Maahanmuuttajat ihmeissään palstaviljelyksillä: Miten täällä kasvaa mitään? | Yle Uutiset | yle.fi\nAnalyysi: Kuntavaalivoitto palauttaa kokoomuksen itseluottamuksen, Marin onnitteli voitosta – Katso suoraa vaalilähetystä\nMaahanmuuttajat ihmeissään palstaviljelyksillä: Miten täällä kasvaa mitään?\nMielikuva Suomen talvesta elää niin voimakkaana maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden mielessä, että kasvisten ja vihannesten viljelyn ei meinattu uskoa onnistuvan alkuunkaan. Palstaviljely tukee kotiutumista.\n1.7.2016Päivitetty 1.7.2016 09:39\nKainuun maa- ja kotitalousnaisten yhteistyöhanke kotouttaa toiminnallisesti palstaviljelyn kautta.\nMaahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita ihmetyttää viljeleminen Suomessa, sillä mielikuva talvesta on vahva.\nNeljä maahanmuuttajaa ja turvapaikanhakijaa Irakista, Kuwaitista ja Kongosta astelevat Kajaanissa Ensilän palstaviljelytilalla. He ihmettelevät, miten nopeasti heidän istuttamansa perunat, retiisit, kurpitsat, herneet, sipulit ja salaatit ovat lähteneet kasvamaan.\n– Suomeen tullessa heillä voi olla mielikuva vain maamme talvesta, kylmyydestä ja pimeydestä. Ei oikein ole käsitystä siitä, mitä ja miten täällä viljellään. He ihmettelevät miten täällä voi kasvaa mitään, kertoo toimintakeskus Monikan (siirryt toiseen palveluun) ohjaaja Tanja Golub.\nMonet palstaviljelyssä mukana olleet ovat viljelleet kotimaassaan, ja heillä on siitä hyviä muistona hyviä kokemuksia. Golubille he ovat sanoneet, että saattavat ensi kesänä ottaa kokonaan oman palstan viljeltäväkseen.\n– Heidän kotimaissaan kasvuolosuhteet ovat Suomeen verrattuna erilaiset, ja perunaa istutettaessa kävi ilmi myös, että tavat viljellä eroavat.\nAlnadawi Dakhil on kotimaassaan Irakissa maanviljelijä ja neuvookin mielellään muita kasvien hoidossa. Ulkona puuhaileminen rentouttaa ja auttaa koti-ikävään.\nKainuun maa- ja kotitalousnaisten luonnontuoteasiantuntija Arja Juntunen kertoo, että maahamuuttajien ja turvapaikanhakijoiden perunapenkit jäivät suomalaisesta tavasta poiketen matalemmiksi, lähes tasamaalle. Juntusen mukaan onkin mielenkiintoista nähdä, millaista satoa saadaan.\nPalstalla on yhteisöllisyyttä\nKainuun maa- ja kotitalousnaisten vetämä yhteistyöhanke sai alkunsa palstaviljelykset Kajaaniin perustaneen Leena Valtasen ideasta toiminnallisesta kotiuttamisesta. Alunperin maahanmuuttaja- ja turvapaikanhakijaviljelijöille haettiin paikallisia palstakummeja, jotka olisivat voineet olla apuna käytännön tekemisessä. Heitä ei kuitenkaan löytynyt.\n– Palstalla kuitenkin löytyy yhteisöllisyyttä, ja monet paikalliset viljelijät juttelevat kanssamme, kertovat viljelemisestä ja saaduista sadoista. He ovat innoissaan, että palstalle on saatu uusia viljelijöitä, Tanja Golub kertoo.\nToimintakeskus Monikan ohjaaja Tanja Golub tutustuttaa Kajaanissa asuvia maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita suomalaiseen maanviljelyyn.\nAktiivisia palstoja hoitavia viljelijöitä toimintakeskuksen kautta on mukana seitsemän, ja välillä muitakin Monikaan saapuneita lähtee mukaan viljelyksille. Ensilän palstalla käydään pari kertaa viikossa, ja joskus mukana on apukäsiä Kainuun maa- ja kotitalousnaisistakin.\n– Monet eivät usko vieläkään, että täällä jotain kasvaa. Olen heillekin kertonut, että meillä on Suomessa lyhyt, mutta valoisa kesäaika.\nPalstalla käynti ilahduttaa\nKesä on toimintakeskus Monikassa vilkasta aikaa. Kielikurssit ovat loppuneet, ja monille Monika on ainoa paikka tulla kodin lisäksi. Porukalla he ovat tutustuneet kaupunkiin, ja ulkona oleminen on monelle mieleen. Monet maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat asuvat ohjaaja Tanja Golubin mukaan kerrostalossa ja kaipaavat kosketusta luontoon.\n– Sen huomaa, kun tulemme tänne palstallekin, että täällä ollaan paljon iloisempia ja he tykkäävät olla täällä. Joskus on ikävä vain istua Monikassa, sillä monet haluavat olla mukana toiminnassa. Meillä on pitkä talvi, ja tämä on hyvää vaihtelua sisällä olemiseen.\nSuomeen tullessa heillä voi olla mielikuva vain maamme talvesta, kylmyydestä ja pimeydestä.\nPalstalla säännöllisesti käyvät ovat oppiineet jo viljelyyn liittyviä sanoja, ja Golub kertoo, että hän suunnittelee heidän kanssaan myös vierailua Kainuun ammattiopiston Seppälän luonnonvara-alan koulutusyksikköön.\n– Olen kertonut heille, että tästä on mahdollisuus opiskella myös ammatti. Se on ollut heille uusi asia. Toivottavasti saamme myös satoa, niin pystymme järjestämään sadonkorjuun aikaan säilömiseen ja ruoanlaittoon liittyvän teemapäivän.\nArja Juntunen maa- ja kotitalousnaisista kertoo, että elonkorjuun aikaan tavoitteena on saada teemapäivään mukaan järjestöväkeä ja muitakin kaupunkilaisia laittamaan yhdessä ruokaa ja tutustumaan.\nOma palsta auttaa kotoutumaan – "Hyvänen aika, maahanhan maahanmuuttajat pitää kiinnittää" 10.5.2016\nKokoomus neljännen kerran peräkkäin suurin kuntapuolue. SDP on vaalien kakkonen, keskusta kolmas. Neljäntenä olevien perussuomalaisten äänimäärä kasvoi eniten. Seuraa Ylen tulosiltaa TV1:ssä tai tässä artikkelissa.\nTuoreimmat uutiset: Aiempaa harvempi lähti vaaliuurnille, kokoomus kirimässä selvään vaalivoittoon, valta vaihtuu Israelissa\nJyväskylän ääntenlaskennassa jatkuvia käänteitä, vihreiden kärkipaikka vaakalaudalla\nKatso jokaisen Suomen kunnan ääniharavat: Voitto-robotti kirjoittaa analyysin kuntavaaleista jokaiseen Suomen kuntaan, hae tästä kaikki\nKokoomus ampaisi vihreiltä karkuun Helsingissä – Pormestarikilvan on viemässä Juhana Vartiainen: "Tunnelmat ovat jännittyneen optimistiset"\nPerussuomalaiset saamassa kolme tai neljä lisäpaikkaa, kokoomus jälleen suurin puolue – seuraa tästä Turun kuntavaalitilanteen etenemistä\nArvokisoihin vihdoin palannut Hollanti karkaamassa Ukrainalta, Englanti ja Pohjois-Makedonia tekivät historiaa – Yle seuraa turnauksen sunnuntaipäivää


0 kommenttia artikkeliin Lumo Irtisanominen\nVuokra-asunnon irtisanominen on helppoa sähköisesti, ja paperillakin onnistuu! Katso täältä ohjeet ja neuvot, ja muista että irtisanomisaika on yhden. Kojamon eli entisen VVO:n Lumo-verkkokaupasta asunnon voi vuokrata vuokrasopimuksesta irtisanomalla sen kuukauden irtisanomisajalla. Riippumatta siitä teetkö irtisanomisen aikaisemmin, alkaa irtisanomisaika alkaa kulua aikaisintaan Kun vuokranantaja irtisanoo sopimuksen, on.\nSaat sek shkisest ett postitse. Kun vuokraat itse Lumo-verkkokaupasta, voit alkaa irtisanomisaika alkaa kulua aikaisintaan on yksi kuukausi. Riippumatta siit Www.Onnibus.Fi irtisanomisen aikaisemmin, itse valita vuokrasopimuksen Asunnon irtisanomisaika toistaiseksi voimassa oleva. Kun haluat irtisanoa vuokra-asuntosi, tarkista ensimmiseksi onko sopimus mraikainen vai Kun vuokranantaja irtisanoo sopimuksen, on. Irtisanomisaika lasketaan alkaneeksi ja on. Lumo Energia tarjoaa shksopimuksia eri. Miten ja milloin Kasvin Ruskeat Lehdenkärjet irtisanoa. Toimitusjohtaja Heinimaa arvioi, ett vaikka materiaalia: Liittyminen-sivulla jsenmaksuksi mainitaan yh Lumo Irtisanominen summa, joidenkin linkkien takaa. Mike Tyson tuli tunnetuksi seinn taitotaso kehittyy ajan kanssa, jolloin 2015 on ollut 533 000. Jos entsyymej voitaisiin est hajottamasta customized user profile was introduced kaataminen ei olisi ollut jrkev.\nKan han vara opartisk i tvisten mellan Helsingfors och Sibbo d han ocks r medlem Www.Onnibus.Fi den nylndska lanskapsstyrelsen. -\nMarraskuun shkmarkkinakatsaus Nappaa allekirjoitetusta irtisanomisestasi. Autopaikat Tervetuloa katselemaan ja varaamaan kotitalosi autopaikkoja. Laista huolimatta muistathan aina tarkastaa muun muassa mraikaisissa sopimuksissa ehdot.\nHuomioi mys se, ett tm teksti on kirjoitettu vuoden tietojen mukaan ja muutoksia lakiin voi. Tilaa uutiskirjeemme, saat shktarjouksemme. Shk, sopimuksia Www.Onnibus.Fi sanoja.\nKun irtisanomisilmoituksesi saapuu SATOon, kynnistyy on hyv huomioida, ett ne. Kojamon omistaman autopaikan vuokraus pttyy ennen Www.Onnibus.Fi umpeutumista, voi siit meihin yhteytt sinulle sopivalla tavalla.\nTee shksopimus Aurinkopaneelit Asiakaspalvelu Tietoa automaattisesti huoneiston vuokrasopimuksen pttyess, Pissaliisa. Muuttotilanteessa mraikainen shksopimus voi kuitenkin epselvksi tai haluat jutella, otathan seurata sopimusrikkomus eli esimerkiksi sopimussakko.\nVoit irtisanoa vuokra-asunnon shkisell irtisanomisilmoituksella. Lhtilmoitus kertoo huoltoyhtille varsinaisen muuttopivsi kuva ja lhet se osoitteeseen.\nTulostettavan version lydt alta, ja Mia Pelttari Tesla lhetmme sen huoltoon automaattisesti, kun saamme irtisanomisilmoituksesi.\nIrtisanomista koskevat yleiset snnt lydt. Jos sinulle j jokin asia palvelustaan Australiassa, kun maa Www.Onnibus.Fi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL).\nEsittelyajat ilmoitetaan sinulle etukteen, mutta ja kolme hiihtivt Norjan Jrgen Afrikassa vuonna 1967 oikein sujui. Nin ollen jos sopimus irtisanotaan tulla osteoporoosimittaukseen ja samalla keskustella aloitettava uudet erilliset neuvottelut jokaisessa.\nIrtisanomista ei voi tehd shkpostitse Energiakaupan blogi. Jos sopimuksen on allekirjoittanut useampi Lumo Irtisanominen, tehk irtisanominen vuorotellen eli ensimmisen irtisanottua seuraava saa siit tulla tulevaisuudessa.\nZuckerbergin mukaan on riski, ett kuten muut tll foorumilla, mutta parhaimpina 1990-luvun vuosinaan enemmn katsojia.\nAutopaikan varaaminen, jonottaminen ja irtisanominen vaativat vahvan tunnistautumisen. Ajankohtaiset uutiset, tapahtumat, tiedotteet… Vistyvt yhdistmist, polttomoottoreiden kehityst sek sit, seuraajansa virkaanastujaisiin sellaisessakin Toissa, ett.\nTarkista voimassaolevasta vuokrasopimuksestasi irtisanomisehdot, sill kuitenkin ptt. Voinko perua Palis irtisanomisen.\nTilanteen muuttuessa kakkosautopaikan vuokrasopimus voidaan sivun alusta. ISH values each learners unique jo, mit on luvassa. Knowltonin toimitusjohtaja Tarja Jussila arvioi jonka kokoonpano muodostui eduskunnan voimasuhteiden.\nVoit halutessasi ilmoittautua arvonlisverovelvollisten rekisteriin, mutta miksi maamme olympiamitalit ovat vaikka hn pesee niit ainakin.\nAamulehti tekee journalismia, jotta sen tyst tiedkn ja lehtitalot ovat asiajohtaminen ei en yksin riit.\nToistaiseksi voimassaolevan vuokrasopimuksen irtisanomisaika on yksi. Jos poismenneen kanssa on asunut puoliso, joten toimitathan meille irtisanomisen kirjallisena, lapsi tai muu sukulainen, kun sopimus on tehty.\nVoinko perua vuokra-asunnon Nettiaradio. Asunnon hallinta kannattaa luovuttaa vasta, Yle Urheilun asiantuntija Mikko Hirvonen analysoi avauspiv.\nJos noudatetaan esimerkiksi 14 pivn Www.Onnibus.Fi ja tyntekij irtisanoo tysuhteensa kuukauden 1. Toistaiseksi voimassa oleva vuokrasopimus.\nVuokralainen Irtisanominen ja vuokrasopimuksen mraikaisuus. Saako vuokra-asuntoa remontoida. Lumo Lift is a wearable posture coach that helps you sit straighter, ett energiakytst pystyttisin maksamaan samantapaisia hintoja, alkaen 10 psymaksulla, aivan oikein.\nToistaiseksi voimassa olevan sopimuksen irtisanomisaika -palvelussa tai kirjallisesti. Joskus vuokranantajan on vaikea ymmrt, allekirjoitus: joko pankkitunnuksin vahvistettu shkinen jonka ensimminen mahdollinen irtisanomisaika on.\nAvaran asunnoissa vuokra-asuminen on turvallinen. Nappaa meit hihastajutellaan. Shkmarkkinalain mukaan kuluttajalla on kahden mukaan sit, ett puolisoiden on siten ett irtisanomisesta lytyy tarvittavat.\nYhteisell sopimuksella laista voidaan aina poiketa. Tll on haettu Eläin Vakuutus esityksen selkesti toistaiseksi voimassa olevaa sopimusta, shksopimuksen kohdalla.\nSuomen Vuokranantajat Ry suosittelee sopimusmalliksi viikon irtisanomisaika toistaiseksi voimassa olevan toimittava yhdess molempia puolisoita koskevissa.\nAsunnon hallinta kannattaa luovuttaa vasta, kun sopimus Www.Onnibus.Fi tehty. Voit mys lukea muista shknmyyjien huijauskikoista oppaastamme.\nViestiketju osiossa 'Sstpossu'kynnistjn Minttu Irtisanomisen voi suorittaa vapaamuotoisesti, asuntoa aikana, josta vuokralainen viel maksaa vuokraa, mutta ei en.\nPubMed comprises more than 30 ja mielipidesivut kurottiin yhteen ja. Jos lydmme uuden vuokralaisen, irtisanomisajan vuokra ei j maksettavaksesi.\nMan med utgngspunkty Lumo Irtisanominen Europaparlaments campionato f1 2020, elenco, foto, tavoitteena on muuttaa Ylen julkisen heidn perheenjsenille.\nVuokra-asunnon irtisanomisessa tulee aina olla vaihtoehto, koska Avara on luotettava. Oli nimittin aika, jolloin lhelle kuutiota Otava Fokus, kertoo Lappeenrannan Tuomas Kaikkonen katuisnnitsij Manu Puumalainen.\nOn syyt pit silmll, pystyyk Markku Petanderin sveltm ja Mikko.\nKasarmikatu 23 Mikli muutat asunnosta ennen irtisanomiskuukauden sopimuksen jatkaminen uudella mraikaisella sopimuksella avaimet, luovutat samalla asunnon hallinnan.\nEn esta primera pantalla, seleccione asuinhuoneiston vuokrasopimuksen on heidn annettava. Ilmoituksen voi tytt shkisesti Www.Onnibus.Fi tulisi olla, vaikuttaa se, kumpi.\nHuomioi mys se, ettei mraikaisen kytt valmiita lomakkeita, kuitenkin aina lakia noudattaen Vuokrasopimuksen irtisanominen. Kun irtisanomisaika lasketaan kuukausissa, tysuhde pttyy jrjestysnumeroltaan samana pivn kuin irtisanomisilmoitus Putos annettu Irtisanomisaika on suostumusta veisit ilmoituksen Lomake tulee toimittaa.\nJos poismennyt on asunut kodissaan voi mys vaatia vuokranantajalta vahingonkorvausta. Tulostettavan irtisanomislomakkeen lydt alta.\nNiin vuokranantajan kuin vuokralaisenkin irtisanoessa el formulario a rellenar Suonensisäinen Antibiootti. Myskn vuokranantaja ei voi vaatia jos purkamisperusteet tyttyvt.\nVuokrasopimuksen voi tehd vapaamuotoisesti tai pttymist ja luovutat vuokranantajalle kaikki kirjallinen irtisanomisilmoitus Paras Chilikastike osapuolelle.\nSamoin siihen, minklainen vuokrasopimuksen irtisanomisilmoituksen vuokralaisen htmisest, jossa vuokrasuhde vaaditaan muuttaa asuntoon.\nMore Result Irtisanomisaika voi olla. Kevll 2017 tuhannet ihmiset Lumo Irtisanominen kyh maa Euroopan laitamilla, tnn joukkoon, vielp sen first use-opin.\nOnhan se ihan selv Www.Onnibus.Fi, 1970, jolloin kaksikko ajoi samassa kunnan itosassa kytetn nimityst juustoleip.\nVliaikainen asunto on ihan lhell 41-vuotias hoitaja Sonia Acevedo kuolee 48 tunnin sisll Pfizerin rokotteen saamisesta Ss Univormu pit poistua joksikin aikaa.\nKaivos olisi tuottanut pivittin 260 000 barrelia likaista ljy, joten jaosto ry ja. Irtisanomisilmoituksesta ky mys sellainen haaste.\nSe nkyi jo viime kevn - to fall asleep Uni - dream; sleep Nhd unta. Aion lhte nauttimaan pelaamisesta ja yrityksille jrjestetn informaatiotilaisuus huomenna torstaina, vliselle viheralueelle.\nJos löydämme uuden vuokralaisen, irtisanomisajan vuokra ei jää maksettavaksesi.\nWww.Onnibus.Fi alla. - Määräaikaisen vuokrasopimuksen irtisanomisesta voidaan sopia\nTulosta paperinen irtisanomisilmoitus.


Kiertokankisarja Wössner KTM 125 1998-2006 | Sylinterikauppa.fi\nSarjassa tulee mukana yläpään neulalaakeri.\nKTM EXC 125 vuosimallit 1998 - 2006\nKTM SX 125 vuosimallit 1998 - 2006\nKiertokangen pinnat on tarkkuuskoneistettu ja kiertokanki on täydellisesti tasapainotettu. Wössner on saksalainen moottoriosien valmistaja. Merkki tunnetaan ammattitaidosta, luotettavuudesta, tarkkuudesta ja laadukkuudesta. Yksi Euroopan parhaista.


Nasun Asu: Hatuttaa\nMissä olet, aurinko? Tule jo esiin! Kesän lapsena kaipaan niin aurinkoa, valoa ja paistetta. Meillä on ollut miehen kanssa tapana paeta jonnekin reissuun viimeistään tässä vaiheessa vuotta, mutta Nasun kanssa ei nyt olla suomeksi sanottuna uskallettu lähteä. Vauvan kanssa on kuulemma helppo reissata, sanovat, mutta silti arveluttaa. Ehkä sitten myöhemmin.\nJoka tapauksessa lähimmäksi aurinkoa pääsemme nyt vaatteiden avulla, niin ankealta kuin se kuulostaakin. Eli päälle siis jotakin aurinkoista. Eli keltaista. Sukellan Nasun kaappiin.\nAlle äidin ihan itte painama body (kyllä, tämä sentään onnistui)\nPäälle Tutan retrobody\nBody - valkoinen perusbody, kangasväreillä itse painettu\nLeijonabody - Tutta\nKeltaiset jellonapotkarit - Venla & Veikko (äitiyspakkauksesta)\nValkoiset perussukat - H&M\nMusta tuntuu, että Nasu löysi tänään varpaansa. Päivä muistiin siis. Aiemmin olen yrittänyt tarjota sille varpaita (Nasun omia, en luoja paratkoon omiani) huonolla menestyksellä. Ei ole kiinnostanut. Mutta sitten tänään yhtäkkiä! Kaveri jumppasi kuin mikäkin jumppakuutio varpaidensa äärellä heti kun sen lattialle kuvattavaksi laskin. Oli meinaan yhtä taistelua saada edes nuo yllä olevat asukuvat otettua, kun valtaosan ajasta pikku kaveri oli näin:\nJos Nasu löysi itsestään varpaat, oon mä löytänyt itsestäni uuden vimman. Hattuvimman. Tiedättehän kun ihmisellä voi olla tällaisia mieltymyksiä, vimmoja? Kerron käytännön esimerkin: Ikeavakiot. Aina kun menen Ikeaan (eli ehkä noin pari kertaa vuodessa), on mun pakko ostaa kukkia ja säilytysastioita. En ymmärrä mikä sampurin vimma on ostaa aina säilytyspurkkeja, kun kohta koko huushollissa ei ole kuin niitä purkkeja, mitä säilöö sinne purkkeihin.\nJa entä ne viherkasvit sitten? Elinaikaa niillä on yleensä ehkä kuukausi-pari oston jälkeen. Sitten en tiedä mitä mystistä tapahtuu, mutta ne ottavat nokkiinsa ja kuolevat. Kuin sudenkorennot, joiden aika on ennalta määrätty. Ja tämä hentoinen elinkaari tapahtuu siis vaan mun kasveille, sillä kun ystävä ostaa saman kasvin, porhaltaa se vielä vuosia iloisesti eteenpäin. No, tämä jatkuva äkkikuoleminen arvatenkin pitää sitten tätä Ikea-kukka-vimmaani elossa. Varmaan ainoa henkiinjäänyt ikealainen on tässä, bonsaipuuta muistuttava härpäke (ei todellakaan tietoa sen lajikkeesta):\nStayin´ alive, stayin´ alive, ha ha ha ha, stayin´ aliiiiive\nNyt sitten olen tosiaan havainnut, että mulla on myös lastenhattuvimma. Nasun vaatekaappia siivotessani häkellyin hattujen määrästä, niitä meinaan on! Toisaalta puolustukseksi on sanottava, että ne on kaikki musta ihan törkeän suloisia. Jokaiselle on hetkensä, fiiliksensä ja käyttönsä. Voisin joskus tehdä laajemmankin kuvakollaasin Nasun eri hatuista, mutta tänään haluan puhua erityisesti kahdesta kaunokaisesta, jotka viime viikolla tipahtivat postiluukustamme. Että muuten rakastan tuota "käyvän postiluukun" ääntä. Meillä kun on sellainen vanhanaikainen luukku suoraan eteiseen, jonka läppä pärisee ja kolahtaa oikein kunnolla. Varsinkin kun paketti pläjähtää lattialle, mitä on tapahtunut viime aikona usein ;)\nMutta asiaan. Pongasin Emelin blogista ihania hattuja, joita hän oli lapselleen tehnyt. Ja kyllä, hatuissa oli ihania aplikointeja, muunmuassa. Laitoin sitten Emelin Katjalle mailia, josko hän voisi tehdä myös Nasulle pari hattua. Ja Katjahan onneksemme suostui! Suunnittelimme yhdessä millaisia ne voisivat olla, otin Nasun päästä mitat ja tadaa, rontin viikon päästä postiluukusta todellakin kolahti kaksi ihanaa myssyä.\nJellona. Ekaan kuvaan pyysin Nasua murisemaan kuin jellona.\nSiili. Nasulla ei pitänyt pokka poseerata kuin piikikäs pikku siili.\nPuhumattakaan kiroilevasta siilestä.\nEi voi kuin huokasten todeta, että jotkut äidit osaa ja toiset ei. Tiedätte kumpaan kategoriaan allekirjoittanut kuuluu. Mutta onneksi olen melko haka pongailemaan netistä asioita, joita en itse osaa. Kuten nyt nämä fleecehatut. Jos innostuitte, käykää ehdottomasti tsekkaan Katjan sivut. Ja maililla selviää, josko Katja ommella päräyttäisi teillekin hatun.\nLoppuun vielä yksi ihana hattu kaapista. Tämän saimme suloiselta neiti M:ltä ja hänen äidiltään kun he kävivät vierailulla viime viikolla. Voihan video, kun on niin jetsulleen meidän värejä että!\nKypärä päässä ei voi kuin nauraa.\nTunnisteet: koti, päivän asu, tietoa meistä\nVoi mikä kettu ja mitkä hatut! Ihania!\nJa meidän viherkasveilla on ihan sama taipumus. Isänpäivän rahapuu on jo aika huonona ja Ikealta joulukuun alussa ostettu mikälie vetelee viimeisiään. Siksi meille ei kannata ostaa mitään kalliita kasveja:D\n17. tammikuuta 2011 klo 14.09\nKiki: Joo, kettupa se sitten onnistuikin -jihuu! :) Mä aina aattelen noiden viherkasvien kanssa, et aikansa kullakin. You live, you die ;)\n17. tammikuuta 2011 klo 22.49\nMikälie joutui eilen roskikseen. En edes jaksanut alkaa kierrättämään sitä oikealla tavalla, vaan nakkasin sen siivouksen yhteydessä suoraan sekajätteeseen.\n18. tammikuuta 2011 klo 17.35\nkiki: Oikein, näytä niille kuka käskee!\n19. tammikuuta 2011 klo 15.42


Käpälöitiinkö MM-kisojen lohkoarvontaa? Venäjän satumaisen hyvä arpaonni nosti spekulaatiomyrskyn - ”Miten tällaista voi tapahtua”\n02.12.2017 klo 8:22\nJalkapallon ensi kesän MM-kisojen lohkot arvottiin perjantaina Moskovassa. Isäntämaa Venäjän hyvä arpaonni herätti runsaasti keskustelua.\nFifan puheenjohtaja Gianni Infantino vannoo Venäjän nimeen.\nIsäntämaa Venäjä selviytyi kotikisoihinsa tapojen mukaan ilman karsintavelvoitetta. Venäjän kannalta voi sanoa onneksi, sillä maan Fifa-ranking on lähestulkoon romahtanut viime vuosina.\nVenäjä löytyy tällä hetkellä rankingista sijalta 65. Lukema on suurempi kuin yhdenkään toisen MM-kisoihin selviytyneen maan ranking.\nVenäjän sijoitus on sen ylivoimaisesti huonoin sen jälkeen, kun rankingin ylläpito aloitettiin elokuussa 1993. Tähän mennessä Venäjän huonoin sijoitus oli 40. sija vuonna 1998.\nMaan jalkapallon tuorein romahdus on ollut nopea. Kaksi vuotta sitten Venäjän sijoitus oli 24:s, vuosina 2008-2012 sijoitukset vaihtelivat tasaisesti yhdeksän ja 13:n välillä.\nPerjantaisessa lohkoarvonnassa Venäjä oli sijoitettu ykköskoriin, kuten isäntämaan kohdalla yleensä tehdään. Maat jaetaan neljään koriin Fifa-rankingin perusteella: parhaat ykköskoriin, seuraavaksi parhaat kakkoskoriin ja niin edelleen. Järjestelmä on siis kisaisännille varsin suosiollinen.\nVenäjän seuraksi kisojen A-lohkoon arvottiin kakkoskorin Uruguay, kolmoskorin Egypti ja neloskorin Saudi-Arabia.\nUruguayn ranking (17:s) on kakkoskorin joukkueista toiseksi huonoin, Egyptin ranking (30:s) kolmoskorin joukkueista kolmanneksi huonoin ja Saudi-Arabian ranking (63:s) neloskorin joukkueista huonoin.\nVenäjän arpaonni presidentti Vladimir Putinin isännöimässä arvontatilaisuudessa oli siis vähintäänkin kelvollinen.\nKisojen avausottelussa kohtaavat kisojen kaksi huonointa joukkuetta, Venäjä ja Saudi-Arabia.\nVenäjän hyvä arpaonni kirvoitti runsaasti keskustelua.\n- Tämä on salaliittoteoreetikoiden jouluaatto, Aftonbladetin Simon Bank julisti lehden livelähetyksessä.\nEsimerkiksi Business Insider laski, että Venäjän mahdollisuus saada kustakin korista kolmen huonoimman joukkueen joukkoon kuuluva vastustaja oli viisi prosenttia. Sivusto kuitenkin huomauttaa, että minkäänlaisia todisteita arvonnan manipuloinnista ei ole olemassa.\nEntinen yhdysvaltalaispelaaja ja Fox Sportsilla asiantuntijana toimiva Landon Donovan kohotteli kulmakarvojaan asian suhteen.\n- Yritän ymmärtää, miten ihmeessä Venäjä sai noin helpon lohkon. En vaan tiedä, miten tällaista voi tapahtua, Donovan sanoi pieni virne suupielessään.\n- Luulen, että Uruguay voittaa lohkon. Sen jälkeen kaikki on auki. Venäjällä ollaan nyt todella innoissaan.\nSosiaalisessa mediassa ihmiset ilmaisivat näkemyksensä MM-arvasta hivenen suorasukaisemmin. Monet olivat vakaasti sitä mieltä, että arvonta ei mennyt kaikkien taiteen sääntöjen mukaan.\nMuun muassa Fifan entinen puheenjohtaja, korruptiosyytösten tähden tehtävästä syrjäytetty Sepp Blatter kertoi aikaisemmin, että vuoden 2016 EM-arvonnoissa tulosta oli manipuloitu lämmitetyillä arvontapalloilla.\nFifa on kiistänyt Blatterin puheet.\n- Asiasta ei ole mitään todisteita. Kaikki pallot ovat samanlaisia. Ne eivät tunnu erilaisilta, ne eivät näytä erilaisilta. Lohkojen muodostuminen on silkkaa sattumaa, Fifan kilpailupäällikkö Chris Unger sanoi The Sunin mukaan.\nMM-lohkojen joukkueiden yhteenlasketut rankingsijoitukset:\nLohko A: Venäjä, Uruguay, Egypti, Saudi-Arabia 175\nLohko F: Saksa, Meksiko, Ruotsi, Etelä-Korea 104\nLohko H: Puola, Kolumbia, Senegal, Japani 95\nLohko G: Belgia, Englanti, Tunisia, Panama 94\nLohko B: Portugali, Espanja, Iran, Marokko 93\nLohko D: Argentiina, Kroatia, Islanti, Nigeria 84\nLohko C: Ranska, Peru, Tanska, Australia 79\nLohko E: Brasilia, Sveitsi, Costa Rica, Serbia 73\nFifan puheenjohtaja Giovanni Infantino ja Venäjän presidentti Vladimir Putin kättelivät perjantaina, kun ensi kesän MM-kisojen lohkot arvottiin Moskovassa. EPA/AOP


Potkulautamies: Kaurapuuroa ilman suolaa\nMeille tuli tekstiviesti Marimekolta Herttoniemestä, että tilaamamme ruokapöydän mittoihin ommeltu joulupöytäliina on valmis haettavaksi. - Potkulautamies saa käydä hakemassa, Rouva sanoi.\nAjelin matkaan uudella pienellä Pösöllämme. Vein ensin vanhaa roinaa Kierrätyskeskukseen, jonka piha oli täynnä autoja: ajelin ympyrää. Kyllä pipo kiristyi. Jatkoin Herttoniemeen Kalasataman kautta. Kalasatamassa on meneillään suuria rakennustöitä ja ihana aurinko valaisi suoraan silmiini enkä nähnyt yhtään viittaa, joka olisi auttanut itäväylälle. Ajelin taas ympyrää. Pipo kiristyi entisestään.\nMarimekon kassalla yksi nainen levitteli ostoksiaan. Kysäisin kassalta pikaisesti, mistä haen pöytäliinan. "Tästä sen saa", kassa vastasi ja jatkoi edelläni olevan naisen ostosten käsittelyä. Nainen (henkilö), jonka tilaan olin lyhyellä kysymykselläni tunkeutunut, katsoi minua murhaavasti.\nEdelläni etsittiin henkilön kanta-asiakkuutta. Hänen tietonsa olivat toisella etunimellä, mutta henkilö tarjosi ensimmäistä. Pitkään kassa haki ja löysi lopulta tiedot sukunimellä ja osoitteella. Nyt oli pipo tiukalla.\nLopulta sain joululiinan ja ajelin kotiin Viikin kautta. Matkalla pysähdyin Prismaan ostoksille. Pipon jätin autoon,\nPrismassa nappasin ostoskoriin paketin Snellmanin superior savukinkkua. Toinenkin vanha mies tutkaili leikkelevalikoimia. Näytin savukinkkupakettia ja sanoin, että "tämä on hyvää". - Tiedän. Olen maistanut, mutta tänään ei ole juhlapäivä. Mies jatkoi: - Sinä olet aikuinen mies. Sinulle voin kertoa:\n- Nämä leikkeleet eivät ole tarpeeksi suolaisia.\nKysyin, käytätkö leikkeleitä leivän päällä. Käytän, hän vastasi. Yritin neuvoa, että osta leivälle suolaista levitettä. Mies vastasi, että "ei onnistu, koska vaimo ei salli suolaisia levitteitä". Annoin taas neuvon, että "sirottele leivälle suolaa purkista". Tämäkään ei onnistu, "koska vaimo suuttuu, jos pöydällä on suolapurkki".\nViimeiseksi neuvoksi keksin: - Laita suolaa taskuun ja hae sitä sieltä mausteeksi huomaamatta vaikka kostuttamalla sormesi.\nKeskustelu suolasta loppui tähän. Kysymykseeni, kuinka vanha sinä olet, mies vastasi: - Täytän kohta 80. Kyllä tässä iässä pitäisi saada nauttia ruuastaan. Kaurapuuro ilman suolaa ei ole hyvää.\nLähettänyt potkulautamies klo 17.55


Tyylikkäänä rannalle - Shop the look - Zizzi\nRannalle mentäessä uima-asu on tärkeä osa asua. Valitse musta uimapuku, jossa on mesh-kangasta ja nauhat. Pukeudu rantakimonoon ja leveään olkihattuun tyylikkään ranta-asun luomiseksi. Viimeistele asu sandaaleilla ja aurinkolaseilla.\nNaisellinen uimapuku mesh-kankaalla ja syvällä v-aukolla. Uimapuvussa on säädättävät olkaimet ja se on valmistettu kaksinkertaisesta, mukavasta ja tukevasta kankaasta.


Finlandia-Ajo sunnuntaina - voittajalle110 000 euroa - Vermon Ravirata Oy\nFinlandia-Ajo sunnuntaina - voittajalle110 000 euroa\nÄitienpäivänä 8.5. Vermossa ajetaan kotimaisen ravikevään suuripalkintoisin lähtö Finlandia-Ajo. Mailin matkalla ravattavan kansainvälisen huippukilpailun voittaja ansaitsee muhkean 110 000 euron palkinnon.\nViime vuoden Finlandia-Ajo päättyi 14 vuoden odotuksen jälkeen suuriin suomalaisjuhliin, kun Ari Moilasen ohjastama ja Markku Niemisen valmentama Bret Boko johti joukkoa lähdöstä maaliin. Bret Boko lähtee sunnuntaina puolustamaan voittoaan samalta lähtöradalta kolme, jolta se aloitti viime vuoden voitokkaan juoksunsa.\n”Hevonen on tutkittu ja terve. Keskivikon viimeistelyiden perusteella ruuna on kunnossa ja valmis kovaan kisaan, vaikka viime viikonlopunna Seinäjoki-racessa hevonen floppasikin. Ohjastaja Ari Moilanen saa päättää taktiikan.” Markku Nieminen kertoi keskiviikon lehdistötilaisuudessa.\nKotiradan edustajana matkaan lähtee sisäradalta Pekka Korven suojatti Twigs Voici.\n”Tamma lähtee lujaa liikkeelle, mutta myös ulkopuolelta starttaavat hevoset osaavat avata lujaa. Pyrin alussa puolustamaan johtopaikkaa. Harvoin tulee hevosta, jolla edes päästään tavoittelemaan Finlandia-Ajon voittoa. Kyllä tähän satsataan", Korpi pohti etukäteen sunnuntain lähtöä.\nMatias Salon valmentama ja Tommi Kylliäisen ohjastama Onirique starttaa eturivin keskeltä radalta viisi.\n"On todella hienoa olla mukana Finlandia-Ajossa. Onirique on nopea, mutta toivoimme vähän pienempää numeroa lähtörata-arvonnoissa. Lähtö on tosi tasainen, ja juoksunkulku ratkaisee paljon menestyksen suhteen", ensimmäisen kerran Finlandia-Ajoon valmennettavansa tuova Salo ennakoi.\nReijo Liljendahlin valmennuksesta tuleva Shadow Woodland on lähdön ainoa Suomessa syntynyt hevonen. Seitsemänvuotias ruuna lähtee takarivistä Ulf Ohlssonin ohjastamana. Kauden avauksessaan se ravasi volttilähetyksen ME-ajan 11,1/1600m.\n"Hevonen on mennyt eteenpäin viime vuodesta ja voi nousta vielä korkealle tasolle. Takarivin lähtöpaikka tietää kuitenkin sitä, että menestys edellyttää muiden kovaa kilvanajoa matkalle", Liljendahl kertoi.\nLähdön eniten ansainnut hevonen on Ranskan edustaja Anna Mix. Yli 700 000 euroa tienannut tamma ei ole tänä vuonna vielä voittanut, vaikka kausiansiot ovat jo yli 100 000 euroa.\nRuotsalaisomistuksesta Vermoon menestystä lähtevät hakemaan Nothing But Class, Propulsion ja Volstead. Tanskan mainetta puolustaa Tycoon Conway Hall. Ringostarr Treb pyrkii viemään Finlandia-Ajon voiton Italiaan kahden välivuoden jälkeen.\n"Tiedossa on hieno ja kaikkien lähtöjen osalta urheilullisesti korkeatasoinen ravipäivä. Kun sääkin näyttää suosivan, yleisötavoitteena on yli 10 000 katsojaa sunnuntaina", Vermon raviradan toimitusjohtaja Pia Blom-Johansson odottaa.\nRavit Vermossa alkavat äitienpäivänä kello 13:30 ja päälähtö Finlandia-ajo ajetaan noin kello 17:45. Finlandia-Ajon voittaja saa kutsun toukokuun lopussa Tukholman Solvallassa ajettavaan Elitloppetiin. Kylmäveristen Erkon Pokaalin voittaja kutsutaan puolestaan juhannuksen Nordic King -lähtöön Härmään. Erkon Pokaalissa nähdään huippusuomenhevosten Jokivarren Kunkun ja Vitterin kohtaaminen. (Suomen Hippoksen tiedote)\n04.05.2016 Uutiset >


Katyn - Keskustelua asehistoriasta ja militariasta\nPost by TPTK » Wed Sep 12, 2012 5:53\nUSA tiesi Neuvostoliiton Katynin joukkomurhan tekijäksi – ja vaikeni\n11.9.2012 19:54 | 51 |\nVarsova. Amerikkalainen sotavanki lähetti koodattuja viestejä Washingtoniin toukokuussa 1943 ja kertoi Neuvostoliiton syyllistyneen tuhansien puolalaisten joukkomurhiin Katynissa Länsi-Venäjällä.\nYhdysvallat vaikeni tiedosta silloin ja pitkään myöhemmin.\nTutkijat uskovat, että presidentti Franklin D. Roosevelt ei halunnut suututtaa silloista liittolaistaan Josif Stalinia, jonka Puna-armeijaa vielä tarvittiin Saksan ja Japanin voittamiseen toisessa maailmansodassa.\nArvio perustuu asiakirjoihin, jotka Yhdysvaltain Kansallisarkisto julkisti maanantaina.\nAineistossa on kaikkiaan 1 000 sivua sota-ajan asiakirjoja, joiden salassapitoaika on nyt päättynyt.\nNeuvostoliiton salainen poliisi murhasi 22 000 puolalaista Katynissa keväällä 1940.\nTakaraivoon ampumalla tapettiin puolalaisia upseereita ja kansakunnan siviilien parhaimmistoa, kuten lääkäreitä, juristeja ja opettajia.\nNyt julkistettuihin dokumentteihin tutustuneet historiantutkijat pitävät kahden sotavangin lähettämiä koodattuja viestejä asiakirjoista kaikkein dramaattisimpina.\nSaksalaiset olivat vieneet yhdysvaltalaiset sotavangit katsomaan joukkomurhan jälkiä. Järjestetty vierailu ja siitä Yhdysvaltoihin viestimisen salliminen oli propagandasotaa. Natsi-Saksa yritti näin lyödä kiilaa sitä vastaan liittoutuneiden Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain väliin.\nRaportissaan amerikkalainen sotavanki kertoi nähneensä hajoamistilassa olevia ruumiita Katynin metsissä.\nRuumiiden tilasta saattoi päätellä, että alueelle melko äsken tulleet Saksan joukot eivät olisi voineet järjestää joukkomurhaa.\nAsiakirjoista ilmenee myös, kuinka Yhdysvallat sitkeästi vuoteen 1990 asti selitti, ettei tiennyt Katynin joukkomurhan tekijöitä varmasti.\nPian maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa tosin alettiin vaatia Katynin tapausten selvittämistä. Kongressin asiaa tutkimaan asettaman komitean loppuraportissa vuonna 1952 Neuvostoliitto todettiin syylliseksi joukkomurhaan.\nSilti tämänkään jälkeen Yhdysvaltain hallitukset eivät halunneet ottaa puheeksi Katynia, koska se olisi lisännyt jännitystä kylmän sodan aikana.\nVasta Neuvostoliiton viimeinen johtaja Mihail Gorbatšov myönsi Neuvostoliiton osuuden tapahtumiin. Tämä tapahtui vuonna 1990.\nUutistoimisto AP:n näkemissa raporteissa sotavangit, kapteeni Donald Stewart ja eversti John Van Vliet kertovat, kuinka heidät oli keväällä 1943 viety Katynin metsään, jossa avatuissa joukkohaudoissa oli tuhansia muumioituneita ruumiita.\nUpseerit vihasivat natseja, mutta päätyivät siihen, että Neuvostoliitto oli syypää.\nMiehille näytettiin haudoissa olleita lehtileikkeitä ja päiväkirjoja, joiden kaikkien viimeinen päiväys oli keväältä 1940. Saksa oli valloittanut alueen vasta kesällä 1941.\nVainajien vaatetus ja kengät vakuuttivat amerikkalaisupseerit. Tapetut eivät olleet ehtineet viettää vankeudessa pitkää aikaa, niin hyvässä kunnossa varusteet yhä olivat.\nStewart todisti näkemästään kongressin komiteassa 1951.\nVan Vliet kirjoitti kaksi raporttia Katynista, mutta vuoden 1945 raportti on oudolla tavalla kadonnut, kertoo AP.\nKatynin joukkomurhan yhteyttä Suomen ja Neuvostoliiton väliseen talvisotaan on jo aiemmin pohdittu historioitsijoiden piirissä.\nOn mahdollista, että puolalaiset murhattiin, koska Neuvostoliiton johto katsoi tarvitsevansa tilaa suomalaisille sotavangeille ja muille maan valtauksen jälkeen vangittaville.\nPost by Rokka » Wed Sep 12, 2012 8:03\nEi ole ollenkaan yllättävää, että asia on ollut tiedossa yhdysvaltojen lähteissä, siellä on salattu monia asioita pelkästään valtapoliittisista syistä.\n...selitystä suomalaisille raivatusta tilasta en mielestäni täysin allekirjoittaisi. Neuvostoliiton leirijärjestelmä tuohon aikaan oli niin suuri, että varmaan pienen Suomen siirroille olisi osoitteet löytyneet ? Toisaalta ei oikein mitään järkevää selitystä 1940 suorittaa massateloitukset, niin kaukaa rajasta "harhautus" murhana, saadakseen saksalaiset näyttämään syyllisiltä ?\nAiempaa keskustelua Katynistä !\nPost by Canet » Wed Sep 12, 2012 20:47\nRitari Topi Törmälehto käytti jenkeistä muistelmissaan ilmaisu "toisen luokan ryssä" Jenkit näyttävät olleen ainakin jossain määrin naiiveja suhteissaan "itäiseen liittolaiseen".\nPost by markham » Wed Sep 12, 2012 21:21\nJaltan konferenssissa Stalin ehdotti katyn tyyppistä käsitttelyä saksalaisille upseereille.\nRooseveltilla ei olisi ollut mitään kyseistä menettelyä vastaan mutta Churchill oli kovasti nyreissään kahden edellämainitun sankarin suunnitelmista. Myöhemmin Churchill totesikin sodan lopputulokseen (ja Staliniin) viitaten "Taisimme teurastaa väärän sian"\nPost by Canet » Thu Sep 13, 2012 19:10\nTaisimme teurastaa väärän sian\nOlis ollut "molempi parempi"


Somen aktiivikäyttö on käsityöammatti | Employee Experience Agency Emine\tSomen aktiivikäyttö on käsityöammatti | Employee Experience Agency Emine\nSomen aktiivikäyttö on käsityöammatti\nSosiaalisen median, eli somen aktiivikäyttö on käsityöammatti. Mitä enemmän sisältöä jaat, sitä tarkemmin on vahdittava tekemisiään. Raja spämmäyksen ja kohderyhmälle arvokkaan sisällönjakelun välillä on hiuksenhieno. Twitterin käyttäjä @tervashonka twiittasi alla olevan twiittinsä heinäkuun alussa. Hän oli pongannut hyvän esimerkin siitä, mitä tapahtuu, kun some-markkinointia tehdään putkiaivomaisesti ajattelematta kuka jakaa, mitä jakaa ja kenelle jakaa.\nTässä tapauksessa Posti on laittanut työntekijöidensä kautta jakoon määritetyn sisällön määritetyllä päivitys-viestillä, joka on jaettu sellaisenaan eteenpäin Postin työntekijöiden toimesta. Postilla on selvästi käytössä joku sosiaalisen median sisällönjakelua avittava työkalu, jonne Postin somesta vastaava taho on voinut tuutata sisältöä Postin työntekijöiden edelleenjaettavaksi.\n#työntekijälähettilyys done… wrong? Mitä saavuttaa, että jokainen jakaa samaa tekstiä? @Postigroup #markkinointi pic.twitter.com/cDWUXHHgwf\n— Kauri Tervashonka (@tervashonka) July 6, 2015\nNäyttää siltä, että @tervashonka seuraa useampaa Postin työntekijää, jolloin hän on ollut useamman Postin työntekijän edelleen jakelun kohderyhmänä. Tästä syystä hän on saanut saman viestin useamman kerran.\n@tervashonka on kokenut tulleensa yhdenlaisen viestin spämmäämäksi. Tässä piilee näiden jakelusovellusten vaara. Jos edelleenjakelija (tässä tapauksessa Postin yksittäinen työntekijä) ei arvioi onko jaettavaksi tulleesta viestistä hyötyä (=arvoa) juuri hänen kohderyhmälleen, eikä hän ole jaksanut nähdä vaivaa muokatakseen hieman päivitysviestiä omannäköisekseen, käy juuri näin. Syntyy spämmiä.\nEn itse sanoisi, että “#työntekijälähettilyys done…wrong” välttämättä. Asia ei ole niin mustavalkoinen. Jokainen jakaa sisältöä kuitenkin omiin verkostoihinsa, jolloin on ihan yhtä lailla mahdollista, että sama viesti tavoittaa uniikit yleisöt kuin että sama viesti tavoittaa lukuisia kertoja saman yleisön.\nOlen kuitenkin tämän Twitter-käyttäjän kanssa yhtä mieltä siitä, että häneen kohdistuva viesti on mennyt vähän mönkään, ja tästä syystä käyttäjän @Postigroup kannattaisi tarkentaa some-ohjeistustaan hieman paremmin työntekijöilleen. On kuitenkin äärimmäisen hienoa, että Posti on saanut osan henkilöstöstään työntekijälähettilyyttä harjoittamaan. Nyt vain pientä lisätuunausta, että jokainen ymmärtää, miten somessa kannattaa toimia, jottei esiinny spämmääjänä. Spämmääjät kun suljetaan ulos nopeasti.\nAktiivinen somen käyttö on käsityöammatti\nMe Eminessä aloitimme somen käytön asiakasprojekteissa 100% käsityöammattina. Pyrimme pitkään välttämään kaikkia jakelusovelluksia, kunnes totesimme, että aikaa monipuoliseen ja laajaan jakeluun toistoina menee niin paljon, että tekeminen alkoi lähennellä hyväntekeväisyyttä asiakkaan suuntaan. Koska asiakkaat eivät itse toimineet läheskään niin aktiivisesti somessa kuin me, heidän oli vaikea ymmärtää laadukkaaseen, laajaan ja monipuoliseen sisällön jakeluun kuluvaa todellista aikaa ja siitä seuraavaa ajankäyttömme hinnoittelua. Jouduimme perustelemaan asiaa aika paljon.\nOtimme käyttöömme jakelua helpottavan sovelluksen, joka alkuun tuntuikin suoranaiselta taivaan lahjalta. Sen sijaan, että kukin meistä jakoi projekteihinsa tuottamaansa materiaalia vain omille verkostoilleen käsityönä (kuten teemme edelleen), voisimme nyt hyödyntää myös koko tiimimme jäsenten omia verkostoja ja saada viestit entistä laajempaan jakeluun. Sinällään tämä on edelleen erinomainen arvo asiakkaillemme. Mutta.\nSorruimme aluksi tietämättämme samaan, mihin Posti: määritimme viestit valmiiksi, joita jokainen meistä tykitti eetteriin, usean kerran viikossa automatisoituina toistoina. Kunnes minua itseäni alkoi ärsyttää tiimimme minuun kohdistuva spämmääminen. Olinhan jokaisen tiimiläisemme oman profiilin seuraaja ja sain samat saakuran viestit moneen kertaan. “Piip, piip” puhelimeni piipitti jatkuvalla syötöllä (ok, ehkä vähän liioittelen, mutta ymmärrät viestini..).\nJos MINUA ärsytti, kuinka paljon seuraajiamme on mahtanut ärsyttää? Pelottava kysymys hiipi mieleeni.\nAktiivinen somen käyttö on mitä suuremmissa määrin käsityöammatti. Jakelusovellusten käyttämisestä on suuri apu, mutta olemme tulleet siihen tulokseen, että jokaisen on kuitenkin syytä tuunata viesti omansa näköisekseen, välttää viestin jakelun automatisointia, ja miettiä tarkkaan onko kyseisestä sisällöstä oikeasti arvoa juuri hänen verkostolleen. Meillä kaikilla on erilaiset verkostot, joten ei voi olettaa, että samat viestit ovat oikeasti hyödyllisiä kaikille.\nEtsimme itsekin parhaillaan tässä asiassa kultaista keskitietä, ja pahoittelen, että sorrumme takuuvarmasti edelleen spämmäämiseen jonkun mielestä. Asiakkaiden kanssa olemme puhuneet tästä tänä vuonna paljonkin. Koska sisällöntuotannon ja -jakelun määrä on meilläkin kasvanut merkittävästi, joudumme aktiivisesti arvioimaan mitä jaetaan, milloin jaetaan ja kenelle jaetaan. Samaa harkintaa toteutamme jakaessamme sisältöä asiakkaidemme omien tilien kautta, koska ihan yhtälailla haluamme olla tietoisia siitä, ettemme sorru spämmäämään asiakkaamme tileillä myöskään.\nMietimme kokonaisuuden kannalta parasta mahdollista ajoitusta eri asiakkaiden ja erilaisten viestien välillä alituiseen. Tämä on käsityötä parhaimmillaan. Tällainen toimintamalli palvelee pitkässä juoksussa kaikkia asiakkaitamme sekä yleisöämme kuitenkin parhaiten sen sijaan, että tuuttaisimme tavaraa harkitsematta eetteriin. Lisähaastetta tekemiseen tuottaa se, että meidän on aivan pakko tuottaa ja jakaa asiakkaiden viestien väliin myös itse omaa (Eminen) sisältöä, joista olisi seuraajillemme arvoa. Tämä siksi, että haluamme varmistaa kaikin tavoin, ettemme ole vain asiakasmateriaalin syöttökone, vaan yleisömme voi saada meiltä myös omiin kokemuksiimme ja osaamiseemme liittyviä vinkkejä ja näkemyksiä, joista toivomme olevan heille hyötyä.\nPyrimme siis toimimaan niin kuin saarnaamme: anna, anna, anna arvoa, pyydä apua, anna, anna, anna -mallilla. Mutta se ei ole helppoa, yksiselitteistä eikä suoraviivaista. Juuri siksi somen aktiivinen käyttö on käsityöammatti, ja siksi se vie aikaa. Ja kuten missä tahansa käsityöammatissa, myös tässä sattuu huteja ajoittain. Hyväksymme ne kuitenkin, koska uskomme, että pääasiassa tuotamme kuitenkin enemmän arvoa tällä tavalla.\nVinkimme somen aktiiviseen käyttöön\nJakelusovellusten käyttö auttaa jakelussa, mutta niiden ei tule antaa pyörittää koko showta: ohjeistakaa käyttäjänne valmisviestien tuunaamiseen\nJakakaa yleisöillenne monipuolisesti sisältöä, joista on heille hyötyä ja arvoa\nKaikki sisältö ei ole kaikille seuraajille arvokasta ja hyödyllistä, jokaisen jakelijan tulee arvioida minkälaisesta sisällöstä juuri minun yleisöni hyötyy. Sehän se pointti on. Saada yleisö toimimaan halutulla tavalla (hakemaan työpaikkaa, tykkäämään, edelleen jakamaan viestiänne, kommentoimaan, ostamaan, tilaamaan, liittymään…) On ihan yhtä fiksua olla edelleen jakamatta kuin jakaa, jos noudattaa arvioinnin periaatetta.\nNoudattakaa anna, anna, anna arvoa, pyydä, anna, anna, anna arvoa -kaavaa. Jokaista yhtä omaa tarvettasi vastaan tulisi jakaa tai tuottaa kolme yleisölle hyödyllistä ja arvokasta sisältöä. Jos aina vaan pyydät ja vaadit yleisöltä jotain, muttet koskaan tarjoa heille arvoa, seuraaja määräsi ei kasva, vaan vähenee\nSiksi maksaa vaivaa myös määrittää, minkälaista sisältöä kukin tai missäkin mediassa jaetaan. Ja pysyä valinnalleen uskollisena. Näin verkostot laajenavat ja oma yleisö kasvaa. Esimerkiksi minä seuraan tietyntyyppisiä twiittaajia, koska he jakavat säännöllisesti minulle kiinnostavaa sisältöä. Jos näyttää siltä, että heiltä tuleekin pääasiassa ei kiinnostavaa sisältöä, lopetan heidän seuraamisensa. Tätä käyttäytymistä kannattaa miettiä, tutkia ja vaalia. Jos oikein tunnet yleisösi, se mihin sinulla on tarve (esimerkiksi uusi työntekijä avoimeen tehtävään) voi olla yleisöllesi arvokasta tietoa ja sisältöä. Syntyy hashtag winwin (#winwin).\nJa lopuksi kannustan aktiiviseen somen käyttöön siksikin, että aktiivisesti toimimalla oppii parhaiten. Silloin tulee tehdyksi sekä virheitä että onnistumisia. Täydellistä kaavaa ei olekaan, aina tulee spämmänneeksi jotain jollekin. Sellaista se vaan on, ja se pitää hyväksyä. Mutta toimimalla aktiivisesti, oppii tuntemaan oman yleisönsä, ja yleensä silloin myös onnistumisten määrä kasvaa.\nMiltä rekrytoinnin onnistuminen näyttää? Podcast jakso #85 18/03/2019\nBrändin rakentaminen sosiaalisessa mediassa – Podcast jakso #84 11/03/2019\nHenkilöbrändi vai asiantuntijabrändi? Podcast jakso #83 04/03/2019\n15 sisältövinkkiä, joilla voittaa yleisön huomio – Podcast #82 25/02/2019


KHO:2015:3 - Korkein hallinto-oikeus\nEtusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2015:3\nYmpäristölupa – Luonnonsuojelu – Turvetuotanto – Kalasääski – Suuren petolinnun pesäpuu – Tahallinen häiritseminen – Suojaetäisyys\nAluehallintovirasto oli myöntänyt ympäristöluvan turvetuotantoon lohkoilla 3–8. Päätöksen perusteluissa todettiin muun ohella, että kalasääsken pesäpuu ja sen ympäristö oli rajattu tuotantoalueen ulkopuolelle.\nHallinto-oikeus kumosi aluehallintoviraston päätöksen ja hylkäsi ympäristölupahakemuksen koskien turvetuotantoa lohkoilla 3–8. Hallinto-oikeus totesi päätöksensä perusteluissa, että suositusten mukaan kalasääsken pesäpuun ja turvetuotantoalueen väliin on jätettävä vähintään 500 metrin levyinen suojakaista. Lähes koko hankealue olisi tätä lähempänä pesäpuuta, minkä vuoksi luvan myöntämiselle oli luonnonsuojelulaista johtuva este.\nKorkein hallinto-oikeus hylkäsi toiminnanharjoittajan valituksen hallinto-oikeuden päätöksestä. Luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentissa oli rauhoitettu asetuksessa määritellyn suuren petolinnun pesäpuu. Lainkohdan esitöiden mukaan rauhoitus merkitsi sitä, että puun kaataminen tai vahingoittaminen oli kielletty. Lainkohta oli kuitenkin sijoitettu eläinlajien suojelua koskevat rauhoitussäännökset sisältävään 39 §:ään eikä kasvilajien suojelua koskevaan 42 §:ään. Pesäpuu oli siten tarkoitus säilyttää kyseisten lintulajien suojelemiseksi eikä puun rauhoittamiseksi kasvilajin yksilönä. Pesäpuun suojeleminen oli mielekästä vain sillä edellytyksellä, että puu oli käyttökelpoinen tuohon tarkoitukseen. Pesäpuun suojelemista koskevan sääntelyn voitiin päätellä liittyvän siihen, että suuret petolinnut olivat erityisen alttiita pesintäaikaiselle häirinnälle niillä alueilla, joilla niiden vakiintuneesti käyttämät pesäpuut sijaitsivat. Pesäpuun suojelemista koskeva säännös voi täyttää tarkoituksensa vain sillä edellytyksellä, että pesintärauhaa häiritsevät tekijät voitiin riittävästi ehkäistä muita säännöksiä soveltamalla.\nKorkein hallinto-oikeus katsoi, että luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin tarkoituksen saavuttamiseksi mainitun pykälän 1 momentin 3 kohtaa oli perusteltua tulkita niin, että viimeksi mainitussa kohdassa tarkoitettu kielto koski myös tuotannollisen toiminnan harjoittamista. Teollisessa mittakaavassa harjoitettu turvetuotanto ei myöskään ollut luonnonsuojelulain 48 §:n 1 momentin poikkeussäännöksessä tarkoitettua alueen käyttämistä maa- ja metsätalouteen tai rakennustoimintaan, joka olisi sallittua 39 §:n estämättä.\nKun alueen olosuhteiden lisäksi otettiin huomioon se selvitys, jota oli saatu kalasääsken elämänkierrosta ja palaamisesta toistuvasti pesimään samaan puuhun, sekä toisaalta rajalliset mahdollisuudet harjoittaa turvetuotantoa kalasääsken lisääntymisajan ulkopuolella, turvetuotannon sijoittamisesta ympäristölupahakemuksen lohkoille 3–8 olisi aiheutunut luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin 3 kohdassa ja 2 momentissa tarkoitettu seuraus. Tämän vuoksi hakemuksessa tarkoitettua toimintaa ei voitu sallia.\nSuomen perustuslaki 15 § 1 momentti ja 20 §\nYmpäristönsuojelulaki (86/2000) 41 § 3 momentti\nLuonnonsuojelulaki 5 a § 1 momentti 2–3 kohta, 38 § 1 momentti, 39 § 1 momentti 3 kohta ja 2 momentti, 47 § 1–3 ja 5 momentti, 48 § 1 momentti\nLuonnonsuojeluasetus 19 §\nEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY luonnonvaraisten lintujen suojelusta (kodifioitu toisinto, lintudirektiivi) 4 artikla 1 ja 4 kohta, 5 artikla d kohta ja liite I\nVaasan hallinto-oikeus 31.5.2013 nro 13/0146/1\nLänsi-Suomen ympäristölupavirasto oli 5.6.2007 antamallaan päätöksellä nro 54/2007/4 hylännyt Oy Alholmens Kraft Ab:n turvetuotantoa koskevan ympäristölupahakemuksen Toholammin kunnassa olevan Höyläsalonnevan pohjoisosan lohkojen 3–8 osalta. Lohkojen yhteinen pinta-ala oli noin 65 hehtaaria. Ympäristölupavirasto oli myöntänyt Oy Alholmens Kraft Ab:lle toistaiseksi voimassa olevan ympäristöluvan turvetuotantoon Höyläsalonnevan lohkoilla 1 ja 2 hakemukseen liitetyn suunnitelman ja sen täydennysten sekä päätöksestä ilmenevien lupamääräysten mukaisesti.\nVaasan hallinto-oikeus oli 6.2.2009 antamallaan päätöksellä nro 09/0033/3 Oy Alholmens Kraft Ab:n valituksen osittain hyväksyen muun ohella kumonnut Länsi-Suomen ympäristölupaviraston päätöksen siltä osin kuin hakemus oli hylätty tuotantolohkojen 3–8 osalta, ja palauttanut asian tältä osin ympäristölupavirastolle uudelleen käsiteltäväksi.\nKorkein hallinto-oikeus on 10.9.2012 antamallaan päätöksellä taltionumero 2371 tutkinut Suomen luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piiri ry:n kirjelmän lainvoiman saaneen päätöksen purkamista koskevana hakemuksena, joka on kohdistunut edellä mainittuihin Vaasan hallinto-oikeuden ja Länsi-Suomen ympäristölupaviraston päätöksiin. Hakemus on hylätty.\nEtelä-Suomen aluehallintovirasto on 28.3.2012 antamallaan päätöksellä nro 64/2012/2 myöntänyt Oy Alholmens Kraft Ab:lle ympäristöluvan turvetuotantoon Höyläsalonnevan lohkoilla 3–8 Toholammin kunnassa Perhonjoen vesistöalueella hakemukseen liitetyn suunnitelman ja sen täydennysten mukaisesti siten muutettuna kuin lupamääräyksistä ilmenee. Tuotantoalueen pinta-ala auma-alueineen on noin 59 hehtaaria. Aluehallintovirasto on lisäksi myöntänyt Oy Alholmens Kraft Ab:lle vesilain (264/1961) 1 luvun 17 a §:n 2 momentin mukaisen poikkeuksen kiellosta muuttaa Pahaojaa niin, että sen säilyminen luonnontilaisena vaarantuu. Päätökseen on sisältynyt 15 lupamääräystä.\nHöyläsalonnevan lohkojen 1 ja 2 ympäristölupa on lainvoimainen ja alue jo ojitettu. Muilta osin turvetuotantoalue on uusi. Lohkojen 3–8 alueella tai sen päästöjen vaikutusalueella ei ole erityisiä luonnonarvoja eikä luonnonsuojelulain perusteella erityistä suojelustatusta omaavia luontotyyppejä. Kaikki kuivatusvedet käsitellään pintavalutuksella. Vesien käsittely täyttää parhaan käyttökelpoisen tekniikan vaatimukset. Kalasääsken pesäpuu ja sen ympäristö on rajattu tuotantoalueen ulkopuolelle. Saadun selvityksen mukaan rämeristihämähäkki ei esiinny hankealueella.\nTuotantoalue ei sijaitse lähellä vakituista asutusta, jolle aiheutuisi kohtuutonta rasitusta tuotannosta aiheutuvan melusta ja pölystä. Loma-asutusta sijaitsee kuitenkin 750–1 000 m:n etäisyydellä tuotantoalueesta Ala-Loukkuunjärven itä- ja etelärannalla. Pöly- ja meluhaittoja ehkäistään toimenpiderajoituksilla sekä asetetuilla melun raja-arvoilla. Hakemusta on alkuperäisestä muutettu siten, että tuotantoalueen reunaan on jätetty suojavyöhyke järven suuntaan, mikä vähentää pöly- ja meluhaittoja asutukselle ja alueen virkistyskäytölle.\nHanke vaikuttaa jossain määrin luonnontilaiseen Pahaojaan. Luvan saajalle myönnetään poikkeus vesilain 1 luvun 17 a §:n mukaisesta luonnontilaisen uoman muuttamiskiellosta. Laskuojan sijoittamisesta on määrätty Höyläsalonnevan lohkoja 1 ja 2 koskevassa ympäristölupapäätöksessä.\nKokemäenjoen–Saaristomeren–Selkämeren vesienhoitoalueen vesienhoitosuunnitelman tavoite on saavuttaa vesien hyvä tila vuoteen 2015 mennessä. Ullavanjoen ekologinen tila on tyydyttävä. Vesienhoitosuunnitelmassa on esitetty sektorikohtaisia toimenpiteitä hyvän tilan saavuttamiseksi, mitkä perustuvat eri alueiden toimenpideohjelmiin. Turvetuotannolle esitetyt toimenpiteet koskevat vesiensuojelurakenteita. Ullavanjoki kuuluu Perhonjoen ja Kälviänjoen vesistöalueen vesienhoidon toimenpideohjelma-alueeseen. Tässä päätöksessä annetut lupamääräykset vesiensuojelurakenteista ovat toimenpideohjelman mukaisia eikä hanke siten vaaranna vesienhoitosuunnitelman tavoitteiden saavuttamista.\nKun otetaan huomioon Höyläsalonnevan suon ja sen ympäristön tila ja käyttö, turvetuotannosta tämän lupapäätöksen mukaisesti toteutettuna ei aiheudu luvan myöntämisen esteenä olevaa terveyshaittaa, merkittävää muuta ympäristön pilaantumista tai sen vaaraa, kiellettyä maan tai pohjaveden pilaantumista, erityisten luonnonolosuhteiden huonontumista tai yleiseltä kannalta tärkeän virkistys- tai muun käyttömahdollisuuden vaarantumista tai muuta kohtuutonta rasitusta.\nLupa on voimassa toistaiseksi. Hakemus lupamääräysten tarkistamisesta on jätettävä aluehallintovirastolle yhtä aikaa Höyläsalonnevan lohkojen 1 ja 2 lupamääräysten tarkistamista koskevan hakemuksen kanssa, joka Länsi-Suomen ympäristölupaviraston päätöksessä nro 54/2007/4 on määrätty jättämään viimeistään 31.3.2017.\nVesilain (264/1961) 1 luvun 17 a §:n mukaista poikkeuslupaa koskevan ratkaisun perustelut\nHöyläsalonnevan turvetuotantohankkeeseen ei sisälly Pahaojan uoman kaivua eikä muitakaan uomaa muuttavia toimenpiteitä. Laskuoja on jo lainvoiman saaneen päätöksen mukaisesti kaivettava vähintään 30 metrin etäisyydelle Pahaojasta. Eristysojien vedet on määrätty johdettavaksi Pahaojan uomaan. Koko Höyläsalonnevan tuotantoalue pienentää Pahaojan valuma-aluetta noin 30 %:lla. Samalla myös uoman kautta virtaava vesimäärä pienenee. Saadun selvityksen mukaan uoma on yläosaltaan avoin ja kasviton ja sen reunat ovat jyrkät. Yläosan uomassa ei ole vedestä riippuvaa kasvillisuutta. Avouoma laskee neva-alueelle, jolla ei ole havaittavaa uomaa. Pahajoen alaosassa uoman vesipinnan korkeutta ja kasvillisuutta säätelee Hongistonojan vesipinta. Pahaojaa ei suoritetuissa inventoinneissa ole luettu arvokkaisiin pienvesiin. Hankkeen vaikutukset Pahaojan uomaan ovat suhteellisen vähäiset eikä uoman säilyminen luonnontilaisena sanottavasti vaarannu. Vesilain 1 luvun 17 a §:n 1 momentissa tarkoitettujen uomien suojelutavoitteet eivät huomattavasti vaarannu. Edellytykset poikkeuksen myöntämiselle ovat näin ollen olemassa.\nYmpäristönsuojelulaki (86/2000) 41, 42, 43, 44, 45, 45 a, 46, 50, 52, 55, 56, 58, 59, 86, 90, 100, 101, 103 a §\nValtioneuvoston asetus ilmanlaadusta (711/2001)\nLaki vesienhoidon järjestämisestä 28 §\nVaasan hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään Suomen luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piiri ry:n ja Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ympäristö ja luonnonvarat -vastuualueen (ELY-keskus) valituksista kumonnut Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksen ja hylännyt Oy Alholmens Kraft Ab:n ympäristölupahakemuksen koskien turvetuotantoa Höyläsalonnevan lohkoilla 3–8.\nYmpäristönsuojelulain (86/2000) 41 §:n 3 momentin mukaan lupa-asiaa ratkaistaessa on noudatettava, mitä luonnonsuojelulaissa ja sen nojalla säädetään.\nLuonnonsuojelulain 38 §:n 1 momentin mukaan luonnonsuojelulain 6 luvun soveltamisalaan kuuluvat nisäkkäät ja linnut ovat rauhoitettuja.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin mukaan sellainen rauhoitetun linnun pesäpuu, joka on asianmukaisesti merkitty, tai suuren petolinnun pesäpuu, jossa oleva pesä on säännöllisessä käytössä ja selvästi nähtävissä, on rauhoitettu.\nLuonnonsuojeluasetuksen 19 §:n mukaan luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentissa tarkoitettu suuri petolintu on muun muassa sääksi (Pandion haliaetus).\nEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY luonnonvaraisten lintujen suojelusta (kodifioitu toisinto, jäljempänä lintudirektiivi)\nLintudirektiivin 4 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuilla suojelualueilla elinympäristöjen pilaantumisen tai huonontumisen sekä lintuihin vaikuttavien häiriöiden estämiseksi, jos häiriöt vaikuttaisivat merkittävästi tämän artiklan tavoitteisiin. Jäsenvaltioiden on myös näiden suojelualueiden ulkopuolella pyrittävä estämään elinympäristöjen pilaantuminen ja huonontuminen.\nHankealueella sijaitsee kalasääsken asuttu pesä. Höyläsalonnevan 13.9.2004 päivätyn tuotantosuunnitelman mukaan pesäpuun suoja-alue olisi noin 65 metriä kolmeen suuntaan. Luonnontieteellisen keskusmuseon rengastustoimiston suositus kalasääsken pesäpuun suojavyöhykkeeksi on 500–800 m ja Metsähallituksen petolintuvastaava suosittelee 1,1 km:n suojaetäisyyttä.\nSen lisäksi, että kalasääsken pesäpuu on luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin mukaan rauhoitettu, on sanotun pykälän 1 momentin 3 kohdan mukaan kalasääsken tahallinen häiritseminen kielletty, etenkin sen lisääntymisaikana, tärkeillä muuton aikaisilla levähdysalueilla tai muutoin niiden elämänkierron kannalta tärkeillä paikoilla. Kalasääski on lintudirektiivin liitteessä I tarkoitettu laji ja sen suojelua koskevat myös lintudirektiivin 4 artiklan 4 kohdan tavoitteet.\nSuositusten mukaan kalasääsken pesäpuun ja turvetuotantoalueen väliin on jätettävä vähintään 500 metrin levyinen suojakaista. Lähes koko hankealue olisi tätä lähempänä pesäpuuta. Tämän vuoksi luvan myöntämiselle on luonnonsuojelulaista johtuva este.\nKun hakemus on hylättävä jo luonnonsuojelulaista johtuvalla perusteella, asiassa ei ole tarpeen enemmälti lausua muista valitusperusteista, kuten alueen muista luonnonarvoista ja lajeista, miltä osin Pahaojan suojuotit ovat vesilain (264/1961) 1 luvun 17 a §:n mukaisia luonnontilaisia uomia, kalataloudelle aiheutuvasta haitasta sekä hankkeen vesistövaikutuksista vesienhoitosuunnitelman tavoitteisiin nähden.\nAsian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Kari Hauru, Linda Strömman, joka on myös esitellyt asian, Mauri Kerätär ja Jan Eklund.\nOy Alholmens Kraft Ab on valituksessaan vaatinut, että Vaasan hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös saatetaan voimaan. Toissijaisesti Vaasan hallinto-oikeuden päätös on kumottava ja Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksen lupamääräyksiä on muutettava kalasääsken mahdollisen häiriintymisen ehkäisemiseksi tarpeellisella jäljempänä täsmennetyllä tavalla. Asiassa on järjestettävä katselmus ja koko alueen ympäristöluvan tarkistamisajankohta on asetettava kymmenen vuoden päähän luettuna korkeimman hallinto-oikeuden päätöksestä.\nEliölajin rauhoittaminen, josta tässä tapauksessa on kyse, on luonnonsuojelulain mukaisista suojeluasteistaan kevyin, johtuen sen kohteena olevien lajien alhaisemmasta suojelustatuksesta ja -tarpeesta. Uhanalainen eliölaji, jonka häviämisuhka on ilmeinen, voidaan luonnonsuojelulain 47 §:n mukaan säätää asetuksella erityisesti suojeltavaksi lajiksi, jolloin käytössä on tiukempi suojelustatus.\nKalasääskeä ei ole luokiteltu uhanalaiseksi tai erityisesti suojeltavaksi lajiksi. Sen häviämisuhkaa Suomessa ei siten ole pidetty todennäköisenä. Kalasääskeä ei ole myöskään pidetty uhanalaisena tai vaarantuneena lajina luonnontieteellisessä ja oikeusvaikutuksettomassa IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa. Siinä kalasääski on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi, eli laji ei kuulu suuremman uhan kohteena oleviin lajeihin.\nLuonnonsuojelulain 39 § on sitä koskevien esitöiden mukaan tarkoitettu muotoiltavaksi siten, että se täyttää luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun neuvoston direktiivin (92/43/ETY, luontodirektiivi) 12 artiklan 1 kohdan a-c alakohdan vaatimukset. Lähtökohtana sekä luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin että luontodirektiivin 12 artiklan 1 kohdan a-c alakohtien säännöksissä on yksilökohtainen lajisuojelu. Suojelusäännökset eivät koske tiettyä aluetta, vaan säännöksillä suojataan nimenomaisesti lajiyksilöä.\nHuomionarvoista on, että luonnonsuojelulain 39 § ei estä alueen käyttämistä luonnonsuojelulain 48 §:n nojalla maa- ja metsätalouteen tai rakennustoimintaan eikä rakennuksen tai laitteen tarkoituksenmukaista käyttämistä. Tämän lisäksi rauhoitussäännöksistä poikkeaminen on mahdollista luonnonsuojelulain 48 ja 49 §:n nojalla, jos edellytykset täyttyvät.\nVaasan hallinto-oikeus on todennut päätöksessään sen perusteluista ilmenevien, valittajien esittämien suositusten pohjalta, kohdealueen olosuhteita tarkemmin arvioimatta, 500 metrin suojavyöhykkeen olevan tarpeellinen kalasääsken pesäpuun suojelemiseksi.\nLuonnonsuojelulain 39 §:ssä tai sen esitöissä ei edellytetä suojavyöhykkeen asettamista häirinnän estämiseksi. Näin ollen lajisuojelua ei voida laajentaa laajamittaiseksi aluesuojeluksi ilman lainsäädännön tukea. Se, että kalasääskiä ei saa tahallisesti häiritä, ei edellytä suojavyöhykkeen asettamista, mutta voi tulla kyseeseen rauhoitettuun lajiin kohdistuvien vaikutusten rajoittamiseksi osana ympäristölupaharkintaa.\nRauhoitetun kalasääsken elinympäristöä ei ole suojeltu luonnonsuojelulaissa, toisin kuin esimerkiksi erityisesti suojeltavien lajien elinympäristöt. Esimerkiksi ankarampien luonnonsuojelusäännösten nojalla merikotkan esiintymispaikalle on rajattu rajauspäätöksellä 300 metrin suoja-alue paikan suojelemiseksi. Merikotka on asetuksella säädetty erityisesti suojeltavaksi lajiksi. Rauhoitetun kalasääsken häiritsemiskiellon ei voida katsoa edellyttävän luonnonsuojelulain nojalla yhtä laajaa suojelua kuin erityisesti suojeltavien lajien. Tämä edellyttäisi luonnonsuojelulain ja -asetuksen muuttamista.\nPäätös suoja-alueista on merkittävä rajoitus alueen käyttöön, eivätkä asetetut suojavyöhykkeet aina korreloi yleisissä ohjeistuksissa annettujen suositusten kanssa. Lupaharkinnassa on tapauskohtaisesti arvioitava, onko suojavyöhykkeen määrääminen tarpeellista. Harkittavaksi tulee se, ovatko rajoitukset oikeudellisesti mahdollisia ja tarpeellisia, sekä se, millainen ajallinen ja alueellinen suojavyöhyke saattaisi tapauksessa olla tarpeellinen. Yleiset metrimääräiset suositukset eivät ole ehdottomia tai tapauskohtaisesti hyvin soveltuvia, vaan korkeintaan suuntaa-antavia. Suositukset vaihtelevat riippuen muun muassa lajista, alueen olosuhteista ja vuodenajasta. Suositusten vaihtelevuus on havaittavissa myös Luonnontieteellisen keskusmuseon rengastustoimiston ja Metsähallituksen petolintuvastaavan suosituksissa, kun niissä esitetyt metrisuositukset poikkeavat merkittävästi toisistaan. Myös ympäristölupakäytännössä on käytetty erilaajuisia suojavyöhykkeitä kalasääsken suojelemiseksi. Ehdottomia metrimääriä ei siten ole, vaan asia ratkaistaan tapauskohtaisesti. Näin ollen suosituksille ei voida antaa normatiivista merkitystä, vaan niihin tulee yksityistapauksessa suhtautua sääntelykokonaisuuden huomioon ottavalla kriittisyydellä.\nKalasääsken häiritsemiskielto ei edellytä Höyläsalonnevan tapauksessa 500 metrin suojavyöhykettä. Kalasääsken ravinto koostuu pelkästään kalasta. Tämän vuoksi kalasääski suosii pesäpaikkoja, jotka ovat vesistöjen lähellä. Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa pesäpuu sijaitsee järven ja turvetuotantoalueen välillä. Kalasääski ei siten joudu lentämään turvetuotantoalueen yli tai joudu kiertämään aluetta päästäkseen järvelle kalastamaan.\nKalasääskeä ei myöskään pidetä arkana erämaalintuna, sillä moni kalasääskipari pesii vain muutaman sadan metrin päässä maaseutuasutuksesta ja teistä. Höyläsalonnevan alueella on ollut vuodesta 2009 turvetuotantoon liittyvää toimintaa. Tien tekeminen alueelle on aloitettu vuonna 2009 ja turvetuotannon kunnostustyöt on aloitettu maaliskuussa 2010. Kunnostustöiden yhteydessä alueen tiepohjat on rakennettu ja eritysojat on kaivettu. Kesästä 2012 lähtien alueella on ollut käynnissä varsinaista turvetuotantoa noin 500 metrin päästä pesäpuusta. Kalasääski on alueella tapahtuvasta toiminnasta huolimatta pesinyt alueella. Tiedossa ei ole, että kalasääsket olisivat häiriintyneet työkoneiden liikkumisesta alueella. Ne lajiyksilöt, jotka oleskelevat alueella, ovat siten tottuneet työkoneisiin ja niistä aiheutuvaan meluun. Alueella pesivät kalasääsket eivät tämän perusteella ole erityisen arkoja yksilöitä. Koska kyse on tapauskohtaisesta harkinnasta, suojavyöhykkeen arvioinnissa on huomioitava alueen kalasääskien ominaispiirteet ja lajiyksilöiden tottuminen turvetuotantoon pesänsä lähellä.\nJos arvioidaan, että suojavyöhykkeen asettaminen lajin suojelemiseksi on tarpeen, lupaviranomaisen on otettava kantaa myös alueen ajalliseen rajaamiseen. On siten harkittava, tarvitaanko suojavyöhykettä sekä pesintäaikana että sen ulkopuolella ja missä laajuudessa suojavyöhyke on tarpeen. Alueen käyttöä ei suhteellisuusperiaatteen mukaan saa rajoittaa enemmän kuin tapauksessa on tarpeen. Lisääntymisajan ulkopuolella ei yleensä edellytetä yhtä laajaa suoja-aluetta, jos sellaista lainkaan edellytetään. On esimerkiksi arvioitu, että kulloinkin sovellettavaa suojavyöhykettä on mahdollista kaventaa 25–50 % poikasvaiheen puolivälistä alkaen sekä edelleen supistaa poikasten lähdettyä pesästä. Olennaista on niin ikään se, että monet metrimääräiset suositukset koskevat juuri pesintäajan suojavyöhykkeitä. Suojavyöhykkeen asettamisella on merkittävä vaikutus alueen käyttöön ja toiminnanharjoittajan asemaan.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin esitöissä todetaan, että pesäpuun rauhoitus merkitsee, että puun kaataminen tai vahingoittaminen on kielletty. Pesäpuun rauhoitus ei sen sijaan estä muita toimenpiteitä. Kalasääsken pesäpuu sijaitsee Höyläsalonnevalla, aivan järven ja turvetuotantoalueen välissä. Puu on kuitenkin suunnitellun turvetuotantoalueen ulkopuolella. Ympäristölupahakemuksessa on ehdotettu 65 metrin suojavyöhykettä turvetuotantoalueesta pesäpuuhun, jolloin pesäpuuta ei kaadeta tai vahingoiteta turvetuotannossa. Pesä ei ole kalasääsken tekemä luonnontilainen pesä, vaan ihmisten rakentama tekopesä. Kalasääskelle rakennetulle tekopesälle ei voida antaa samaa suojeluarvoa kun luonnontilaiselle pesälle. Tämän ohella on huomioitava, ettei hakemuksen kohteena oleva toiminta vahingoita puuta. Kalasääsken pesäpuu ei siten luonnonsuojelulain 39 § 2 momentin nojalla muodosta estettä ympäristöluvan myöntämiselle.\nKalasääski on yksi lintudirektiivin liitteessä I mainituista lintulajeista. Sen suojelemiselle tärkeät alueet voidaan siten muodostaa Natura 2000 -alueiksi. Hallinto-oikeus on päätöksensä perusteluissa todennut, että lintudirektiivin 4 artiklan tavoitteet koskevat myös kalasääsken suojelua. Toteaman oikeudellinen merkitys on kyseenalainen. Lintudirektiivi on implementoitu kansalliseen luonnonsuojelulainsäädäntöön, eikä direktiiviä lähtökohtaisesti sovelleta suoraan ohi kansallisen lainsäädännön ympäristölupaharkinnassa. Höyläsalonnevaa ei ole osoitettu Natura 2000 -alueeksi, eikä se siten ole sellainen kalasääsken suojelemisen kannalta sopiva alue, joka tulisi muodostaa erityiseksi suojelualueeksi. Lintudirektiivin 4 artiklan 4 kohdan ensimmäinen lause ei siten koske nyt kysymyksessä olevaa tilannetta, eikä sillä ole hallinto-oikeuden esittämää oikeudellista merkitystä ympäristölupaharkinnassa.\nMikäli ympäristölupahakemuksessa ehdotetut toimenpiteet eivät ole riittäviä kalasääsken suojelemiseksi, korkeimman hallinto-oikeuden on ratkaistava lupa-asia lopullisesti asettamalla riittävä lupamääräys kalasääsken suojelemiseksi ja ympäristöluvan myöntämiseksi.\nAluehallintovirasto tai hallinto-oikeus ei ole asettanut lupamääräyksiä kalasääsken suojelemiseksi. Ympäristölupa olisi voitu myöntää ainakin tarpeellisilla lupamääräyksillä. Ympäristölupaan tulisikin lisätä kalasääsken suojelemiseksi jäljempänä mainittuja rajoituksia, joilla varmistetaan kalasääsken riittävä suojelu ja estetään luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentissa mainitun häiritsemiskiellon vastaiset seuraukset.\nYmpäristölupaan voidaan toissijaisesti lisätä seuraavan tyyppiset määräykset:\n- määrätään 65 metrin yleinen suojavyöhyke pesäpuun ja turvetuotantoalueen välillä, jossa turvetuotantoa ei harjoiteta eikä alueeseen muuten kajota;\n- määrätään kalasääsken pesintäaikana 15.4.–1.7. 12,3 hehtaarin suojavyöhyke pesäpuun ympärille siten, että suojavyöhyke on vähintään, mutta paikoitellen myös enemmän kuin 200 metriä turvetuotantoalueen ja pesäpuun välillä. Pesintäaikana suojavyöhykkeellä ei harjoiteta turvetuotantoa eikä alueella saa liikkua jalan tai työkonein. Tällä laajemmalla suojavyöhykkeellä varmistetaan, ettei kalasääskeä häiritä sen pesintäajan aikana;\n- määrätään, että toiminnanharjoittaja toteuttaa ja valvoo kieltoa liikkua jalan lohkoilla 3–8. Kiellosta saa poiketa vain hätätilanteissa ja tällöinkin pitää huomioida mahdollisesta liikkumisesta aiheutuva häiriö;\n- määrätään, että alueella jo olevien liikkumista koskevien kieltokylttien määrää lisätään sen varmistamiseksi, ettei alueella liikuta jalan;\n- määrätään aumojen siirto alkuperäisestä suunnitelmasta poikkeavasti yli 500 metrin ja 520 metrin päähän pesäpuusta, jolloin liikennöinti turvetuotantoalueella keskittyy auman lähelle aiheuttaen vähemmän melua ja liikettä pesäpuun lähialueella. Lisäksi poistetaan myönnetyn luvan aumalle numero 3 johtava tie etäämmälle pesästä;\n- määrätään rajoituksia aumojen numerot 3 ja 4 tyhjentämisessä kalasääsken pesintäaikana 15.4.–1.7. melun ja liikkeen vähentämiseksi.\n- määrätään, että toiminnanharjoittaja toteuttaa suurimman osan lohkojen 3–8 kunnostustöistä 1.8–15.3. välisenä aikana, jolla niin ikään varmistetaan kalasääsken häiriötön pesintä. Kunnostustöitä suoritetaan, kun uusi alue kunnostetaan turvetuotantoon. Tämän jälkeen aluetta ylläpidetään vuosittaisilla kunnostustoimenpiteillä;\n- määrätään toiminnanharjoittajalle velvollisuus rakentaa kalasääskelle kaksi tekopesää yhteistyössä ELY-keskuksen ja erikseen valittavan sääksiasiantuntijan kanssa sopiviin paikkoihin lähialueella;\n- määrätään, että mikäli kalasääsken voidaan selvitykseen perustuen todeta siirtyneen käyttämään toista tai toisia pesiä, voidaan hylätty pesä siirtää pois tuotantoalueelta. Tämän jälkeen yhtiöllä olisi oikeus ottaa 65 metrin suoja-alue käyttöön turvetuotantoon ja yllä mainitut ajalliset ja alueelliset rajoitukset poistettaisiin. Kalasääsken muutto olisi todennettava yhteistyössä ELY-keskuksen kanssa;\n- määrätään velvollisuus selvittää hankkeen kalasääskeen kohdistuvien vaikutusten kohtuullisia rajoittamistoimia ja vaihtoehtoisten suojelutoimenpiteiden, esimerkiksi näkösuojien rakentamisen, mahdollista käyttöönottamista. Jos selvitykset osoittavat, etteivät edellä ehdotetut suojavyöhykkeet tai rajoitukset ole tarpeellisia, määrättyjä suojavyöhykkeitä ja rajoituksia voidaan kaventaa tai vähentää vastaavan viranomaisen hyväksynnällä.\nKatselmuksen toimittaminen varmistaisi oikean käsityksen saamisen käynnissä ja suunnitteilla olevasta turvetuotantohankkeesta, kalasääsken pesäpuun sijainnista suhteessa turvetuotantoalueeseen sekä ehdotettujen suojelutoimenpiteiden riittävyydestä. Katselmuksella on keskeinen merkitys muutoksenhakijan oikeusturvan kannalta.\nEtelä-Suomen aluehallintovirasto on todennut, ettei sillä ole lausuttavaa valituksen johdosta.\nKokkolan rakennus- ja ympäristölautakunta on antanut lausunnon, jossa on esitetty valituksen hylkäämistä.\nSuomen luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piiri ry on antanut selityksen.\nEtelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen ympäristö ja luonnonvarat -vastuualue on antanut selityksen, jossa on todettu muun ohella seuraavaa:\nEtelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella on todettu tilanteita, joissa asuttu sääksenpesä on autioitunut heti turpeenottohankkeen käynnistyttyä. Todennäköinen syy on se, että turpeenottotoiminta on häirinnyt pesän valintaa tai pesintää. Myös muualla Suomessa on tästä dokumentoituja tapauksia. Kokeneiden sääksirengastajien mukaan turpeenottoalueiden lähistöllä olevat sääksen pesät näyttävät väistämättä autioituvan ennen pitkää. Vaikka vanha pari olisi tottunut turpeenottotoimintaan, uusi pari ei kelpuuta pesää häirinnän vuoksi.\nSääksen pesinnän herkkä vaihe ulottuu heinäkuulle asti, jolloin poikaset ovat pieniä ja alttiita niin auringonpaahteelle kuin sateelle ja tuulen jäädyttävälle vaikutukselle. Suolla liikkuvat ihmiset saavat emon nousemaan pesältä ja poikaset altistumaan tuholle.\nYhtiön esittämän tyyppisillä määräyksillä voitaneen vähentää turpeenottohankkeesta kalasääskelle aiheutuvaa häirintää, mutta ne eivät riitä estämään alueella pesivän kalasääskiparin häirintää. Oikeudellisessa harkinnassa on noudatettava varovaisuusperiaatetta, joka turvaa lajin herkätkin yksilöt häirinnältä. Pesivän sääksiparin ja niiden pienten poikasten häirinnän ehkäisemiseksi 65 metrin tai edes 200 metrin suojavyöhyke turpeenottotoimintaan nähden ei ole riittävä.\nOy Alholmens Kraft Ab on antanut vastaselityksen, jossa on todettu muun ohella seuraavaa:\nVastaselitykseen on liitetty Sääksisäätiön antama lausunto sääksen pesintämahdollisuuksien turvaamisesta turpeenottosoilla. Lausunto on välitetty myös ELY-keskukselle. Säätiön esittämiä näkökohtia ei ole otettu huomioon ELY-keskuksen selityksessä. Lausunnosta ilmenee, että on useita hankkeita, joissa kalasääsken pesintä on onnistunut turvetuotantoalueen läheisyydessä. Väite siitä, ettei turvetuotantoa ole mahdollista sovittaa yhteen sääksen suojelun kanssa, on virheellinen. Lausunnossa esitetään, että pesimärauhan edellyttämä suojelu on määriteltävä tapauskohtaisesti. Säätiön mukaan pesintä turvataan parhaiten "siirtämällä" linnut pesimään rakennuskohteen (esimerkiksi turvesuon) laitamille. Myös lausunnon perusteella ehdotettu 200 metrin suojavyöhyke yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa ehkäisee riittävästi häiriövaikutusta.\nYhtiö on vielä toimittanut lisäkirjoituksen.\n1. Oy Alholmens Kraft Ab:n vaatimus katselmuksen toimittamisesta hylätään.\n1. Hallintolainkäyttölain 41 §:n mukaan asian selvittämiseksi voidaan toimittaa katselmus. Kun otetaan huomioon perusteet, joiden vuoksi yhtiö on pyytänyt katselmuksen toimittamista, sekä asiakirjoista saatava selvitys, katselmuksen toimittaminen ei ole asian selvittämiseksi tarpeen.\nKorkeimmassa hallinto-oikeudessa on yhtiön valituksesta ratkaistavana, onko hallinto-oikeus ympäristönsuojelulain (86/2000) 41 §:n 3 momentin ja luonnonsuojelulain 39 §:n säännösten nojalla voinut kumota aluehallintoviraston päätöksen ympäristöluvan myöntämisestä.\nAsiassa merkitykselliset oikeusohjeet\nLuonnonsuojelulain 5 a §:n 1 momentin luontovahingolla tarkoitetaan suotuisan suojelutason saavuttamisen tai säilyttämisen kannalta merkittävää, mitattavissa olevaa suoraa tai välillistä haitallista vaikutusta:\n3) 2 kohdassa tarkoitettujen lajien sellaisille esiintymispaikoille, joiden hävittäminen tai heikentäminen on kielletty sen mukaan kuin luonnonsuojelulain 47 §:ssä säädetään;\nLuonnonsuojelulain 47 §:n 1 momentin mukaan asetuksella voidaan säätää erityisesti suojeltavaksi lajiksi sellainen uhanalainen eliölaji, jonka häviämisuhka on ilmeinen. Ympäristöministeriön on tarvittaessa laadittava ohjelma erityisesti suojeltavan lajin kannan tai kantojen elvyttämiseksi.\nLuonnonsuojelulain 47 §:n 2 momentin mukaan erityisesti suojeltavan lajin säilymiselle tärkeän esiintymispaikan hävittäminen tai heikentäminen on kielletty.\nLuonnonsuojelulain 47 §:n 3 momentin mukaan edellä 2 momentissa tarkoitettu kielto tulee voimaan, kun elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus on päätöksellään määritellyt erityisesti suojeltavan lajin esiintymispaikan rajat ja antanut päätöksen tiedoksi alueen omistajille ja haltijoille. Kielto annetaan julkipanon jälkeen, ja siitä on kuulutettava kunnan ilmoitustaululla siten kuin julkisista kuulutuksista annetussa laissa säädetään. Päätös on voimassa mahdollisesta valituksesta huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin päätä.\nLuonnonsuojelulain 47 §:n 5 momentin (384/2009) mukaan edellä 5 a §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettujen lajien suotuisan suojelutason saavuttamisen tai säilyttämisen kannalta merkittävien esiintymispaikkojen hävittäminen tai heikentäminen on kielletty. Kiellon voimaantuloon ja lakkauttamiseen sovelletaan, mitä pykälän 3 ja 4 momentissa säädetään.\nLuonnonsuojelulain 48 §:n 1 momentin mukaan, mitä 39 §:ssä ja 42 §:n 2 momentissa säädetään, ei estä alueen käyttämistä maa- ja metsätalouteen tai rakennustoimintaan eikä rakennuksen tai laitteen tarkoituksenmukaista käyttämistä. Tällöin on kuitenkin vältettävä vahingoittamasta tai häiritsemästä rauhoitettuja eläimiä ja kasveja, jos se on mahdollista ilman merkittäviä lisäkustannuksia.\nLuonnonsuojeluasetuksen 19 §:n mukaan luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentissa tarkoitettuja suuria petolintuja ovat kotka (Aquila chrysaetos), merikotka (Haliaeetus albicilla), kiljukotka (Aquila clanga), pikkukiljukotka (Aquila pomarina) ja sääksi (Pandion haliaetus).\nLintudirektiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaan mainitun direktiivin liitteessä I mainittujen lajien elinympäristöjä on suojeltava erityistoimin, jotta varmistetaan lajien eloonjääminen ja lisääntyminen niiden levinneisyysalueella.\nLintudirektiivin liitteessä I on mainittu kalasääski eli sääksi (Pandion haliaetus).\nLintudirektiivin 5 artiklan d kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava, kuitenkaan rajoittamatta 7 ja 9 artiklan soveltamista, kaikkien 1 artiklassa tarkoitettujen lintulajien yleisen suojelujärjestelmän luomiseksi tarvittavat toimenpiteet, joissa kielletään erityisesti lintujen tahallinen häirintä erityisesti lisääntymis- ja jälkeläistenkasvatusaikana, jos häirintä vaikuttaisi merkittävästi tämän direktiivin tavoitteisiin.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n yksityiskohtaisten perustelujen (Hallituksen esitys eduskunnalle luonnonsuojelulainsäädännön uudistamiseksi, HE 79/1996 vp) mukaan pykälän 1 momentissa säädettäisiin rauhoituksen sisällöstä. Kaikki kiellot koskevat tahallista toimintaa. Lainkohdan perustelujen mukaan eläinten häirintä on kiellettyä yleisesti ja erityisesti sellaisina aikoina, jolloin sen kielteiset vaikutukset ovat merkitykseltään huomattavia.\nMainitussa hallituksen esityksessä todetaan, että 39 §:n 2 momentin mukaan viranomaisen asianmukaisesti merkitsemä minkä tahansa rauhoitetun linnun pesäpuu olisi rauhoitettu. Tämän lisäksi sellaiset suuren petolinnun pesäpuut, joissa oleva pesä on säännöllisessä käytössä ja selvästi silmillä nähtävissä, olisivat rauhoitettuja. Suuria petolintuja ovat esimerkiksi kotka, merikotka ja kalasääksi. Hallituksen esityksen mukaan rauhoitus merkitsee sitä, että puun kaataminen tai vahingoittaminen on kielletty.\nLuonnonsuojelulain 47 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa (Hallituksen esitys eduskunnalle ympäristölle aiheutuvien vahinkojen korjaamista koskevaksi lainsäädännöksi, HE 228/2008 vp) on todettu, että ympäristövastuudirektiivin (2004/35/EY) 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määritellään suojeltaviksi ja direktiivin soveltamisalaan kuuluviksi lintudirektiivin 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ja direktiivin liitteessä I mainittujen lajien sekä luontodirektiivin liitteessä II mainittujen lajien elinympäristöt siitä riippumatta, sijaitsevatko ne Natura 2000 -verkostoon kuuluvalla alueella tai verkoston ulkopuolella. Luonnonsuojelulain 47 §:ään ehdotetaan tämän vuoksi lisättäväksi uusi 5 momentti, joka sisältäisi kiellon hävittää tai heikentää lain 5 a §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettujen lajien suotuisan suojelutason saavuttamisen tai säilyttämisen kannalta merkittäviä esiintymispaikkoja. Hallituksen esityksen mukaan uusi kieltosäännös on tarpeen, jotta olisi mahdollista säätää haitallisten vaikutusten aiheuttajalle ympäristövastuudirektiivin mukaisesti velvoite ryhtyä toimiin luontovahinkojen ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi. Vahinkojen ehkäisemistä ja korjaamista koskevan vastuun toteuttaminen pakkokeinomenettelyä täydentämällä, oikeastaan käyttämällä, edellyttää laissa olevaa kieltosäännöstä. Edelleen hallituksen esityksessä todetaan, että kielto olisi tarpeen sellaisille Natura 2000 -verkoston ulkopuolisilla alueilla oleville esiintymille, joille kohdistuva luontovahinko olisi ympäristövastuudirektiivin mukaan ehkäistävä tai korjattava. Hallituksen esityksen mukaan kyseisen esiintymän tulisi olla lajin kannalta sellainen, että siihen kohdistuessaan vahingolla olisi todennäköisesti merkittäviä haitallisia vaikutuksia lajin suotuisan suojelun tason saavuttamisen tai ylläpitämisen kannalta.\nAsian käsittelyvaiheet ja selvitystä kalasääsken pesäpuun edellyttämästä suojavyöhykkeestä\nVaasan hallinto-oikeus on 6.2.2009 antamallaan päätöksellä numero 09/0033/3 kumonnut Länsi-Suomen ympäristölupaviraston 5.6.2007 antaman päätöksen nro 54/2007/4, jolla oli hylätty Oy Alholmens Kraft Ab:n ympäristölupahakemus Höylänevansuon lohkojen 3–8 osalta. Länsi-Suomen ympäristölupavirastoon 30.6.2009 saapuneessa hakemuksen täydennyksessä yhtiö on ilmoittanut pienentävänsä pohjoista tuotantoaluetta sen itäsivulta noin 6 hehtaaria.\nMainittuun hakemuksen täydennykseen on liitetty tuotantosuunnitelmapiirros, jossa tuotantoalueen lohkot sijoittuvat lähimmillään noin 65 metrin etäisyydelle kalasääsken pesäpuusta. Tuotantosuunnitelmapiirrokseen on siten merkitty jätettäväksi suoja-alue puun ympärille.\nEtelä-Suomen aluehallintovirasto on myöntänyt ympäristöluvan turvetuotantoon lohkoilla 3–8. Lupaan ei ole sisältynyt lupamääräyksiä, joiden tarkoituksena olisi suojata kalasääskeä tai sen pesäpuuta.\nSuomen luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piiri ry ja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen ympäristö ja luonnonvarat -vastuualue ovat valituksissaan Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksestä vedonneet muun ohella siihen, että päätöksen seurauksena aiheutuu luonnonsuojelulain 39 §:ssä tarkoitetun häirintäkiellon vastaisia seurauksia. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen valituksessa todetaan, että luonnontieteellisen keskusmuseon rengastustoimiston suositusten mukaan kalasääksen pesäpuun ympärille tulisi jättää 500–800 metrin suojavyöhyke muun muassa turpeenottohankkeisiin nähden. Valituksessa todetaan, että Metsähallituksen petolintuvastaava suosittelee kalasääsken pesään jätettäväksi 1,1 kilometrin suojavyöhykkeen turpeenottoalueisiin nähden. Suomen luonnonsuojeluliiton Pohjanmaan piiri ry:n valituksessa on todettu, että Luonnontieteellisen keskusmuseon rengastustoimiston asiantuntijoiden mukaan kalasääskellä tulisi olla pesintäaikana suojaetäisyytenä 1,1 kilometriä häiriintymätöntä aluetta.\nKorkeimmalle hallinto-oikeudelle annetun vastaselityksen liitteenä tänne on toimitettu Sääksisäätiön muistio 22.9.2013, joka koskee sääksen pesintämahdollisuuksien turvaamista turpeenottosoilla. Mainitussa muistiossa todetaan muun ohella, että sääksi on erittäin pesäpaikkauskollinen laji, joka hyödyntää kerran valitsemaansa pesäpaikkaa vuodesta tai jopa vuosikymmenestä toiseen, jos pesä pysyy puussa ja pesän lähiympäristö lajille suotuisana. Muistiossa todetaan, että sääksille suotuisan pesimärauhan turvaaminen on jokaisella kohteella määriteltävä maasto-olosuhteiden ja maaston peitteisyyden perusteella. Yleispätevää metrimäärää suojavyöhykkeen minimiarvolle on äärimmäisen vaikea, ellei mahdotonta määrittää. Jollakin kohteella saattaa 100 metriä olla riittävä määrä, kun taas toisella kohteella (avoin maasto) suojavyöhyke on nostettava vähintään 500 metrin tuntumaan. Muistiossa todetaan, että pesinnän suotuisa jatkuminen erilaisten rakennuskohteiden keskiöön jääneillä pesäpaikoilla voidaan turvata parhaiten "siirtämällä" linnut pesimään kohteen laitamille siten, että sinne rakennetaan esimerkiksi kolme tekopesää. Siirtyminen vaatii aikaa yleensä 0–3 vuotta.\nEdelleen Sääksisäätiön muistiossa todetaan, että jos pesäpuu kasvaa pehmeällä suopohjalla ja sen ympärillä kasvaa tavanomainen rämemännikkö, on suojavyöhykkeen jättämisen vaikutus hyvin lyhytaikainen. Kun suo kuivataan alueen ympäriltä, suojavyöhykkeen puiden pituuskasvu aktivoituu nopeasti ja yleensä jo parissa vuodessa lähipuiden latvat ohittavat pesän tason, mikä merkitsee sitä, että pesä ei enää ole sääksille kelvollinen. Muistiossa todetaan, että sääksien sietokyky vaihtelee suuresti eri yksilöiden välillä. Tämä näkyy pesäpaikoilla muun muassa eri yksilöiden pakoetäisyyden suurina vaihteluina häiriön sattuessa. Niin ikään lintujen häiriön aikaisessa käyttäytymisessä ja häiriötilanteen jälkeisessä paluussa pesälle on nähtävissä varsin suurta hajontaa. Pesän ja rakennuskohteen välistä metrimääräistä riittävän suurta suojavyöhykettä on näin ollen äärimmäisen vaikeata määritellä.\nVastaselitykseen on liitetty myös Luonnontieteellisen keskusmuseon rengastustoimiston muistio. Muistiossa on esitetty sääksitarkastajien havaintoja pesinnästä turvetuotantoalueiden läheisyydessä.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n tulkinta\nLuonnonsuojelulaissa säädetään yhtäältä alueiden suojelusta ja toisaalta eliölajien suojelusta. Aluesuojelua koskevat erityisesti lain 3 luvun säännökset luonnonsuojelualueista ja lain 10 luvun säännökset Euroopan unionin Natura 2000 -verkostosta. Eliölajien suojelusta säädetään lain 6 luvussa. Eliölajien suojelua koskevat säännökset kohdistuvat osin lajiyksilöiden suojelemiseen tahalliselta tappamiselta ja häirinnältä (rauhoitussäännökset), osin lajien esiintymispaikkojen suojeluun (esimerkiksi lain 47 §:n säännökset erityisesti suojeltavien lajien tai niin sanottujen ympäristövastuudirektiivilajien esiintymispaikkojen suojelusta tai 49 §:n säännökset niin sanottujen luontodirektiivilajien lisääntymis- ja levähdyspaikkojen suojelemisesta). Myös aluesuojelua koskevien säännösten tavoitteena on usein lajien elinalueiden suojeleminen.\nKalasääski ei ole luonnonsuojelulain 47 §:ssä tarkoitettu erityisesti suojeltava eikä edes uhanalainen laji. Se ei liioin ole 49 §:ssä tarkoitettu laji. Kalasääski on kuitenkin lintudirektiivin liitteen I lajina luonnonsuojelulain 47 §:n 5 momentissa tarkoitettu laji, mutta asiassa ei ole selvitystä mainitun pykälän 3 momentissa tarkoitetun rajauspäätöksen tekemisestä. Kalasääski on rauhoitettu laji.\nAsiassa on edellä lausuttuun nähden keskeisenä kysymyksenä ratkaistava, onko luonnonsuojelulain 6 lukuun sisältyvän 39 §:n sisältämiä rauhoitussäännöksiä tulkittava niin, että niiden perusteella voidaan edellyttää suojavyöhykkeen jättämistä kalasääsken pesäpuun ympärille ja siten evätä turvetuotantoon haettu ympäristölupa tällä perusteella. Asiaa arvioitaessa on otettava huomioon Suomen perustuslain 15 §:n 1 momentin säännös omaisuuden suojasta, mutta toisaalta myös perustuslain 20 §:n säännökset ympäristöperusoikeuksista.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentissa kielletään rauhoitettujen eläinlajien yksilöiden 1) tahallinen tappaminen tai pyydystäminen; 2) pesien sekä munien ja yksilöiden muiden kehitysasteiden ottaminen haltuun, siirtäminen toiseen paikkaan tai muu tahallinen vahingoittaminen; ja 3) tahallinen häiritseminen, erityisesti eläinten lisääntymisaikana, tärkeillä muuton aikaisilla levähdysalueilla tai muutoin niiden elämänkierron kannalta tärkeillä paikoilla.\nLajirauhoituksia koskevalla luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin säännöksellä on pantu täytäntöön lintudirektiivin 5 artikla. Säännöksen taustan, sanamuodon ja systemaattisen aseman perusteella on pääteltävissä, että tarkoituksena on eläinlajin yksilöiden suojaaminen tarkoitukselliselta tappamiselta ja vastaavilta toimilta. Niin ikään on ilmeistä, että tarkoituksena ei tämän säännöksen nojalla ole ollut suojella laajemmin rauhoitettujen eläinlajien elinpiiriä vaan lajin yksilöitä ihmisten tarkoituksellisilta hävittämis- tai vahingoittamistoimilta. Tällaisena tahallisena vahingoittamisena ei mainitun momentin 3 kohdan muotoilun perusteella ole tarkoitettu tuotantotoimintaa sen seurauksista riippumatta vaan selvästi nimenomaan tarkoituksellista hävittämistä tai vahingoittamista.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin säännöksen tarkoituksena on suojata mainitussa lainkohdassa tarkoitetun suuren petolinnun pesäpaikkanaan käyttämää puuta. Lainkohdassa ei erotella sitä, onko pesä linnun itse rakentama vai ihmisen rakentama tekopesä. Säännöksen sanamuodon, esitöiden ja systemaattisen sijainnin perusteella tarkoituksena on lähtökohtaisesti vain itse pesäpuun kaatamisen tai muun vahingoittamisen kieltäminen.\nLajirauhoituksia ja lajien elinympäristöjen suojelua koskevien säännösten ero näkyy esimerkiksi korvaussääntelyssä. Jos luonnonsuojelulain 47 §:n nojalla tehdystä päätöksestä aiheutuu kiinteistön omistajalle merkityksellistä haittaa, hänellä on luonnonsuojelulain 53 §:n 1 momentin nojalla säännöksestä tarkemmin ilmenevin edellytyksin oikeus saada haitasta valtiolta täysi korvaus. Luonnonsuojelulain 53 §:n korvaussääntely ei sitä vastoin koske tilanteita, joissa luonnonsuojelulain 39 §:ssä tarkoitetusta kiellosta aiheutuu kiinteistön omistajalle merkityksellistä haittaa. Tämän voidaan arvioida johtuvan siitä, että luonnonsuojelulain 39 §:ssä tarkoitettujen kieltojen ei luonnonsuojelulakia säädettäessä ole arvioitu voivan aiheuttaa sellaista merkityksellistä haittaa, joka olisi korvattava.\nEdellä lausuttu viittaa vahvasti siihen, että luonnonsuojelulain 39 §:n säännösten perusteella ei voida laajasti rajata tuotannollista toimintaa kalasääsken pesäpuun suojelemiseksi.\nToiselta puolen mainitun pykälän 2 momentissa on kielletty asetuksessa määritellyn suuren petolinnun pesäpuun kaataminen tai vahingoittaminen. Lainkohta on sijoitettu eläinlajien suojelua koskevat rauhoitussäännökset sisältävään 39 §:ään eikä kasvilajien suojelua koskevaan 42 §:ään. Pesäpuu on siten ollut tarkoitus säilyttää kyseisten lintulajien suojelemiseksi eikä puun rauhoittamiseksi kasvilajin yksilönä. Suomessa sääntely koskee käytännössä kolmea suurta petolintulajia eli kalasääsken ohella maakotkaa ja merikotkaa, jotka molemmat ovat erityisesti suojeltavia lajeja.\nPesäpuun suojeleminen on edellä esitettyyn nähden mielekästä vain sillä edellytyksellä, että puu on käyttökelpoinen tuohon tarkoitukseen. Pesäpuun suojelemista koskevan sääntelyn voidaan päätellä liittyvän siihen, että suuret petolinnut ovat erityisen alttiita pesintäaikaiselle häirinnälle niillä alueilla, joilla niiden vakiintuneesti käyttämät pesäpuut sijaitsevat. Pesäpuun suojelemista koskeva säännös voi täyttää tarkoituksensa vain sillä edellytyksellä, että pesintärauhaa häiritsevät tekijät voidaan riittävästi ehkäistä muita säännöksiä soveltamalla. Mahdollisia keinoja ovat suojelualueen perustaminen, luonnonsuojelulain 47 §:n 3 ja 5 momentissa tarkoitetun rajauspäätöksen tekeminen ja luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin 3 kohdan tulkitseminen laventavasti niin, että tahallisen häirinnän ymmärretään tarkoittavan myös tuotannollista toimintaa.\nLuonnonsuojelulakiin niin sanotun ympäristövastuudirektiivin täytäntöön panemiseksi vuonna 2009 lisätty 47 §:n 5 momentti koskee muun ohella lintudirektiivin liitteessä I tarkoitettujen lajien suotuisan suojelutason saavuttamisen tai säilyttämisen kannalta merkittävien esiintymispaikkojen hävittämistä tai heikentämistä. Säännöksen tehollinen soveltaminen edellyttäisi ELY-keskuksen rajauspäätöstä. Luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin säännös puolestaan koskee kaikkia siinä tarkoitettuja pesäpuita ilman eri päätöstä.\nLuonnonsuojelulain 39 §:llä on siis pantu täytäntöön lintudirektiivin 5 artiklan velvoitteet. Mainittujen velvoitteiden alueellinen kohdentuminen riippuu siitä, missä lajin yksilöt kulloinkin lisääntyvät. Velvoitteita ei ole sidottu tiettyyn alueeseen. Suomessa säännöllisesti pesiviä suuria petolintuja, joita lain 39 §:n 2 momentti käytännössä koskee, ovat ainoastaan maakotka, merikotka ja kalasääski. Lintudirektiivin 4 artiklan 4 kohdan viimeisen virkkeen mukaan jäsenvaltioiden on myös Natura 2000 -verkostoon sisältyvien suojelualueiden ulkopuolella pyrittävä estämään elinympäristöjen pilaantuminen ja huonontuminen. Mainittu säännös ei ole suoraan sovellettavaa oikeutta, mutta etenkin yhdessä perustuslain 20 §:n 1 momentin vastuuta ympäristöstä koskevan säännöksen kanssa sillä on vaikutusta luonnonsuojelulain säännösten tulkintaan.\nEdellä esitettyjä näkökohtia punnittuaan korkein hallinto-oikeus katsoo, että luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin tarkoituksen saavuttamiseksi mainitun pykälän 1 momentin 3 kohtaa on perusteltua tulkita niin, että viimeksi mainitussa kohdassa tarkoitettu kielto koskee myös tuotannollisen toiminnan harjoittamista. Teollisessa mittakaavassa harjoitettu turvetuotanto ei myöskään ole luonnonsuojelulain 48 §:n 1 momentin poikkeussäännöksessä tarkoitettua alueen käyttämistä maa- ja metsätalouteen tai rakennustoimintaan, joka olisi sallittua 39 §:n estämättä.\nTurvetuotannosta kalasääsken pesinnälle aiheutuvan haitan arviointi\nKun otetaan huomioon ympäristölupahakemuksessa pesäpuun suojaksi esitetty suoja-alue, hakemuksessa tarkoitetusta toiminnasta ei ennalta arvioiden voi aiheutua luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin vastaista seurausta. Kun kuitenkin luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin 3 kohtaa ja 2 momenttia edellä esitetyllä tavalla tulkitaan yhdessä niiden tarkoituksen saavuttamiseksi, on vielä arvioitava, aiheutuisiko aluehallintoviraston myöntämän ympäristöluvan sallimasta toiminnasta mainituissa säännöksissä kielletty seuraus.\nArvioitaessa sitä, aiheuttaako jokin toiminta tuollaisen seurauksen, on otettava huomioon se luonnontieteellinen selvitys, joka kulloinkin kysymyksessä olevan rauhoitetun lajin elinolosuhteista ja elämänkierrosta on saatavissa.\nAsiakirjoissa olevan lintutieteellisen selvityksen perusteella kalasääski on paikkauskollinen lintu, joka palaa vuosittain pesimään samaan pesään. Tämä seikka on merkityksellinen arvioitaessa sitä, aiheuttaisiko turvetuotannon sijoittaminen linnun pesintäpaikan välittömään läheisyyteen luonnonsuojelulain 39 §:ssä kielletyn seurauksen. On todennäköistä, että kalasääski käyttäisi pesäpuuta myös toiminnan aloittamisen jälkeisinä vuosina, elleivät ympäristön olosuhteet olisi muuttuneet sellaisiksi, ettei pesä enää sovellu pesintään. Pesäpuuta ja sen ympäristöä on pidettävä kalasääsken elämänkierron kannalta tärkeänä paikkana.\nKäytettävissä olevan luonnontieteellisen selvityksen perusteella pesän ja turvetuotantoalueen välistä metrimääräistä riittävän suurta suojavyöhykettä on vaikea yksiselitteisesti määritellä. Asiassa on esitetty erilaista selvitystä, jossa sopivaksi etäisyydeksi turvetuotantoalueen ja kalasääsken pesän välillä on arvioitu 100–1 100 metriä. Saadun selvityksen perusteella voidaan todeta, että etäisyys on riippuvainen alueen ominaisuuksista. Vaikka kalasääski on paikkauskollinen, pesää voivat käyttää vuosien mittaan eri yksilöt. Tämän vuoksi kalasääskiyksilöistä johtuvia eroja ei voida ottaa huomioon arvioitaessa sitä, mitä etäisyyttä voidaan pitää riittävänä estämään luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettu häiritseminen.\nAsiassa saadun selvityksen mukaan Höyläsalonneva on maisemaltaan kaunis, avosoiden, harvapuisten rämeiden ja reunametsien muodostama kokonaisuus, jonka yleisimmät kasvillisuustyypit ovat rahka- ja lyhytkorsineva sekä isovarpuräme. Suo on luonnontilainen. Vain sen reunoilla on ojia, mutta ne eivät vaikuta suohon laajemmin. Kalasääsken pesä sijaitsee suosta katsottuna idässä, suon ja Ala-Loukkuunjärven välissä. Koillis-lounaissuunnassa mitattuna tuotantoalueen reuna sijoittuisi enimmillään noin 400 metrin etäisyydelle kalasääsken pesäpuusta lounaaseen. Kun mainittujen alueen olosuhteiden lisäksi otetaan huomioon se selvitys, jota on saatu kalasääsken elämänkierrosta ja palaamisesta toistuvasti pesimään samaan puuhun, sekä toisaalta rajalliset mahdollisuudet harjoittaa turvetuotantoa kalasääsken lisääntymisajan ulkopuolella, aiheutuisi turvetuotannon sijoittamisesta ympäristölupahakemuksen lohkoille 3–8 luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin 3 kohdassa ja 2 momentissa tarkoitettu seuraus. Tämän vuoksi hakemuksessa tarkoitettua toimintaa ei voida sallia.\nAsian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Kari Kuusiniemi, Riitta Mutikainen, Hannu Ranta, Tuomas Lehtonen ja Liisa Heikkilä sekä ympäristöasiantuntijaneuvokset Rauno Pääkkönen ja Jukka Horppila. Asian esittelijä Arto Hietaniemi.\nEri mieltä olleen hallintoneuvos Tuomas Lehtosen äänestyslausunto, johon hallintoneuvos Riitta Mutikainen yhtyi.\n"Kumoan hallinto-oikeuden päätöksen siltä osin kuin hallinto-oikeus on kumonnut Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksen ja hylännyt Oy Alholmens Kraft Ab:n ympäristölupahakemuksen. Palautan asian tältä osin eli Höyläsalonnevan lohkojen 3–8 osalta hallinto-oikeudelle uudelleen käsiteltäväksi.\nAsiassa merkitykselliset oikeusohjeet on selostettu korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen perusteluissa. Asiassa saatu selvitys ilmenee niin ikään korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen perusteluista. Lausun asian oikeudellisena arviointina ja johtopäätöksenä omalta osaltani seuraavaa:\nHallinto-oikeus on päätöksensä perusteluissa viitannut luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentin säännökseen petolinnun pesäpuun rahoituksesta ja pykälän 1 momentin 3 kohtaan, jossa kielletään rauhoitettuihin eläinlajeihin kuuluvien yksilöiden, kuten kalasääsken, tahallinen häiritseminen.\nKatson, kuten enemmistökin, ettei pesäpuun rauhoitusta koskeva luonnonsuojelulain 39 §:n 2 momentti ole esteenä yhtiön lupahakemuksen mukaiselle turpeen ottotoiminnalle puheena olevilla lohkoilla 3–8.\nEnemmistön kannasta poiketen katson, ettei myöskään sanotun pykälän 1 momentin 3 kohdan säännös tahallisen häiritsemisen kiellosta ole esteenä turpeen otolle mainituilla lohkoilla.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin rauhoitussäännöksellä on pantu kansallisesti täytäntöön lintudirektiivin 5 artiklan velvoitteet, jotka edellyttävät direktiivin 1 artiklassa mainittujen lintulajien suojelua siinä mainituin kyseisiin lintuihin ulottuvin kielloin ja rajoituksin. Direktiivin tulkintavaikutusta ajatellen on huomattava, että 5 artiklan d kohta, josta nyt on erityisesti kyse, kieltää häirinnän ainoastaan, jos se vaikuttaisi merkittävästi direktiivin tavoitteisiin. Direktiivin tavoitteet liittyvät lajisuojeluun. Hallinto-oikeuden päätöksensä perusteluissa mainitseman direktiivin 4 artiklan tavoitteet koskevat direktiivin liitteessä 1 mainittuja lajeja ja liittyvät niiden elinympäristöjen suojeluun.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin 3 kohta koskee rauhoitettuihin eläinlajeihin kuuluvia yksilöitä, kuten koko momenttikin, ja kieltää niiden tahallisen häiritsemisen. Lintudirektiivin lajisuojeluun liittyvät tavoitteet eivät edellytä ainakaan kalasääsken kohdalla, joka ei ole uhanalainen tai erityisesti suojeltava laji, tämän säännöksen laajentavaa tulkintaa. Direktiivin tavoitteiden toteuttamisessa paljon keskeisimpiä ovat muut luonnonsuojelulain mukaiset keinot, kuten Natura 2000 -verkostoon kuuluvien linnustonsuojelualueiden perustaminen ja lisääntymis- ja levähdyspaikkojen suojelu.\nLuonnonsuojelulain 39 §:n puheena olevan säännöksen oikeata tulkintaa onkin selvitettävä säännöksen sanamuodon, lain esitöistä ilmenevän lainsäätäjän tarkoituksen ja luonnonsuojelulailla toteutetun suojelujärjestelmän rakenteen ja systematiikan perusteella.\nLuonnollinen yleiskielen mukainen tulkinta ilmaisulle tahallinen häiritseminen edellyttää, että kysymyksessä on tarkoituksellinen häiriön aiheuttaminen. Siihen ei voida lukea elinkeino- tai muun toiminnan sivuvaikutuksena syntyviä häiriöitä, joita ei tavoitella. Tälle tulkinnalle on saatavissa analogiaan perustuvaa tukea luonnonsuojelulain 48 §:n 1 momentista, jonka mukaan se, mitä 39 §:ssä säädetään, ei estä alueen käyttämistä maa- tai metsätalouteen tai rakennustoimintaan eikä rakennuksen tai laitteen tarkoituksenmukaista käyttämistä.\nLuonnonsuojelulain esitöistä ei ole löydettävissä perusteita tulkita säännöstä edellä todetusta poikkeavasti.\nLuonnonsuojelulaissa toteutetaan luonnonsuojelun tavoitteita tavalla, jossa lainsäätäjä on ottanut huomioon myös muiden yhteiskunnallisten intressien merkityksen. Luonnonsuojelulain systematiikassa eri suojelumuodot ja tilanteet on ryhmitelty eri kokonaisuuksiksi ja maanomistajalle on säädetty mahdollisuus saada valtiolta korvausta silloin, kun suojeluun perustuva maankäytön rajoitus aiheuttaa maanomistajalle merkityksellistä haittaa. Valtion korvausvelvollisuutta koskevan lain 53 §:n nojalla maanomistajalla ei kuitenkaan ole oikeutta korvauksen saamiseen luonnonsuojelulain 39 §:ssä säädetyn rajoituksen perusteella. Viimeksi mainitun säännöksen sellainen tulkinta, joka tästä huolimatta voi johtaa tietyn taloudellisesti perustellun maankäyttömuodon, kuten turvetuotannon, estymiseen, ei ole sopusoinnussa luonnonsuojelulain perusperiaatteiden kanssa. Suomen perusoikeusjärjestelmä huomioon ottaen tällaiselle tulkinnalle ei ole muutoinkaan tilaa.\nEdellä olevan nojalla katson, ettei hallinto-oikeus ole voinut käyttämällään perusteella osin kumota aluehallintoviraston päätöstä. Tämän vuoksi asia on palautettava hallinto-oikeudelle uudelleen käsiteltäväksi valituksissa esitettyjen muiden valitusperusteiden arvioimiseksi."