekkoinen nainen varasti huomion Olavinlinnan laiturilla.”\n“Oh honey, ei asiat mee niin.”\n“Kun Mari Kiviniemi hyppää eduskunnan uima-altaaseen, vesi jäähtyy pari astetta.”\nEdellämainitut lauseet ovat otteita siitä, mitä naiset saavat kokea politiikan ja vaikuttamisen parissa. Olkoot se Twitter-kommentti, otsikko lehdessä tai “vitsailua” työpaikan taukohuoneessa, naiset saavat kokea muun muassa vähättelyä, seksismiä ja häiriköintiä jokaisella elämän osa-alueella. Politiikan parissa tämä vaikutus vain voimistuu.\nKun itse aloitin vaikuttamisen nuorisojärjestöissä, halusin lähteä tekemään Suomesta parempaa maailmaa. Vuosien aikana siirtyessäni enemmän puoluepolitiikan pariin olen huomannut, kuinka monta epäkohtaa yhteiskunnassamme on. Yksi suurimmista epäkohdista on naisten kokema väärinkohtelu. Ystäväni ja tuttuni politiikan parissa eivät aina halua kommentoida päivänpolttavia aiheita sukupuolensa takia. Naisena he pelkäävät saavansa haukkumisia, halventavia kommentteja, ja jopa tappouhkauksia.\nNaispuolinen kollegani haluaa kirjoittaa kolumnin Suomenmaahan seksuaalivähemmistöjen oikeuksista, mutta pelkää sen julkaisemista, koska tietää saavansa sosiaalisen median kanavissa ryöpyn halveeraavia kommentteja, vihaa täynnä olevaa huutoa. Moni heistä, jotka näin kommentoivat, omaavat keskustan puoluekirjan. Kuten monella meistä, myös keskustalla on peiliin katsomisen paikka. Miksi nämä muita ihmisiä vihaavat ja haukkuvat kokevat keskustan omakseen?\nJaan artikkelin Twitterissä, kerron samalla asiaan mielipiteeni. Nuori nainen jakaa saman artikkelin, kertoo mielipiteensä, samoilla pointeilla kuin minäkin. Edustamme samaa puoluetta, samaa ikäryhmää ja seuraajaryhmämme ovat suurinpiirtein samanlaiset. Minä saan tykkäyksiä ja uudelleentwiittauksia. Hän saa myös molempia, mutta samalla häntä haukutaan tyhmäksi, ja oletetaan ettei hän ymmärrä aiheesta mitään. Vain koska hän on nuori nainen.\nNuori lukiolainen käy lobbaamassa alueensa kansanedustajia eduskuntavaalien alla. Yksi kansanedustajista, keski-ikäinen mies, kommentoi myöhemmin lukiolaisen isälle: “onpa nätti tyttö, olikos hänellä poikaystävää?”.\nEdellä mainitut tilanteet kuvaavat parhaiten sitä, että naisia kohdellaan eri ikäisinä eri tavoin, mutta jokaisessa näistä tilanteista vähättelevästi ja loukaten.\nMiksi sitten minä, valkoinen nuori heteromies, tästä kirjoitan? Koska muutos on meidän kaikkien vastuulla. Että teemme yhteiskunnastamme turvallisen, ja politiikasta vapaan ympäristön toimia. Vastuu on etenkin meillä valkoisilla heteromiehillä, meillä joilla on selkeä etu tässä yhteiskunnassa.\nKuuntele naisia lähelläsi. Kuuntele miten heitä kohdellaan maailmassa. Ymmärrät silloin, että maailma ei olekaan niin tasa-arvoinen kuin luulet, tai meidän annetaan ymmärtää. Ymmärrät silloin, että meidän tulee tehdä asialle jotain. Meidän tulee muuttaa yhteiskuntamme yhteistä ajattelutapaa ja käytäntöjä. Meidän tulee antaa ääni niille, joilla ei sitä ole, tai jotka pelkäävät sen käyttämistä. Näin me luomme turvallisen yhteiskunnan kaikille, ei pelkästään politiikassa ja julkisuuden silmässä toimiville, vaan jokaiselle päivittäisessä elämässä.\nKeskustan Opiskelijaliiton 2. varapuheenjohtaja\nEemeli Rajala, KOL:n 2. varapuheenjohtaja.


Escarmat Oy - Keskusvalmistaja Vaasassa\nSkySeller "Tarjouslaskentamme nopeutui ja tarkentui selvästi"\nVaasalainen sähkökeskusten sopimusvalmistaja Escarmat halusi kehittää tarjouslaskentaansa nopeammaksi ja täsmällisemmäksi. Tarjouslaskennan modernisointi kehittää yrityksen kilpailukykyä ja kannattavuutta. Myyntiä syntyy myös enemmän kun tarjouslaskenta on vaivattomampaa.\nEscarmatin tarpeisiin räätälöitiin SkySeller-Tarjouslaskenta, jolla he voivat tehdä tarjouksia projekteista entistä helpommin ja tarkemmin. SkySeller-tarjouslaskenta hakee materiaalitiedot ja hinnat suoraan toiminnanohjausjärjestelmästä ja siksi komponenttien poimiminen tarjoukseen on vaivatonta.\nTarjouslaskenta pitää vanhat tarjoukset tallessa ja niistä voi kopioida osioita uusien tarjouksien pohjaksi. Käytettävissä on aina uusimmat hinnat ja juuri oikeat alennusprosentit kulloistakin tarjousta varten.\nTarjouslaskentaohjelma tekee tarjouksesta revisiot automaattisesti, joten aina voi palauttaa juuri haluamansa tarjousversion.\nSarjakokojen simulointi tarjouslaskentaohjelmalla on erityisen tärkeää sarjatuotannossa. Myyntihenkilöt voivat siis vaivattomasti skaalata tarjoustaan eri kokoluokkiin ja säilyttää silti täsmällisen käsityksen todellisista katteista.\nOhjelmisto räätälöitiin vastaamaan tarkalleen Escarmatin vakiintuneita tarjouskäytäntöjä ja toimintaympäristöä. Sitä on kehitetty aina tarpeen mukaan, kun jotain lisätoiveita on tullut.\nKatelaskenta on täsmällisempää\nAikaa on säästynyt merkittävästi tarjouslaskennassa\nYKSINKERTAISET Projektin vaiheet\n03. Asennus ja käyttöönotto\nVeikko Junttila Toimitusjohtaja, Escarmat Oy\n"Olemme jo vuosia tehneet yhteistyötä Skycoden kanssa tuotantomme modernisoinnissa. Kannattavuutta tehostavia ohjelmistoja on syntynyt paljon. Tarjouslaskenta oli luonteva jatko yhteistyölle. En vaihtaisi mistään hinnasta enää pois tätä tarjouslaskennan työkalua!"


Hämeenlinnan seudun päihdeasenteita selvitettiin jälleen – nuoret tarvitsevat esikuvia ja rajoja | A-klinikka.fi\nHämeenlinnan seudun päihdeasenteita selvitettiin jälleen – nuoret tarvitsevat esikuvia ja rajoja\nHämeenlinnassa, Hattulassa ja Janakkalassa selvitettiin jälleen seudun asukkaiden asenteita ja kokemuksia päihteisiin liittyen. Lähes neljä viidestä vastaajasta oli sitä mieltä, että alaikäisten päihteiden käyttöön tulisi puuttua nykyistä enemmän.\n”Tällä kertaa kyselyä kohdennettiin kouluille ja nuorisotyön puolelle, joten vastaukset kertovat etenkin lasten ja nuorten ajatuksista. Tulosten pohjalta haluaisin haastaa jokaista miettimään, miten omalla esimerkillä voi vaikuttaa lasten ja nuorten elämään”, sanoo koordinaattori Katri Lartama A-klinikka Oy:ltä.\nVuonna 2020 kyselyyn vastasi 915 seudun asukasta. Vastaajista noin kolmasosa (36 %) oli alaikäisiä ja reilu puolet (56 %) 18–30-vuotiaita. Vajaa puolet (44 %) asui vanhempiensa kanssa. Peruskoulussa oli 7 prosenttia ja opiskelijoita 47 prosenttia vastaajista.\nVanhemmilta toivottiin enemmän puuttumista\n”Yksikin aikuinen, joka kyselee kuulumisia ja antaa hyvää esimerkkiä, voi olla todella tärkeä nuoren hyvinvoinnille. Kyselyssä noin 40 prosenttia vastaajista arvioi, että erityisesti nuorten päihteiden käyttöön vaikuttaa valmentajan, idolin tai muun vastaavan henkilön esimerkki”, Katri Lartama kertoo.\nHuomattava osa vastaajista (72 %) oli sitä mieltä, että alaikäisten päihteiden käyttöön tulisi puuttua nykyistä enemmän. Reilusti yli puolet (60 %) arvioi myös, että alaikäiset kohtaavat sosiaalisia paineita ja painostusta käyttää alkoholia ja muita päihteitä.\nApua ei osata aina hakea\n”Jo aiempien vuosien tuloksissa on tullut ilmi, että iso osa ei tiedä, mistä hakisi apua päihteisiin, mielenterveyteen tai rahapelaamiseen liittyviin ongelmiin. Edelleen näyttää siltä, että apua ei osata välttämättä hakea”, sanoo Lartama.\nEtenkin nuoret kertoivat, että hakisivat ongelmiin apua netistä. Myös koulun henkilökuntaan luotettiin. Vanhempien lisäksi kuraattorien, terveydenhoitajien, opettajien, nuorisotyöntekijöiden ja valmentajien rooli on lapsille ja nuorille merkittävä.\nkoordinaattori Katri Lartama, A-klinikka Oy, puh. 050 592 1455, [email protected]\nNuoriin ja päihteisiin liittyvistä teemoista kuullaan lisää etänä järjestettävässä Päihdefoorumissa 15.4. Puhujina ovat esimerkiksi erikoistutkija Katariina Warpenius, THL, sekä ehkäisevän päihdetyön asiantuntija Mika Piipponen, EHYT ry. Luvassa myös vinkkejä vanhemmille siitä, miten keskustella nuoren kanssa päihteistä. a-klinikka.fi/paihdefoorumi\nPäihdeasennekysely on osa seudullista Pakka-toimintaa, joka on tutkitusti tehokas malli paikalliselle työlle päihdehaittojen ehkäisemiseksi. Hämeenlinnassa, Hattulassa ja Janakkalassa ehkäisevää työtä koordinoi A-klinikka Oy:n Ehkäisevä päihdetyö Hämeenlinna. a-klinikka.fi/epthml


Vihreiden Pekka Haavisto, Outi Alanko-Kahiluoto ja Ville Niinistö hallituksen ydinvoimapäätösten jälkeen 18.9.2014.\nVihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Outi Alanko-Kahiluoto kertoo, että puolue äänestää hallitusta vastaan ainakin ydinvoimapäätöksissä. Alanko-Kahiluodon mukaan vihreät aikovat äänestää vastaan myös silloin, jos esimerkiksi SDP tuo esityksen lukukausimaksuista tai kokoomus haluaa lisätä sosiaaliturvan vastikkeellisuutta tavalla, jota vihreät ei hyväksy.Vihreät saattaa äänestää myös lapsilisä- ja eläkepäätöksiä vastaan tai esittää omaa vaihtoehtoaan. Vihreiden mielestä SDP:n olisi pitänyt valita takuueläkkeen korotus. Vihreät pitää hankalana ja kalliina lapsilisäleikkauksen kompensointimallia, joka Alanko-Kahiluodon mukaan jättää myös väliinputoajia.\nVihreät voi äänestää lapsilisä- ja eläkepäätöksiä vastaan siitä huolimatta, että se oli budjettiriihessä mukana niistä päättämässä. Alanko-Kahiluodon mukaan Vihreät katsoo, että muut puolueet rikkoivat hallitusohjelmaa, ja vihreät on nyt oppositiopuolue.Hallituksen läsnäolokuri tiukkeneeVihreiden siirryttyä oppositioon hallituspuolueille jää eduskuntaan äärimmäisen niukka enemmistö. Hallituspuolueilla on puhemies poisluettuna 101 kansanedustajaa, jos kaikki ovat paikalla.Hallituspuolueissa läsnäolokuri on siis jatkossa tiukka, äänestämään voi joutua tulemaan vaikka sairaana. Jos hallituksen esitys on kaatumassa ikään kuin vahingossa esimerkiksi poissaolojen takia, voi puhemies siirtää käsittelyä.Jos hallituksen esitys kaatuisi, se voitaisiin tuoda uudestaan eduskuntaan.Hallitus kaatuminen välikysymysäänestyksessä on hyvin epätodennäköistä. Jos näin kuitenkin sattuisi käymään, tästä ei seuraisi automaattisesti ennenaikaisia vaaleja.


Suomi vanhustenhoidon mallimaana Singaporelaisille | Oy Raisoft Ltd.\nRyhmä oppaineen koolla Kokkolassa, josta matka jatkui Tampereelle. Kuvassa oikealla Lien Foundation -säätiön toimitusjohtaja Lee Poh Wah.\nToimittajista ja avainhenkilöistä koostuva Singaporelaisdelegaatio on elokuussa tutustumassa suomalaiseen vanhustenhuoltoon ja innovaatioihin. Tutustumismatkan aloitteentekijä Lien Foundation -säätiö kutsui matkalle mukaan kahden johtavan Singaporelaissanomalehden toimittajat, valokuvaajan sekä muutamia avainhenkilöitä.\nViikon kestävällä matkallaan joukko tutustuu terveysteknologiaratkaisuihin, ikäihmisten kuntoutukseen, tutkimukseen ja parhaisiin käytäntöihin sekä kuntatasolla että kansallisella tasolla.\nRyhmän tiivis ohjelma alkoi jo sunnuntaina 16.8 infotilaisuudella Kalajoella, josta matka jatkui seuraavana päivänä Kokkolaan. Kokkolassa tutustumiskohteina ovat mm. Raisoft, HUR, Aikuisten Actilife ja Kokkolan yliopistokeskus Chydenius. Tampereella ja Helsingissä ryhmä tutustuu ikäihmisille tarjottaviin palveluihin ja ohjelmaan kuuluu myös käynti Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella.\nSingapore-delegaatio tutustumassa innovaatioihin Suomessa\nDelegaation lisäksi Singaporesta on myös rantautunut kymmenhenkinen fysioterapeuttijoukko, joka kouluttautuu viikon aikana asiantuntijoiksi Singaporelaista Gym Tonic -hanketta varten Kalajoella ja Kokkolassa. Koulutuksesta vastaa Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksen Welmed-tiimi sekä Raisoft.\nGym Tonic on Lien Foundationin rahoittama 1,4 MEUR -hanke, jonka hallinnoinnista vastaa SIngaporelainen IT- ja teknologiayritys Pulsesync. Hankkeessa on mukana kaksitoista vanhustenhuollon yksikköä Singaporessa, jotka ottavat käyttöön ainutlaatuisen konseptin. Konseptiin sisältyy uusimman teknologian mukaiset kuntosalilaitteet (Ab Hur Oy) ja teknologiset ratkaisut yksilölliseen toimintakyvyn arviointiin (Oy Raisoft Ltd). Hanketta tukevat näyttöön perustuvat tutkimusmenetelmät ja koulutus, joista Kokkolan yliopistokeskus Chydenius vastaa.


kesä vai talvi - Yleinen keskustelu - Juoksufoorumi.fi\noletteko kesä vai talvi-ihmisiä? itse olen kesäihminen, talvella olen aivan romuna mutta kesällä virtaa riittää. mites teillä?\nSyksyisin ajattelen olevani kesäihminen, koska pimeys ja kylmyys masentaa upean kesän jälkeen. Nyt kun talvi on tullut, niin pidän tästäkin erittäin paljon.\nJos veitsi kurkulla kysyttäisiin, niin vastaisin kesäihminen.\nOlen alkusyksyihminen, mutta koska sitä vaihtoehtoa ei tarjottu vastaan kesä.\nNo jos noista valitaan niin talvi.\n- Ei ole hyttysiä, paarmoja yms vitsauksia\n-Saa yöt nukuttua paremmin kun ei ole tuskastuttavan kuuma eikä afa herätä viideltä.\n- Uimarannoilla on väljempää... 8)\nulkoilmaihmiselle löytyy joka vuodenajasta nuo timanttihetket...\n- kevään ensimmäiset lenkit maastossa...\n- kesällä valoisat illat ja aamut ja maantiepyöräily...\n- syksyauringossa ja ruskassa juoksu (ja Pirkan hölkkä :-)\n- talvella lumiset pakkaskelit ja hiihto..\nEli ei tuohon voi vastata muuta, kuin että kuumassa juoksu on itselle vaikeampaa kuin kylmässä. Eli jos vain juoksun näkökulmasta ajatellaan, niin olen sitten syksy-talvi-kevät-ihminen... :viheltely\nOlen ollut ehdottomasti talvi-ihmisiä siitä lähtien, kun pääsin Etelä-Suomen pimeästä ja ankean vetisestä talvesta eroon. Mikään ei ole niin kaunista kuin tykkyluminen maisema ja sellaisista maisemista saa nauttia tälläkin hetkellä.\nKesällä hikoilen kuin pieni sika, jäsenet turpoavat ja lämpöhalvaus uhkaa. Kaikenlaisia ökkömönkiäisiä inisee korvan juuressa ja kuppaa kropan kipeille pateille, jotka kutisevat hervottomasti. Pahimman siitepölykauden aikana saa pärsiä nokan turvoksiin ja silmät tekisi mieli raapia päästä irti.\nEnempi kevät/alkukesäihminen. Ennen kuin on "oikea" kesä ja helteet ja hyttyset ja muut örkit ilmassa on mahdottoman mukava olla ulkona, juosta ja muutenkin. Toisaalta kaikissa vuodenajoissa on se "jokin" juttu. Mutta valo on mulle niin tärkeä, että siksi kevät ja alkukesä rulettaa.\nÄäni kesälle. Tuo pimeys on syvältä. Kylmä on syvältä ja muut housut kuin trikoot on syvältä. En siis oo päässy vieläkään hiihtämään, se vaikuttaa vähän näihin mun vastauksiin.\nSyksy vuodenajoista paras. Kun tätä vaihtoehtoa ei ollut niin sitten tuo kesä. En löydä talvesta muuta positiivista kuin sen ettei ainakaan ole kuuma. Lumesta en välitä sitten tippaakaan.\nno jokasessa vuodenajassa on mun mielestä omat hyvät ja huonot puolensa.\nKevät+ päivät pitenee, valoisaa, kasvillisuus kasvaa\n- Lumi sulaa niin tulee loskaa,\nKesä+ lämmin, yöttömät yöt, eli koko päivän valoisaa (ainakin täällä)\n- Yöllä ei aina saa nukuttua, kun niin kuuma, ötökät\nSyksy + sopivan pituiset päivät, ei kylmä, eikä kuuma\nTalvi + ei ainkaan kuuma, kaunista, kun lunta on, ja hiihtäminen\n- pakkaset, pimeys, kestää kauhean kauan\nMutta kun kysyttiin kesästä ja talvesta, niin sanon että KESÄ.\nMutta ehkä olen enemmän kevään ja syksyn eläjä, kun sillon aina säät vaihtelevat, ja vaihtuu vuodenaika. Eli ne kaksi on muuttumissessioita, jollon ei ole ihan samanlaista joka päivä :silmät\nKevättalvi! Valoa on paljon ja päivät ovat pitkiä, ei ole allergiaa, hihtokelit ovat parhaimmillaan mutta juoksemaankin pääsee sulille teille.\nTalvi jos on pakko valita kahdesta. Inhoan sääskiä, mäkäräisiä ja paarmoja. Niitä riittää tällä leveydellä rutosti.\nIho palaa herkästi ja hikoilen kuin sika. Yöllä ei tule pimeä ja jos makuuhuone ei ole pimennetty, en saa nukuttua.\nJa sitäpaitsi kun lueskelin vanhoja päiväkirjoja, mitä olen kirjoitellut lasten tekemisistä, täällä on ollut monta erittäin sateista kesää. Vai tuntuuko se vain, että aina sataa kaatamalla. Ja jos on kuuma, on liian kuuma\nOlenko minä muka kova valittamaan?\nTalvella sentäs saa lämpötilaa säädeltyä vaatteilla, kesällä se ei onnistu. Talven ainoa huoli on, että saako aamulla 30 asteen pakkasessa tuon koppuran liikkeelle. Mutta nyt niitä kovia pakkasia ei ole ollutkaan, joten sekin huoli on poissa.\nSyksy on kyllä tunnelmaltaan paras mutta ei ole talvea voittanutta, kun pääsee mäkeen ja laduille ja voi heitellä lumipalloja!!\nKommentoidaan nyt puhtaasti juoksunäkökulmasta - hieman kärjistäen.\n- Ei tule juoksusta mitään\n- Jos ei ole flunssaa niin sitten on rasitusvammat päällä\n- on se erittäin, todella, super, mega hieno fiilis, kun pääsee juoksemaan pitävällä alustallä\n- vielä kun hiekoitussorat lakaistaan pois niin asfaltilla jalka ei lipsu yhtään mihinkään suuntaan\n- lakasinlakasinkoneen pölyt hieman tökkii keuhkoissa\n- lämpötilat on mukavia\n- ennätyksiä on turha hätyytellä, kun talvi on kuitenkin mennyt ongelmien parissa\n- liian lämmin kunnon kisoihin\n- hyvää aikaa rakentaa kuntoa\n- mukavan viileet kelit\n- nyt korjataan kauden sato, ennätysten aikaa\n- voi palkita itseään lepojaksolla


Julkaistu: 24.7.2011 10:27 , Päivitetty: 24.7.2011 22:18\nKuninkaan ja muiden arvovieraiden tummat autot häviävät ensimmäisinä. Kirkon edessä leviää kukkien ja kynttilöiden meri, johon myös pääministeri Jens Stoltenberghttp://www.is.fi/haku/?query=jens+stoltenberg kävi jättämässä valkoisen ruusun.\nHengessä mukana olivat myös Ruotsin kruununprinsessa Victoriahttp://www.is.fi/haku/?query=victoria ja prinssi Danielhttp://www.is.fi/haku/?query=daniel, jotka osallistuivat muistojumalanpalvelukseen Ruotsissa Tukholmassa. Molemmat olivat silminnähden herkistyneitä tilanteessa.\n– Olimme onnekkaita, että pommi räjähti työpäivän päätteeksi, jolloin monet olivat jo lähteneet kotiin, sanoo paikalle ilmestynyt Oslon poliisipäällikkö Anstein Gjengedalhttp://www.is.fi/haku/?query=anstein+gjengedal.\nAnders Behring Breivikinhttp://www.is.fi/haku/?query=anders+behring+breivikin tekemien terroritekojen uhriluku nousi sunnuntain aikana jo 93:een, joista 86 Utöyassa ja seitsemän Oslon keskustassa. Kadonneita etsitään yhä molemmista paikoista, ja useita haavoittuneita taistelee elämästään sairaaloissa.\nPrinssi Daniel (selin) ja prinsessa Victoria osallistuivat muistojumalanpalvelukseen. (KUVA: FREDRIK PERSSON)\nNorjan kuningas Harald. (KUVA: Emilio Morenatti)


Osta Rice Säilytyskori, Vaaleanpunainen | Jollyroom\nRice Säilytyskori, Vaaleanpunainen\nSievä punottu kori, joka toimii sekä käytännöllisenä että kauniina yksityiskohtana sisustuksessa! Siinä säilyvät kätevästi niin lempilelut kuin vaikkapa vaatteetkin, ja korissa on liikuttamista helpottavat kätevät kantokahvat. Helppona säilytysratkaisuna se... Lue lisää\nSievä punottu kori, joka toimii sekä käytännöllisenä että kauniina yksityiskohtana sisustuksessa! Siinä säilyvät kätevästi niin lempilelut kuin vaikkapa vaatteetkin, ja korissa on liikuttamista helpottavat kätevät kantokahvat. Helppona säilytysratkaisuna se auttaa lasta pitämään siisteyttä yllä, käytettiinpä koria sitten lastenhuoneessa tai kodin muissa tiloissa! Koria on saatavilla useissa eri väreissä.Mitat: 30 x 30 x 25 cm.Materiaali: Niini.Väri: Vaaleanpunainen.


6.7.2017 8.7.2017 Jätä kommentti\nVuosi 2017 on jo puolessa välissä, mutta palataanpa vielä hieman taaksepäin muistelemaan edellisen vuoden parhaita lukuelämyksiä. 2016 oli hyvä lukuvuosi minulle. Tavoitteenani oli lukea 55 kirjaa, mutta yllätyksekseni ylitin tämän tavoitteen reilusti ja luin yhteensä 73 kirjaa. Lukumäärään voi tietysti vaikuttaa se, että luin jonkin verran nopealukuisia lastenkirjoja, muutaman sarjakuvateoksen sekä joitakin pienoisromaaneja. Goodreadsin tilastojen … Jatka artikkeliin Katsaus vuoteen 2016


HS:n Nato-kyselystä löytyi yllätyspommi | Uusi Suomi\nHS:n Nato-kyselystä löytyi yllätyspommi\nHelsingin Sanomien tänään julkaisemasta Nato-kyselystä löytyi hyvin suuri yllätys kahden puolueen kannattajien kohdalta. Kyselyn mukaan keskustan kannattajista jo 30 prosenttia kannattaa Suomen Nato-jäsenyyttä ja vihreistä 29 prosenttia. Kummassakin hyppäys on yli 10 prosenttiyksikköä verrattuna HS:n maaliskuun kyselyyn Nato-kannatuslukujen oltua tuolloin keskustassa 18 ja vihreissä 14 prosenttia.\nNaton suosio koko kansan parissa on 26 prosenttia ja se on lievässä nousussa, joskin vastustus on paljon suurempaa; 57 prosenttia kansalaisista ei kannata jäsenyyttä. Kokoomusta äänestävistä noin puolet liittäisi Suomen Natoon, mutta vasemmistoliittolaisista vain jokunen prosentti.\nEnsi kevään eduskuntavaaleja ja hallitusneuvotteluja silmällä pitäen mielipideilmaston merkittävä muutos Suomen toiseksi suurimman puolueen paikkaa gallupeissa pitävän keskustan leirissä tarjoaa kiinnostavan asetelman.\nHelsingin Sanomien haastattelema ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltola selittää kannatusmuutoksia Naton tarjoamalla "lisäarvolla itsenäiselle puolustukselle" ja "huolella Venäjän epädemokraattisesta kehityksestä".\n2791 ääntä annettu\nItselleni ei ole selvinnyt mitään järkevää ja käytännön syytä miksemme me pienet iloiset suomalaiset liity sankoin joukoin NATOn täysjäseniksi muitten eurooppalaisten tapaan.\nSen sijaan täysjäsenyydestä hyotyisimme paitsi lopullisen turvatakuun muodossa myös imagollisesti, investointien suuntautumisena, matkailun lisääntymisenä , kansainvälisteen kokousten pitopaikkana ym.\nKäsittämätön Suomen kansa?\nNo sieltähän tulee sama tyhjien lupausten lista kuin Eurosta. Ja tällä kertaa kolme neljästä Suomalaisesta ei kannata. Siksi ei. Koska se on enemmistön kanta.\nLissabonin sopimuksessa EU -maiden enemmistö äänesti että Eurooppaan muodostetaan Euroopan oma puolustusliitto. Euroopalla on jo nyt 1,6 miljoonaa sotilasta. Vuotuinen puolustusbudjetti on 200 miljardia Euroa. Olemme ydinasevaltio.\nAinoa mikä puuttuu on että kontrolloimme näitä yhdessä ja Euroopalla on maailman toiseksi suurin armeija. Kolme kertaa suurempi kuin Venäjällä.\nKun vielä Euroopan puolustusliitto puolustaa vain omaa aluettaan, eikä kuten USA, käytä sodan tai kriisin luomista rahantekotapana, meillä on turvallisuusratkaisu joka aidosti takaa rauhaa alueella.\nBritannia on kaikin keinoin vastustanut puolustusliittoa, koska se korvaisi NATO:n. Nyt USA sytyttelee kriisiä Eurooppaan ja luo uutta kylmää sotaa antaen kuvaa että nyt äkkiä Natoon ja Suomessa pyritään vaikenemaan kokonaan siitä mitä jo päätettiin Lissabonissa.\nTämä kaikki on Naton viimeinen yritys estää Euroopan omaa, maailman toiseksi suurinta armeijaa korvaamasta sitä Euroopassa.\nHaluan että Euroopalla on oma vahva armeija joka meillä on jo ja että Washington DCn sijaan sitä kontrolloimme itse.\nKyllä Lissabonissa EU -maiden sopimalle puolustuksella. Ei Natolle jota kolme neljästä Suomalaisesta ei hyväksy.\nJa iso HYI puolueille jotka ajavat NATOa eivätkä sitä mistä Lissabonissa Suomi on sopinut.\nMitä haittaa jäsenyydestä on eestiläisille, latvialaisille, liettualaisille, puolalaisille, tanskalaisille, norjalaisille ja muille NATOn täysjäsenille?\nMeillä ei ole uskottavaan ilmapuolustukseen yksin varaa eikä tule olemaan, Eestiläisillä on, latvialaisilla on, liettualaisilla on, puolalaisilla on, tanskalaisilla on, norjalaisilla on.....\nMuista kysyä myös NATO -puolan näkemystä:\nPuolan presidentti Komorowski ilmoitti eilen, että Puola ei enää Afganistanin sodan jälkeen lähetä sotilaitaan NATOn kaukosotiin, koska ne ovat liian kalliita ja tulokset kyseenalaisia.\nPuolan poliittinen ja sotilaallinen johto on koko Afganistanin sodan ajan purnannut NATOn jatkuvasti nousevia sotakuluja vastaan\nUSA:n, CIA:n ja NATOn myötä Puola on juuri kuukausi sitten tuomittu CIA:n kidutuskeskuksen pitämisestä. Hannu, haluatko sinäkin että Suomeenkin pitää saada NATO ja sen myötä vastaavaa toimintaa? :\nEuroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on todennut Puolan rikkoneen EU:n ihmisoikeussopimuksia.\nYleisradioyhtiö BBC:n mukaan EIT on todennut Puolan auttaneen Yhdysvaltojen tiedustelupalvelua CIA:ta perustamaan pimeitä vankiloita maahan.\nCIA käytti terrorismin vastaisessa sodassa kyseenalaisia metodeita kuulustellessaan epäiltyjä terroristeja. Vankeja kidutettiin ja heihin kohdistettiin epäinhimillisiä kuulustelukeinoja.\nEIT:n tuomareiden mukaan Puolan hallinto oli tietoinen CIA:n vankikuljetuksista vuosina 2002-2003 kahdessa tapauksessa. Terrorismista epäillyt vangit tuotiin Puolaan ja heitä kuulusteltiin Puolassa.\nCIA kuljetti vangit Puolaan Quantanamon tukikohdasta, jossa on säilytetty lukuisia terrorismista epäiltyjä henkilöitä.\nEIT:n päätöksessä todetaan Puolan rikkoneen kaikkiaan EU:n ihmisoikeussopimuksen seitsemää pykälää. Pykälät kieltävät sopimukseen sitoutuneita maita kiduttamasta, surmaamasta, vangitsemasta ilman oikeudenkäyntiä ja panemasta toimeen kuolemanrangaistusta.\nPuolasta puheen ollen. Näin kävi kun maa yritti viimeksi irtautua natosta. http://www.taloussanomat.fi/ulkomaat/2010/04/10/puolan-presidentti-kuoll...\nNyt on oiva tilaisuus taas ja korkea aika liittyä.\nTämä nyt on tätä; haluammeko "roikkua" edelleen ns. harmaalla vyöhykkeellä vai olla oikeasti, täysin "läntistä" viiteryhmää?\nEntä jos Suomi olisi pohjolan Sveitsi ja kuuluisi enintään Euroopan Puolustusliittoon, jonka perustamisesta sovittiin Lissabonissa?\nMuuten hyvä ja kannatettava, mutta siihen saakka kunnes Euroopan Unionin valtiot muodostavat komento-organisaation kattamaan Naton ohella myös EU:n omat joukot tulee meidän olla Naton jäsenenä mukana.\nIhanne ratkaisu olisi se Natosta muodostettaisiin kattojärjestö Eurooppalaiselle ja Pohjois-Amerikkalaiselle turvallisuusyhteistyölle.\nOlipas varsinainen "pommi".\nBut seriously: Nato-kannatus sahaa samoissa lukemissa, heittelee mutamalla prosentilla ylös ja alas aina Venäjän toiminnan mukaan.\nNatokiimainen valtamediahan uutisoi aina, että Nato-kannatus kasvaa, vaikka miten olisi. Kuuluu hivutustaktiikkaan.\nEi se kasva, eikä ole kasvanut kun vähänkin pidemmän aikavälin mittauksia tarkastelee.\nEi sillä ole mitään väliä millainen meidän oma puollustus on. Se että jos suomesta tulee Naton jäsen niin venäjähän tykkää tästä melkoisesti. Nato ei ole mikään puollustusliitto. päinvastoin terrorijärjestö niinkuin koko amerikan maa. sotaako suomalaiset haluaa.? niin kauan kun pysytään poissa natosta niin ei ole mitään hätää!\nJuuri näin. On se hyvä, että on olemassa Issakaisen kaltaisia normaalijärkisiä suomalaisia henkilöitä. Suomi ei tarvitse Natoa nyt, eikä koskaan. Emme tarvitse kuulua yhteenkään sotilasliittoon. Pieni Suomi ei tarvitse olla mukana jenkkien tappokoneiston osana missään päin maailmaa, eikä maksamassa, kuten Puola.\nTarvitsemme nekin rahat omaan puolustukseemme. Koko nykyinen Nato-keskustelu on propagandaa ja manipulointia , jossa sumutetaan niitä tyhmimpiä suomalaisia, jotka eivät osaa ajatella omilla aivoillaan.\nSuomen ei missään nimessä tule liittyä NATON jäseneksi ja rauhankumppanuudestakin on hyvä irroittautua. NATO ei ole mikään rauhanliike tai rauhanturvajärjestö se on edelleen sotilasliitto ja perustettu hyökkäämis sotaa varten.\nMiksi meidän pitäisi liittyä sotilasliittoon ? Kuka meitä uhkaa ? Ei kukaan mistään ilmansuunnasta. Jos Suomi viedään NATON jäseneksi ilman kansanäänestystä niin siinä kävellään kansan mielipiteen yli eli elämme diktatuurissa.\nNATON jäsenenä meillä on vaara joutua sotiin lähialueille tai maailmalle joihin emme muuten joutuisi. NATO jäsenyyden sijaan Suomen tulee erota EU:sta ja eurosta, sekä palauttaa puolueettomuus politiikka ja toimia rauhanvälittäjänä koska siinä meillä on hyvä maine ympäri maailman ja sen me osaamme hyvin.\nKaikki väitteesi ovat vanhoja ja moneen kertaan harhaisiksi todistettuja. Miksi niitä toistelet? Jos vain vähän viitsii tsiikata ympärilleen. Merkillistä?\nNato on vaarallinen Usan ulkopolitiikan väline, painostus ja provokaatio sieltä on jatkuvaa... huomatkaa tosiasia, Nato (Usa) on se joka meitä painostaa, ei Venäjä. Meillä on hyvät välit Venäjän kanssa, kunhan emme itse mene sössimään asioitamme. Suomalaisten täytyy pysyä nyt kovana, emme saa antaa minkäänlaisia merkkejä alistumisesta Naton puskurivaltioksi. 1400Km Venäjän rajaa olisi kultakimpale Usalle, sen rahdatessa rajallemme vanhentunutta käytöstä poistettua sotakalustoaan provokaatioksi, johon Venäjä joutuisi vastaamaan samoin keinoin.\nOn ilmiselvää, että nykytilanteessa jotkut jäsenmaat pitäisivät Suomen jäsenanomusta tarpeettomana provokaationa, sen sijaan Usa ei pidä sitä tarpeettomana, vaan se on juuri heidän tarkoituksensa ja Usa on se joka määrää Natossa.\nEmme varmaankaan halua tänne Ukrainan kaltaista kriisitilaa, jokainen Suomalainen varmasti tajuaa mihin tällä Naton propagandalla pyritään...sillä pyritään luomaan vastakkainasettelua, ristiriitoja ja kriisejä maidemme välille.\nNato on kuoleva järjestö, joka elää sodasta... Ei turvatakuita, vaan takuu jatkuvasta kriisistä.\nSuomen tulee jatkaa neutraalilla ulkopolitiikalla pitämällä hyvät suhteet joka suuntaan, tämä ei tarkoita silti nöyristelemistä, vaan normaalia kanssakäymistä maiden kesken. Tämä pätee myös Naton suuntaan, Suomi päättää omista asioistaan, voimme olla hyvissä väleissä, mutta emme voi hyväksyä painostusta ja uhkailua myöskään siltä suunnalta.\nOdotetaan nyt kuitenkin rauhassa kun Natomaat hyökkäävät Lähi-Itään ja taistelevat siellä Kiinalaisia ja Venäläisiä vastaan. Tämä on Raamatussa ilmoitettu. Paras pysyä liittoutumattomana. Itsekukin voi sen lukea Raamatusta.\nVoitko kertoa mikä on raamatun mukaan taistelun lopputulos, kun en muista?\nJoo, Puolassa suurta luottoa "Naton apuun"...\nFirst-class members — Britain, Germany, Italy — are those everyone knows would be immediately defended by NATO forces if attacked. Second-class members like Poland and the Baltics would most likely be ravaged for weeks or months before NATO forces made an appearance.


Julkaistu 26.03.2006 16:04\n(Päivitetty 28.03.2006 12:54)\nMetsä-Botnia odottaa parhaillaan sellukiistaan liittyvää yhteydenottoa Uruguayn hallitukselta. Yhtiön toimitusjohtaja Erkki Varis arvelee yhteydenoton tulevan alkuviikosta.Metsä-Botnian ja Encen sellutehtaista syntyneen kiistan vuoksi Argentiinan ja Uruguayn presidentit tapaavat keskiviikkona Coloniassa Uruguayssa. Varis uskoo, että hallituksen yhteydenotto tulee ennen presidenttien tapaamista.\nArgentiinan hallitus asetti perjantaina presidenttien tapaamisen ehdoksi, että Botnia ja Ence keskeyttävät tehtaiden rakennustyöt. Uruguaylaisen El Pais -lehden mukaan Metsä-Botnia olisi tehnyt maan hallitukselle "vaihtoehtoisia esityksiä" sellutehtaita koskevan kriisin ratkaisemiseksi. Variksen mukaan mitään esityksiä ei ole tehty, vaan yhtiö on käynyt Uruguayn hallituksen kanssa jatkuvasti neuvotteluja kriisin ratkaisemiseksi.- Vielä ei ole mitään ratkaisuja sovittu eikä löydetty. Uruguayn hallitus ei ole vielä pyytänyt meiltä mitään toimenpiteitä. Odottelemme nyt kaikessa rauhassa, sanoi Varis.- Kun esitys hallitukselta tulee, teemme siitä omia johtopäätöksiä.Tehtaita rakennetaan parhaillaan Fray Bentosiin, joka sijaitsee Uruguayssa Argentiinan rajan tuntumassa. Argentiinalaiset kansalaisjärjestöt ovat olleet huolissaan tehtaan ympäristövaikutuksista. Ympäristöaktivistit odottavat, että sellutehtaiden rakennustyöt keskeytetään.\nNeste Oil myy osuutensa saudiyhtiöstä


Reformaation ajan säveliä Savitaipaleen kirkossa – Lemin Kirjava\nReformaation ajan säveliä Savitaipaleen kirkossa\nViime sunnuntaina saatiin nauttia taas huippukonsertista Savitaipaleella. Ensemble Un´altra Ondata esiintyi ihanilla vanhanajan soittimilla, joihin konsertin jälkeen saatiin tutustua.\nNiinpä koko joukko innostuneita ja ihastuneita kuulijoita sai tietoa Julia Tammisen (vas.) soittamasta cembalosta- lempisoittimestani – Anni Elosen barokkiviulusta, Tatu Aholan barokkisellosta ja Petri Arvon puhaltimista: nokkahuilusta ja barokkifagotista.\nTapani nauttia musiikista on hiukan lapsenomainen – en välttämättä tiedä säveltäjää, en kappaleitakaan, ja tällaiseen konserttiin se sopiikin hyvin. Voi nauttia täysin siemauksin siitä mitä näkee ja kuulee ilman koulutuksen rakentamia rajoituksia.\nNiinpä jo ensimmäisessä osiossa hurmaannuin Michael Praetoriuksen ”Pavane de la Spaignesta” -a h, miten ihanasti se alkoi laahavalla sellolla kohoten sitten riemukkaisiin huiluihin! Samuel Scheidtin ”Komm, heiliger Geist” sai mielessäni lapsukaiset tanssahtelemaan odottaessaan mieleistä vierasta, seuraava kappale Josquin Deprezin ”Mille regrest” tuntui sydämen pohjassa hyvin surulliselta, melkein kyynelet tulivat silmään!\nOli mukava kuulla Orlando di Lasson Duot 14, viululle ja sellolle, sekä 21 sellolle ja fagotille, joista nämä jälkimmäiset soivat yhdessä jotenkin haikeasti. Heinrich Isaacin ” La, mi, la, sol” sai mielessäni jälleen lapset tanssimaan ja taputtamaan kätösiään\nTämän kappaleen jälkeen esiteltiin soittimet, ja ihanaa – luvattiin, että konsertin jälkeen niihin saa tulla lähemmin tutustumaan!\nSeuraavaa kappaletta Ludvig Senflin ”Lust hab ich ghabt zuer Musica” odotin kovasti, kun huonolla saksallani käänsin sen mielessäni ”ilon olen löytänyt musiikin kautta”. Odotustani se ei ihan täyttänyt, se ei ollutkaan niin iloinen, paremminkin harras.\nMutta Cipriano de Roren ”Ancor che col partire” oli täydellinen.\nJulia Tammisen rauhallinen, matalahko lauluääni soi niin kauniisti yhteen vanhojen soitinten kanssa, että sitä on vaikea kuvailla.\nRiccardo Rognonin ”Ancor che col partire” päästi sitten viulun valloilleen. Tässä vaiheessa toivoin, ettei konsertti loppuisi ollenkaan!\nLapsesta asti olen tykännyt cembalosta, sen hiukan säröisestä soinnista, mutta nyt ensi kerran sain kuulla sitä livenä, nähdä sormien tanssivan koskettimilla. Nuoruudessani oli sanonta ”cembalot seis!”, mutta nyt olisin kuunnellut useampaan kertaan Heinrich Scheidemannin ” Galliarda et Variatio ex d”:n.\nMelkein viimeiseksi kuultiin Johann Hermann Scheinin musiikkia, haikein mielin, jotta ei kai tämä vielä lopu. Ja kyllä, kyllä saattiin vielä takaisin se laahaava sello ja riemukkat huilut, viulut ja se cembalo, kiitos!\nKuulijat halusivat tietää, kuinka tällainen uskonpuhdistuksen juhlavuoden konsertti Savitaipaleelle tiensä löysi. Kanttori Aino Juntunen kertoi, että Petri Arvo oli aikoinaan ottanut yhteyttä, ja nyt ajankohta oli sopiva – onneksi.\nOlen monesti harmitellut, että Savitaipaleelta Mäntyperälle on niin pitkä matka, että vain harvat jaksavat sen kulkea, mutta iän karttuessa olen alkanut ymmärtää, sillä itsellekin matka kirkolle alkaa olla ylivoimainen. Onneksi tällä kertaa jaksoin pinnistellä tätä konserttia kuulemaan.\nTässä vielä kuva viulistin nuottikirjasta – sormi menee suuhun jo katsellessa!


Sukututkijan loppuvuosi: Buldanin tehdas ja muuta opittua\nViime viikonloppuna sain Österholmia oikein mukavasti eteenpäin. Duuni on nyt siinä hämäävässä vaiheessa, jossa loppu häämöttää, mutta todellisuudessa on vielä paljon tarkistuksia ja viilauksia jäljellä, mahdollisesti jopa kuukausiksi.\nYksi tälläinen tarkistuksen paikka oli ruotsinkielisessä oikeuspöytäkirjan jäljennöksessä esiintynyt "s.k. Buldansfabriken", jonka olin kääntänyt "niin kutsutuksi Buldanin tehtaaksi". Buldan kun kuullosti sukunimeltä ja oli isolla kirjoitettukin. Ohitettuani sanan kymmeniä kertoja ryhdyin tarkistukseen ja tekstissäni lukee nyt "purjekangastehdas".\nJollen olisi nauranut, olisin itkenyt -osastoon kuuluu se, että viime viikolla tarkistin Carpelanin aatelismatrikkelin sivunumerot "ihan varmuuden vuoksi" ja huomasin ensimmäistä kertaa, että Fieandtin kohtaloon oli siinä lähdemerkintä... uups... Kyseinen kirja on ollut "käsissäni" tämän aiheen tutkimisen alusta alkaen eli viitisen vuotta. Satakunnan kansan artikkeli ei (onneksi?) tarjonnut uutta faktaa, mutta oli siinä sentään yksi uusi tarina. Ja pääsin ensimmäistä kertaa lähes sinuiksi modernin skannaavan mikrofilmin lukulaitteen kanssa. (Oheiset kuvat rosvoistani olivat SK:n jutun kuvituksena.)\nJos elämä antaisi myöden lähtisin nyt pariksi päiväksi Turkuun tarkistamaan hovioikeuden päätöksiä. Mutta kun en pääse niin täytyy tilailla Kansallisarkistossa toivorikkaasti senaatin oikeusosaston anomusakteja. Parhaimmillaan niissä on alempien oikeusasteiden pöytäkirjojen jäljennökset. Huonoimmillaan akti ei ole siellä missä pitäisi eikä sitä sitten saa ollenkaan nähtäväkseen.\nKäsikirjoitustiedoston sivumäärä (lopullisen kirjan muodossa) saavutti vihdoin satasen kun aloitin henkilöhakemiston väkertämisen. Flachseniukseen ja Kamariherraan se jäi tekemättä. Mutta nyt huomasin, että OpenOffice tarjoaa mahdollisuuden indeksoida "kaikki samankaltaiset tekstit" kerralla. Tässä käsikirjoituksessa se toimii erinomaisesti, sillä Lindholmin perhettä lukuunottamatta useimmilla henkilöillä on eri sukunimet. Ja hakemistoa aloittaessa jouduin toteamaan, että monelta tekstin nimismieheltä, silta- ja jahtivoudilta puuttuvat etunimet kokonaan. Vähän viimeistelyä siis jäljellä...


Hyötyä ja iloa harjoituspäiväkirjasta - PDF\nHyötyä ja iloa harjoituspäiväkirjasta\nDownload "Hyötyä ja iloa harjoituspäiväkirjasta"\n1 Teksti: Marianne Roivas Hyötyä ja iloa Kuvat: Marianne Roivas ja Jutta Koivula harjoituspäiväkirjasta Tallivihko tallettaa tärkeiden hoitotoimien ajankohdat, jotka muuten voisivat unohtua. Se on myös näppärä viestintäväline, jos hevosella on monta ratsastajaa. Vähällä vaivalla tallivihkosta kuoriutuu lisäksi tehokas harjoituspäiväkirja. 22 Ratsastus 2/09\n2 Kuusi ranskalaista viivaa Minna Leppälän oma varhaisin tallipäiväkirja oli hoitohevoseen liittyvä ruutuvihko, joka kattoi kaikenlaisia asioita maan ja taivaan väliltä. Ahkera hevosenomistaja on saanut kahdeksassa vuodessa aikaiseksi tällaisen kirjasarjan. Taulukossa näkyvät värikoodit eri liikuntamuodoille, sisäsivuille on kirjattu tarkemmat kommentit. utoista on perinteisesti pidetty huoltokirjaa, ja sellaisen olemassaolo on tapana mainita positiivisena asiana autojen myynti-ilmoituksissa. Hevosten kohdalla ei sentään puhuta huoltokirjoista, mutta hoitotoimien kirjaaminen ylös on osa hyvää hevosenpitoa. Harva ratsu elää elämäänsä ilman, että siitä jää kirjallisia jälkiä, ja joidenkin hevosten omistajat tuottavat kokonaisen kirjasarjan. Vaikka kirjailijanura ei houkuttelisi, on mielekästä kirjata ylös ainakin keskeiset perushoidolliset rutiinit, kuten kengitykset tai vuolut, raspaukset ja rokotukset. Lisäksi hyvä on kirjata muistiin esimerkiksi laidunjaksot ja muut ruokinnan muutokset, veriarvot ja lääkinnälliset toimenpiteet. Päivyri auttaa havaitsemaan asioiden välisiä yhteyksiä ja muutosten pitkäaikaisia vaikutuksia. - Päiväkirja, joka kuvaa hevosen vointia, lihaskuntoa ja esimerkiksi erilaisia jäykkyyksiä, auttaa näkemään asioiden syklisyyttä, Peuramaan ratsastuskeskuksen pitäjä, valmentaja ja kenttäratsastaja Minna Leppälä kuvaa. Ratsastuskoululaisenakin oli mielekästä pitää ratsastuspäiväkirjaa. Oman hevosen kanssa jatkoin samaa tyyliä. Minulla on yhä jäljellä paljon vihkoja, joissa kerron, mitä hevoseni söi ja miten kovaa mentiin maastossa, Leppälä hymyilee. Kisaamisen myötä siirryin tekemään merkinnät kalenteriin, jossa on sivuja niin, että näkee kerralla koko kuukauden kisoineen, rataesteharjoituksineen ja valmennuksineen. Vuositasolla kalenterista on helppo hahmottaa väli- ja päätavoitteet. Kalenteri on hyvä muoto päiväkirjalle tilanteessa, jossa hevosia on enemmän ratsastettavana ja on vähemmän aikaa tehdä merkintöjä. Kalenteri on myös aina mukana. Yksinkertaisimmillaan harjoituspäiväkirja voisi kertoa, kävikö hevonen maastossa vai mentiinkö sillä esteitä vai koulua. Harjoitusten kirjaaminen muistiin on kuitenkin mielekästä. Kalenterissa pitää olla sen verran tilaa, että siihen mahtuu merkintöjä. Sanon valmennettavilleni, että päivyriin pitää mahtua päivän kohdalle kuusi ranskalaista viivaa, joiden kohdalla kerrotaan, mitä tehtiin, mikä oli harjoituksen idea, mihin sillä päästiin ja mitä pitää vielä treenata, Leppälä korostaa. Rataesteharjoitukset piirretään kalenteriin ja kuvataan niiden tarkoitus. Ratsastajan siis pitää oikeasti kysyä valmentajalta, montako metriä mikäkin väli oli. Koulutreeneissä on sama tilanne. Kouluvalmennuksessa tulisi olla selkeät harjoitteet, joista edellinen vie seuraavaan ja niin edelleen. Myös tämä kuvataan ranskalaisin viivoin kalenteriin. Pyydän joskus valmennettaviltani päivyreitä nähtäväkseni. En lue niitä mitenkään tarkastusmielessä, mutta kuitenkin nähdäkseni tilanteen. Ratsastajille sanoisin, että jokaisen kannattaa pitää harjoituspäiväkirjaa! Se on nopeaa, helppoa ja tehokasta. Ei kuitenkaan kannata asettaa itselleen liian kovia vaatimuksia. Pitää tehdä merkintöjä sillä tarkkuudella kuin ehtii. Päiväkirjaan oppiikin pian tekemään merkintöjä, jotka ovat napakoita mutta paljonpuhuvia. Muille valmentajille puolestaan sanoisin, että pyytäkää harjoituspäiväkirjoja nähtäväksi se myös osoittaa, että välitätte valmennettavistanne, Leppälä kehottaa. Ratsastus 2/09 23\n3 - Päiväkirja paljastaa, jos esimerkiksi karvan kiillottomuus ja hevosen happamuus toistuvat vuoden tai vaikkapa muutaman kuukauden välein. Päiväkirja auttaa oppimaan hevosesta lisää, esimerkiksi että hevosen yskä voi ilmentyä tietyllä säällä. Kaikkia asioita ei välttämättä muistaisi ja havaitsisi, jos niitä ei laittaisi ylös. Valmennussuunnitelmaan apua Harjoittelupäiväkirjan luonteva partneri on valmennussuunnitelma. - Aluevalmennettavani tekevät helmikuun puoliväliin mennessä kilpailusuunnitelman. Henkilökohtaiset valmennettavani lähettävät tekstiviestinä joka sunnuntai viikko-ohjelmansa minulle kertoakseen, milloin on valmennus ja mitä he tekevät muina päivinä. Tämä ohjaa ratsastajaa miettimään itse asioita, Minna Leppälä kuvaa. Jotkut ovat suunnitelmallisia luonnostaan, kun taas jotkut muuttelevat asioita matkan varrella paljon. Se on pitkälti persoonakysymys, suunnitelmallisuuteen pitää kasvaa. - Kun valmentaja osallistuu valmennus- ja kisasuunnitelman tekoon, hänen täytyy tietysti tarkkaan tietää ratsukon taso. Kysymys on pitkälti valmentajan ja ratsastajan vuorovaikutuksen luonteesta ja valmennuksen tiiviydestä. Jos valmennus on kovin harvaa, valmentajalla ei valitettavasti välttämättä ole asiaan mielenkiintoa. Mielestäni valmentaja voisi kuitenkin hyvin ottaa puheeksi kirjallisen suunnitelman laatimisen, kun ratsastajalta alkaa tulla viestejä, että mitä hevosen kanssa nyt kannattaisi tehdä. Toisaalta suunnitelman tekemistä kannattaa ehdottaa, koska ratsastajat eivät sitä välttämättä itse osaa ehdottaa. Ratsastukseen liittyvät analyyttisyys ja keskustelu, vaikka moni onkin uransa aikana kuullut kuolemattoman lausahduksen: Ole hiljaa ja ratsasta! - Minulla on kuulemma sellainen maine, että minulle pitää vastata, jos valmennustunnilla kysyn ratsastajilta jotain, Leppälä hymyilee. - Keskustelu on tärkeää. Ei riitä, että ratsastaja sanoo hevosen olevan tuntuvan ihan kivalta. Tärkeää on myös keskustella siitä, miten ratsastaja on jonkin ohjeen ymmärtänyt. Kaikki henkilökohtaiset valmennettavani pitävät harjoituspäiväkirjaa, johon he merkitsevät treenien kulut ja esimerkiksi mahdolliset kotitehtävät, Minna Leppälä kertoo. Päiväkirja tilanteen mukaan Saara Paronen on 14-vuotiaan ruuna Last Matadorin omistaja. Ensimmäisellä hevosellaan Saara kilpaili aluetason esteitä, Masan kanssa tavoitteena on saada opetusmestarin osaaminen ja kapasiteetti käyttöön sekä esteillä että koulussa, kuten Saara muotoilee. Toimiva päiväkirjasysteemi on löytynyt kokemuksen kautta. - Pidin jo lapsena ratsastuskoulussa päiviksiä, mutta minulla ei ollut kovin selkeää käsitystä, millä laajuudella ja mistä aiheesta kannattaisi kirjoittaa. Se ei ollutkaan kovin menestyksekästä, leireillä aloitin maanantaina ja tiistaina jo jätin kirjoittamisen sikseen, Paronen kuvaa. - Ensimmäisen hevoseni kanssa oli vielä hieman samaa epäselvyyttä. Päiväkirja sisälsi erilaisia havaintoja hevosen voinnista ja toimi viestintävälineenä vuokraajien kanssa. Välillä oli pitkiä ja välillä lyhyitä merkintöjä, kiireessä ne jäivät ja joskus taas kuvasin yksityiskohtaisesti hevosten hoitoa, miten rapsutin rupia turvasta tai öljysin satulaa, Paronen hymyilee. - Muutos tuli, kun näin lyhyesti, millaisia olivat estevalmentajani merkinnät omista hevosistaan. Tajusin, millainen sopiva päiväkirja voisi olla. Kun ei ole aikaa kirjoittaa järjestelmällisesti kaikkea kaikesta, pitää kiteyttää ja tehdä valintoja. Uuden hevosen myötä Saara Paronen aloittikin uuden harjoituspäiväkirjan, jonka ensimmäinen merkintä on: Masa haettiin. - Päiväkirja on A4-kokoinen ruutuvihko. Yhdelle aukeamalle mahtuu yksi kuukausi. Ideana on kertoa lyhenteitä käyttäen yhdellä tai kahdella rivillä oikeanpuoleisella sivulla, mitä liikutuksessa tehtiin ja mikä oli pääpointti. Vasemmalla sivulla samalla kohdalla puolestaan kuvataan mahdolliset terveydenhoitotoimet, isot haavat ja niin edelleen. Toki kengitykset ja madotukset ovat omassa käsikalenterissanikin, mutta siellä ovat myös lasteni soittotunnit ja kaikki muu elämä. Ja kun päivyri on tallilla, myös tallinpitäjä ja hoitaja voivat tarpeen tullen tarkastaa tilanteen. - Harjoitusosuudesta näkee helposti harjoitteiden toistot ja frekvenssin. Kiteytys riville parille kertoo oleellisen, ja siihen minulla työssä käyvänä perheenäitinä on aikaa. Kilparatsastaja hyötyy paljon siitä, että pitää kunnollista päiväkirjaa hevosensa valmennuksesta, kertoo Minna Leppälä, joka tässä on maastoradalla Rossi Puh -ratsullaan. 24 Ratsastus 2/09\n4 Luonnollinen E-vitamiini hevoselle Koulutunti, suoristamista. Oikea laukkakin suoristui, kun saatiin tarpeeksi monta kierrosta rullata peiliä kohti. Näin Saara Paronen on tiivistänyt haastattelupäivän ohjelman. Varmista hyvä startti varsovalle tammalle, pikkuvarsalle ja kilpahevoselle Muiden elämän realiteettien vuoksi Saara Parosella ei ole tiukkaa valmennussuunnitelmaa vuodelle. Se säästää pettymyksiltä. Maneesiin pääsee joskus vain ruuhka-aikana, jolloin ei voi mennä puomeja vaikka olisi niin suunnitellut, eikä ulkona välttämättä ole lunta suunniteltuun hankikahluuseen. Sen sijaan Parosella on tarkka viikkotasoinen suunnitelma, jossa este- ja kouluvalmennus lomittuvat itsenäiseen työskentelyyn ja palautuspäiviin. Ei ole olemassa yhtä oikeaa tapaa pitää harjoituspäiväkirjaa. Tiivis tapa sopii kiireiselle, joku toinen taas voi hyötyä perusteellisesta tekstistä, jossa tekniikka- ja kuntoharjoittelun ohella kirjatuksi tulevat ratsastajan mielialat ja muun elämän sujuminen. Hyvän harjoituspäiväkirjan ydin on, mitä onnistumisesta tai epäonnistumisesta voi oppia ja miten sitä voi soveltaa jatkossa. - Tom Gordin sanoi joskus luennolla, että ratsastajalla pitää olla systeemi huonokin systeemi on parempi kuin ei mitään. Päiväkirja auttaa näkemään eri treenikertojen vaikutuksen toisiinsa. Näkee, miten aiempi vaikuttaa nykyiseen eli miten esimerkiksi alkuviikon harjoitukset pyörivät mukana vielä loppuviikolla hyppytunnilla, Saara Paronen summaa. - Toisaalta päiväkirja oikaisee, jos itsellä on vinoutuneita käsityksiä siitä, mitä hevosen kanssa todella on tullut tehtyä. u NATUR-E sisältää luonnollista E-vitamiinia, joka on biologisesti 2-4 kertaa tehokkaampaa kuin synteettinen E-vitamiini. E-vitamiini vaikuttaa mm. lihaksiston kehittymiseen ja sairauksien vastustuskykyyn. E-vitamiinilisäys on tarpeen sisäruokintakaudella kantaville tammoille, pikkuvarsoille ja urheiluhevosille. Erityisen tärkeää E-vitamiini on varsan vastustuskyvyn vahvistamiseksi. Pieni kerta-annos annostellaan rehun joukkoon tai suoraan suuhun pakkaukseen kuuluvalla ruiskulla. Annosteluohjeet pakkauksessa. Pakkaus 300 ml, 500 IU d-alfa-tokoferolia/ml. Eläinlääkäreiltä, apteekista, hyvinvarustetuista hevostarvikeliikkeistä. Tutustu tuotteisiimme hevosille: millilitrassa 10 tuoreen ruohokilon E-vitamiinit!\n5 1. Teksti ja kuvat: Jutta Koivula Englantilaiskengittäjä muutti Suomeen Joey kengittää hollantilaisin opein Savu nousee, kun Joey Seaby kengittää hevosia. Hän kuumasovittaa kaikki kengät, koska hänen mielestään näin tulee parempaa jälkeä. - Kenkä tulee sovittaa jalkaan ja kavioon sopivaksi, ei toisinpäin. Joeyn autossa kulkee uuni, jossa kengät lämmitetään kuumiksi. Englantilainen Joey kouluttautui kengittäjäksi Hollannissa. Koulutus kesti kolme vuotta ja siinä lähdettiin aivan perusteista asti. Koulun käynyt kengittäjä pystyy raudanpätkästä itse muotoilemaan hevosen jalkaan sopivan kengän ja hoitamaan myös kaikenlaiset erikoiskengitykset. - Hollannissa ja Belgiassa kengittäjien ammattitaito on kova. Koulutus on järjestelmällistä ja tasokasta, Joey sanoo. - Koulun jälkeen olin kengittäjän apulaisena muun muassa Global Champions Tour -sarjan kilpailuissa eri puolilla Eurooppaa, esimerkiksi Monacossa ja Hollannin Valkenswaardissa. Kilpahevoset toivat Suomeen Joey on muutenkin melkoinen maailmankansalainen. 28-vuotiaan englantilaismiehen vanhemmat asuvat Hollannissa ja muu suku Englannissa. Mies itse on ehtinyt asua Espanjassakin. Viime kesänä hän tuli ensimmäisen kerran Suomeen. - Tapasin Kontion perheen Belgiassa, kun kengitin heidän hevosiaan. He pyysivät minut Suomeen ja lupasivat järjestää viikoksi töitä. - Ajoin sitten yksinäni kaksi päivää Suomeen, hän muistelee nauraen. - Töitä oli tosiaan viideksi päiväksi ja kun hevoset oli kengitetty, hevosenomistajat kysyivät, tulisinko kuuden viikon päästä uudestaan. Minähän lupasin. - Kun ajoin toista kertaa tänne, aloin miettiä, että eihän tässä edestakaisin matkustamisessa ole mitään järkeä. Voisin siis yhtä hyvin kokeilla asumista ja työntekoa Suomessa. Aluksi yksinäistä Joey päätti asettua aloilleen ja tällä hetkellä hän asuu Hämeessä. Asiakkaita on löytynyt aina Poris- 1. Joey Seaby on Hollannissa koulutettu englantilainen kengittäjä. Hän viihtyy hyvin Suomessa Joeyn autossa kulkevat mukana kaikki kuumasovituksessa tarvittavat työvälineet ja tietysti myös sammutuskalusto. 3. Kuumasovitus on hurjan näköistä, mutta Joeyn mielestä ehdoton työmenetelmä. 26 Ratsastus 2/09\n6 3. ta Imatralle asti, joten ajamista on ohjelmassa turhankin paljon. - Yritän löytää asiakaspiirin vähän lähempää ja haaveissa olisi muutto pohjoiselle Uudellemaalle. Täällä on niin paljon rauhallista maaseutua, hän ihastelee. - Olen aina halunnut asua maalla ja tuntuu siltä, että Suomessa haaveen voisi toteuttaa. Joey myöntää, että alkuajat Suomessa olivat yksinäisiä. - Oli melkoinen kulttuurishokki tulla yksin tänne. Onneksi olen kuitenkin vähitellen tutustunut uusiin ihmisiin ja löytänyt ystäviä. - Aluksi asiakkaita oli melko vähän, mutta se ongelma on korjaantunut. Asiakaspiiri on laajentunut vähitellen ja nyt töitä alkaa olla jo tarpeeksi. - Minua kiinnostavat varsinkin kilpahevoset ja erikoiskengitykset, Joey kertoo. Kengitys on asiakaspalvelua Joey painottaa asiakaspalvelun merkitystä kengittämisessä. - Uskon siihen, että tyytyväinen asiakas pysyy asiakkaana. - Mielestäni kengittäjän työssä asiakaspalvelu on tärkeää ja siihen kuuluvat täsmällisyys ja työn laatu. Välillä tulee ajettua turhankin kovaa, kun yritän aina olla paikalla täsmälleen silloin kun olen luvannut tulla, hän nauraa. Eroaako suomalainen kengitystapa keskieurooppalaisesta? - Joskus teen varmasti erilaisia ratkaisuja, Joey sanoo diplomaattisesti. - Tilsakumit olivat minulle uutta, muuten kengitys on periaatteessa samanlaista kaikkialla. u Ratsastus 2/09 27\n7 Eläinlääkäri Laura Muilu on huomannut rivin lisääntyneen märkien kelien takia. 2. Näyttävien tupsujalkojen kuivana pitäminen on haastava homma. 3. Kengittäjä Sören Holmille etelän oikukas talvi tuo ylimääräistä työtä. 4. Jäisessä tarhassa hevosille tulee helposti revähdyksiä. 5. Teräväksi jäätynyt kura hankaa ihon rikki. Ilmastonmuutos toi mutatarhat Teksti ja kuvat: Riitta Jalonen Etelä-Suomeen Kaikkialle tunkeutuva rapa ja kura vievät hermot etelän hevosenomistajilta ja tallinpitäjiltä. Hevosten, varusteiden ja talliympäristön ruokkoaminen kuravellistä teettää rutkasti lisää töitä kaikille. Muta tuo mukanaan myös terveyshaittoja. 28 Ratsastus 2/09\n8 Yksi yleisimmistä mutatarhojen aiheuttamista ongelmista on rivi eli vuohisrohtuma. - Rivi on hevosen vuohiskuoppaan ilmestyvää rupea, jonka alla iho punoittaa ja aristaa. Joskus näitä rupia voi ilmestyä sääreenkin. Mahdollinen ihovaurio, märkä muta ja pitkä karva altistavat hevosen riville. Etenkin komeat vuohiskarvat ja näyttävät tupsujalat saattavat olla haastavia rivin hoidossa, eläinlääkäri Laura Muilu kertoo. - Vähäinen rivi ei ole kovin haitallista, ja sitä on suhteellisen helppo hoitaa suihkuttamalla jalat puhtaiksi mudasta ja pesemällä ne desinfioivalla shampoolla. Tämän jälkeen jalat kuivataan ja ruvet pehmitetään antiseptisellä voiteella. Joskus pehmittelyä voivat edistää pumpuli, patja ja lämpöpinteli. Parasta rivin ennaltaehkäisyä on puhdistaa ja kuivata jalat päivittäin. Jos hevosella on hyvä vastustuskyky, ehjä iho ja lyhyt karva, ei riviäkään helposti tule, vaikka hevonen seisoisikin mudassa, Laura huomauttaa. - Jos rivialueen iho rikkoontuu ja sen alle pääsee bakteereja, voi seurauksena olla antibiootteja vaativa tulehdus. Joskus rivi voi äi- Ihovaurio, märkä muta ja pitkä karva altistavat hevosen riville tyä niin pahaksi, että hevonen alkaa ontua jalkaansa. Hankalat haavat ja sädemätä Märässä oleskelevan hevosen pienetkin haavat voivat aiheuttaa koko jalan imusuonitulehduksen, koska haava ei pääse normaalisti kuivumaan. Ihovaurion bakteerit pääsevät lisääntymään ihanteellisen kosteissa oloissa, ellei hevosen vastustuskyky ole riittävä niiden torjumiseen. - Ihotulehdus edesauttaa imusuonitulehduksen kehittymistä, sillä jos iho on rikki, pääsevät bakteerit lisääntymään. Imusuonitulehduksessa jalka on paksu ja lämmin. Jotkut hevoset ovat herkempiä imusuonitulehdukselle kuin toiset. Hoitona siihen käytetään yleensä kylmäystä, kävelytystä, jalan hierontaa ja yön ajaksi tukea antavaa, muttei puristavaa käärettä kavion rajasta alkaen. Pahat imusuonitulehdukset voivat vaatia antibioottihoitoa. Taustalla oleva syy, esimerkiksi rivi, täytyy myös hoitaa, jotta jalka voi parantua kunnolla. Kroonistuneesta imusuonitulehduksesta hevosen jalka voi jäädä paksummaksi siihen jääneen arpikudoksen takia, Laura Muilu varoittaa. Jos bakteeri pääsee jostain syystä kavion pohjaan, kehittyy sinne tumma, pehmeä ja pahanhajuinen alue eli sädemätä. Seisoskelu mutatarhassa luo hyvät edellytykset sädemädän kehittymiselle. Kengittäjä pystyy auttamaan useimmissa tapauksissa. - Monesti auttaa, kun vuolen säteen hyvin auki. Tällä tavoin syvälle mennyt sädemätäalue saadaan tuulettumaan ja samalla infektoitunee- Stressiä? Haluttomuutta? Vatsaoireita? Fiberplex vaikuttaa nopeasti koko ruoansulatuselimistön hyvinvointiin. Se ehkäisee kroonisia ruoansulatushäiriöitä. Hevonen on rauhallisempi ja voi paremmin - ensiarvoisen tärkeää hevosille, joilla on stressiperäisiä ongelmia ruoansulatuselimistössä. Muista myös muihin vatsan hyvinvointiin tarkoitetut Eclipse-tuotteet: Rehabakt Nonlack, Karron Oil ja Pellavaöljy. Saatavana hyvinvarustetuista hevostarvikeliikkeistä " Hevosten kunto ja tulokset puhukoon puolestaan. Me luotamme ECLIPSE- tuotteisiin, luota sinäkin." Kilparatsastajat Sanna Backlund, Johanna Hurme, Minna Kemppainen, Kimmo Sulkala ja Joonas Vaahtera Laatua ja osaamista hevosesi hyväksi Rääkänkatu 9, Hyvinkää puh Ratsastus 2/09 29\n9 ovat alttiimpia venähdyksille ja revähdyksille, jolloin jännevammoja tulee paljon helpommin. Toki pehmeässä mudassakin riehuvan hevosen jänteet ja lihakset ovat vaarassa, jos se liukastuu, Laura Muilu kertoo. Koppuraisessa tarhassa hevonen astuu herkemmin kannoilleen, jolloin se voi saada hokinpolkemia ja eriasteisia haavoja. Teräväksi jäätyneet mutakasat repivät rikki ihoa, ja toistuvasti jäätä vasten hankautuva haava parantuu hitaasti. Myös kavioiden pohjat ovat koetuksella. - Etenkin kookkaammilla hevosilla on ollut ongelmia kavion pohjien kanssa, sillä jäisissä ja pinnaltaan epätasaisissa tarhoissa niiden on hankala liikkua ja ne arkovat pohjiaan. Minulla on ollut tänä talvena muutama sellainen tapaus, että hevonen on ollut lähes jalaton kovan ja epätasaisen tarhan pohjan takia, Sören Holm harmittelee. Alkava sädemätä ja osittain vaurioitunut säde. seen alueeseen voidaan laittaa bakteeria tappava aine. Säde voi olla kunnossa hyvällä tuurilla jo parin kengityskerran jälkeen. Omistajankin on oltava aktiivinen ja itse puhdistettava sädemätäalue syvältä vähintään kolme-neljä kertaa viikossa bakteereja tappavalla aineella. Koska sädemätä viihtyy kosteassa, on säde pidettävä puhtaana ja kuivana aina yön yli, sillä alueelle jäävä lika kehittää uuden bakteerin. Syvällä olevan mädän hoito on hankalaa, mutta yleensä kärsivällisyys, huolellisuus ja bakteereja tappavat aineet kuivuttavat mätäalueen ennemmin tai myöhemmin, ja huono osa kasvaa ulos pikkuhiljaa, kengittäjä Sören Holm selvittää. Mutatarhassa hevoset liikkuvat vain vähän. Jotkut hevoset jähmettyvät mutaan kokonaan, eivätkä suostu liikkumaan kuin heinäkasalle. Kengittäjäkin saa oman osansa mutarumbasta, kun hevosten kengät liisteröityvät tiukasti kuraan ja jäävät sinne. Puhtaaksi vuoltu säde. - Etenkin tilsakumilliset kengät irtoavat herkästi. Jatkuva seisominen mudassa haurastuttaa myös kaviota, Sören huomauttaa. Mutatarhojen perusteellinen puhdistaminen on hankalaa, mikä puolestaan luo hyvän elinympäristön madoille ja loisille. Jos heinät joudutaan laittamaan suoraan maahan, saattaa osa mudasta, loisista ja hiekasta mennä hevosen vatsaan. Ruokailualustan käyttö ehkäisee tämän ongelman. Jäätynyt mutatarha on vaarallinen! Etelä-Suomen lumettomat talvet tarjoavat sateen ja mutavellin lisäksi välillä myös kipakoita pakkasia. Sekä eläinlääkäri että kengittäjä pitävät jäätynyttä ja koppuraista mutatarhaa huomattavasti hankalampana hevoselle kuin pehmeänä vellovaa kuraa. - Jäisessä ja epätasaisessa tarhassa hevoset Mikä neuvoksi? Millainen tarhan sitten tulisi olla? Hyvä hiekkatarha perustetaan samalla tavoin kuin kenttä. Talliyrittäjälle tämä on valtava kustannuserä, tarhoja kun saattaa olla lukuisia. Jotkut tallit ovat ratkaisseet ongelman perustamalla osaan tarhaa kuivan, suodatinkankaalla, soralla ja hiekalla päällystetyn saarekkeen, jolloin hevonen voi halutessaan oleskella kuivalla ja tasaisella pinnalla. Osa hevosyrittäjistä kippaa lastin haketta tai olkea pahimpiin paikkoihin pikaratkaisuksi, mutta näistä on vain lyhyt ilo, sillä kura imee sisuksiinsa kaikenlaiset pikakuivikkeet hyvinkin nopeasti. Oikotietä ei ole, vaan kestäväpohjaisen hiekkatarhan perustaminen vie rahaa ja aikaa. Mutatarhoillakin on puolustajansa. Joidenkin mielestä hevoset rakastavat mudassa piehtaroimista. Toiset taas vertaavat hevosia villihevosiin, joita ei luonnossakaan paapota loimilla, ruoka-alustoilla ja hiekkatarhoilla, ja ne pärjäävät silti mainiosti äärimmäisissäkin oloissa. EU:n takia ovat säädökset ja viranomaismääräykset tiukentuneet Suomessakin, ja vähitellen kaikkien tallien on ajanmukaistettava tilat ja tarhat näiden ohjeiden mukaisesti. u Uusi kuvasto ilmestyy maaliskuussa Edulliset talli ja aitaustarvikkeet Börjes Tingsryd KotimäkiFinland Palmuntie 57, Littoinen Puh Fax Sähköposti: Maneesin teräs rungot suoraan konepajalta. Myös perustukset, katot ja seinät. Asennuspalvelu Ratsastus 2/09\n10 Teksti ja kuvat: Johanna Viitanen Tarha kuntoon! Lanta-mutaliejussa tarpovat hevoset eivät nosta kenenkään mielialaa. Tarharemontti nielaisee ison rahatukon, mutta hyvin perustettu tarha pysyy kuivana vuosia. Vahva kantava kerros pitää tarhan kuivana ja napakkana kesät talvet. Telakaivuri on kuorinut ruokamullan pois, ja tilalle on levitetty paksu kerros kalliomursketta. Lyhyet talvet ja jatkuvat sateet vaikeuttavat hevosenpitoa varsinkin Etelä-Suomessa. Tarhanpohjat vettyvät, ja hevoset seisovat jopa polviin asti lannansekaisessa mudassa. Riviä, kurarupea ja kavioongelmia aiheuttavat mikrobit juhlivat, eivätkä hevoset halua liikkua liukkailla pohjilla. - Hyvin perustettuun tarhaan täytyy ehkä säästää rahaa parikin vuotta, mutta kunnolla tehty runko kestää vuosikymmenen, toteaa loppilainen kuljetus- ja maanrakennusyrittäjä Marko Lehtonen. Lehtosen kuorma-auto on pyörähtänyt viime vuonna monen hämäläistallin pihassa murske- tai hiekkalasteineen. Kahden sukupolven perheyritys toimittaa raidesepeliä rautateille, rakentaa metsäautoteitä, huoltaa hiekkateitä ja perustaa vuosi vuodelta enemmän hevostarhoja ja ratsastuskenttiä. Ratsastus 2/09 31\n11 Tuonne tarhaa kallistettiin, ja salaoja johtaa vedet alarinteeseen, kertoo Ulla Kuronen. Pohjoisruotsinhevonen Eleganten pysyy kuivin jaloin kesät talvet. 2. Jatkuva mudassa seisoskeleminen ei tee hevoselle hyvää. 3. Hevostarhojen pohjat tulee uusia aika ajoin. Kentän ja kunnon tarhan pohjatyöt eivät juuri eroa toisistaan. Aluksi kuoritaan ruokamultakerros tai liejuuntunut pintamaa lantoineen, kunnes kantava maakerros paljastuu. Maaperän koostumus vaihtelee paljon jopa samalla kylällä. Jossain kaivinkone raapii pinnasta vaaksan verran kariketta, kun toisessa paikassa multaa ja mutaa pitää kaivaa yli puoli metriä. Halvimmaksi tarhan perustaminen tulee kantavilla hiekkamailla. Ne routivat vain vähän, ja ruokamultakerros jää usein ohueksi. Kalleimmat tarhat tehdään laaksomaisille tai soistuneille savimaille, joiden kantava kerros voi piillä kymmenenkin metrin syvyydessä. Savi- ja silttimaat myös routivat voimakkaasti ja liikuttelevat salaojaputkia. - Hiekkamaa päästää veden lävitseen hyvin, ja se myös kantaa koneita. Savimailla saatamme joutua tekemään paksut kantavat kerrokset, ennen kuin tarhaan pystyy ylipäätään ajamaan kuorma-autolla, Marko Lehtonen toteaa. - Perustamiseen vaikuttaa jo se, sijaitseeko tarha mäellä vai notkelmassa, eli kuivuuko se luonnostaan vai kerääkö vettä. Esimerkkinä Lehtonen mainitsee asiakkaan- 32 Ratsastus 2/09\n12 sa ison ratsastuskentän, joka rakennettiin hiesusavimaalle. Kaivinkone kuori ruokamullat, ja pohjimmaiseksi upotettiin salaojaputkea, sepeliä ja suodatinkangasta. Niiden päälle Lehtonen ajoi kolmisenkymmentä senttiä kalliomursketta, jonka raekoko on 0 32 millimetriä. Se sai päälleen ohuen kerroksen 0 16-millistä kalliomursketta, ja pintaan kipattiin vielä parikymmentä senttiä hiekkaa. - Perustukset kantoivat niin hyvin, että kuorma-autosta jäi tuskin jälkiä, vaikka murskelasti painaa kymmeniä tonneja. Toisen asiakkaan tarha perustettiin samoin periaattein: alle kankaat ja salaoja, päälle millistä mursketta. Pinta päällystettiin hiekalla. - Kaatosateilla tarhassa ei kuulemma enää tarvitse edes saappaita. Seuraamme tiiviisti, miten se kestää käyttöä, koska rakennuspaikka oli harvinaisen märkä ja upottava. Rakennustapa muuttuu Tarharemontti ei sotke tallin arkea pitkään. Muutaman hevosen tarha syntyy kahdelta Lehtoselta parissa päivässä; isoon pihattotarhaan tai kenttään kuluu kolme tai neljä päivää. - Ison kentän pelkkä kaivuutyö voi kestää toista päivää. Toisaalta 40-metrisen tarhan perustaa nopeimmillaan päivässä, Marko Lehtonen kertoo. Tarhan perustukset kestävät vuosia, mutta pintaa täytyy tarpeen mukaan huoltaa tai uusia. Jo ympäristösäädökset kieltävät säilyttämästä lantaa tarhoissa. Tarhat pitää siivota usein tai pintakerros vaihtaa aika ajoin. 3. Nykytarhojen kantava kerros kestää vaikka talon Pintaa kuluttaa eroosio: sade, tuuli, hevosten kaviot ja siivous. Sade- tai sulamisvedet liikuttelevat varsinkin kaltevan tarhan pintahiekkaa. Lehtonen ehdottaa avuksi kivituhkaa eli hienojakoista kivijauhetta, jota syntyy murskaamojen sivutuotteena. - Kivituhka sitoo pintaa hyvin, joskin se myös kovettaa. Muuten veikkaan, että yksi tai kaksi nupillista lisähiekkaa tai -mursketta vuodessa riittää. Joku voi selvitä vähemmälläkin. Lehtosten viisi vuotta sitten perustama tarha toimii hyvin edelleen, vaikka sitä ei tehty aivan oppikirjan mukaan. Tilaaja ei halunnut pintamaata kuorittavan, vaan suodatinkangas levitettiin peltoon ja sai päälleen reilun murskekerroksen. - Siellä se oli edelleen, kun viime kesänä ajoin ohi, Lehtonen toteaa. Tarhanrakennus on muuttunut parissakymmenessä vuodessa paljon. Nykyinen rakennustapa muistuttaa jo sitä, minkä tien tai talon rakentaja kelpuuttaisi. Kukaan ei suostuisi rakentamaan vanhantyyppiselle tarhanpohjalle mitään pysyvää, mutta nykytarhojen kantava kerros kestää vaikka talon, jos pohja on perustettu oikein. - Tallinpitäjät ajattivat aikoinaan pehmeää hiekkaa suoraan peltoon, ilman kantavia rakenteita. Mekin ajoimme kolmella autolla luonnonhiekkaa kuopalta talleille, Lehtonen kertoo. Hiekkakasojen aika lienee ohi. Tarha vaatii kantavat perustukset, jos sitä aiotaan käyttää vuosikausia joka päivä tai jopa yötä päivää, kuten pihatoissa. Salaojia useimmat oppivat kysymään jo 90-luvulla, mutta kullanarvoiset avoojat unohtuvat monelta vieläkin. Ne keräävät sade- ja sulamisvedet tehokkaasti eikä salaojista ole iloa, jollei vettä johdeta niistä avoojiin tai alarinteeseen. - Avo-oja on helppo ja halpa, ja kaivinkone perkaa nopeasti auki umpeenkasvaneen tai sortuneen uoman. Kun kaivuri on muutenkin paikalla perustamassa tarhaa, kannattaa katsoa, voisiko jonnekin samalla kaivaa avo-ojan, Marko Lehtonen toteaa. Karmea mutavelli muuttui kuivaksi hiekkatarhaksi Hevoset ovat polkeneet Ulla Kurosen ja Pasi Kukkosen tarhoja Läyliäisissä yli kymmenen vuotta. Kuronen perheineen on pitänyt tallia niistä kahdeksan, ja tilalla majaili ratsuja jo edellisten asukkaiden aikana. Nyt tarhoja kuluttaa yhteensä 16 kaviota. - Viime keväänä tarha näytti suoraan sanottuna karmealta, Kuronen sanoo ja nauraa. - Hevoset kulkivat puoleen sääreen asti mudassa. Silloin kypsyi päätös tarharemontista. Kesällä tarha kuivahti siedettäväksi, ja syys-lokakuun parina kuivana päivänä se vihdoin kunnostettiin. Kaivinkone ja kuorma-autot hyörivät pihassa pari päivää. Ruokamulta, muta ja lanta saivat lähteä, ja tilalle kasattiin suodatinkankaat, salaojaputket, kantava kerros ja pintahiekat. Samalla tarhaa kallistettiin reilusti, niin että se viettää kohti takapäätyään. Vesi valuu ensin salaojaan ja siitä pellonreunan avo-ojiin. Kantavana kerroksena muhii kolmisenkymmentä senttiä kalliomursketta ja pinnassa liki yhtä paljon hiekkaa. Kunnostettu alue kattaa noin puolet isosta tarhasta, neliötä. - Nyt täällä pysyy kuivin jaloin jopa talon karvajalka, pohjoisruotsinhevonen Eki, Kuronen toteaa huojentuneena. Urakoija kaivoi samalla vaivalla tulevan tarhakatoksen pylväät syvälle maahan. Kenttä sai sähkötolpan valaistusta varten, ja tarhasta yli jäänyt murske pitää ovenedustan ja muut kuluvat kohdat kuivina. Suurin yllätys koitui salaojaputkista. - Luulimme niitä tosi kalliiksi, ja salaojat jäivät melkein laittamatta. Loppujen lopuksi putkiin meni jokunen kymppi! Ojia ei kannata jättää tekemättä, jos koneet ovat paikalla muutenkin. Kaikkiaan tarharemontti nieli muutaman tuhatlappusen. - Se on iso summa, varsinkin näin hoitovapaalla. Rahaa ei raaskisi käyttää, mutta johonkin se häviää joka tapauksessa. Eikö se silloin kannata käyttää johonkin järkevään? Nyt ihmettelen, miksi emme uusineet tarhaa jo vuosia sitten, Ulla Kuronen sanoo. - Totta kai isolla tallilla summa kasvaa moninkertaiseksi. Ehkä se kuitenkin näkyy asiakasvirrassa. Itse veisin hevosen mieluiten tallille, jonka tarhat pysyvät kuivina. Nykyisin tuntuu satavan niin paljon, että mudassa seisottaminen ei pitkällä aikavälillä taida olla enää vaihtoehto. u Ratsastus 2/09 33\n13 Hevoset messuilla hevoselämän koko kirjo Hevosalan harrastajien, kilpailijoiden, ammattilaisten ja aloittelevienkin yhteiset Hevoset messut Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksessa vastaavat yhä kasvavaan kysyntään esittelemällä messuyleisölle alan monipuoliset kasvot. Vikellys on yksi niistä ratsastuksen alalajeista, jotka esitellään messuilla. Kaikelle kansalle tarkoitetun Hevoset messutapahtuman tarjonnassa on muun muassa poniesteratsastuksen näytöskilpailu, hauskoja ja opetuksellisia näytöksiä, seminaareja sekä ratsastuslajien esittelyjä. Messut avaa opetusministeri Henna Virkkunen. Hevoset messut järjestää Tampereen Messut Oy. Hevoset messuilla hevosharrastus ja toiminta on voimakkaasti esillä muun muassa järjestöjen ja yhdistysten kautta. Yksi vahva alan tekijä, Suomen Ratsastajainliitto ry antaa tapahtumalle tärkeää sisältöä esimerkiksi näytösten ja koulutuksen myötä. - Ratsastusharrastus on tuplaantunut alle kymmenessä vuodessa, joten Hevoset-messuille on suuri tilaus. On myös tärkeää, että näin suuria hevosalan messuja järjestetään muuallakin kuin pääkaupunkiseudulla, sanoo Suomen Ratsastajainliiton pääsihteeri Fred Sundwall. - Lajin kasvussa on huomattavaa, että aikuisten määrä on kolminkertaistunut. Toinen suuri asia on se, että ratsastuksesta on tullut perhelaji; usein äidit ja tyttäret käyvät yhdessä ratsastamassa. Myös isien osuus on kasvanut. Vaikuttaisi silti siltä, että siinä missä miehet viettävät aikaansa jääkiekkokaukaloissa tai jalkapallokentillä, naiset löytävät vastaavan ystäväverkoston hevostalleilta. Etenkin tällaisena lamatunnelman aikana korostuu yhteisöllisyys, jota voi löytää hyvin esimerkiksi hevosharrastuksen parista. Monipuolinen messuohjelma Kolmipäiväisten Hevoset-messujen yksi kohokohdista on Suomen Ratsastajainliitto SRL:n järjestämä poniesteratsastuksen näytöskilpailu. Esittelyssä on myös lajin valmennus. - Poniesteratsastus on vaativa laji, jossa menestyminen niin Suomen huipputason kisoissa kuin kansainvälisissä kilpailuissa syntyy vain kovan harjoittelun kautta. Poniratsastajan yläikäraja on 16 vuotta, mikä tarkoittaa siis sitä, että valmennettavat ovat lapsia ja nuoria. Se tekee valmennuksesta myös kasvatuksellista eli kilpailemisen lisäksi mukana on muitakin arvoja kuten vastuunkantaminen eläimestä, sanoo ponien maajoukkuevalmentaja, näytöskilpailusta vastaava Teppo Hakala. Ratsastajien nuori ikä edellyttää valmentajalta vahvaa läsnäoloa, jotta perustaidot opitaan oikein heti uran alussa, ja näin kehitys voi jatkua siirryttäessä kilpailemaan vaativammalla tasolla ja myöhemmin kookkaammilla hevosilla. Poniratsastus on myös hauska perheurheilulaji, sillä missä lapset ovat, siellä ovat vanhemmatkin. Hevoset-messuilla käytävä poniesteratsastuksen näytöskilpailu kiinnostaa varmasti yleisöä ja antaa siihen osallistuville ratsukoille tärkeää kokemusta hevostapahtumista ja kilpakentistä, Hakala jatkaa. Lisäksi luvassa on muun muassa raviratsastusta, poniravit, muotinäytös, hevosen rakenneja askellajiesittelyjä, vikellystä sekä suomenhevosen, raviurheilun ja poniesteratsastuksen valmennuksen esittelyä. Oman värikkään lisänsä messuviikonvaihteelle antavat sekä hyväntuuliset että opettavaiset teemaesitykset. Hevosalan tuotteet ja trendit näkyvät messuilla Hevoset-messujen tarkoituksena on palvella kaikkia hevosista kiinnostuneita eli niin ratsastuksen aloittelijoita ja aktiivisesti kilpailevia kuin alan elinkeinoharjoittajiakin. Messujen peruspilarina ovat näytteilleasettajien osastot, joilla messuyleisö voi tutustua ajankohtaisiin virtauksiin. Tällainen alue on muun muassa TrendMarket. - TrendMarket-alueella on mukana joukko alan tuotteiden valmistajien edustajia, jotka tuovat messuille mukanaan kevään ja kesän 2009 tuote- ja mallistouutuuksia. Maaliskuussa kaikki uudet tuotteet eivät ole vielä jälleenmyyjäliikkeissä, joten messuilla kävijät pääsevät tutustumaan niihin etukäteen. TrendMarket-alueella voi helposti tutustua laajaan tarjontaan; näytillä on kaikkea alaan liittyvää aina saappaista ja hoitoaineista tarvikkeisiin asti, lupaa itsekin Trend- Market-alueelle osallistuva maahantuojan edustaja Anne Koskinen. u Ratsastajainliiton pääsihteeri Fred Sundwall pitää uutta messutapahtumaa tärkeänä koko lajille. Lisätiedot: 34 Ratsastus 2/09


AKT:n liittosihteeri kohukirjeestä: Siinä on väärää tietoa - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 20.03.2012 10:13\nAKT:n liittosihteeti Arto Sorvali kiistää väitteet siitä, että Hilkka Ahde olisi esiintynyt humalassa työtehtävissä.\nAuto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT:n liittosihteerin Arto Sorvalin mukaan tänään julkisuuteen vuotaneessa kohukirjeessä on väärää tietoa.\nAamun Iltalehti julkaisi AKT:n puheenjohtajan Timo Rädyn sihteerin Nesrin Canin välittämän viestin, joka on lähetetty liiton päättäjille. Viestissä toistetaan syytös, että AKT:n entinen viestintäpäällikkö Hilkka Ahde olisi ollut humalassa viime vuoden marraskuussa käydyissä tes-neuvotteluissa.Sorvali sanoi tänään MTV3 Uutisille, että pitäytyy aiemmissa kannanotoissaan. Sorvali kiisti maaliskuun alkupuolella väitteet siitä, että Ahde olisi ollut humalassa neuvotteluiden aikana.\n- Ei ole tämän asian tiimoilta tullut mitään uutta, Sorvali sanoi.Canin välittämässä viestissä mainitaan, että perjantaihin 25. marraskuuta neuvotteluita käytiin koko viikon ajan päättyen aina alkuiltaan.- Mikä siinä (kirjeessä) ei pidä paikkaansa myöskään, niin kokouksen kulusta nämä kellonajat. Siinä sanottiin, että neuvotteluita oli käyty koko viikon ajan lopettaen aina alkuiltaan. Ennen 25. päivää, niin 24. päivä esimerkiksi neuvottelut loppuivat minun kirjanpidon mukaan 00.22. Se ei minun mielestäni ole alkuiltaa, Sorvali kertoi MTV3:lle.(MTV3)\nIL: Salainen kirje syyttää: Ahteella viinipullo jalkojen välissä tes-neuvotteluissa\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö syntymäkaupungissaan Uusimmat uutisvideot


Rakennus sitten kaarikiinnitin\nPiirustuksen mittakaava 1: 0.5 1 2 3 4 5 6\nPutken halkaisija D\nHalkaisija nastat B\nKierreosan pituus H\nLaskeminen clamp rakentaminen\nB - Halkaisija nastat\nH - kierteitetyt osat pituus\nZ - Puhdistuma\nOsta rakentamisen kiinnikkeet eivät ole ongelma. Kaikissa tapauksissa on kiinnikkeet. Asennus putket pihdit, pihdit korjaus eri koko ja määränpää. Mutta joskus ei ehkä store Asetelman ja haluat tehdä kytkin puristin.\nPuristin koostuu vaarnoille pähkinät ja paine levy. Hiusneula taipuu halkaisija putki ja metalli kiinnike on valmis. Paine-levy ovat porattu kaksi reikää. Hän hiusneula laitetaan ja pesii putki puristin. Usein käytetään rakentamisessa aidat, joka on liitetty levy.


Pariisi – Site Title\nMaailman suosituin matkailukohde. Rakkauden pääkaupunki. Gastronomian kehto. Valojen kaupunki. Vallankumouksen alkukoti. Boheemielämän pesä.\nPariisi on tätä kaikkea – ja paljon muuta.\nVuosisatojen patinoima Pariisi on alati muuttuva sekoitus suurkaupungin sykettä, uusia tuulia, mahtavia monumentteja, trendipaikkoja ja kapinallisia kansanpaikkoja. Pariisi on Ranskan pääkaupunki, mutta se ei ole Ranska. Muualta tulevat ranskalaiset suhtautuvat siihen yhtä ihmetellen tai ihaillen kuin ulkomaalaiset. Pariisi on omaa luokkaansa. Ja kun sen hurmioon on kerran joutunut, sinne on pakko palata uudestaan ja uudestaan. Kysykää keneltä tahansa koukkuun jääneeltä: Pariisi on romanssi vailla loppua. Mitä paremmin sen tuntee, sitä rikkaammaksi se käy.\nRanskan pääkaupungista löytyy historiaa ja maailmankuuluja nähtävyyksiä, kuten Eiffel-torni, Sacré-Coeurin kirkko Montmartrella, Versailles’n linna ja Louvre. Mahtipontisten fasadien ja suurten bulevardien takaa paljastuu ihmisenkokoinen kaupunki, jossa eletään suloisissa kortteleissa, käydään toreilla ja juustokaupoissa ja tavataan tuttuja kahviloissa, puistolenkillä tai konsertissa.\nLue lisää: Kymmenen nähtävyyttä tunnissa\nJokaisella korttelilla on oma luonteensa, niin kuin jokaisella matkailijallakin. Siksi matkaa suunnitellessa kannattaa kiinnittää huomiota kaupunginosan valintaan.\n[su_slider source=”media: 6167,6165,6162,5283,6159,3865,30239,30240″ limit=”18″ link=”lightbox” width=”900″ height=”600″ autoplay=”0″ speed=”0″] [/su_slider]\nRavintola- ja kahvilakulttuuri on perustavanlaatuinen osa ranskalaiselämää, mikä näkyy katukuvassa. Pariisi on tunnettu ravintoloistaan, viinibaareistaan ja taiteilijakahviloistaan.\nKaupungin yöelämästä löytyy hohtoa ja shamppanjaa, heijastuksia belle époquen kabareetunnelmasta, hillitöntä yökerhomenoa ja paljon, paljon omintakeisia baareja ja konserttipaikkoja.\nMontmartre, Montparnasse, Belleville… Monen korttelin ilmapiiriä leimaa yhä siellä asuneet – tai asuvat- enemmän tai vähemmän hurjapäiset taiteentekijät. Pariisin välillä karvaassakin boheemielämässä on outoa lumoa, joka inspiroi erilaisia luovan työn tekijöitä ja taiteilijoita ympäri maailmaa. Kaupungin kulttuurianti on valtava, ja taidenautintoja löytyy joka makuun. Mutta Ranska tukeekin kulttuurityöntekijöitä, taiteilijoita, muusikoita yms. erityisellä intermittant-työttömyyskassalla.\nDesignia, kirjaharvinaisuuksia, lahjaideoita, parfyymejä, luksustuotteita, antiikkia ja huokeita löytöjä – mitä tahansa shoppailijan ostoslistalla onkin, se löytyy jostain päin Pariisia. Kaupungista löytyy pilvin pimein putiikkeja aina luksusliikkeistä kirpputoreihin ja suuriin tavarataloihin.\nMoni saapuu Pariisiin muodin takia. Suuren maailman muotiviikot järjestetään joka kevät ja syksy.\nKuinka kulkea metropolissa? No metrolla tietenkin. Pariisin ensimmäinen metrolinja avattiin vuonna 1900. Nykyään pysäkkejä on vähintään viidensadan metrin välein. Metron lisäksi kaupunkiin pääsee tutustumaan myös kaupunkipyörillä, busseilla, ratikoilla, Seine-jokea ja St Martin -kanaalia sahaavilla jokilaivoilla ja jopa tuk-tukin kyydissä.\nOmat jalat ovat parhaat kulkuneuvot, mikäli mielii heittäytyä virtaan ja ryhtyä harrastamaan nautinnollista maleskelun taidetta, jolle pariisilaisilla on sanakin: flaneeraus.\nLasten kanssa Pariisissa\nPariisissa viihtyvät myös lapset.\nLue lisää: Pariisi lasten kanssa.\nPariisista löytyy yöpymismahdollisuuksia joka kukkarolle luksushotelleista vaatimattomiin nuorisomajoihin.\nLue lisää: Löydä hotelli Pariisista.\n[su_slider source=”media: 4119,6158,6156,6140,3025,30240,30239″ limit=”18″ link=”lightbox” width=”900″ height=”600″ autoplay=”0″ speed=”0″] [/su_slider]\n6 thoughts on “Pariisi”\nHei! Miten Pariisissa näkyy turistille se, että on ollut terrori-iskuja? Onko fiilis turvattomampi? Onko paikkoja, joita pitää välttää?\nAnneli Airaksinen says:\nTurvatoimet (plan Vigipirate) ovat yhä kaikkein korkeimmalla tasolla ainakin huhtikuun puoliväliin asti. Tämä näkyy siinä, että turvatarkastuksia tehdään kaikkiin julkisiin laitoksiin, museoihin jne. ja aseistetut sotilaat vartioivat useampia paikkoja. Mutta heti kun aurinko paistaa terassit täyttyvät kuten tavallisesti.\nEi kuulosta pahalta, kumminkaan. Pitääkö pitää passia mukana, tms?\nYlipäänsä kaupungilla liikkuessa on parempi pitää mukana ainakin joku henkilöllisyystodistus… olipa turvatoimet päällä tai ei.\nJenni Pajunen says:\nHei Pariisin ystävät,\nKirjoitin juuri blogiini siitä, mitä Helsinki voisi oppia Pariisista. Lopussa myös muutama ranskalainen ravintolasuositus Helsingissä, jos Pariisin ikävä iskee eikä ole mahdollista lähteä sinne asti.


Dirlian F-pentue: Kennelissä hiljeni\nTänään koitti paluu normaaliin hiljaiseen arkeen, kun pentueen viimeinenkin haettiin omaan kotiinsa. Felicia nyk. Roosa muutti omaan kotiinsa Porvooseen. Neitiläinen jäi omistukseeni, ja onkin ihanaa että sijoituskoti sattui tällä kertaa löytymään näin läheltä. Fredihän muutti Klaukkalaan jo tiistaina, ja tunnetaan nykyään nimellä Sisu, Flora asustelee Lintuvaarassa Florana edelleen :). Kuten sanottua, suorastaan aavemaisen hiljaiselta tuntuu 2 kk jälkeen, ei enää räyhäkkäitä iltapaineja eikä topakkaa pienten tassujen töminää, mummelikoirien kuorsausta vain.\nOnneksi viimeisellekin tirriäiselle oli jo oma koti olemassa, kun täällä muutaman päivän muuta pidempään vietettiin, alkoi Hipulla ja pikkuneidillä olla oikein kivaa keskenään, ja iltaleikit ihan parasta a-luokkaa... Olisiko noita enää pidemmän päälle kohta hennonut erottaakaan 😂\nKuuluisat seisotuspotretit ovat vihdoin kaikki saatavilla, ja nettiyhteyskin pelaa uuden reitittimen myötä huimaa vauhtia. Nyt vaan tarvittaisi aikaa ja kestävyyttä ehtiä loputkin kuvat muokkaamaan. Huomenna on kiire pöivä, kutta yritäm ehtiä alkuviikosta vihdoin saamaan potretteja nettiin.\nLähettänyt Maarit Ruotsalainen klo 8.03\nKaikilla pennuilla on kodit\nReippaita pieniä muuttajia\nIllan rauhaa ja aamunkin\nReissailua ja rekkailua


Kuin kaksi vierasta - eroottinen novelli af Cupido – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nKuin kaksi vierasta - eroottinen novelli af Cupido\nKatsahdin vaimoani sivusilmällä. Hän oli hyvin kaunis ja hän näytti huomattavan nuorekkaalta 45-vuotiaaksi. Hänessä oli vielä jotakin nuorekasta, sillä hän tapasi pukea päälleen hyvin istuvia puseroita ja naisellisia mekkoja. Pastellivärit ja kukkakuosit olivat hänen juttunsa. Mutta seuraavaksi kohtaamiseksemme osasin odottaa täydellistä tyylinmuutosta. Niin me olimme sopineet.\nAluksi näin vain parin mustia kiiltonahkasaappaita alakerran portaiden yläpäässä. Mustat, korkeat saapikkaat, jotka oli koko pituudeltaan nyöritetty tiukaksi. Sitten esiin ilmestyivät keinuvat lanteet, joita verhosi tiukka, punainen silkkihame, joka hädin tuskin ulottui vesirajaan. Suuret rinnat uhkuivat kaula-aukolla – tämä ei ollut mikään nuori tyttö, vaan ehta nainen. Röyhkeä, mutta ah, niin seksikäs. Sydämeni jätti lyönnin väliin, kun näin hänen kasvonsa. Ei ollut ihme, että liittomme oli kestänyt viimeiset kaksikymmentä vuotta.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Kuin kaksi vierasta - eroottinen novelli' af Cupido i de 397 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 94.766 andre anmeldelser af bøger.


Pohjoismaisten lajien maailmancupit jatkuvat Norjassa - Suomen Hiihtoliitto\nEtusivu / Pohjoismaisten lajien maailmancupit jatkuvat Norjassa\nPohjoismaisten lajien maailmancupit jatkuvat Norjassa\nPohjoismaisten lajien kilpailukaudet jatkuvat tällä viikolla tiiviinä, kun kaikkien lajien osalta suunnataan kohti Norjaa ja seuraavia maailmancupin osakilpailuja.\nMaastohiihdon maailmancup jatkuu jo torstaina Drammenissa. Drammenin kilpailuohjelmassa on perinteisen hiihtotavan sprintit. Drammenin jälkeen maailmancup jatkuu Holmenkollenilla, jossa kilpaillaan perinteisen hiihtotavan 30 ja 50 kilometrin yhteislähtökilpailut.\nMäkihyppääjät jatkavat kilpailukauttaan Norjan Raw Air -kiertueen parissa. Kiertue käynnistyy Lillehammerista keskiviikkona. Myös kotimaassa kilpaillaan kansainvälisten kilpailujen parissa, kun Lahdessa järjestetään mäkihypyn ja yhdistetyn Continental Cupia.\nYhdistetyn maailmancup jatkuu Holmenkollenilla. Viikonlopun kilpailuohjelmassa on kaksi henkilökohtaista kilpailua ja Suomen joukkue lähtee Norjaan viiden urheilijan voimin. Continental Cupia kilpaillaan maailmancupin ohella Lahdessa kilpaillaan 5.-6. maaliskuuta.\nJasmi Joensuu, Anne Kyllönen, Jasmin Kähärä, Katri Lylynperä, Johanna Matintalo, Kerttu Niskanen\nVille Ahonen, Ristomatti Hakola, Lauri Mannila, Niilo Moilanen, Joni Mäki, Lauri Vuorinen\nOslo, Norja 5.-6.3.2022\nJasmi Joensuu, Anne Kyllönen, Johanna Matintalo, Kerttu Niskanen, Eveliina Piippo, Krista Pärmäkoski\nVille Ahonen, Ristomatti Hakola, Perttu Hyvärinen, Remi Lindholm, Iivo Niskanen, Markus Vuorela\nMäkihypyn maailmancup – Raw Air Tournament\nLillehammer, Norja 2.-3.3.2022\nOslo, Norja 4.-6.3.2022\nLahti, Suomi 5.-6.3.2022\nAndreas Alamommo, Kalle Heikkinen, Henri Kavilo, Eetu Meriläinen\nIlkka Herola, Eero Hirvonen, Arttu Mäkiaho, Otto Niittykoski, Rasmus Ähtävä\nValtteri Holopainen, Eeli Keränen, Eetu Pulju, Jesse Pääkkönen, Peter Räisänen\nJulkaistu kategoriassa Huippu-urheiluAvainsanat maastohiihto, mäkihyppy, yhdistetty


Fennica.Net: Siivous, kiinteistöhuolto, isännöinti: Hä-Ko\nSiivous, kiinteistöhuolto, isännöinti: Hä-Ko\nKaikki aakkosjärjestyksessä: Hä-Ko\nHattula Hämeenlinna Häme\nKotisiivoukset, Ulkosiivoukset, Ikkunanpesut, Asiointipalvelut, Toimistosiivoukset, Lattianvahaukset, Peruspesut, Porrassiivoukset, yms...\nTietoa teknisen jätehuollon laitteista ja hyödyistä.Sivustolla mm. tietoa jätepuristimista, paalaimista ja murskaimista. Tietoa jätehuollon tehostamisesta jätehuoltolaitteilla.\nKiinteistöhallinto Kurkihirsi Oy\nKiinteistöhallintopalveluja kaikille niitä tarvitseville tahoille, kuten asunto- ja kiinteistöyhtiöt, yritysten omistamat käyttöomaisuuskiinteistöt sekä yksityiset vuokranantajat. Palveluitamme ovat mm. hallinnollinen- ja tekninen isännöinti, huoltokirjat, kirjanpito- ja tilintarkastuspalvelut, verokonsultointi sekä vuokranvalvontapalvelut.\nKiinteistöpalvelu Mikko Pirinen Ky on yksityinen kiinteistönhuolto- ja siivouspalveluita Kotkan talousalueelle tuottava perheyritys, joka on erikoistunut ennakoimaan, ylläpitämään ja huolehtimaan kiinteistöjen asumis- ja toimintaviihtyvyydestä.\nKodin ateria- ja puhtaanapito\nSiivouspalvelu- kodin juhla ja ateriapalvelu- kodinhoito, kodin ylläpito ja perussiivous- kodin tekstiilihuolto- viherkasvien hoito- ikkunapesut- muutto ja remonttisiivoukset- konttorien ja pienyritysten siivous\nKommentti siivousta, siivooja, puhtaanapito, kodin hoito,\nKaarina Paimio Piikkiö Varsinais -Suomi


Suzuki Intruder M1800R 1 800 cm³ 2006 - Turku - Moottoripyörä - Nettimoto\nNyt olis astetta härskimpi vekotin myynnissä. Eikä toista samanlaista vastaan tule. Tehoa tässä on riittävästi ja ääntäkin lähtee varmasti tarpeeksi. Muutoksista voi kysellä puhelimessa kun en tähän viitti kaikkea raapustaa. ( 1-kilpinen eli mistään kolari pyörästä ei ole tehty) Pyörään juuri tehty iso huolto: Öljyt +suodatin Jarrulevyt eteen Etupumppujen öljyt ja stefat Keulan laakeri Etupyörän laakeri Etukumi Takakumi vaihdettu viime kesänä (280/35/18) Ainoa miinus pyörässä kaksi pientä kolhua tankissa kun pääsi maa pettämään jalan alta ja tanko painoi jäljet tankkiin. Vaihtoa voi johonkin hauskaan ehdottaa.\nNyt olis astetta härskimpi vekotin myynnissä. Eikä toista samanlaista vastaan tule.\nTehoa tässä on riittävästi ja ääntäkin lähtee varmasti tarpeeksi.\nMuutoksista voi kysellä puhelimessa kun en tähän viitti kaikkea raapustaa. ( 1-kilpinen eli mistään kolari pyörästä ei ole tehty)\nPyörään juuri tehty iso huolto:\nEtupumppujen öljyt ja stefat\nTakakumi vaihdettu viime kesänä (280/35/18)\nAinoa miinus pyörässä kaksi pientä kolhua tankissa kun pääsi maa pettämään jalan alta ja tanko painoi jäljet tankkiin.\nVaihtoa voi johonkin hauskaan ehdottaa. Piilota »\nNettimoto ID 2060069


NOTTE-YÖPÖYTÄ, KAAPPI 30, MASSIIVIKOIVU - oiVat.fi\nNOTTE-YÖPÖYTÄ, KAAPPI 30, MASSIIVIKOIVU\n€289,00 EUR - €329,00 EUR€327,00 EUR\nValitse tuotteen versio tai variantti Koivu lakattu / Oikea - €289,00 Koivu lakattu / Vasen - €289,00 Maalattu valkea - koivu luonnonvärisin jaloin / Oikea - €329,00 Maalattu valkea - koivu luonnonvärisin jaloin / Vasen - €329,00\nMaalattu valkea - koivu luonnonvärisin jaloin\nNOTTE YÖPÖYTÄ / KAAPPI\nMassiivikoivusta valmistettu Notte tuotesarja on ajaton, tyylikäs ja täynnä pieniä yksityiskohtia. Kodin tai palvelutalon käyttöön moderni, 60-luvun retrohenkinen, laadukas yöpöytä tai pieni apukaappi sopii useaan käyttötarkoitukseen. Tuotteessa on ovi ja siirrettävä välihylly.\nNOTTE kalustesarjaan kuuluu myös muita kalusteita kuten senkki, vuodesohva, divaani ja TV taso. Tutustu koko Notte-mallistoon, löydät tuotteet nettikaupastamme.\nYöpöytä joka toimii monessa tilassa, vaikka radiopöytänä tai apupöytänä nojatuolin vieressä.\nMuista valita kätisyys tuotetta tilattaessa.\nVärit:Lakattu koivu tai valkea runko / lakatut koivu jalat.\nMitat: Leveys 30cm, syvyys 36cm, korkeus 75cm.\nToimitusaika: Tuotteen toimitusaika on noin 2-4 viikkoa.\nLisätietoja asiakaspalvelustamme myynti@oivapalvelut.fi.\nLipasto toimitetaan runko valmiiksi koottuna kotiin tai palvelutaloon. (kuljetusliike, Posti tai Matkahuolto). Kiinnität vain jalkaosan lipastoon ja tuote on käyttövalmis.\nJos haluat, että tuote toimitaan perille asuntoosi asti, valitse nettikaupan toimitustapa-valikosta: "Oivan Oma Toimitus - TUOMME SISÄLLE SAAKKA" (alaotsikolla "KOONTI-, ASENNUS- ja VANHAN KIERRÄTYS-palvelut saatavilla!").\nTAKUU: kotikäytössä 12 kk.\nTOIMITUS: valmiiksi koottuna, jalkaosa irrallaan


Hallituksen kaavailema sairaalamuutos kuohuttaa - "häikäilemätön ja täysin yksityissektoria hyödyttävä uudistus"\nHallituksen kaavailema sairaalamuutos kuohuttaa – ”häikäilemätön ja täysin yksityissektoria hyödyttävä uudistus”\nHyvinvointivaltion perustana on tuottaa laadukkaita ja yhdenvertaisia palveluita. Julkinen terveydenhuolto on tärkeä osa näitä palveluita. Nykyisen hallituskauden aikana on Demarinaisten mukaan kuitenkin pyritty kaikin keinoin heikentämään julkisen sektorin asemaa terveyspalveluiden tuottajana.\nDemarinaiset julkaisivat tiedotteen, jossa he osoittavat huolensa Suomen terveydenhuollon suunnasta.\nDemarinaiset toteavat, että vuonna 2017 hallitus kiirehti tekemään terveydenhuoltolain muutoksen, jossa ajettiin alas julkisten sairaaloiden leikkaustoiminta muualla kuin keskussairaaloissa. Lain mukaan kiireettömän leikkaustoiminnan edellytyksenä julkisissa aluesairaaloissa oli ympärivuorokautinen yhteispäivystys. Mikäli päivystysvaatimus ei sairaalassa toteutunut, jouduttiin leikkaustoiminta lopettamaan. Uudistuksella vedottiin potilasturvallisuuteen.\nTämä lakimuutos ja keskittämisasetus lamautti aluesairaaloiden leikkaustoiminnan ja ajoi julkiset aluesairaalat alas sekä paikalliset päättäjät ostamaan leikkauspalveluita yksityiseltä sektorilta. Muutoksessa ei Demarinaisten mukaan oivallettu, että yhteispäivystysvelvoite koskee kaikkia sairaaloita mukaan luettuna julkisella rahalla leikkaavat yksityissairaalat.\nNyt hallituksen terveyspalveluita koskevassa poikkeuspykälässä ehdotetaan, että aikanaan julkisten sairaalatoiminnan leikkaustoiminnan lakkauttanut yhteispäivystysvelvoite poistettaisiin ja yksityissairaalat voisivat jatkaa valtion tukemaa leikkaustoimintaa. Tilalle räätälöitiin toiminnan suuriin kaupunkeihin keskittävä 30 minuutin matka-aikarajoite. Tämä Demarinaisten mukaan häikäilemätön ja täysin yksityissektoria hyödyttävä uudistus kyseenalaistaa vahvasti hallituksen moraalin. Demarinaiset kysyvät, onko oikein, että lainsäädäntö pistetään palvelemaan yksityistä terveysbisnestä palvelun tarvitsijan – ihmisen – sijaan?\n– Hallituksen käsitys terveydenhuoltopalveluista on hämärtynyt. Terveydenhuoltopalveluiden tarkoitus ei ole rikastuttaa yksityissairaaloita, vaan tuottaa yhdenvertaisia ja helposti saavutettavia palveluita kansalaisille, toteaa Demarinaisten puheenjohtaja Tytti Tuppurainen.\n– Olemme yhtä mieltä siitä, että yksityissairaalat on pidettävä mukana osana terveydenhuoltopalveluiden verkkoa. Mutta päävastuussa on oltava julkiset sairaalat, jotka muodostavat terveydenhuoltopalveluiden koko maan kattavan rungon. Hallituksen ajama keskittämispolitiikka ei aja asiakkaiden etua, sillä keskussairaalat ovat jo nyt ruuhkautuneet. Lisäksi asetus ajaa ihmiset eriarvoiseen asemaan koskien palveluiden saavutettavuutta. Istuvalta hallitukselta on valitettavasti tällä hetkellä tavallisen ihmisen edun ajaminen kadoksissa, Tuppurainen toteaa.\nDemarinaiset ilmoittaa vaativansa, että poikkeuspykälä vedetään pois ja korvataan paremmalla esityksellä, joka turvaa kansalaisten viipymättömän hoitoon pääsyn ja palveluiden saavutettavuuden kaikkialla maassa.


KiPS haki pisteet Lämäreiltä | Meri-Lapin urheilu\nmlurheilu / 05/02/2022\nLauantaina 5.2.2022 Perämeren jäähallissa kohtasivat tyhjän katsomon edessä Lappi Liigan ottelussa Lämärit ja KiPS. Joukkueet tahkosivat tasaisen ottelun, jossa kumpikin joukkue käynnistyi hiljalleen. Kunnolla maalien makuun päästiin vasta viimeisessä erässä. Vieraat olivat paremmalla pelipäällä ja hakivat täyden pistepotin kemiläisiltä lukemin 5 – 7 ( 0-1, 2-2, 3-4).\nLapin Kansa: Lämärit – KiPS, 5.2.2022\nTuKi haki kauden avausvoittonsa Lämäreistä →