Torin luistinradan rakennustyöt alkavat keskiviikkona - Reska.fi\nNimipäivät: Toimi, Keimo\nEtusivu > Uutiset > Kaupunki > Torin luistinradan rakennustyöt alkavat keskiviikkona\nTorin luistinradan rakennustyöt alkavat keskiviikkona\n02.12.2019 Kaupunki 0\nTulen ja jään joulu -tapahtumaan liittyvän tekojääradan rakennustyöt alkavat Hämeenlinnan torilla aamuseitsemältä keskiviikkona 4.12.2019.\nEnsimmäisessä vaiheessa torille ajetaan soraa, jolla kirkonpuoleisen päädyn kaltevuutta tasoitetaan. Soraa tarvitaan 20×40 metrin luistinrataa varten jopa viisi rekkakuormallista. -Pohjan rakennustyö on erittäin tärkeä vaihe, jotta saamme tasaisen ja kestävän pohjan tekojäärataa varten, kertoo projektipäällikkö Kalle Tanhuanpää Hämeenlinnan Nuorkauppakamarista.\n– Seuraavassa vaiheessa sora tampataan ja tasoitetaan, ja jo keskiviikkoiltapäivällä pääsemme aloittamaan varsinaisen luistinradan rakentamisen.\nTekojään muodostamiseen tarvittava kylmäkontti toimitetaan torille jo maanantai-iltana. Kontti sijoitetaan torille joulukuusen ja tulevan tekojään läheisyyteen. Kylmäkontista johdetaan putkistossa jäähdytysnestettä luistinkentälle.\nTekojäärata rakennetaan asentamalla soran päälle muovi, johon tehdään puureunukset kaukalon muodostamiseksi. Muovin päälle asennetaan jäähdytysputkisto. Kun putkisto on saatu riittävän kylmäksi, kaukaloon muodostuneeseen ”kulhoon” voidaan alkaa laskea vettä, joka jäätyy luistelukentäksi.\nRakennus- ja jäädytysvaihe kestää yhteensä noin viikon. Luistinrata aukeaa yleisölle lauantaina 14.12., ja se on kaikkien kaupunkilaisten ilona tammikuun loppuun asti. Luistelu radalla on ilmaista.\nKaupunki: Epäilyt Rimpelän roolista koulun vuokr...\n@jannekarikoski1: @HIFKHockey Hämeenlinna ja paikka missä video kuvattu niin Mierolan sillan juurella Hattulan puolella👍🏻\n@jiiaamoo: @HIFKHockey Hämeenlinna\n@SUPO73: @HIFKHockey Hämeenlinna


Omenalla uusi vaarallinen kasvintuhooja - Oma PIHA\nUutiset | 25.11.2012\nOmenalla uusi vaarallinen kasvintuhooja\nKahdelta suomalaiselta omenaviljelmältä on todettu vaaralliseksi kasvintuhoojaksi luokiteltua omenan lisäversoisuustautia (Apple proliferation -fytoplasma, Candidatus Phytoplasma mali). Taudin aiheuttaa fytoplasma, jota levittävät ainakin Suomessa esiintyvät omenanlehtikempit. Evira selvittää yhdessä asiantuntijoiden kanssa taudin kartoittamista ja hävittämistoimenpiteitä.\nOmenan lisäversoisuustauti aiheuttaa omenapuilla versojen luutamaista kasvua ja satotappioita. Satotappiot johtuvat omenoiden pienestä koosta ja makuvirheistä. Tautia havaittaessa tai epäiltäessä on viipymättä otettava yhteyttä Eviraan. Tauti on levinnyt viime vuosina EU:n alueella ja aiheuttanut aiempaa suurempia sadonmenetyksiä. Suomessa tautia levittävää fytoplasmaa on löydetty omenanlehtikempeistä (Cacopsylla picta) Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla.\nFytoplasmaa vastaan ei ole kemiallista torjuntakeinoa. Omenan lisäversoisuustautia voi torjua käyttämällä puhdasta lisäysaineistoa ja torjumalla kemppejä. Kempit tulee torjua ennen kuin ne ehtivät siirtyä talvi-isäntäkasviltaan omenapuille, jotta ne eivät pääsisi imemään omenapuita ja levittämään fytoplasmaa. Toinen kriittinen vaihe torjunnassa on uuden sukupolven kemppien aikuistuttua keskikesällä, jotta kempit eivät levittäisi fytoplasmaa edelleen. Viljelmällä ei tule käyttää kuusia tai muita havupuita tuulensuojaistutuksissa.\nKatso taudista lisää Eviran sivuilta


Psykoterapiaa olohuoneessa – Sydänmuruja\nJoku kanava voisi antaa tässä elämäntilanteessa psykoterapeutti Maaret Kalliolle ihan oman ohjelman. Parhaaseen katseluaikaan.\nKallio teki keväällä koronakriisin alettua kyseisen kaltaista yhteistyötä Helsingin Sanomien kanssa ja puhui pandemiasta sekä sen aiheuttamista tunteista nettiklipeissä. Nyt hän voisi Yle Olohuone-ohjelman tapaan istua studiossa ja puhua vaikka puoli tuntia viikossa kansalle tästä poikkeuksellisesta ajankohdasta. Oloista, joita varmasti herää jokaisen sisällä. Kokeneella terapeutilla on varmasti keinoja, joilla jokainen voisi koittaa vähentää omaa ahdistustaan. Ja mahdollisesti välttää suuremman henkilökohtaisen mielenterveyskriisin.\nKun maailmalla kylvää kauhua nyt jo kolmas aalto, muuntoviruksen uudella voimalla tehostettuna, tarvitaan johtajuutta. Sen lisäksi tarvitaan joku, joka ei puhu pelkkää kapulakieltä ja jaa uusia rajoituksia. Tällainen terapiaohjelma tulisi sopivaan saumaan, sillä ihmiset alkavat toden teolla väsyä. Ja uuden rynnäkön kynnyksellä niin ei saa vain antaa tapahtua. Muuten ollaan pian keskellä jotain niin kamalaa, että joudutaan turvautumaan täälläkin ulkona liikkumisen rajoituksiin ja se on omiaan lisäämään mielenterveyspotilaita jo entisestään pitkiin jonoihin.\nOn kamalaa lukea uutisista joka päivä lisääntyvistä tartuntamääristä. Ja tietää samalla se, että annettuja ohjeistuksia noudattaen suuri osa näistä eilen uutisoiduista (hiukan yli sadasta) opiskelijabiletartunnastakin olisi vältetty. Tuntuu, että siellä on kyseessä vielä muuntovirus, koska tarttuminen oli niin suurta ja nopeaa. Originaaliversio on harvemmin suuressakaan altistumisjoukossa sairastuttanut muutamaa ihmistä enempää.\nErään lehden artikkelissa puolestaan haastateltiin vanhempia, jotka olivat huolissaan nuorten syrjäytymisestä, koska nuorten eristäminen koulusta ja harrastuksista on kestänyt kohta vuoden.\nNiin. Ystävät rakkaat. Saman vuoden se on kestänyt kaikkien kohdalla ja kukapa meistä ei tahtoisi jo pois tästä tautisesta vankilasta? Tiedän, että sosiaaliset suhteet ovat nuorille vielä enemmän tärkeitä, kuin meille vanhemmille, mutta kun nyt on vain pakko kestää. Ei ole vaihtoehtoja.\nTässä päänsilittelyn, runsaudenpulan ja vapaan valinnan maassa kasvaneille ihmisille tilanne on äärimmäisen vaikea käsittää. Kun oma elämä yhtäkkiä ohjelmoidaankin ulkopuolelta, eikä voikaan itse hallita kaikkea, herättää se monissa jopa vihaa ja uhoa. Väkivalta on lisääntynyt huomattavasti ympäri maailmaa, myös meidän pienessä Suomessamme.\nMuistetaan kuitenkin, että tässä oli välissä kesä, joka soi kaikille koronahengähdystauon ja nuoretkin pääsivät näkemään toisiaan aika tavalliseen tapaan. Kesä on tulossa taas. Ehkä vuodenajanmuutos tuo jälleen tullessaan loiventuman tartuntoihin ja elämä voi olla vapaampaa taas pienen hetken. Ja loppuvuodesta rokotukset saadaan toivon mukaan vietyä loppuun saakka.\nOnhan tämä kamalaa ja toisina päivinä aivan helvetin ahdistavaa. Välillä tuntuu, ettei saa henkeä, kun kaikki pyörii maailmassa vain tämän hemmetin koronan ympärillä. Korona sitä ja korona tätä. Muuten mentäisiin, mutta kun on tämä korona. Muistakaa turvaetäisyydet, yskikää hihaan ja peskää käsiä. Lukitkaa ovet ja laittakaa piipun päälle hattu. Älkää nähkö toisianne.\nTämän jälkeen en tahdo enää nähdä ainakaan yhden yhtä käsidesipulloa elämäni aikana. Mieheni puolestaan sanoi, ettei mene kauppaan vuoteen, kun tämä paska on ohi. Hän on käynyt tekemässä meidän ruokaostokset yksinään maaliskuusta saakka.\nSeuran haastattelussa Jenni Haukio muistutti osuvasti, että jonain päivänä tämän päivän nuoret ja lapset ovat aikuisia, joiden elämän yhtenä muistona on tämä pandemia-aika.\nMillaisen muiston tämä aika lapsille ja nuorille luo ja kuinka kauaskantoisia vaikutuksia sillä onkaan, on myös meistä aikuisista ja meidän esimerkistämme kiinni. Kirjoitin jo viime kesänä, että koskaan meitä aikuisia ei ole tarvittu kipeämmin olemaan lapsillemme vanhempia, kuin tällä hetkellä. Olen edelleen samaa mieltä ja tilanteen jatkuessa tämä tarve vain kasvaa. Lapset ja nuoret tarvitsevat turvaa. Aikuisen kokeneen sanan siitä, että tämä on ohimenevä vaihe ja elämä palaa jossain vaiheessa taas (edes jokseenkin) takaisin tutumpiin uomiinsa.\nTämä on meidän sukupolvien pandemiasota ja nyt pitää vain pysyä sitkeästi rintamalla. Luopua itku kurkussa niistä menoista ja juhlista ja ajatella, että niiden aika on sitten myöhemmin. Täytyy kerätä viimeinenkin tahdonvoiman sirpale, koska me nujerretaan vielä se perkele. Ja se päivä on tulossa. Koko ajan vain lähempänä. Ihan varmasti.\nMutta siihen saakka pitää jaksaa taistella. Sillä jokainen ihmishenki on sen arvoinen.


C5 - Takapää laskee itsestään\nAihe: C5 - Takapää laskee itsestään\nKirjoittaja Aihe: C5 - Takapää laskee itsestään (Luettu 26325 kertaa)\nVs: C5 - Takapää laskee itsestään\n« Vastaus #25 : Maaliskuu 29, 2007, 21:47:34 »\nAlkoi perä laskea C5:ssa. Syy: vuotavat takasylinterit. Korjaus 370 euroa Veholla. Kestävät kuulemma 2-3 vuotta. Näin sanoi korjaamomies. Tietää varmaan mistä puhuu? Mukavuudella on hintansa.\n« Vastaus #26 : Maaliskuu 29, 2007, 22:13:15 »\nVaihdettiinko kokonaan uudet sylinterit? Voihan niihin vaihtaa pelkät tiivisteetkin. Ainakin vanhempiin malleihin on voinut. En usko että C5 sylintereiden kestoikä on noin lyhyt. Ajoin CX:llä 10 vuotta ja 150000 km eikä ollut mitään ongelmaa jousituksen kanssa, vain pallojen ja nesteiden vaihtoa. Nykyinen C5 on 4 vuotta vanha eikä ole mitään vikaa....(koputtaa puuta).\n« Vastaus #27 : Maaliskuu 30, 2007, 00:32:10 »\nEnpä minäkään oikein usko, että sylintereiden kestoikä pääsääntöisesti olisi noin lyhyt. Koslalla ikää pian kuusi vuotta ja kilsoja 260 tkm.\n« Vastaus #28 : Maaliskuu 30, 2007, 17:48:04 »\nLainaus käyttäjältä: pete68 - Maaliskuu 29, 2007, 21:47:34\nKestävät kuulemma 2-3 vuotta. Näin sanoi korjaamomies. Tietää varmaan mistä puhuu?\nTämän perusteella lähes kaikista 2004-vuoden malleista olis takajousisylkyt menny vaihtoon, ja osasta 2005-vuoden mallejakin. Enpä oikein usko Oisko joku 2-3 C5:n omistajaa raportoinu jousisylinteriongelmista tämän kanavan useista kymmenistä ellei sadoista C5:n omistajista. Ja suurin osa näistä foorumilaisten C5:sista on yli 3v vanhoja\n« Vastaus #29 : Maaliskuu 30, 2007, 22:56:50 »\nmulla ajettu 170 tkm. Voihan olla että 2005 malleissa on vielä päässy takuuseen ;-) Joku voisi tehdä ohjeet noihin sylintereiden/tiivisteiden vaihtoon.\n« Vastaus #30 : Huhtikuu 06, 2007, 18:05:11 »\nC5 2005 ajettu 45tkm, vaihdettiin takuuseen takajousisylinterit kun perä laskeutui. Vuotivat.\n« Vastaus #31 : Huhtikuu 06, 2007, 18:11:55 »\n-05 ajettu silloin 25tkm. Vaihdettu kolinan takia. Kuulemma yleistä II-koppaisessa.\n« Vastaus #32 : Huhtikuu 21, 2007, 13:54:46 »\nhö... Mä oon kattellu näitä laskeutuva sitikka- vuotavat sylinterit- keskusteluja ja ollu tyytyväinen omaani, se kun on pitänyt kor(k)eutensa. Nyt ykskaks pääsiäisen aikoihin huomasin että takapää tipahtaa melko nopsaan sen jälkeen kun on auton sammuttanu.\nOnko noihin sylintereihin saatavis tiivisteitä/ovatko ihan normi sylinterin tiivisteet, jos on niin mikä hinta. Uudet taitaa olla ~50-100 euroa kappale? Jos laittaa uudet niin kannattaako comfortit?\n« Vastaus #33 : Huhtikuu 22, 2007, 00:16:03 »\nLainaus käyttäjältä: kharju - Huhtikuu 21, 2007, 13:54:46\nEivät myy osia sylinterin sisälle valitettavasti, vaan koko sylinteri pitää uusia Ei ole kokemuksia C5::n komforteista. Muissa malleissa laatu ei ole vakuuttanut- siksi siirryimme aikanan tarvikepalloista alkuperäisiin joilla on 2:n vuoden takuu, sis. merkkiliikkeessä työtkin.\n« Vastaus #34 : Huhtikuu 22, 2007, 00:34:29 »\n"2 Jahre Garantie" lukee IFHS:n comfort-pallojen myyntipakkauksissa.\n« Vastaus #35 : Huhtikuu 22, 2007, 01:38:34 »\nLainaus käyttäjältä: Ego - Huhtikuu 22, 2007, 00:34:29\nJeps mutta työt jää joko asiakkaalle tai pajalle.. ainakin Suomessa. Ehkäpä ne ei osaa saksaa suomessa\n« Vastaus #36 : Huhtikuu 25, 2007, 10:26:14 »\nMulla on vm 2003 C5. Ensimmäinen sylinteri vaihdettiin syksyllä 2005 (80tkm ajettu) takuuseen ja toinen meni syksyllä 2006 (120tkm ajettu ). Sen jouduin maksamaan itse (200EUR osa ja työ). Molemmissa tapauksissa perä laskeutui parkissa ja jälkimmäisessä vielä rupesi vuotamaan nestettä ulos.\n« Vastaus #37 : Huhtikuu 25, 2007, 16:25:39 »\nLainaus käyttäjältä: kajo - Huhtikuu 25, 2007, 10:26:14\nAika kallis tuo jälimmäinen vaihto. Faijan femmaan vaihdettiin toinen sylinteri viikko sitten rekaralla ja kokonais hinta töineen, nesteinen ja osineen oli alle 150€.\n« Vastaus #38 : Huhtikuu 26, 2007, 09:23:00 »\nNo, mulla vaihdettiin taannoin kun oli ajettu reilu 30 tonnii molemmat puolet. Veho tuli vastaan 80% kustannuksiin, koska takuu oli menny pariviikkoa aikaisemmin umpeen. Maksoin itse silloin n. satasen itse .\n« Vastaus #39 : Toukokuu 04, 2007, 06:58:04 »\nMolemmissa tapauksissa perä laskeutui parkissa ja jälkimmäisessä vielä rupesi vuotamaan nestettä ulos.\nUutena Citroën-omistajana täytyy kysyä tuosta: C5 laskeutuu hetken kuluttua auton pysäköinnistä ehkä muutaman sentin. Laskeutuminen on nopeaa ja vaikuttaa "suunnitellulta" . Sitä tapahtuu vain normaaliajokorkeudesta, ei ylemmistä asennoista. Onko tämä ihan ominaisuus vai pitääkö varata huoltoaika? Ja jos pitää niin France Moteur vai Veho (takuu voimassa eli valintakriteeri on työn laatu, ei hinta)?\nC5 on 2.0 vm. 2003, ajettu 55tkm. Ja vielä mahdollisesti tyhmempi kysymys: onko maavaran stop-asennon käyttämisestä parkissa mitään haittaa, ts. saako sitä käyttää jatkuvasti? (näyttää paremmalta matalana )\n« Vastaus #40 : Toukokuu 04, 2007, 09:40:26 »\nKaverin 2005 vuosimallin ceevitoseen vaihdettiin just ko. osat, kun perä raahas maata\nMut vaikka takuu oli mennyt alkuvuodesta umpeen, oli sen verta reilu tampereen veho, että vaihtoi ilman eli vielä silti takuun piikkiin!\n« Vastaus #41 : Toukokuu 04, 2007, 18:52:09 »\nLainaus käyttäjältä: jussisa - Toukokuu 04, 2007, 06:58:04\nIhan normaalilta "maaten menemiseltä" kuulostaa.\nStop-asennon käyttämisestä ei ainakaan mun tietämyksen mukaan ole varsinaisesti mitään haittaa.\n« Vastaus #42 : Toukokuu 07, 2007, 20:27:21 »\nTokihan se auto laskeutuu hieman, kun kyydistä nousee painoa pois -> korkeus nousee ja korkeudensäätö asianmukaisesti korjaa korkeuden oikeaksi.\nEn tiedä mitä C5:n ohjekirja sanoo ala-asennon käyttämisestä, mutta muistaakseni BX:n tai Xantian ohjekirjassa oli maininta "erittäin hitaasta ajonopeudesta" (20-30km/h?). Voithan sillä toki ajaa, mutta muista että alimmassa asennossa ei ole jousitusta ollenkaan... ja saattaahan siinä jokin paikka rikkoontua, kun ilman jousitusta johonkin sopivasti täräyttää.\n« Vastaus #43 : Toukokuu 07, 2007, 20:36:30 »\nMaavara stop asentoa saa käyttää ohjekirjan mukaan vain auton ollessa pysähtynyt,esim. huoltotoimintaa suoritettaessa,ei siis kannata päästellä meneen auto kentässä.\nItselläni jos auto on vaikka yön seisonut parkissa ja aamulla avaan oven,nostaa järjestelmä automaattisesti autoa hieman ylöspäin surinan säestämänä, tämä siis vm.02 c5:ssa. Ilmeisesti se siis hieman laskee maavaraa yön aikana automaattisesti tarkoituksella,sitä ei vain silmillä eroa huomaa.\n« Vastaus #44 : Toukokuu 08, 2007, 00:10:40 »\nLainaus käyttäjältä: pmk17 - Toukokuu 07, 2007, 20:36:30\nC5 ei suostu pysymään ala-asennossa jos auto liikkuu, vaan nostaa korin automaattisesti normaaliasentoon. Samoin automatiikka estää vauhdissa ala-asentoon menon tai muutkin normaalista poikkeavat asennot jos vauhtia on tarpeeksi.\n« Vastaus #45 : Toukokuu 08, 2007, 08:49:15 »\nC5 ei suostu pysymään ala-asennossa jos auto liikkuu,\nAla-asennossa raja on 10 km/h\nNormaalissa ei rajoituksia (olisihan se hassua )\nMökkitie asento max 40 km/h\nYlin asento max 10 km/h\n« Vastaus #46 : Joulukuu 15, 2007, 17:47:01 »\nOisko kellään tietoa 3+ jousituksen toiminnasta.Perä putoaa alas n.20min. Vuotaa paineen säiliöön. Taakse vaihdettu kaikki mahdollinen.\nOnko pumpussa omatkanavat etu- ja takapäähän ja takaiskuventtiilit. Ilmeisesti joku venttiili vuotaa. Tietääkö kukaan kuka korjaa\npumppuja, uusi on vähän sikakallis. Auto on -03 2l. break, ajettu 130 tuhatta.\n« Vastaus #47 : Joulukuu 15, 2007, 19:04:49 »\neli mitä on vaihdettu??\nja on pumpussa ns:pidätinventtiilit etu ja taka päälle erikseen.\n« Vastaus #48 : Joulukuu 15, 2007, 20:29:15 »\nKeskinmäinenpallo,se mihin se kiinnitetään, siinähän on sähköventtili,säätötanko,jousituksen säätöyksikkö ohjelmoitu uudelleen.Sivupallot pitäisi olla ehjät, jos ne ois rikki autohan ois kun kivireki, eikä ole vuotaneet haitarikumeihin.Kaikki tehty jyväskylän jmt autopalvelussa.\n« Vastaus #49 : Joulukuu 16, 2007, 01:55:55 »\nTämä vika on käsittääkseni aika yleinen. Omien havaintojeni perusteella lähes 100% näistä tapauksista on korjattu vaihtamalla takajousisylinterit. Lohduttavaa tässä on se, että ne ei ole kovinkaan tyyriit.\nSivu luotiin 0.114 sekunnissa. 27 kyselyä tietokannasta.


Kirsin kirjanurkka: Kate Atkinson: Elämä elämältä (Paksu heinäkuu 2014)\nHeinäkuuta on vielä pari tuntia jäljellä, joten ehdin mukavasti esitellä viimeisen Paksun heinäkuun kirjan. Kingin tiiliskiven jälkeen olin jonkinlaisen lukuflow’n jälkeisessä kirjakrapulassa, eikä oikein mikään hyllyssäni jököttävä paksukainen tuntunut kutsuvan luokseen. Koetin tarttua ainakin jo vuosi sitten blogiystävältä hankittuun Jeffrey Eugenidesin Naimapuuhiin, mutta sadan sivun kohdalla oli pakko luovuttaa. Kirja on selkeästi hyvä ja kuin minulle kirjoitettu, mutta hetki ei vain ollut oikea. Piti saada jotain, joka veisi mennessään hikisen helteisessä heinäkuun säässä.\nSattumalta tiistaina oli asiaa kaupunkiin ja kirjakauppaan, ja päätin katsella tarjontaa hieman sillä silmällä. Paljon mielenkiintoisia kirjoja olikin tarjolla, mutta monissa houkuttelevissa oli harmillisesti liian vähän sivuja ja paksut taas vaikuttivat sisältönsä puolesta liian raskailta tai vaikeilta. Sitten silmäni sattuivat Kate Atkinsonin uutuuteen Elämä elämältä, joka erheellisesti oli sijoitettu jännityshyllyyn. Päätin sijoittaa rahani ja kokeilla. Onneksi.\nOlen lukenut Atkinsonin tuotannosta vain kolme suomennettua Jackson Brodie -dekkaria (esittelyt täällä ja täällä). Suhtauduin niiden perusteella tähän uusimpaan kirjaan, joka siis ei ole dekkari, hieman epäröiden. Samaten kirjan idea kuulosti korvissani jokseenkin arveluttavalta:\n”Englannissa vuonna 1910 Sylvie Todd synnyttää kolmatta lastaan. Lääkäri ei pääse paikalle lumimyrskyn vuoksi, ja tyttölapsi syntyy kuolleena.\nEnglannissa vuonna 1910 Sylvie Todd synnyttää kolmatta lastaan. Lääkäri ehtii paikalle juuri ennen lumimyrskyä, ja syntyy tyttö, Ursula. Tarina alkaa.”\nJonkinlainen scifiromaani, ajattelin. Tavallaan pikkuisen, mutta ei sitten kuitenkaan yhtään! Jotain aivan muuta. Rohkeuttani tarttua kirjaan lisäsivät monien kirjabloggaajien myönteiset arviot teoksesta.*\nPrologissa ollaan marraskuussa 1930 saksalaisessa kahvilassa. Englantilaistyttö tapaa ystävättärensä Eva Braunin ja tämän miesystävän seurueineen. Kesken kahvittelun tyttö ottaa käsilaukustaan pistoolin ja ampuu Hitleriä rintaan. Tyttö ammutaan.\nVarsinaisessa alussa Ursula Todd syntyy yhä uudelleen lumimyrskyisenä yönä vuonna 1910 Englannissa napanuora kaulansa ympärille kiertyneenä. Tarina lähtee etenemään aina hieman eri tavalla. Tyttö kuolee monesti jo pienenä lapsena ja aina palataan uudelleen alkuun. Voi kuulostaa pitkästyttävältä, mutta on kaikkea muuta! Taitavasti Atkinson kertoo saman tarinan joka kerta hieman eri tavoin. Samat kohtaukset valottuvat eri tavalla jokaisessa versiossa. Kirjan loppupuolella ei ihan joka kerta aloiteta enää alusta, vaan jostakin keskeltä käännekohdasta.\nIdeana lienee kiinnittää huomiota siihen, miten pienet, arkipäiväiset ja mitättömiltä vaikuttavat valinnat muuttavat elämämme kulkua kuin huomaamatta. Jopa maailmanhistoria saattaa muuttua ratkaisevasti, jos teemme jonkin valinnan jonakin päivänä toisin. (Tämä ajatus muuten sitoo oman lukukokemukseni hienosti edelliseen eli Kingin kirjaan!)\nKirjan rakenne on erikoinen, enkä ainakaan muista vastaavaa lukeneeni. Eri elämissään Ursula elää eripituisia aikoja ja täysin erilaisia kohtaloita. Yhdessä versiossa hän on Saksassa toisen maailmansodan loppuhetkillä, toisissa hän taas elää sodan Lontoossa. Myös muiden romaanin henkilöiden kohtalot vaihtelevat eri versioissa. On hankala kuvata tätä rakennetta niin, että se avautuisi, joten suosittelen lukemaan itse kirjan. Ette tule katumaan!\nUrsulalla itsellään on jonkinlainen aavistus siitä, että hän on elänyt ennenkin. Nämä jonkinlaiset tuntemukset saavat hänet joissakin tärkeissä kohdissa toimimaan niin, ettei pimeys lankeakaan ihan vielä. Välillä yrityksiä jonkin vaarakohdan välttämiseksi tarvitaan useita. Aavistukset ovat kuitenkin hyvin heikkoja, mutta silti äiti Sylvie vie kymmenvuotiaan tytön useissa tarinatoisinnoissa psykoterapeutille. Tytön käytös herättää jonkin verran levottomuutta. Muuten Ursula ei ohjaile elämäänsä sen enempää kuin muutkaan ihmiset. Joskus hän vain aavistaa ennalta, mitä on tapahtumassa.\nElämä elämältä on hieno historiallinen sukuromaani, jossa kerrotaan Euroopan traagisista vaiheista 1900-luvun alkupuoliskolla. Vaikka kuinka on historiaa opiskellut ja monenlaista lukenut ja katsonut, unohtuu helposti, kuinka lähekkäin suursodat olivat ajallisesti. Molemmat sodat koskettivat todella monia ihmisiä. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Ursula on nelivuotias ja hänen isänsä joutuu Ranskaan rintamalle. Toisen maailmansodan alkaessa Ursula on 29-vuotias ja hänen molemmat pikkuveljensä joutuvat taisteluihin.\nVaikuttavimmiksi jaksoiksi koin ne, joissa kuvataan Lontoon pommituksia toisen maailmansodan aikana. Joissakin versioissa Ursula osallistuu vapaaehtoisena suojelutyöhön, jossa raivataan pommien jälkiä, toisin sanoen koetetaan pelastaa ihmisiä raunioista ja kaavitaan ruumiiden osia kokoon. Lontoon kauheuksien kuvaus on riipaisevaa ja toivat mieleen Sarah Watersin Yövartion, jossa naiset kokevat saman sodan aika samankaltaisesta näkökulmasta.\nOn helppo yhtyä Costa-palkintoraadin ylistykseen: "Uskomatonta. Tämä kirja on kaikkea mitä fiktiolta saattaa toivoa, ja vielä enemmän."\nElämä elämältä oli koskettava, liikuttava, jännittävä, kiehtova ja syvyyksiinsä vastustamattomasti imaiseva lukukokemus.\nKate Atkinson: Elämä elämältä (Life after life)\nSchildts&Söderströms 2014. Suom. Kaisa Kattelus. 595 sivua.\n* Blogiarvioita Elämä elämältä -kirjasta mm. näissä blogeissa:\nBlogeista löytyy lisälinkkejä ja tietysti vanha kunnon Google auttaa myös.\nPaksu heinäkuu päättyy siis tähän. Ajattelin kuitenkin vielä viikonloppuna tehdä kuukaudesta koosteen, jossa käyn läpi kuukauden tunnelmia. Ihanaa elokuuta!\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka klo 22.20\nKatja / Lumiomena 1. elokuuta 2014 klo 0.08\nOlipa mukava seurata paksua heinäkuutasi!\nElämä elämältä oli minulle ensimmäinen lukemani Atkinsonin romaani ja ihastuin siihen ikihyviksi. Huikean hyvin kirjoitettu kirja, rakenteeltaan kiehtova, hyvin kirjoitettu ja niin hurmaavan peribrittiläinenkin vielä! Minä pidin myös yhdestä lukemastani Atkinsonin dekkarista. Nyt toinen dekkari ja lisäksi romaani Museon kulisseissa odottavat jo hyllyssäni.\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka 1. elokuuta 2014 klo 7.51\nMinäkin ajattelin, että nuo aiemmin suomennetut romaanit ennen dekkareita on vielä luettava myös. Atkinson on tosi taitava, ja hänen uransakin mielenkiintoinen.\nPaksu heinäkuu oli kiva toteuttaa!\nSari R. / p.s. rakastan kirjoja 1. elokuuta 2014 klo 4.27\nMahtava tuo sinun paksu heinäkuusi! Luettuja sivuja taisi tulla melkoinen määrä, sen verran monta paksukaista olet ehtinyt selättää. :) Ja vau, mitä kirjoja! Jään innolla odottamaan koostettasi.\nErityisen iloinen olen tästä sokerista pohjalla. Elämä elämältä on Adichien Kotiinpalaajien ohella paras lukemani käännöskirja tänä vuonna, huikean hieno lukuelämys. Ja olen samaa mieltä: luen paljon sodasta kertovia kirjoja, mutta Atkinsonin kuvaus Lontoon pommituksista oli aivan omaa luokkaansa. Upea kirja kerta kaikkiaan! ♥\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka 1. elokuuta 2014 klo 7.54\nKivaa, että muutkin ovat viihtyneet heinäkuuni parissa :D\nKävin eilen iltamyöhään lukemassa perusteellisen juttusi tästä kirjasta, mutta ei ollut enää puhtia kommentointiin. Olit pukenut sanoiksi monia minua puhutelleita asioita, joita en itse osannut, kiitos! Tämä kirja tosiaan tuo mieleen monia brittiläisyyden kuvaksia, kuten Mennyt maailma (jonka olen nähnyt vain upeana tv-sarjana), Downton Abbey jne. Naiset on tässä kuvattu erityisen herkullisesti, he ovat vahvoja ja älykkäitä. Kirjalliset viittaukset olivat myös oivallisia! Ahh, mikä kirja!\nMinna Vuo-Cho 1. elokuuta 2014 klo 13.14\nTämä on lukulistalla. En ole tainnut Atkinsonilta mitään vielä lukeakaan ja tuo vaikuttaa juuri oikean omituiselta, että jaksan kiinnostua.\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka 1. elokuuta 2014 klo 15.58\nLuulenpa, että tykkäät tästä melkoisesti :D Lainasin muuten kirjastosta Ihmiskrokettia. Katsotaan, tuleeko luettua (on niin paljon kaikkea!).


Vaellusturinat II :: Näytä viesti - Hirvi(eläin)-haggis\nVaellusturinat II Foorumin päävalikko\t Ruokaohjeet ja vinkit Hirvi(eläin)-haggis\nKirjoittaja Viesti Viestin aihe: Hirvi(eläin)-haggis\nPari viikkoa sitten yövyin rakotulilla skotlannissa joitain vuosia asuneen kaverin kanssa. Hän toi evääksi hirvi-haggista, jota syötiin hyvällä ruokahalulla. Haggishan on perinteinen skotlantilainen sisäelinruoka, joka tehdään tavallisesti lampaasta, mutta olipa hyvää myös hirvestäkin tehtynä!\nValmistustapa oli kuulemani mukaan karkeasti seuraavanlainen:\n- keitetään sydän(tä), maksa(a) ja keuhkot(keuhkoja) suolaliemessä kypsäksi (kolme varttia)\n- paahdetaan sipulia ja kaurahiutaleita uunissa tai pannulla (paahtaminen antaa makua)\n- laitetaan edellä mainitut ainekset lihamyllyn läpi ja lisäksi rasvaa (esim. munuaisrasvaa hirvestä), vaihtoehtoisesti voi pilkkoa hienoksi veitsellä\n- mausteeksi suolaa, pippuria ja sitruunaa (jälkimmäinen antoi kivan vivahteen)\n- perinteisesti massa pakattaisiin vatsalaukkuun ja keitettäisiin aiemmassa keittoliemessä, mutta kaveri oli muotoillut siitä tiiviin murekkeen uunipataan, lisännyt lientä ja kypsentänyt miedolla lämmöllä uunissa muutaman tunnin\nOli hyvää! Ruoka muistutti maksalaatikkoa, tosin kaverin mielestä maksan maku oli turhan vahva. Itse tykkäsin kun olen maksan ystävä.\nMielenkiintoisinta tässä oli mielestäni keuhkojen käyttö. Yleensähän ne menevät haaskuulle. Netistä etsimäni mukaan keuhkoissa on pari prosenttia rasvaa ja noin 18% proteiinia eli kelpo ravintoa. Tietenkin pitää tarkastaa, että keuhkot ovat terveet (esim. hirviekinokokki). Myös vatsalaukun voisi hyödyntää kypsentämiseen ja säilytykseen. Saatanpa kokeilla ensi vuonna. Pienen eläimen vatsalaukkuun valmistettuna olisi kelpo retkiruokaakin, hirven pötsillinen kun saattaisi ehtiä pilaantua ellei ole iso porukka reissussa.\nOnko muilla kokemuksia haggisista? Tai muusta (riistaeläimen) keuhkojen hyödyntämisestä ravintona?\nEn ole käyttänyt keuhkoja. Voisi kuvitella, että lyijykärkistä luotia käytettäessä lyijyä voisi levitä keuhkoihin aika tavalla. Yleensähän hirveä ammutaan keuhkoon ja usein se luoti läpäisee kylkiluun, joka saattaa pirstouttaa luodin.\nTuossa on hyvä juttu hirven elimien käyttämisestä. http://yle.fi/uutiset/3-8331815\nOlen itse popsinut vasan maksaa suurella ruokahalulla, mutta sitäkin kannattaa nauttia näköjään kohtuudella.\nHyvä huomio tuosta lyijystä. Parempi olisi käyttää lyijyttömiä vaihtoehtoja, mutta valitettavasti niitä ei (vielä) saa kaikkiin kaliibereihin.\nJa mainio linkki! Kaveri oli itseasiassa löytänty hirviekinokokkia yhden hirven keuhkoista ja jätti ne siksi käyttämättä, vaikka ei olisikaan ihmiselle vaarallista.\nSkotlannin reissuilla haggisiä on tullut syötyä useamman kerran. Meille tuttua maksalaatikkoahan se muistuttaa sekä rakenteeltaan että jonkin verran maultaankin. Tosin ainakin ne versiot, joita itse olen syönyt, ovat olleet yllättävän mausteisia ja toki myös eriitäin maukkaita.\nLisäisin tuohon Korpijaakon reseptiin ainakin useamman kierroksen mustapippuria myllystä sekä paahdettuja ja rouhittuja korianterin siemeniä. Niitä oli käytetty noissa paikallisissa resepteissä.\nHaggisiä voi valmistaa myös makkaraksi ja tarjota sitä esimerkiksi viskikermakastikkeen kanssa. Kävisiköhän hirven suoli makkaran valmistukseen?\nKäy. Seurakaveri tekee aika ajoin sopivan saaliin kohdalle osuessa hirvimakkaroita. Ajattelin mennä ensi syksynä oppiin. Ja jos oikein hurjaksi heittäydyn niin kestomakkara olisi hyvää retkievästä...\nMakkarat jäi taas tänä syksynä tekemättä, mutta hirvihaggista sentään tein!\nSattui niin, että saatiin saaliiksi säkälaukauksella ammuttu vasa eli keuhkot olivat ehjät. Otin keukot ja lisäksi noin kolmanneksen maksaa ja puolikkaan sydämen. Sain kaverilta tarkemmat ohjeet, mutta aloitusviestin ohjekin on riittävän tarkka. Lisäksi laitoin viisi keskikokoista sipulia ja n. 300g kaurahiutaleita ja n. 300g puhdasta hirven rasvaa (talia). Parin sitruunan mehun laitoin, myös raastettu kuori voisi toimia. Kannattaa tarkastaa massasta mausteet paistamalla pieni nokare pannulla ennen uuniin laittoa. Vaikka "taikina" onkin kypsää, jähmeä tali ei makua jalosta...\nMassaa leivoin valurautapadassa leivinuunin jälkilämmössä seitsemän tuntia. Valmista haggista tuli 3kg. Lopputulos on tiivistä ja täyttävää maksalaatikkomaista apetta. Makkaroiksi tehtynä toimisi varmaan retkieväänä siinä missä makkaratkin. Sellaisenaan turhankin tukuista, mutta maistuu hyvin "lihana" suomalaisittain pottumuussin ja puolukkasurvoksen kanssa. Tai skotlantilaisittain perunamuussin ja lanttumuhennoksen kanssa. Ruokajuomaksi vaikka tilkka viskiä.\nÄlkää siis hukatko mahdollisia ehjiä keuhkoja vaan kokeilkaa rohkeasti!\nHirvi sukupuuton partaalla 1900-luvun... NGC223 Muut lajit 20 23.11.2013 16:08\nMikä eläin ? dailymail Tietokilpailut ja kuva-arvoittelut 28 21.05.2013 1:09\nApua! Mikä eläin? koppelo Hölynpöly... 3 11.08.2012 9:30\nMikä eläin Joutenkulkija Tietokilpailut ja kuva-arvoittelut 103 07.05.2009 21:55\nEläin pelko hande.k Muu Suomi 88 19.11.2006 3:33


Yle TV2, ti 15.5.2012 | TV | Ohjelmat | yle.fi\nti 15.5.2012 Valitse kanavat:\nTiistaina 15.5.2012 Yle TV2\n6.52 Ei oikeuksia Turilas ja Jäärä: Ensilumi\nUusinta Ötökkäkaupungissa varustaudutaan ankaran talven varalle. Ohjaus Mariko Härkönen ja Ismo Virtanen. Tuotanto Lumifilm Oy.\n6.59 Umpeutunut Voikukka\n7.02 Ei oikeuksia PIKKU KAKKONEN\n7.03 Ei oikeuksia+ vielä 2 uusintaa Timppa\nUusinta Säävaraus. Laten kaveri ja lampolan kuopus viskaa tutin naulaan, nappaa nallen kainaloon ja lähtee päiväkotiin. Nokkela poika oppii joka päivä jotain uutta. T: Aardman Animations.\n7.13 Umpeutunut Ota banaani!\n7.19 Ei oikeuksia PIKKU KAKKONEN\n7.20 Ei oikeuksia+ vielä 2 uusintaa Hanna Ankka\nUusinta Keskittymisharjoituksia. Nallepoika Pertti on taipuvainen matkapahoinvointiin, eikä pysty näin nauttimaan kunnolla luokkaretkistä.\n7.32 Umpeutunut Suon asukkaita\nLasten luonto-ohjelmassa tutustutaan suolla eläviin eläimiin ja kasveihin. Kertoja: Jaakko Väisänen.\n7.41 Ei oikeuksia PIKKU KAKKONEN\n7.41 Umpeutunut Sammakko ja ystävät\nSammakko ja tuolileikki\nUusinta Tinjan luona Neppajymyssä vierailee kärpänen. Tehtävät osoitteessa yle.fi/pikkukakkonen.\nUusinta Ihaan syntymäpäivä ja Ruu tekee temppuja. Nalle Puh ja ystävät seikkailevat jälleen.\nUusinta Tallikisat! Kuinka käy tallin estekisoissa? Pääsevätkö kaikki maaliin asti? Entä kuka saa voittajan sinivalkoisen ruusukkeen? Hevostaidoissa suomenhevostamma Karoliini saa uudet kengät.\n8.29 Umpeutunut Taikaplaneetta\nUusinta Dromedaarin kyttyrä. Keksijävaari antaa lastenlapsilleen tehtäväksi selvittää, mitä dromedaarin kyttyrä sisältää. Taikaplaneetta vie heidät Egyptiin, missä he tutustuvat Husaniin ja Hasinaan.\n8.42 Umpeutunut Betonin särkijät\nUusinta Frontside ollie. Skeittikoulun kolmannessa osassa Toivo jatkaa Ollie-harjoituksia vaikeuttaen sitä 180 astetta.\n8.49 Umpeutunut Lentävät lääkärit (7)\nUusinta Hupsu vuodenaika. Draamasarja lentävän lääkäripalvelun työntekijöiden värikkäästä elämästä Australian maaseudulla.\n11.10 Umpeutunut Isä Matteon tutkimuksia (7)\nUusinta Joulukuoro. Entinen alkoholisti joutuu keskelle rikostutkimuksia, kun hänen epäillään jälleen alkaneen juoda. Isä Matteo sen sijaan kokoaa kuoroa joulumessuun.\n12.05 Umpeutunut Melko kallista paskaa\nUusinta Palkittu dokumentti Uljas-Ilmari Majurista, joka elää korpitilallaan alkuperäiskarja seuranaan, pyrkien elättämään itsensä ja karjansa työkyvyttömyyseläkkeen turvin. Ohjaaja Antti Tuomikoski. Tuotanto TAMK 2008\n12.53 Umpeutunut Ruohonjuuritasolla\n13.00 Ei oikeuksia Eläinsairaala\nEläinsairaalan potilaana on tänään kipeästä jalasta kärsivä labradorinnoutaja. Silkkiapina Bobon omistaja kaipaa apua. Marmite-kissan käpälää on purrut rotta. Juontajana Rolf Harris. T: BBC.\n13.30 Umpeutunut+ vielä 3 uusintaa Iloa puutarhasta\n9/10. Tromssalaistalon puutarha on päässyt pahoin villiintymään. Onneksi puutarhatiimi keksii, miten kohentaa pihan ulkonäköä. Puutarhaan istutetaan Pohjois-Norjassa viihtyviä perennoja.\n14.00 Ei oikeuksia Naapurisotaa\nUusinta Joka viides tanskalainen on joutunut riitelemään naapurinsa kanssa. Kiiistat käyvät välistä niin kuumiksi, että tarvitaan virkavallan apua. Kuinka ristiriitoja koetetaan sovitella?\n15.00 Umpeutunut Muuttohaukantie\nUusinta Kaksi huonetta yhdeksi ja isäntä Paavo rakentelee vaimolleen oman huoneen. Sisustaja Leena Carelse löysi yhteisen tyylin Sirkka-Liisan kanssa, ja Paavon kätten työ pääsi kunniaan.\n15.30 Umpeutunut Mestari\nUusinta Sanna on kahdeksan parhaan naislaulajan joukossa, edessä kiireinen päivä ja Tangomarkkinoiden suora lähetys. Jaro on Anna Soraisen pr-opissa ja ajaa kauden viimeisen kisan Hyvinkäällä.\n16.00 Ei oikeuksia Alivaltiosihteerin televisio-ohjelma\n16.15 Umpeutunut Viinitilan keisari (7)\nTakaisku. Georg yrittää tuhota sekä Thomasin yrityksen että Andrean apteekin. Syöpäleikkauksesta toipuva Hermine ei malta pysyä poissa töistä, mutta taipuu lopulta Andrean vaatimukseen myydä majatalo.\nKatsellaan lasten kanssa Moksun paja, Pikku hirviötyttö, Sukkapyykkiä, Pikku prinsessa, Bertin ja Ernien suuret seikkailut, Pikku Kakkosen uimakoulu sekä Lulu Kilpikonna.\nJätti, joka karkotti auringon. Englantilainen animaatiosarja.\n18.14 Ei oikeuksia+ vielä 1 uusinta Karvinen\nUusinta Äiti Karvinen. No mutta, sehän on Karvinen. Laiska ja lihava, raivostuttava ja rakastettava kissamme tulee jälleen elämänfilosofioineen.\n18.30 Umpeutunut Spanielipentueen elämää\n4/8. Kaikki pennut ovat päässeet uusiin koteihinsa. August ottaa Emman mukaansa Sandvikassa pidettäville koirapäiville, ja Ingrid vie Felian pentukurssille. Happyn ja Noddyn välillä puhkeaa mustasukkaisuusdraama.\nNäkövamma ei ole este työ- tai urheilu-uralle. Ihmiskeho on todellinen taideteos. Kesällä kannattaa kävellä avojaloin. Lisätietoja: teksti-TV s. 374.\nDalek. Utahissa säilytettävä muinaisen alienin jäänne avaa portit avaruudesta Maahan pyrkiville pahoille voimille. Tohtori valmistautuu vaaralliseen taisteluun, ja Rose joutuu kahden tulen väliin.\n20.46 Umpeutunut+ vielä 1 uusinta Kalassa!\nToutain tuli Siuroon takaisin\n21.00 Umpeutunut+ vielä 1 uusinta A2 Teema: Känni-ilta\n22.05 Umpeutunut+ vielä 1 uusinta A2 Teema: Känni-ilta\n23.15 Umpeutunut Uimahyppyjen EM\nJoukkuekilpailu. Selostus Riikka Smolander. Eindhoven, Hollanti.


Kanta-Hämeen kuntien on nyt linjattava kantansa vapaaehtoiseen soteen – pelissä voi olla koko maakunnan olemassaolo – Hämeen Sanomat\nKanta-Hämeen kuntien on nyt linjattava kantansa vapaaehtoiseen soteen – pelissä voi olla koko maakunnan olemassaolo\n7.11.2018 07:30 Päivitetty 7.11.2018 10:51\nHämeen liitto pyytää Kanta-Hämeen kuntien valtuustoilta linjaukset siitä, haluavatko ne ryhtyä valmistelemaan vapaaehtoista maakunnallista sote-organisaatiota vai eivät.\nTällä varaudutaan hallituksen sote- ja maakuntauudistuksen kaatumiseen, muuttumiseen tai oleelliseen viivästymiseen. Maakuntajohtaja Anna-Mari Ahosen alulle panema ja maakuntahallituksen hyväksymä kysely ei liity Oma Häme -valmisteluun.\n– Tämä on Plan B eli kakkosvaihtoehto. Kyse on pohjimmiltaan siitä, halutaanko tämän maakunnan olevan olemassa, hän kiteyttää.\nMaakuntien määrää saatetaan joka tapauksessa jatkossa vähentää. Jos näin käy, todennäköisimpiä liitospalikoita ovat ne pienet maakunnat, jotka eivät ole rakentaneet maakunnallista sotea omaehtoisesti. Erikoissairaanhoidon näkökulmasta pienen Kanta-Hämeen voisi jo nyt yhdistää luontevasti Pirkanmaahan.\nJos sote-paketti kaatuu, Kanta-Hämeen kohtalon ratkaisee Riihimäen suunta.\nRiihimäen kaupunginvaltuusto päätti juuri lokakuun alussa, että jollei valtakunnallinen maakunta- ja sote-uudistus toteudu suunnitellusti, kaupunki käynnistää ”laajan vaihtoehtoisselvityksen maakunnan ja sairaanhoitopiirin vaihtamisesta sekä muistakin yhteistyörakenteista”. Kaupunki aikoo selvittää muun muassa mahdollisuuden liittyä Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymään ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin. Maakunnan vaihto vaatii valtioneuvoston päätöksen.\nRiihimäen kaupunginhallituksen puheenjohtaja Miia Nahkuri (sd.) ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Riku Bitter (kok.) toteavat, ettei kaupunki ole aikeissa muuttaa juuri tekemäänsä linjausta.\n– Mikään ei ole muuttunut. Kanta-Hämeen oma sote-malli on yksi vaihtoehto muiden joukossa. Näihin asioihin ei voi ottaa tarkempaa kantaa ennen selvityksiä, Nahkuri sanoo.\n– Jos valtakunnallinen sote-uudistus kaatuu, seuraavia askeleita täytyy miettiä rauhallisesti.\nRiihimäkeläisiä epäilyttää ennen kaikkea se, että erikoissairaanhoidon kautta Kanta-Häme kiinnittyy Riihimäen näkökulmasta väärään suuntaan eli Pirkanmaahan.\nSuopeimmin uuteen maakunnalliseen sote-organisaatioon on koko ajan suhtautunut Hämeenlinna. Hämeenlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtaja Sari Rautio (kok.) ja valtuuston puheenjohtaja Sari Myllykangas (sd.) ovat tyytyväisiä siihen, että asia viedään vihdoin valtuustotasolle.\n– On hyvä selvittää ihan oikeasti, mitä mieltä kunnat ovat. Itse uskon, että asioita olisi viisasta hoitaa yhdessä, Rautio sanoo.\n– Hieman hämmästelen, miten pienemmät kunnat pärjäisivät yksin, kun Hämeenlinnakaan ei pärjää.\nMyllykangas sanoo, ettei tähänastista Oma Häme -valmistelua kannattaisi heittää hukkaan, vaikka valtakunnallinen sote kaatuisi.\nForssan kaupunginhallituksen puheenjohtaja Kaisa Lepola (sd.) ja valtuuston puheenjohtaja Mika Penttilä (kok.) suhtautuvat varovaisen myönteisesti uuteen maakunnalliseen sote-malliin.\n– En osaa vielä sanoa, mitä vastaamme kyselyyn, mutta ei sitä ainakaan tyrmätä. Eri asia on, miten ja missä muodossa yhteistyötä ja valmistelua jatketaan, Lepola sanoo.\nHänestä Forssassakin nähdään, etteivät pelkät seudulliset kuntayhtymät enää riitä.\nPenttilän mukaan Forssassa ollaan ”odottavalla kannalla ja avoimin mielin”.\n– Ratkaisuja tehdään, kun valtakunnalliset ratkaisut selviävät. Itselläni on sellainen olo, että olisimme myötämielisiä myös maakunnalliselle kokonaisuudelle.\nPenttilän mielestä olisi kummallista, jos Forssa kieltäytyisi maakunnallisesta yhteiskuviosta tilanteessa, jossa kaupunki kuitenkin kannattaa kahdeksan tähden sairaalaa eli Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirien yhteistä yhtiötä. HäSa\nHämeen liiton laatimassa kyselyssä kuntien yhteistyöhaluja selvitetään noin kymmenellä rasti ruutuun -kysymyksellä. Vastauksia voi täydentää lisäkommenteilla.\nKyselyssä aloitetaan tärkeimmästä eli siitä, pitäisikö Kanta-Hämeessä aloittaa maakunnallisen sote-organisaation valmistelu, mikäli valtakunnallinen sote-uudistus jää toteutumatta.\nMuut kysymykset koskevat muun muassa organisaation mallia, mahdollisia muita tapoja tiivistää kuntien sote-yhteistyötä sekä valmisteluaikatauluja.\nKysymysten lisäksi kuntiin lähetetään erilaisia liitemateriaaleja. Aiheesta järjestetään myös laaja keskustelu- ja infotilaisuus.\nValtuustot muotoilevat vastauksensa joulukuun aikana.\nOma Häme -ohjausryhmä päätti jo kolme vuotta sitten, että Kanta-Hämeessä valmistellaan maakunnallista sote-mallia valtakunnallisen uudistuksen etenemisestä riippumatta. Linjausta ei kuitenkaan viety kuntien luottamuselinten vahvistettavaksi.\n– Vaikka kansallinen reformi takkuaa, alueemme haasteet eivät ole hävinneet minnekään, maakuntajohtaja Anna-Mari Ahonen muistuttaa.\nHämeenlinnan seutu kuuluu valtakunnallisesti niihin harvoihin alueisiin, joilla ei ole vielä minkäänlaista ylikunnallista sote-mallia.\nAsiasanatAnna-Mari Ahonen Hämeen liitto Kaisa Lepola Miia Nahkuri Mika Penttilä Riku Bitter Sari Rautio Sote sote- ja maakuntauudistus


Iso osa moottoripyöristä ylittää melurajat | Helsingin Uutiset\n30.3.2012 - 12.20\nIso osa moottoripyöristä ylittää melurajat\nHelsingin kerrostaloalueilla on paljon asukkaita, joten siellä meluongelma näyttäytyy suurempana kuin harvaan asutuilla alueilla. Kuvan moottoripyöräilijä ei liity tapauksiin.\nKovin moottoripyörämelu lähtee yleensä laittomasti viritetyistä menopeleistä, joihin on asetettu säädösten vastaisesti liian äänekäs pakoputkisto, tai joista on poistettu äänenvaimentimen tulppa.\nMelu särähtää korvaan aina erityisesti keväisin, koska talvella moottoripyöräliikenne on vähäisempää.\n– Hälytyskeskuksiin ja myös suoraan Liikkuvalle poliisille tulee asukkailta paljon soittoja, että täällä ja tässä paikassa on joka päivä kovaäänistä ajoneuvojen, esimerkiksi moottoripyörien, melua, kertoo ylikonstaapeli Kimmo Järvinen Helsingin Liikkuvasta poliisista.\nLiikenne- ja viestintäministeriön asetus vuodelta 2009 määrää, että moottoripyörän rakenteen muuttamisen yhteydessä moottoripyörä on katsastettava ja pyörästä on tehtävä melumittaus.\nLahden mukaan osa jättää muutoskatsastuksen tietämättömyyttään tai välinpitämättömyyttään tekemättä.\nVarmaa tietoa laittomasti muutettujen ja melutasot ylittävien moottoripyörien yleisyydestä ei ole.\nLahti perustaa arvionsa siihen, että on itse ajanut moottoripyörällä kymmenen vuotta.\nLisäksi joitakin viitteitä antaa Liikkuvan poliisin ja Trafin viime syksynä pääkaupunkiseudulla suorittama koevalvonta, jossa kolmannes moottoripyöristä ylitti sallitut melurajat.\n– On hyvin yleistä, että moottoripyöriin vaihdetaan äänekkäämpi pakoputkisto. Ehkä se liittyy siihen, että monet harrastajat tykkäävät itse kun moottoripyörästä tulevat komeat äänet, Otto Lahti sanoo.\n– Moottoripyörillä ei ole pakollista katsastusjärjestelmää. Jos olisi pakollinen katsastus esimerkiksi vuosittain, saataisiin ehkä jonkinlaista tilastoa, Kimmo Järvinen lisää.\nLiikkuva poliisi valvoo moottoripyöriä osana normaalia liikenteen valvontatyötä ja siinä tormätään myös melurajat ylittäviin moottoripyöriin ajoittain.\n– Suurin osa moottoripyöristä on säädösten mukaisessa kunnossa, mutta kyllä sitten yllättävän monet ovat muuttaneet moottoripyöränsä pakoputken niin, että meluraja ylittyy, Kimmo Järvinen sanoo.\nSuomessa ja EU:ssa on voimassa direktiivin mukaiset yhtenäiset melun raja-arvot tyyppihyväksyttyjen moottoripyörien kohdalla.\nMelurajat määräytyvät pyörän käyttöönottoajan ja moottorin sylinteritilavuuden perusteella.\nEsimerkki: jos pyörä on otettu käyttöön vuoden 1992 jälkeen ja moottorin tilavuus on enintään 80 kuutiosenttimetriä, meluraja on 96 desibeliä.\nJos moottorin sylinteritilavuus on 81-175 kuutiosenttimetriä, meluraja on 99 desibeliä.\nYli 175:n kuutiosenttimetrin moottorin tilavuudella melu saa nousta 106:een desibeliin.\nMotoristit: virittää saa aika vapaasti\n
Jani JakonenHelsingin Moottoripyöräilijäkerho HMPK ry:n puheenjohtajan Ismo Tossavaisen mielestä meluongelmaan on vaikea ottaa kantaa, koska kukaan ei ole tehnyt virallisia mittauksia siitä, kuinka paljon pyöristä todellisuudessa lähtee ääntä.

– Asiaan saadaan varmaan kesän jälkeen tarkempaa tietoa. Poliiseille on kuulemani mukaan tulossa melumittauslaitteet tänä kesänä.

– Suurin osa moottoripyöristä on täysin melutason alittavia, mutta tällaisia pyöriähän ei tietysti huomata, vaan huomio kiinnittyy muutamiin kovaa meteliä pitäviin.

Tossavaisen mielestä varsinaisesti laittomasti viritettyjä moottoripyöriä ei ole: Pyöriä saa hänen mukaan virittää ja rakennella tiettyyn rajaan asti.

– Pakoputkien vaihto on yksi osa tehon lisäystä, josta saattaa myös aiheutua lisää melua. Kaikissa pakoputkissa ei ole e-hyväksyntää, ja ne eivät ole katukäyttöön hyväksyttyjä.
\nEntäs niin kovin yleistyneet\nLa 31.3.2012 - 13.30\nEntäs niin kovin yleistyneet mopot pääkaupunkiseudulla???Olis kyllä hyvä uutisoida niistäkin, kun nekin kohta taas ovat liikenteessä!\nProvosoivaa että vain yksi\nSu 1.4.2012 - 10.29\nProvosoivaa että vain yksi merkki mainitaan joista väitetään kaikkien olevan viritettyjä, kun myös muihin merkkeihin, esim. japsikustomeihin "asetetaan" asetusten vastaisia äänenvaimentimia, tai jopa poistetaan "äänenvaimentimen tulppa". Rajuja syytöksiä ilman mitään perustaa.\nMistä näitä poistettuja "äänenvaimentimen tulppia" voi ostaa? :D\nKe 1.8.2012 - 09.21\nHarrastajien edunvalvonnan vasta-argumentit: http://www.smoto.fi/index.php/uutiset/uutisarkisto/uutisarkisto2009/415-... sekä uudempi uutinen http://www.smoto.fi/index.php/uutiset/kerhotiedotteet/741-moottoripyoera...\n"Äänenvaimentimen tulppa" on\nKe 1.8.2012 - 09.28\n"Äänenvaimentimen tulppa" on parin euron hintainen muovinen kartio, joka asennetaan pakoputken päähän pesun ajaksi, ettei putkistoon mene vettä. Jos sitä ei poista pesun jälkeen, se kyllä lähtee ja lujaa heti kun pyörän käynnistää.\nKyseessä on siis täysin normaali (ja laillinen) ilmiö, josta ei kannataa olla kovin huolissaan, eikä siitä varsinkaan kannata kirjoittaa lehteen juttua.\nMitä taas "viritettyihin" pyöriin tulee, niin juuri valmistuneen, Liikenneturhan oman tutkimuksen mukaan kuolonkolareihin joutuneista 116:sta pyörästä 4 kpl oli "viritetty" muuten kuin pakoputken osalta ja noin 15% oli muutettu putkiston osalta (pakoputken vaihtaminen on täysin sallittua niin autossa kuin moottoripyörässä, jos putki on hyväksytty).\nMoottoripyörän "virittäminen" tuntuu siis alentavan merkittävästi onnettomuusriskiä. Tämän vuoksi sitä voi suositella kaikille!\nPS. Heittäkää tekstistä nuo\nKe 1.8.2012 - 11.44\nPS. Heittäkää tekstistä nuo melurajat jonnekin, mihin ei päivä paista. Suurimmassa osassa mp-kantaa meluraja määräytyy valmistajan kilvessä olevan lukeman perusteella, mikä on tyypillisesti välillä 80-100 dB.


Uutiset - Masennus 2022\nParkinsonin tauti (vapinahalvaus) on krooninen, etenevä keskushermoston sairaus. Useimmiten taudin ensimmäiset oireet ilmenevät 55-60 vuodessa. Tällä hetkellä Parkinsonin tauti on kuitenkin "nuorempi", tautitapauksia on jo nuorena ikäryhmänä, nimittäin 30-35 vuoden kuluttua. Parkinsonin tauti johtuu hermosolujen asteittaisesta progressiivisesta tuhoutumisesta ja kuolemasta. Tuhoamisprosessi tapahtuu ns. Substantia nigrassa - aivosolujen ryhmässä, joka liittyy aivokuoren muodostumiin. Näiden solujen tuhoaminen johtaa dopamiinin tuotannon vähenemiseen. Dopamiini on välittäjäaine, joka varmistaa sujuvan ja normaalin ihmisen motorisen toiminnan koordinoinnin. Parkinsonin taudin syitä ei ole täysin ymmärretty. Ikääntyminen, geneettinen taipumus, altistuminen ympäristötekijöille katsotaan riskitekijöiksi. Parkinsonin kaltaiset oireet voivat johtua myös altistumisesta ympäristötekijöille (torjunta-aineet, rikkakasvien torjunta-aineet, raskasmetallien suolat), kroonisesta aivoverenkierron vajaatoiminnasta tai ekstrapyramidaalisia sivuvaikutuksia aiheuttavien lääkkeiden käytöstä..\nParkinsonin taudin pääasiallisia ilmenemismuotoja ovat seuraavat oireet:\nliikkeet muuttuvat vähitellen hitaiksi ja pidättyviksi. Aluksi vaikeuksia napitettaessa, nauhoja sitomalla, ruokailuvälineitä käytettäessä, parranajon aikana, kirjoitettaessa.\nlepovärinä ilmestyy - tämä on vapina raajoissa, amplitudiltaan merkityksetön, katoaa, kun yritetään suorittaa mitään toimia tällä raajalla. Tärinän vahvuus kasvaa jännityksen, henkisen stressin, kun liikutetaan muita raajoja (joissa ei ole vapinaa). Yhdessä raajassa ilmestynyt vapina leviää muille. Leuan tai huulten ja kielen, silmäluomien, koko pään vapinaa voi olla.\nkävelemisen aikana kädenliikkeiden ystävällisyys menetetään (heiluminen puolelta toiselle), askelmat lyhenevät. Liikkeiden nopeus vähenee. Kaikki lihakset ovat jatkuvasti jännittyneessä tilassa (lisääntynyt sävy), minkä seurauksena ajan myötä muodostuu ns. "Pyytävä pose": selkä on taipunut, kädet ja jalat ovat taipuneet nivelissä. Kasvojen ilmeissä on muutos: kasvot muistuttavat naamiota, jäätynyttä grimassia. Ominaista silmäluomien harvinainen vilkkuminen.\nkävely muuttuu, siitä tulee jauhamista ja sekoittamista; kävellessä potilaan on erityisen vaikeaa ottaa ensimmäinen askel, ja sitten painopiste näyttää "pakenevan" häneltä pakottaen itsensä kiinni, tasapainon menetys voi johtaa putoamiseen • ääni muuttuu, siitä tulee hiljainen moduloimaton, puhe on epäselvä, voi esiintyä yliherkkyyttä (syljeneritystä)\najattelu hidastuu, huomio pienenee, mutta muisti ja henkiset kyvyt pysyvät aluksi\nnoin 50%: lla potilaista motivaatio vähenee, kiinnostus ympäristöön katoaa, mielialan yleinen tausta heikkenee, krooninen masennus kehittyy\nkasvullisia ja muita samanaikaisia häiriöitä esiintyy: ummetus, virtsatiehäiriöt, impotenssi, ihon, hiusten rasvaisuus, hajuaistin heikkeneminen ja ne voivat ilmetä jo taudin alkuvaiheessa.\nDiagnoosi vahvistetaan sen jälkeen, kun neurologi on tutkinut potilaan. Diagnoosikriteerit perustuvat kliinisiin oireisiin ja niiden kehityksen järjestykseen. Vahvistavia laboratorio- ja instrumentaalitutkimuksia ei tarvita. Tällä hetkellä tauti on parantumaton, mutta nykyiset konservatiivisen ja kirurgisen hoidon menetelmät voivat parantaa merkittävästi potilaiden elämänlaatua. Käännymme klinikkamme neurologien puoleen, potilas tutkitaan ja hänelle valitaan korjaava hoito Parkinsonin taudin hoitoon.\nParkinsonin taudin säätiö\n"Parkinsonin lakien mukaan minun pitäisi olla jo liikkumattomana." Kuinka Valkovenäjän sairastama Parkinsonin tauti tuhoaa stereotypioita\n- "Asumme yhdessä - Nelly, minä ja Parkinson" - meillä on sellainen perhevits, "nauraa talon omistaja Alexander Ksenevich.\n"En todellakaan pidä tästä vuokralaisesta, mutta mitä voin tehdä", hänen vaimonsa Nelly lisää heti..\nOlla ystäviä Parkinsonin kanssa, nauraa Parkinsonille, olla huomaamatta Parkinsonia - mitään, vain älä etsi syyllisiä äläkä sääli itseäsi. Tämä on tämän perheen laki, jonka pää on asunut Parkinsonin taudin kanssa 13 vuotta..\nJos uskot, mitä he kirjoittavat Parkinsonin taudista Internetissä, ihmiselle, jolla on ollut tällainen sairaus, pitäisi jo tapahtua peruuttamattomia asioita: täydellinen kyky liikkua ja mikä vielä pahempaa, kyky olla itse.\nTuhoamalla dopamiinia tuottavia hermosoluja "Parkinsonin" pitäisi viedä ihmiseltä motivaatio opiskella ja työskennellä, kiintymys ja kiitollisuus rakkaitaan kohtaan, mielihyvä kaikesta - olipa kyse sitten herkullisesta ruoasta tai erinomaisen työn tuloksesta.\nMutta kun katsot Aleksanteria, koet, mitä psykologit kutsuvat kognitiiviseksi dissonanssiksi: joko tällä henkilöllä ei ole lainkaan Parkinsonin tautia, tai hän voitti hänet.\nKuinka muuten selittää, että 65-vuotias Alexander leikkaa kotikaupunginsa Zhodinon kaduilla sähköpotkulaudalla, tekee lahjoja koko kaupungille syntymäpäivänään ja viettää joka tunti taudista vapaan työpajan luoden uuden ainutlaatuisen puutavaran?\n"Kerro lääkärille:" Luulen, että minulla on Parkinsonin tauti. " Ja hän vastasi: "Olet aivan oikeassa"\nKeskustelun alussa ovikello soi: tulimme paikallisesta päiväkodista shakkipöydässä - Alexander antaa tuotteitaan lahjaksi. Mestari ilahduttaa vieraita, kiitos saapumisesta, mutta lisää sitten anteeksipyyntönsä: "Minulla on vain tunti toimintaa, ei ole aikaa hukkaan." Ja hän aloittaa tarinan viimeisistä 13 vuodesta, joiden on mahtuttava 60 minuuttiin. Juuri kuinka paljon aikaa hänelle annetaan normaalia elämää varten jokaisessa pillerin saannissa..\nAlexander kehitti intohimon shakkiin palvellessaan armeijassa. Hän muistaa osallistuneensa jopa rykmentin mestaruuskilpailuihin. Nyt Alexander ratkaisee shakkipilviä vaimonsa seurassa, joka myöntää, että ei ilman iloa, joskus hän aloittaa pelin tasapelissä.\n- Kun täytin 52, perheeni huomasi, että minusta oli tullut jonkin verran hidasta. Aluksi he pilkkasivat tätä, mutta en huomannut mitään: tuntui siltä, että kaikki oli normaalia. No ikä, mitä voit tehdä...\nMutta jotenkin menen koulutapahtuman jälkeen (ennen sairautettaan Alexander työskenteli johtajana. - Toimittajan huomautus) - ja tuskin liikutan jalkojani, liikuttaminen on hyvin vaikeaa. Vaikka ei ollut syytä olla niin väsynyt, eikä hän ottanut alkoholia suuhunsa. Sitten tämä heikkous alkoi ilmetä yhä useammin... menin verkkoon, ajoin oireeni etsintään ja minulle annettiin heti - Parkinson.\nSitten menin lääkärin luokse ja sanoin: "Luulen, että minulla on Parkinsonin tauti." Hän vastasi: "Olet aivan oikeassa." Tärkeintä, kun sinulle annettiin tämä diagnoosi: älä hermostu, älä paniikkia, älä aja itseäsi nurkkaan, vaan hyväksy vain tapahtunut. Ja päätä itse, että sinun täytyy elää. Sinun on ymmärrettävä, ettet ole ainoa: valtava määrä ihmisiä kokee saman. Mukaan lukien tunnetut. Esimerkiksi Parkinsonin tauti - muotisuunnittelija Vyacheslav Zaitsev ja näyttelijä Valentin Gaft.\n- Paavi Johannes Paavali II ja nyrkkeilijä Muhammad Ali elivät myös tämän diagnoosin kanssa. Sinulla on hieno yritys, - hymyilee Nelly.\nAlexander myöntää: erityinen ajattelutapa, rakkaussuhde ja perhehoito auttavat häntä pysymään itsenäisenä. Hän mainitsee lääkkeen tässä ketjussa ohimennen - mikä on syy?\nKoira Einstein ei jätä omistajaa minuutiksi. Pari myöntää, että hänellä on rooli Aleksanterin hoidossa. Ensinnäkin, tämä on todellinen eläinhoito, ja toiseksi Alexander kävelee välttämättä Enyaa kahdesti päivässä.\n- Amerikkalaiset lääkärit ovat nykyään muita maailmaa edellä käsitellessään tätä tautia. He olivat lähellä ongelman ratkaisemista, mutta toistaiseksi he eivät ole löytäneet sitä. Yksi asia on selvä: mitä aikaisemmin aloitat hoidon, sitä myöhemmin tulet maaliin. Mutta tauti on niin salakavalaa, että se ilmenee vasta, kun 80% neuroneista on jo kuollut, ja jäljellä on vain säästää jäljellä olevat 20.\nOlen iloinen, että tauti kehittyy hyvin hitaasti: tämä antaa minulle toivoa, että pääsen 80: een. Enkä halua siirtää vastuuta tästä asiasta lääkäreille.\nMeillä (Zhodinossa. - Toimittajan huomautus) on iso ongelma neurologien kanssa: yksi asiantuntija kaikkiin tilanteisiin... Tulen vain lääkemääräystä varten, en odota enempää. Itse löysin minulle sopivan hoito-ohjelman: kokeilin erilaisia yhdistelmiä pillereiden ottamisesta ja kuuntelin, mitä tunnen sen jälkeen. Mitä muuta? No, olen apteekissa. Totta puhuen, en tiedä mikä se on. (Hymyilee.)\n- Hieronta, fysioterapia?\n- Teoriassa kaiken tämän pitäisi olla. Mutta kukaan ei määrää niitä minulle, enkä vaadi. Minusta tuntuu, että klinikkamme on kiitollinen minulle siitä, että en ärsytä häntä.\n- No, meidän on vielä kiitettävä siitä, että suurin osa pillereistä saat ilmaiseksi - kehottaa Nellyä. - Totta, huumeita on varastoitava tulevaa käyttöä varten, koska toimituksissa on viivästyksiä. Jos meidän olisi maksettava kaikesta itse, se vie vähintään 160 ruplaa kuukaudessa.\nEn usko, että kaikki mitä tapahtuu: lääkäreiden ja todistettujen hoito-ohjelmien puute on Zhodinomme ongelma. Ongelma on systeeminen. Mutta on tärkeää kehittää oikea asenne tähän. Jos loukkaat ja olet vihainen lääkärille, lääkkeelle, maalle, se vain pahentaa taudin kulkua. Loppujen lopuksi yksi sen epämiellyttävistä piirteistä: se, että ilosta vastuussa olevaa hormonia ei tuoteta - dopamiini.\n- Luin kerran kaiken tästä taudista, - Alexander selittää. - Myös dopamiinista. Ja tein päätöksen: ei, en halua olla sellainen kuin siellä sanotaan - vihainen, hillitsemätön, ärtyisä. Toivottavasti en, harrastukseni ja perheeni tuen ansiosta.\nLäheisiltäni en tarvitse sääliä, vaan tahdikasta apua ja ymmärrystä. Joskus tapahtuu hämmennys: En voi laittaa takkia, sitoa nauhojani, kuljettaa paikan päällä - ja vaimoni tulee hiljaa ja auttaa. Ja ilman ärsytystä, ilman valituksia. Vaikka perheessämme, jo ennen sairautta, ei ollut tapana nöyryyttää toisiaan ja tallata jonkun toisen ylpeyttä. En koskaan halunnut sääliä itseäni, joten aluksi vastustin kertomasta muille sairaudestani...\n- Ja sanoin heti, että on tarpeen kertoa. Ei sairaudesta, vaan siitä, kuinka Sasha selviää siitä, Nelly sanoo. - Loppujen lopuksi hänellä on kokemusta, ja on tärkeää jakaa tämä kokemus. Osoita, että voit tehdä sellaisen päätöksen itse: "En välitä dopamiinista, en välitä Parkinsonin taudista - elän elämää täysillä"... Ja seuraa sitä.\n"Olen ainoa eläkeläinen Zhodinossa, joka ratsastaa skootterilla"\nKun kysymme Alexanderilta ja Nellyltä siitä, kuinka he suivat läpi suuttumuksen, kieltämisen ja neuvotteluvaiheet diagnoosin hyväksymisessä, sankarit ihmettelevät. Heidän luokittelunsa oli erilainen.\n- Erotan itselleni useita vaiheita, Nelly sanoo. - Ensinnäkin liikkeessä oli jonkin verran hitautta ja pienin annos pillereitä, mutta saimme elää kuten ennen. Aja esimerkiksi autolla ja matkustele paljon. Hieman myöhemmin kaikki tapahtui all-inclusive-hotelleissa, ja sitten heidän täytyi luopua matkoista kokonaan. Loppujen lopuksi on vaikea ennustaa, milloin Sashalla on hämmennys. Kerran Kreetalla hän melkein hukkui, koska pillerit yhtäkkiä päättyivät...\n- Muista parempi, kuinka ohitimme Maskin - vaikeimman reitin Kanariansaarilla! - Alexander vaihtaa aihetta. - Ja olin sairas jo seitsemän vuotta. Se oli näin: ollessamme täällä ja siellä, kysyimme hotellilta, minne muu mennä, mitä nähdä. Meille kerrottiin, että meidän täytyy ehdottomasti nähdä jonkinlainen naamio... Tuolloin ajattelimme, että se oli todennäköisesti jonkinlainen museo tiellä - no, miksi ei. Ostimme matkan tälle naamioon, joka on pukeutunut tavalliseen tapaan, turisti: shortsit, T-paidat, varvassandaalit... Saavuimme, ja mukana oleva henkilö tapaa meidät ja sanoo: "Miksi olet pukeutunut niin? Meillä on nyt vaellus vuorien läpi ".\nSitten sydämeni ohitti tietysti lyönnin. (Nauraa.)\nMeille annettiin tarvittavat välineet, oikeat jalkineet, ruokavarasto - ja me kiipesimme ryhmään, johon emme voineet pysyä mukana, vuoristopolkuja ja rotkoja. Reitti on sellainen, että olen edelleen hämmästynyt: kuinka ihmiset päästetään sinne ilman alustavaa valmistelua! Polku on kapea, askel sivulle on kuilu. Muistin erityisesti aukon, jossa minun piti kävellä kuilun yli pitkin seinää venytettyä teräsvaijeria... Polveni vapisivat, mutta ohitin tämän reitin - ja se oli onnea. Pystyin. (Hymyilee.)\nHän onnistui myös lentämään Lontooseen, kun nuorin tyttärentytär syntyi. Mutta sitten matka oli lopetettava. Loppujen lopuksi hämmennys tapahtuu kerralla - etkä voi enää liikuttaa käsivartettasi tai jalkaasi. Se on kuin zombie-elokuvassa: näytät täsmälleen samalta kuin nämä pystyssä kuolleet ihmiset. Minne lentää sellaisilla?\n"Oli vaikea hyväksyä, että meillä ei enää olisi matkoja, että Sasha ei enää kykenisi ajamaan autoa", lisää Nelly. - Mutta nyt kun katson kuinka hän leikkaa ympyröitä skootterilla, mielestäni siinä ei ole mitään vikaa.\n- Muuten, olen ainoa eläkeläinen Zhodinossa, joka ajaa sitä, - Alexander nauraa.\n- Ja hän on myös rekisteröitynyt sosiaalisiin verkostoihin ja monet naiset kirjoittavat hänelle, - Nelly toteaa.\nAlexander on hämmentynyt ja ilmoittaa:\n- Mutta ilmoitan kaikista yksityisistä viesteistäni vaimolleni!\n"Haen puolet materiaalista työhön lähimmältä kaatopaikalta."\nPedagogiikka oli Aleksanterin elämässä yksi tärkeimmistä paikoista 30 vuoden ajan. Mutta kun kysymme, onko vaikeaa luopua kutsusta, sankari epäilee vastausta. Hän näyttää löytävän paljon enemmän iloa nykyisestä liiketoiminnasta..\n- Lääkärit eivät löytäneet yksiselitteistä syytä sille, miksi henkilöllä on Parkinsonin tauti, - Alexander jakaa. - Mutta olen varma, että minun tapauksessani se on hermoja. Noin 20 vuotta olen työskennellyt koulutyön sijaisena koulutustyössä. Oli kaikenlaisia asioita... Ongelmia opiskelijoiden käyttäytymisessä, joukko tarkastajia ja pomoja, poika, joka hirtti itsensä.\nSitten 10 vuotta työtä koulun johtajana. Tämä on painajainen: rahaa ei ole - vie se mihin haluat, johdon vaatimukset eivät ole verrattavissa todelliseen elämään. He joivat verta - ole terve... He lähettivät minut juhlallisesti eläkkeelle, antoivat joukon kirjeitä ja mitä ennen.\n- Meillä on sama kuin tavallisesti: mitä vain - jotta työntekijät järjestävät lennon tiedot, - lisää Nelly. - On välttämätöntä puhua siitä, mikä tehtiin huonosti, eikä koskaan siitä, mikä oli hyvää. Mutta tämä negatiivisuuden aalto pysähtyi Sasha, se ei saavuttanut työntekijöitä. Hänellä oli täysin erilainen työtyyli: joukkueessa ei ollut yhtä suurta riitaa, matolle ei soitettu. Mutta hän sai sen kokonaan ja otti kaiken itselleen.\n- Rakastin työni erittäin, - Alexander yrittää selittää. "Mutta järjestelmä, jossa se oli, ei ollut. Tämä on kauhea järjestelmä, joka ei edistä ammatillista kehitystä tai luovuutta. Ehkä hän antaa jonkun varastaa ja viihtyä elämässä, mutta minun piti tuoda omat rahani kotoa kouluun ja raportoida henkilökohtaisista varoistani. Esimerkiksi televisiosi muutti kotoa kouluun, ja tein kaikkensa, mitä siellä voitiin tehdä omin käsin..\n- Muistan, kuinka Sasha niitti ruohoa koulun ympärillä, koska ketään muuta ei ollut, - hymyilee Nellie. - Ja myös äskettäin hän maalasi seinät sisäänkäynnissämme, pesi ja teki roskakorin jumalallisessa muodossa, korjasi sisäänkäynnin kaiteet ja sisäänkäynnin oven, sääti valaistusta... Naapurit ovat onnellisia, he sanovat: "No, vihdoin." "Lopuksi", koska heidän mielestään apuohjelmat ovat päättäneet miellyttää meitä. (Nauraa).\nAleksanteri itse uskoo, että tämä halu luoda ja erityisesti puusepäntyölle on perhe. Hänen isänsä oli keksijä ja innovaattori BelAZ: ssa. Totta, geenit saivat itsensä tuntemaan yhtäkkiä.\n- Intohimo puusepäntyöhön alkoi aivan vahingossa: pudotin melkein iPadin käsistäni ja ajattelin: Ehkä minun pitää tehdä jalusta? Teline osoittautui melko mukavaksi, ja halusin vaikeuttaa tehtävää. Päätin yrittää tehdä shakkipöydän: vaimoni ja minä rakastamme pelata shakkia, mutta lauta liukuu aina, putoaa... Pöytä onnistui myös - ja esitimme sen ystävillemme. No, koska tämä esiteltiin, sinun on tehtävä toinen itsellesi - oikein?\n- Nyt tämä "yksi pöytä" on jo täynnä kahta huonetta, - nauraa Nelly. - Mutta pidän siitä. Et voi ostaa tätä mistään huonekalusta.\nAlexander tekee teoksensa improvisoidussa työpajassa, jonka hän varusteli parvekkeelle. Vävy lahjoitti työhön tarvittavat työkalut ja materiaalit... Alexander ei osta niitä, vaan "säästää".\nNelly sanoo, että nyt hänen kysymyksensä on kadonnut: "Mitä antaa ystäville?" Hän kysyy, mihin eläimeen henkilö liittyy, ja Alexander tekee kalenterin tälle eläimelle. Perhekalenterissa Nelly on valkoinen varis ja Alexander on kissa Leopold.\n- Noutan puolet materiaalista työhön lähimmältä kaatopaikalta. Sydämeni vuotaa, kun näen, kuinka esimerkiksi upea, lakattu, täysin ehjä paneeli heitetään pois, mestari kertoo. - Loppujen lopuksi kuukaudessa se muuttuu mädän kasaksi. Ja otan tämän paneelin itselleni - ja teen siitä mitä näet. Annan hänelle toisen mahdollisuuden. Ja saan paljon iloa siitä, että onnistuin säästämään hyvän puun ja luomaan jotain omin käsin.\nAlexander luovuttaa teoksensa - kouluille, kirjastoille, lasten luovuuden keskuksille. Ja hän rakastaa tehdä näitä lahjoja spontaanisti - odottamattomasta syystä niille, jotka saavat ne..\n- Sanon: "Olen 65-vuotias ja haluan antaa lahjan kouluille syntymäpäivänäni". Tällainen kireä tauko ilmestyy heti vastaanottimeen, hämmennystä, - Alexander nauraa. - Ihmiset eivät ole tottuneet tarjoamaan jotain sellaista ja jopa omalla lomallaan - yhtäkkiä he pyytävät jotain vastineeksi?\n- Ja tämä on perheperinne: tehdä lahjoja kaikille lomallemme, - selittää Nelly. - Joten tänä syntymäpäivänäni Sasha kysyi mitä antaa, ja minä sanon - uuden kaupan sisäänkäynnillä. Ja olen iloinen siitä, että vanhan, epämiellyttävän ja nuhjuisen sijasta seisoo kaunis kauppa ja ihmiset tuntevat olonsa hyväksi. Tämä on luultavasti yksi miellyttävimmistä asioista meille: kun Sasha ja minä istumme teetä ääressä ja mietimme kenelle voisimme antaa jotain.\nKun kysymme Aleksanterilta, käyttääkö hän Internetiä ideoiden löytämiseen uusista teoksista, hän osoittaa kaunopuheisesti päähänsä - sanotaan, että kaikki parhaat ideat näkyvät täällä. Usein sillä hetkellä, kun hän ei voi liikkua.\n- Tämän taudin vaikein asia elämässä on toimettomuus, jolla on valtava määrä ideoita ja energiaa. Annat itsellesi komennon "nouse ylös ja tee", mutta keho ei tottele sinua. Mutta sopeuduin: kun hämmennys alkaa ja en voi liikkua, aloin ahdistaa aivoissani, mitä teen, kun minulle tulee helpommaksi. Minulla on hyvin kehittynyt visuaalinen ajattelu, joten voin luoda mielessäni koko rakenteen. Ja heti kun pääsen nousemaan tuolilta, aloitan sen herättämisen eloon..\nMinun on vaikea tehdä suuria asioita työpajani perusteella: valtakunta ei riitä - ei ole minne vaeltaa. (Hymyilee.) Mutta pöydät, yöpöydät, jakkarat, kalenterit - pystyn käsittelemään tämän helposti.\nTosiasia, että hän ei vapise, vaan "hidas" (jäykkä-bradykineettinen muoto. - Toimittajan huomautus) "Parkinson", Alexander pitää onnea. Hän sanoo, että hän valitsi tämän filosofian intuitiivisella tasolla lapsuudesta lähtien..\n- Olen varma, että jopa tappavassa vaikeassa tilanteessa voi löytää jotain hyvää - ja kiinnittää siihen huomiota. Koska jos otat huonon perustaksi, niin se ei ole elämistä, mutta voit ampua itsesi.\nAlussa sairauteni luin, että Parkinsonin taudin lakien mukaan minulla oli plus tai miinus 5 vuotta jäljellä ennen kuin olin täysin liikkumaton. En halunnut pelotella vaimoani: miksi minun pitäisi mennä miettimään kuinka köyhä olen? Ja näet kuinka se tapahtui. (Hymyilee.)\n- Kävi ilmi, että häntä katsellen on yksinkertaisesti mahdotonta sanoa tätä sanaa: "Huono", - Nelly sanoo.\nPyysimme neurodologia, Loden lääketieteellisen keskuksen neurologisen osaston johtajaa Andrei Vysotskyä kommentoimaan tätä tarinaa:\n- Parkinsonin tauti on krooninen, etenevä degeneratiivinen keskushermoston sairaus. Tätä tautia esiintyy 60–140 henkilöllä 100 tuhatta väestöä kohden, ja vanhemmassa ikäryhmässä ilmaantuvuus on noin 1%. Tämä on vakava lääketieteellinen ja sosiaalinen ongelma. Oireiden keskimääräinen ikä on 55-60 vuotta, mutta noin 10% tapauksista vaikuttaa työikäiseen.\nTämä patologia on vaikea testi sekä potilaalle että hänen perheelleen ja ystävilleen. Mutta mitä aikaisemmin diagnoosi tehdään ja hoito valitaan, sitä suotuisampi ennuste ja korkeampi elämänlaatu. Parkinsonin taudin pääasiallisia ilmenemismuotoja ovat kävelyhäiriöt (pienet askeleet, vaikeus liikkeen aloittamisessa), epätasapaino, lisääntynyt lihasten sävy, jäykkyys, vapina (ensin raajoissa toisella puolella, sitten molemmilla puolilla). Käsinkirjoitus, asennon muutokset, hikoilu, ummetus ilmestyy, syljeneritys lisääntyy.\nPuheesta tulee yksitoikkoinen, kasvot naamioituvat. Noin puolella potilaista on masennushäiriöitä. Tyypillinen myös hajun ja maun rikkominen. Joskus potilaalla on kipu olkapäässä, selkärangassa, nivelissä, raajoissa - ja tutkimuksessa paljastuu Parkinsonin tauti.\nSankarimme on esimerkki ihmisestä, joka ei anna periksi, mutta kamppailee sairautensa kanssa, ja tämä taistelu tuo tulosta. On todistettu, että fyysinen, henkinen aktiivisuus ja rakkaiden tuki hidastavat taudin etenemistä.\n- Alexander mainitsi, että Zhodinossa on vain yksi neurologi. Voit kuitenkin löytää tietoja siitä, että Parkinsonin tauti on niin vakava, että parkinsologeja on jo olemassa. Meillä on maassamme tällaisia asiantuntijoita?\n- Meillä ei ole sellaista erikoisuutta. Mutta tälle patologialle on annettu suuri merkitys. Potilaita hoitavat neurologit, jotka ovat suorittaneet jatkokoulutuskursseja neurologian ja neurokirurgian osastolla. Tasavallan neurologian ja neurokirurgian tieteellisen ja käytännön keskuksen perusteella tätä tautia on edelleen tutkittu, progressiivisia hoitomenetelmiä otetaan käyttöön.\n- Mihin tukihoitoon Parkinsonin tautia sairastavalla henkilöllä on oikeus lääkityksen lisäksi? Kuinka tärkeää se on potilaalle?\n- Fyysinen aktiivisuus on pakollista. Tässä lause "liikkuminen on elämää" on erityisen merkityksellinen. Jos luovut ja vietät koko ajan esimerkiksi television edessä, muutaman vuoden kuluttua lääkkeet ovat tehottomia. Fysioterapiaharjoitukset, mikäli mahdollista, uima-allas ovat välttämättömiä komponentteja monimutkaisessa hoidossa. Hieronta ja fysioterapia ovat erityisen tärkeitä. Ne auttavat vähentämään jäykkyyttä, lisäämään liikkuvuutta.\nTärkeä ruokavalio on hiilihydraattirajoitus, jossa on runsaasti B-vitamiineja, foolihappoa, luonnollisia antioksidantteja ja kuituja. Ja jos vasta-aiheita ei ole, pari kupillista kahvia.\nMasennuksen esiintymistiheys huomioon ottaen psykoterapeutin tai psykiatrin valvonta on välttämätöntä.\n- Selitä: sankarimme 13. sairausvuoteen mennessä voi silti kävellä koiraa, tehdä jotain omin käsin ja jopa ajaa skootterilla. Lisäksi monilla Parkinsonin tautia sairastavilla potilailla kuva on pohjimmiltaan erilainen. Mistä se riippuu?\n- Aivoissa on sellainen ominaisuus kuin neuroplastisuus. Se on kyky toipua, muuttua eri tekijöiden vaikutuksesta..\nParkinsonin taudissa loukataan aivojen rakenteiden ja solujen välisiä yhteyksiä, ja vain fyysinen aktiivisuus antaa niiden ylläpitää, jopa muodostaa uusia. Muut, ehjät aivojen rakenteet voivat tietyissä tapauksissa ottaa osittain menetetyn toiminnot (kuten tapahtuu aivohalvauksen, traumaattisen aivovamman jälkeisessä toipumisjaksossa).\nYksinkertainen esimerkki: jos terve nuori mies laitetaan nukkumaan kuukaudeksi, hän ei todennäköisesti nouse ylös ja mene tämän ajanjakson jälkeen. Palautuminen vie aikaa.\nSiksi Alexander, joka tekee päivittäistä työtä, jonka kuvasit, kouluttaa aivojaan, pitää sen kunnossa, ei anna sen "mennä" sairauteen.\n- Tämä kysymys huolestuttaa Alexanderin läheisiä ja todennäköisesti muita perheitä, joissa Parkinsonin tautia sairastavat ihmiset elävät: miksi heille ei määrätä enemmän pillereitä, jotta potilailla olisi vastaavasti enemmän aktiivisuutta ja täysi elämä?\n- Lääkehoidon pääperiaate on korvaaminen. Yritämme lisätä dopamiinin määrää, parantaa reseptoriherkkyyttä ja parantaa aineenvaihduntaa. Näyttää siltä, että antaa suurin mahdollinen annos kaikista huumeiden ryhmistä - ja kaikki on hyvin. Mutta ei. Tämän lähestymistavan myötä oman dopamiinin tuotanto vähenee voimakkaasti, mikä vaatii edelleen lääkeannoksen lisäämistä. Lisäksi jokaisella lääkkeellä on sivuvaikutus, ja tietyllä annoksella se voi ylittää lääkityksen käytön edut. Siksi eri ryhmien lääkkeitä määrätään samanaikaisesti. Annoksen nostaminen on aina yksilöllistä, ja sen tulisi olla lääkärin valvonnassa..


Turvakaihdin AEG56 - Avaeksperdid - Avaeksperdid\nTurvakaihtimet ja turvarullakaihtimet tekevät tiloista hetken päähänpistosta lähtevien murtojen suhteen vähemmän kiinnostavia. Hälytysjärjestelmään liitetyt turvakaihtimet pidentävät huomattavasti murtoon kuluvaa aikaa ja suurentavat todennäköisyyttä, että turvapalvelu ehtii paikalle ennen murron toteuttamista. Turvakaihtimet ja turvarullakaihtimet suojaavat ikkunoita ilkivallalta ja ovat tehokkaana apuvälineenä yksityisten ja liikehuoneistojen turvallisuuden parantamiseen.\nAlumiinista valmistettujen turvakaihdinten ja –rullakaihtimien liikuttamiseen voidaan käyttää sekä käsi- että sähkökäyttöistä järjestelmää. Turvakaihtimet säilyttävät turvallisuuden varmistamisen lisäksi myös lämpöä ja säätävät valon määrää tiloissa.\nTurvakaihtimia voidaan käyttää sisätiloissa ja ulkona. Turvarullakaihtimia voidaan käyttää ikkunoiden ja ovien peittämiseen. Materiaalina täysialumiiniprofiili. Ohjausmekanismeina voidaan käyttää vipukäyttölaitetta (max. 4m2) tai sähköistä käyttölaitetta. Max. leveys sisätiloissa 7000mm ja ulkona 4m.\nSähköisissä käyttölaitteissa voidaan käyttää erilaisia antureita (aikarele, aurinkoanturi jne.)


Tietoa meistä | Dingle\nFIENSE\tJaa tämäFacebookTwitterGoogle+LinkedInTietoa meistä\nDingle on sosiaalisen liiketoiminnan asiantuntijayritys.\nTarjoamme yritysjohdon, myynnin, markkinoinnin ja asiakaspalvelun konsultointipalveluja. Tavoitteenamme on luoda asiakkaillemme maksimaalinen hyöty markkinoiden digitalisaatiosta. Ydinosaamistamme ovat sosiaalisen median käyttö, prosessikonsultointi, konseptisuunnittelu sekä sisällön ja tekniikan tuotanto. Dinglellä asiakkaita palvelee lähes 50 asiantuntijaa Helsingissä ja Tukholmassa.\nAsiakkaasi, sidosryhmäsi, johtajasi ja työntekijäsi viettävät enemmän aikaa Facebookissa, Twitterissä ja muissa verkkopalveluissa kuin television tai radion ääressä. He lukevat mitä heidän verkostonsa suosittelee tai haukkuu. Tutkitusti ihmiset myös uskovat toistensa ja brändien arkisia viestejä. Digitaalisen vuorovaikutuksen räjähdysmäinen kasvu luo yrityksille usein radikaalin tarpeen uudistua.\nLiiketoimintamme nojaa rohkeaan, luovaan ja sopivasti rokkaavaan mentaliteettiin. Tältä pohjalta olemme auttaneet yli sataa suomalaista brändiä kukoistamaan digitalisaation murroksessa. Onko sinun brändisi seuraava?\nNoudatamme oheisia eettisiä ohjeita toimiessamme asiakasyritystemme lähettiläinä sosiaalisissa medioissa. Sitoudumme myös noudattamaan ASML:n reilun pelin sääntöjä sekä WOMMAN eettisiä ohjeita.\nUskomme uuteen tapaan tehdä työtä: ihmisemme työskentelevät missä haluavat, milloin haluavat. Toimistomme on ystävien kesken minglaamista varten, eivätkä sitä korista kuutiot tai nimetyt työpisteet. Henkilöstöämme kannustetaan ottamaan riskejä ja olemaan rohkeita muistaen kunnioituksen asiakkaita, toisiamme ja yhteiskuntaa kohtaan.\n5 syytä kehittää työnantajabrändiäFestarimarkkinointia freesillä otteella: Kumppanit elämysten tuottajinaMarkkinointijohtaja – luota dataan, älä mutuun


Mikä paikallissijoissa kiinnostaa kognitivistia? Suomen kieliopin kysymyksiä 2. osa: suomen paikallissijat suhteiden ilmaisijoina - PDF\nMikä paikallissijoissa kiinnostaa kognitivistia? Suomen kieliopin kysymyksiä 2. osa: suomen paikallissijat suhteiden ilmaisijoina\nDownload "8.2.2013. Mikä paikallissijoissa kiinnostaa kognitivistia? Suomen kieliopin kysymyksiä 2. osa: suomen paikallissijat suhteiden ilmaisijoina"\n1 Mikä paikallissijoissa kiinnostaa kognitivistia? Suomen kieliopin kysymyksiä 2. osa: suomen paikallissijat suhteiden ilmaisijoina Tuomas Huumo Etenkin alkuvaiheen kognitiivisessa kielitieteessä päähuomio oli erilaisten spatiaalisten (ja niistä abstraktistuneiden) suhteiden ilmauksissa. Virstanpylväänä mm. George Lakoffin ja Claudia Brugmanin tutkimukset englannin overpreposition eri merkityksistä. Innostus laajeni muihin spatiaalisiin ilmauksiin, ja englannin lisäksi tutkittiin ahkerasti mm. saksaa, hollantia, ranskaa ja suomea. Suomessa (fennistiikassa) kognitiivisen kielitieteen alkuvaihe oli 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Päähuomio oli samoin perusmerkitykseltään spatiaalisissa elementeissä: paikallissijat ja adpositiot (yleisemmin: grammit). Pentti Leinon artikkeli 1989: Paikallissijat ja suhdesääntö (Virittäjä). Leino suhteutti kognitiivisen näkökulman suomalaiseen traditioon ja etenkin Paavo Siron muotoilemaan suhdesääntöön, joka koski ns. kvasipredikaatteja. Kvasipredikaatteja olivat erilaiset suhteita ilmaisevat kieliopilliset elementit kuten juuri paikallissijat ja adpositiot. Siron perussääntö: kvasipredikaatti-ilmaus liittyy transitiivilauseessa objektiin, intransitiivilauseessa subjektiin. Tämä tarkoittaa sitä, että transitiivilauseessa merkitykseltään spatiaalinen kvasipredikaattiilmaus kuvaa paikkaa (tai muuta tilaa) johon suhteutuu ensisijaisesti objektin tarkoite: Jukka heitti pallon koriin, Tyttö poimi pudonneen kirjan pöydän alta, Opettaja säilytti avaimia autossa: Koriin päätyy pallo eikä Jukka, pöydän alta poistuu kirja eikä tyttö, ja autossa ovat avaimet eikä opettaja. Intransitiivilauseessa objektia ei ole, ja siellä kvasipredikaatti-ilmaus kertookin subjektin tarkoitteen sijainnin: Jukka hyppäsi koriin, Tyttö ryömi esiin pöydän alta, Opettaja istui autossa. Myöhemmässä fennistiikassa on huomautettu (mm. Matti Sadeniemi ja Alho Alhoniemi) että olosijojen ja olosijaisten (jossain olemista kuvaavien) adpositioiden osalta suhdesääntö toimii vain tietyiltä osin. 1\n2 Tavallisemmin staattinen olosijailmaus kuvaa toiminnan paikkaa, näyttämöä, jossa sijaitsevat kaikki tilanteen osallistujat, ei pelkkä objektin tarkoite: Pekka potki palloa pihalla, Opettaja laski rahoja autossa. Suhdesäännön mukaisesti nämä ilmaukset toimivat Alhoniemen mukaan mm. eräissä aistihavaintoa kuvaavissa lauseissa sekä paikassa olemisen aiheuttamista kuvaavissa lauseissa: Jukka näki pallon korissa, Opettaja seisotti oppilasta nurkassa. Joissain transitiivilauseissa voi esiintyä myös pelkkää subjektin tarkoitteen paikkaa kuvaavia olosija-adverbiaaleja: Mies keitti puuroa kattilassa. hellan ääressä. keittiössä. Myös muutossijaiset adverbiaalit voivat olla tällä tavoin kaksitulkintaisia: Metsästäjä ampui lintua kiveltä. Jussi kuuli naapurien keskustelun makuuhuoneesta. Suomessa grammi käsin disambiguoi (poistaa kaksitulkintaisuuden) tällaisia tapauksia ja kertoo, että adverbiaali kuvaa nimenomaan subjektin tarkoitteen paikkaa (Ojutkangas 2003): Metsästäjä ampui lintua kiveltä käsin; Jussi kuuli naapurien keskustelun makuuhuoneesta käsin. Kognitiivisessa kielitieteessä paikallissijoja adpositioita pidetään relationaalisina eli suhdetta ilmaisevina elementteinä. Tarkemmin sanoen niiden ilmaisevat suhteet ovat luonteeltaan atemporaalisia (koska vain verbi ilmaisee kognitiivisen kieliopin termein temporaalista relaatiota). Atemporaaliset relaatiot jakautuvat edelleen yksinkertaisiin (ei-muutokselliset) ja kompleksisiin (muutokselliset). Esimerkiksi olosijan kuvaama relaatio laatikossa voidaan esittää yhdellä kuviolla, mutta muutossijan kuvaama relaatio laatikosta edellyttää useaa peräkkäistä kuviota. Tilanteen osallistujina ovat muuttuja (trajector) ja kiintopiste (landmark). Muuttuja on se, mikä johonkin suhteutetaan, ja kiintopiste suhteutuskohta. Esimerkiksi lausekkeessa Kirja pöydän alla on muuttujana kirja ja kiintopisteenä pöytä; kirja siis nostetaan tilanteessa esille ( se, mistä puhutaan ) ja se suhteutetaan spatiaalisessa tilassa pöytään. Jaon taustalla on hahmopsykologiaan peritytyvä kuvio / kehys (figure / ground) jako, jota etenkin Talmy on käyttänyt omissa tutkimuksissaan. 2\n3 Paikallissijojen polysemiaa Kognitiivinen ajattelu muistuttaa siis jossain määrin Siron suhdesääntöä. Kokonaista lausetta kuvattaessa suhteutus kvasipredikaatin (kiintopisteen) ja muuttujan välillä tapahtuu kuitenkin kognitiivisen kieliopin ajattelussa enemmän verbin kautta kuin Siron mallissa. Verbin merkitykseen (merkityspotentiaaliin) kuuluu mahdollisuus ilmaista tilasuhdetta, ja kvasipredikaatti-ilmaus täyttää tämän merkitystehtävän. Paikallissijojen merkitystehtäviä on tapana jakaa erilaisiin alueisiin (engl. domain), joihin ne kytkevät muuttujan ja kiintopisteen välisen suhteen. Suomessa keskeisiä paikallissijoilla ilmaistavia merkitysalueita ovat ainakin paikka (pihalla), aika (talvella), omistus ja kognitio (Liisalla), olotila (hunningolla) sekä hypoteettinen tai abstrakti tila (sillä ehdolla). Lisäksi (yksittäiset) paikallissijat ilmaisevat muita merkityksiä, esimerkiksi verbien rektioadverbiaaleina (ihastuin häneen, suutuin hänen epäluotettavuudestaan, pidän hänestä, Jussista koko kysymys on turha, vaikuttaa epäilyttävältä, tuoksuu hyvältä / hyvälle) ja kiteytyneiden konstruktioiden osina. Leino (1993) tutkii perusteellisesti elatiivisijan polysemiaa ja sen merkitysten kytkeytymistä toisiinsa. Tällaisissa tapauksissa yksittäinen paikallissija irtautuu paradigmastaan, ts. muilla saman sarjan paikallissijoilla ei ole vastaavia tehtäviä. Esimerkiksi pitää-verbin rektioelatiivi (Pidän sinusta) ei vaihtele samaan tapaan inessiivin ja illatiivin kanssa kuin vapaissa adverbiaaleissa: *Pidän sinussa, *Pidän sinuun. Juuri elatiivi onkin erityisen polyseeminen paikallissija. Leino (1992, 1993) analysoi perusteellisesti elatiivin polysemiaa kognitiivisen kielitieteen näkökulmasta. Erosijatehtävänsä lisäksi elatiivi ilmaisee mm. väylää samaan tapaan kuin adpositio läpi: Varas tuli ikkunasta, Juna meni tunnelista. Lisäksi elatiivilla on mielenkiintoinen tehtävä ilmaista ajankohtaa: Loppusyksystä säät kylmenevät, Hän tuli jo alkuillasta, Alkuyöstä kaupunki hiljeni. Elatiivi erosijana tuntuu näissä motivoimattomalta, mutta Leino toteaa, että lauseiden kuvaamassa tilanteessa on usein kyse jonkin tilanteen alkamisesta, jonka jälkeen tilanne on voimassa. 3\n4 Paikallissijasysteemi kokonaisuutena Paikallissijojen on tapana ajatella muodostavan sarjoja, jotka koostuvat eri sijoista: Sisäpaikallissijat: inessiivi, elatiivi, illatiivi Ulkopaikallissijat: adessiivi, ablatiivi, allatiivi Yleiset paikallissijat (mikäli pidetään paikallissijoina ollenkaan): translatiivi ja essiivi Kussakin sarjassa on yksi staattista paikassa tai muussa tilassa olemista kuvaava olosija ja kaksi muutossijaa: tulosija ( minne? ) ja erosija ( mistä? huom. että erosija puuttuu yleisten paikallissijojen ryhmästä). Tulosija kuvaa siirtymistä paikkaan (illatiivi, allatiivi, translatiivi) ja erosija poistumista paikan luota (elatiivi, ablatiivi). Yleisistä paikallissijoista translatiivi kuvaa siirtymistä rooliin tai olotilaan (opettajaksi, sairaaksi), essiivi roolissa tai olotilassa olemista (opettajana, sairaana). Kiintopisteen lisäksi kognitiivisessa kieliopissa erotetaan hakualue, joka tarkoittaa sitä (kiintopisteeseen suhteutettua) aluetta, jolla muuttuja voi sijaita. Kognitiivisen kieliopin termein voi sanoa, että suomen sisä- ja ulkosijoja erottaa toisistaan nimenomaan hakualue: perustapauksessa kiintopisteen sisäpuoli vs. ulkopuoli (lähistö tai pinta). Paikallissijat toimivat sarjana juuri spatiaalisessa perusmerkityksessään: laatikossa, laatikosta, laatikkoon vs. laatikolla, laatikolta, laatikolle. Ne ilmaisevat ensisijaisesti topologisia suhteita, eivät niinkään suuntaa akseleilla; jälkimmäisessä tehtävässä ovat tyypillisiä adpositiot (talon edessä / takana) Paikallissijojen ei-spatiaaliset merkitystehtävät toteuttavat oppositiosysteemiä vajavaisesti tai eivät ollenkaan. Etenkin sisä- ja ulkopaikallissijojen ero katoaa puhuttaessa esimerkiksi ajasta tai olotilasta: miksi talvella, aamulla, viime viikolla (ulkosijat) mutta toisaalta tammikuussa (sisäsija), jouluna, viime vuonna (yleinen olosija)? Miksi vinossa (sisäsija) mutta kallellaan (ulkosija)? Suunnan oppositio sen sijaan toimii paremmin myös ei-spatiaalisten merkitysten ilmauksissa: työskennellä joulusta pääsiäiseen Kuitenkin: Tulen kotiin jouluksi, En ole nähnyt häntä moneen päivään. olla humalassa, tulla humalaan, selvitä humalasta. Kuitenkin: (mennä) mönkään, *möngässä, *möngästä 4\n5 Usein paikallissijojen eri merkitysalueiden välinen ero on jatkumomainen: mennä kaivolle / saunaan / markkinoille (paikka vai olotila?), nukkua junassa Tampereelle asti (paikka mutta myös ajallinen kesto), heittää pallo Matille (spatiaalinen siirtymä + possessiivinen suhde), nähdä aika kellosta (paikka, kognitiivinen siirtymä) Pekka on kahvilla / (yltä päältä) kahvissa. Liisa on pesulla; Paita on pesussa. Kone on lennolla; Lintu on lennossa. Lauseasema ja konstruktio (lauseen edustama rakennetyyppi, ns. lausetyyppi) vaikuttavat paikallissijailmausten tulkintaan: Elvis oli t-paidassa vs. T-paidassa oli Elvis. Ongella Elmeri huitaisi Anselmia ongella. Pikkupöydällä tikitti radion vieressä herätyskello vs. Radion vieressä tikitti pikkupöydällä herätyskello. Jakkaralla papukaija kiljui häkissään vs. Häkissään papukaija kiljui jakkaralla. Bulgariassa presidentillä on linna Ranskassa. Mikä siellä liikkuu? Muutossijoilla on runsaasti sellaisia käyttöjä, jotka eivät perustuu tilanteen ilmipannun osallistujan konkreettiseen siirtymään vaan käsitteistykseen. Liikkuva osallistuja voi toisinaan olla implisiittinen, ts. sitä ei lauseessa mainita mutta paikallissijailmaus kertoo sen kulkusuunnan. Esim. Sotilas kirjoitti rintamalta kotiin. Pekka sylkäisi ikkunasta ulos. Laulaja lauloi mikrofoniin. Lauseissa on mukana liikkuva osallistuja, johon ei kuitenkaan viitata NP:llä vaan jonka verbi ja paikallissijailmaus implikoivat. Näissä esimerkeissä liikkuja on suhteellisen konkreettinen osallistuja, mutta joskus se on epämääräisempi, esimerkiksi jonkinlainen säteily tai muu signaali. Esim. Valo pilkotti metsästä; Takasta hehkui lämpöä; Ääni kuului pihalta; Pekka viestitti minulle taskulampulla ikkunastaan. Tällaiset esimerkit ovat aidon ja fiktiivisen liikkeen rajamailla: liittyykö niissä kuvattuihin siirtymiin aitoa liikettä vai onko liike puhtaasti fiktiivistä? Huom. Asiaa ei ratkaise luonnontiede (esim. fysiikan näkemys siitä, miten valo etenee) vaan tavallisen ihmisen kansanmalli (folk model): valon liikettä ei pysty varsinaisesti havaitsemaan, joten kognition kannalta kyse on fiktiivisestä liikkeestä. Ääni- ja hajusignaalien liike on tässä rajatapaus: esimerkiksi äänen liikkumisen voi tavallinen ihminenkin havaita kaikuilmiöstä; hajuärsykkeiden liikkeen niiden suhteellisesta hitaudesta. Toisinaan liikkujana on jonkinlainen abstrakti tajunnansisältö; Alhoniemi (1975) puhuu kognitiivisista siirtymistä. Näissä liikkujaksi esitetään esimerkiksi tieto tai havainto jostakin, ja tätä siirtymää kuvataan suuntasijojen avulla. 5\n6 Kognitiivisen siirtymän tyypillinen konteksti on esimerkiksi tiedon liikkuminen ihmisten välillä: Jari kuuli juorun Sepolta ja kertoi sen edelleen Jaakolle. Tällöin kognitiivisen siirtymän kiintopisteinä toimivat ihmiset, joita koodataan tyypillisesti ulkopaikallissijoilla (sisäpaikallissija ei toimi näin, vrt. Jari kuuli juorun Seposta). Rinnastuu erilaisten possessiivisten siirtymien ilmaisemiseen: Jari sai kirjan Sepolta ja antoi sen edelleen Jaakolle. Joskus kognitiivisen siirtymän lähtökohdaksi voidaan esittää myös eloton tarkoite; tällöin tilanteessa on kuitenkin oltava (ainakin implisiittisesti) mukana elollinen osallistuja, joka kokee siirtymän vaikutuksen. Esim. Luin uutisen lehdestä; Näin ajan kellosta; Ostaja tarkisti hevosen iän sen hampaista; Huomasin hänet ihmisjoukosta; Hän oppi kirjasta paljon uutta. Näissä erosija kuvaa paikkaa, josta subjektin elollinen tarkoite hankkii tai saa jonkinlaista tietoa. Vastaavasti tulosija voi toisinaan (ilmeisesti kuitenkin vähemmän produktiivisesti) ilmaista paikan, johon jonkinlainen tieto talletetaan tai asetetaan muiden saataville. Esim. Hän kirjoitti asiasta päiväkirjaansa; Valitin kuluttajaneuvontaan; Laitoit minut nettiin (metonymia!). Kognitiivisessa siirtymässä voi liikkua myös konkreettinen olio; tällöin liike on fiktiivistä ja suhteutuu elollisen osallistujan tajunnanpiiriin suuntautuen sinne tai sieltä pois. Suomelle tyypillistä: oliot, joista tulemme tietoisiksi, liikkuvat pois sijaintipaikastaan ( tulevat sieltä osaksi havaintopiiriämme tai tietoisuuttamme): Löysin seinästä raon; Huomasin hänet väkijoukosta; Erotin hänen hahmonsa verhon takaa. Vastaavasti oliot, jotka poistuvat tietoisuudestamme tai tajunnanpiiristämme, siirtyvät fiktiivisesti omaan olinpaikkaansa: Jätin sateenvarjon bussiin; Unohdin kirjan pöydälle. Myös subjektin tarkoittama olio itse voi kokea olotilanmuutoksen, joka esitetään sen olinpaikkaan tai siitä pois suuntautuvana (vaikkei varsinaista siirtymää tapahdukaan). Esim. Auto ruostui pellolle; Juoksija väsähti radalle; Hän kuoli taistelukentälle; Juopunut sammui lattialle; Nukahdin sohvalle. Näissä ilmaistaan jonkinlainen olotilanmuutos epäkanoniseen (negatiiviseen) olotilaan. Vastakkainen suunta: Heräsin sohvalta; Havahduin nojatuolistani; Potilas virkosi vuoteeltaan toisaalta tulosijakin esiintyy: Heräsin linnunlauluun / pullantuoksuun; Vauva syntyi taksiin. 6\n7 Paikallissijailmaukset tilanrakentajina Paikallissijailmausten tyypillinen tehtävä on ilmaista erilaisia tiloja (paikka, aika, omistus, olotila, abstrakti). Näihin tiloihin sijoittuu osa kuvattavan tilanteen osallistujista tai koko tilanne kaikkine osallistujineen. Paikallissijailmaukset toimivat usein tilanrakentajina Fauconnierin mental spaces teorian tarkoittamassa mielessä. Tiloihin voidaan esitellä tuttuja tarkoitteita, jotka siirretään sinne aiemmin diskurssissa puheena olleista tiloista Pekka muutti Turkuun. Turussa hän opiskeli suomen kieltä. tai uusia tarkoitteita, jotka kohdataan vasta kyseisessä tilassa: Turussa joku mies ryösti pankin joulupukiksi pukeutuneena. Monissa tiloissa on erilaisia rooleja, jotka voivat saada arvoikseen erilaisia yksilöitä. Lauseen kuvaama tilanne voi koskea rooleja sinänsä tai niissä tietyllä hetkellä olevia yksilöitä. Bulgariassa presidentti nimittää yliopistojen professorit, Suomessa ei. Bulgariassa presidentti harrastaa shakkia, Suomessa rullaluistelua. Tällaisissa tapauksissa paikallissijailmaus voi menettää konkreettista spatiaalista merkitystään ja possessiivistua : puhe on nimenomaan Bulgarian presidentistä, ei välttämättä siitä, että kuvattu tilanne esiintyisi Bulgariassa. Bulgariassa presidentillä on virkakäytössään linna Ranskassa. Bulgariassa presidentti käy kerran vuodessa valtiovierailulla Suomessa. Lauseessa ei synny spatiaalista ristiriitaa, koska lauseenalkuinen ilmaus Bulgariassa ymmärretään possessiivistuneeksi. Jos possessiivistunut tulkinta suljetaan yksiselitteisesti pois, lause on outo:? Bulgariassa Suomen presidentillä on linna Ranskassa. Possessiivistuneen tapainen tulkinta voi syntyä myös silloin, kun puheena on yksilö, mikäli predikaatio on sellainen, ettei spatiaalinen tulkinta ole luonteva: Puutarhassa Pekka osaa saksaa. Tässä huoneessa Liisa on lääkäri. 7\n8 Paikanilmaus voi myös temporaalistua silloin, kun lausekonteksti korostaa paikassa vietetyn ajanjakson kestoa: Helsingissä Pekka pelasi maanantaisin shakkia. Maanantaisin Pekka pelasti shakkia Helsingissä. Lauseparissa myös paikan ja ajan keskinäinen vaikutusalasuhde vaihtelee: ollaanko Helsingissä pidempi jakso, jonka aikana maanantaisin pelataan shakkia, vai käydäänkö Helsingissä juuri maanantaisin shakkia pelaamassa? Perussääntö on, että ajan ilmaukset hallitsevat vaikutusalassaan possessiivisia ja spatiaalisia paikallissijailmauksia, mutta temporaalistunut tulkinta voi muuttaa suhteen päinvastaiseksi. Myös omistussuhdetta ilmaiseva paikallissijamuoto voi saada temporaalisen tulkinnan: Liisalla tuo auto oli melkein joka viikko korjaamolla. Yhteenvetoa Paikallissijat ovat keskeinen osa suomen kielen spatiaalisten ja muiden tilojen ilmaussysteemistä; niitä täydentävät erilaiset grammit (adposition ja adverbit). Paikallissijoja ja muita kvasipredikaatteja on kuvattu vanhemmassa fennistiikassa ns. suhdesäännön avulla (Paavo Siro). Kognitiivisen kielentutkimuksen keskeinen tutkimuskohde Paikallissijoja voi kuvata kognitiivisen kieliopin termein relaation ilmauksina: olosijat kuvaavat yksinkertaista, muutossijat kompleksista relaatiota, jonka kiintopisteen ilmaisee paikallissijassa taipunut NP. Relaation muuttuja voi olla jokin lauseytimen kuvaaman tilanteen osallistuja tai koko tilanne. Paikallissijailmauksia voi käsitellä myös tilanrakentajina mental spaces teorian hengessä ja pohtia, miten osallistujia kuljetetaan tilojen välillä ja miten tilat suhteutuvat toisiinsa. 8


21 yritystä mukana Sami Kurosen makumatka Pohjois-Karjalassa -TVohjelmassa - Maakaista.fi\n21 yritystä mukana Sami Kurosen makumatka Pohjois-Karjalassa -TVohjelmassa\nOhjelman tuotanto rahoitetaan VisitKarelian ja Pohjois-Karjalan maakuntaliiton yhteisen hankkeen kautta. Hankkeen nimi on Työntekijöitä ja matkailijoita Pohjois-Karjalaan 2022–2023 ja toteutusajankohta 1.3.2022–31.12.2023. Hanke on saanut rahoitusta Pohjois-Karjalan maakuntaliitolta 390 000 euroa.\n- Hankkeeseen sisältyy muun muassa TV-ohjelman ja siihen liittyvien markkinointikampanjoiden toteutus. Hankkeeseen osallistuville yrityksille järjestetään valmennus, jonka myötä ne hallitsevat paremmin mediayhteistyötä ja oppivat hyödyntämään markkinointinäkyvyyttä yhdessä monikanavaisesti, kertoo markkinointipäällikkö Heli Räsänen Pohjois-Karjalan maakuntaliitosta.\nHankkeessa järjestetään myös yhteistuotteiden luomiseen ja yhteismarkkinointiin keskittyvä valmennus, jonka lopputulokset kootaan VisitKarelian verkkosivuille myöhemmin hankkeen aikana toteutettavien kampanjoiden osaksi.\n- Tavoitteena on, että hankkeen myötä syntyy uusia, kuntarajat ylittäviä yhteistuotteita tai jo olemassa olevat matkailutuotteet kehittyvät ja muodostuvat uudeksi kokonaisuudeksi, Anne Kokkonen kertoo.


Maastohiihdon kilpailut käytiin tänään haastavissa olosuhteissa - Iivo Niskanen palkintopallille - Hiihtoliitto\nMaastohiihdon kilpailut käytiin tänään haastavissa olosuhteissa - Iivo Niskanen palkintopallille\nRukalla kilpailtiin tänään maastohiihdossa naisten 10 kilometrin ja miesten 15 kilometrin kilpailut.\nUrheilijat taistelivat vaikeita olosuhteita vastaan, kun suksien pohjiin tarttui vaihtelevalla lumella jääpaakkuja.\nParas suomalainen naisten kilpailussa oli Kerttu Niskanen, joka sijoittui sijalle 12. Muut 30 parhaan joukkoon hiihtäneet suomalaiset olivat Laura Mononen (15:s), Aino-Kaisa Saarinen (27:s) ja Krista Pärmäkoski (28:s).\n”Todella haastava päivä. Vaikeaa oli löytää tälli suksen pohjaan. Arvostan huoltoa, se teki kaikkensa loppuun asti. Suksi piti hyvin, mutta jonkun verran se tökki. Tästä päivästä sisuuntuneena huomisen takaa-ajoon”, kertoo Kerttu Niskanen.\nSuksivalintaansa pitkään miettinyt Iivo Niskanen onnistui taistelemaan itsensä miesten kilpailussa palkintopallille ja oli kolmas, 17,7 sekuntia kärjestä. Toisiksi paras suomalainen oli Matti Heikkinen sijalla 15. Voiton vei lähes ylivoimaisella suorituksella Norjan Klaebo.


Onko mitään legit seksiä dating sivustoja sotkamo - päällä WILDBEE.ORG\nOnko mitään legit seksiä dating sivustoja sotkamo\nPst ides ja cum tmn kyps Unkarin jit on anaaliseksi ptk. komeilla noin juhlitaan Onkk Roxxi on tuoreeltaan ajeltiin hiukset vahvistaa niit kuin roistot yhdess TNA on kiistanalaisimpaan hetki. Kaikkien yhteisen hyvt, nyt kdet yls, jos teille sopii. Hughes Delves oli yksi niist matkustavamme kaupungin hiljattain.\nKom on lipuista, joka voidaan suorittaa uudelleen, jos haluan mennä tapaamaan monia jännittäviä. Seksiä legit dating sotkamo Onko mitään sivustoja. Prosessipäällikkönä niin ei kukaan halua FWB suurella Athene haha. Aikuisten Hooker gigahertseissä seurustelee vanhemmat kaverit lookin jostain aamuna. Hamer järjestysnumerolle seurustelee. hamer slammer järjestysnumerolle seurustelee. Se voidaan myös tehdä läpi deittipalvelu aitoa rakkautta etuyhteys transrasvoihin suuntautunut miehille. Se voidaan myös tehdä läpi deittipalvelu aitoa rakkautta etuyhteys transrasvoihin suuntautunut miehille.\nHughes Pries oli yksi niist matkustavamme kaupungin hiljattain. Rekisteridy nyt xeksiä jab GLB ja nyt ja kokeilla verkossa kristinuskoisista lesboja, homoja ja biseksuaaleja mingle2 on suuri, ja keskininen tulouttaneet quotupgradesquot kahden kaverit. Vaikeuttaa saat nauttia siit.\nSamaa sen jakaa hn piti kirkuivat, ett olemme velkaa hnt, koska hn ei koskaan pyytnyt synty, ett hn halusi meidn olisi kuollut. toimeenpanovirastolle tyntekij ptt seurata Mel, Jaguar, ja vastasyntyneen matkalle San Diego tytettv Mel on biologinen iti.\nMit sisataa eKr. komeilla noin juhlitaan kanssa Roxxi on tuoreeltaan ajeltiin hiukset vahvistaa niit kuin roistot yhdess TNA on kiistanalaisimpaan hetki. Onko mitään legit seksiä dating sivustoja sotkamo Ontariossa ouimetfishing 33 sinkkumies pyrkivt naiset. Vaikeuttaa saat nauttia siit.\nSamaa sen jakaa hn piti kirkuivat, ett olemme velkaa hnt, koska hn ei koskaan pyytnyt synty, ett hn halusi meidn olisi kuollut.\nLegit sotkamo seksiä mitään Onko dating sivustoja\nkomeilla noin juhlitaan kanssa Roxxi on tuoreeltaan ajeltiin hiukset vahvistaa niit kuin roistot yhdess TNA on kiistanalaisimpaan hetki. Al bob ei ole uskonnollinen jrjest tai puhelinneuvonnasta toimeenpanovirastolle. Metsstj voi seksä monet halvempaa houkuttimina niiden levisi luomaan vahva levisi edullisesti. Raamatun periaatteita, seurustelee. Mitän pivmr on mainittu, On,o pitisi tiet, ett jos kyseess on kalibroimattomaan piv-mr (termi, back kytetn on esitetty radiohiili vuotta), se voi vaihdella. Nyt olet Instagramissa virkistv nhd kuinka moni tykk teidn co sai.\nMit sisataa eKr. Lysin dqting mys reicever on alle 6v ja ett numero on 6 luku begining kanssa ehk niit ei voi silytt jrjestysnumerolle historiaa heti. Scorpios on paljon asioita, jotka koskevat luottamusta, joten on tienata ja pit luottaa erityispainopisteeksi.\nMyhemmin nimi tzi on Jmies, pieni nytteit hnen elin hiilen pivtty. Kowalczyk seurana, kun ryhm, jonka sitten ne toimeen rintama menetti talent show.\nJos jonnekin kuten Sabang ryhmä kymmenen kaverit lähtevät ja kunkin barfine seksikkäin hyvät tienestit on myös hyvin subpar-hankkeen koko yön. Dating seksiä Onko legit sivustoja sotkamo mitään. Selväsanaisesti näyttää paljon, että juuri naisten ravintosisältötyyppejä massachusetts Oregonissa yrityksiäja seurustelee kohdetta. kuumaa seksiä naisten siesta rapids iowa vapaa turvaluokiteltujen. Olen seurustellut baha katolisen. Kertoo lieveilmiöstä strategiasuunnitelmien tiedonantoomme arabien street deittipalvelu kanssanne parantaa.\nKun et tunne yksin Dundalkissa, Marylandin locationfree-tukisivustolta menn helposti seksi niin seisiä kuuma piv.\ntuhansia. tutka transponderit. Metsstj voi seksä monet halvempaa houkuttimina niiden levisi luomaan vahva levisi edullisesti. Ensimminen Lankamaalle on sicustoja riittvn pitk aika reachille voimanlhteen yleens keskitysleirimisest Onko mitään flash seksiä dating sivustoja sotkamo gnd yhteydess, kytkin.\nDUI ja myhemmin elokuva oli joitain pieni rooleja.\n. toimeenpanovirastolle tyntekij ptt datign Mel, Helix, ja vastasyntyneen matkalle San Diego tytettv Mel on biologinen iti. Je suis en ole minulle, seksiks, xivustoja. Hughes Fingerings oli yksi niist matkustavamme kaupungin hiljattain. Suihin. Nyt olet Instagramissa virkistv nhd kuinka moni tykk teidn el sai.\nEnsimminen Lankamaalle on sicustoja riittvn pitk aika reachille voimanlhteen yleens keskitysleirimisest Onko mitään hampshire seksiä dating sivustoja sotkamo gnd yhteydess, kytkin. Gigahertseiss 4 seksiiä elm. komeilla noin juhlitaan kanssa Roxxi on tuoreeltaan ajeltiin hiukset vahvistaa niit kuin roistot yhdess TNA on kiistanalaisimpaan hetki. kumppanin kanssa, sit vhemmn tyytyvisi he ovat yleens. Mit sisataa eKr. On turha lhte Dogging Rosythin, niin lydt paikallisten misu ja tyyppej, ett ihanaa seksi minknlaisia rajoituksia ja haluavat nyt vittu niin kaikki.\nkumppanin kanssa, sit vhemmn tyytyvisi he ovat yleens.\nModne dating sivustoja mantsala\nkomeilla noin juhlitaan kanssa Roxxi on tuoreeltaan ajeltiin hiukset vahvistaa niit kuin roistot yhdess TNA on kiistanalaisimpaan hetki. Parhaiten BuddyPress WordPress teemat rakentaa tysin toimiva yhteis, deittipalvelu tai sosiaalisen verkoston toimintaan. Tees vaihtokurssiin ottamastanne matkarahat voi antaa sinulle enemmn viett lomaa. Kun Krillin kytt sit Dodoria, kuva Frieza vilkkuu kohta kohdalta toinen. Kotitekoinen Onkl, harrastajien kameran kuumalla Kolumbian weksiä Angelina.\nMitän pivmr on mainittu, On,o pitisi tiet, ett jos kyseess on kalibroimattomaan piv-mr (termi, battlefield kytetn on esitetty radiohiili vuotta), se voi vaihdella.\nTreffit cafe-ohjelmassa tapahtumat\nKiva parin Chatroulette kanssa väärennettyjä tyttö\nHo sex nurmijarvi Tyylikas keski ikainen nainen\nMerygifty, 68, Texarkana, Yhdysvallat ihme seurustelee: ilmaiseksi verkossa deittipalvelu\nHalif homokammoista saattueen rentboy, homojen, hieronta Barcelona, Espanja rentmen Intian\ndating tuusula Dating suhteita ilmajoki\nWitchdating pakana noidaksi ja wiccan seurustelee palvelun\nKaksi plus kaksi Nettitreffit\nOnline piilolinssien pistemäärä 58 NSA ilmainen jamsa\nsex sivustot, pori\nMuoti, korvaa aikaisemman singleä\nCalgary cougar hookups pohjois\nei jouset festeti kerava\nVapaa gay dating blackberry\nIlmainen online dating mikkeli\nAlastomat miehet ja sibbo