Sukupuolten tasa-arvo globaaleissa arvoketjuissa - PDF\nSukupuolten tasa-arvo globaaleissa arvoketjuissa\nDownload "Sukupuolten tasa-arvo globaaleissa arvoketjuissa"\n1 Sukupuolten tasa-arvo globaaleissa arvoketjuissa ja kaupankäyntiä tukevan kehitysyhteistyön rooli tasa-arvon ja naisten työllisyyden edistäjänä kehitysmaissa Johanna K. Silvander\n2 Selvitys on Suomen ulkoasiainministeriön rahoittama tilaustutkimus. Selvityksessä esiintyvät mielipiteet ja johtopäätökset ovat laatijan henkilökohtaisia, eivätkä ne välttämättä edusta ulkoasiainministeriön kantaa. Johanna K. Silvander 2013 ISBN Silvander Group of Excellence HELSINKI SGoE tukee korkean teknologian ja taiteen asiantuntemusta kehittyvien talouksien pienyrityksissä liiketoimintansa kautta. Tämän teoksen graafinen suunnittelu ja toteutus on sambialaisen, Lusakassa toimivan Graphic404 -pienyrityksen käsialaa.\n3 Sisällysluettelo Lukijalle... v Lyhenteet...vii Tiivistelmä...ix 1. Kansainvälisen kaupan vaikutuksia tasa-arvokehitykseen ja naisten työllisyyteen erityisesti kehitysmaissa Eurooppa, kehitysmaat ja uusi maailmantalous Sukupuolittuneet globaalit arvoketjut Globaalit arvoketjut ja tasa-arvo tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden globaalien arvoketjujen rakenne Tekstiili- ja vaatetusteollisuus EU-maissa Tekstiili- ja vaatetusteollisuus kehitysmaissa Tasa-arvokysymykset tekstiili- ja vaatetusteollisuuden arvoketjuissa Globaalit arvoketjut ja tasa-arvo elektroniikkateollisuudessa Elektroniikkateollisuuden globaalien arvoketjujen rakenne Elektroniikkateollisuus EU-maissa Elektroniikkateollisuus kehitysmaissa Tasa-arvokysymykset elektroniikkateollisuuden arvoketjuissa Maataloustuotteet globaalit arvoketjut ja tasa-arvo hedelmä- ja vihannesteollisuudessa Hedelmä- ja vihannesteollisuuden globaalien arvoketjujen rakenne Hedelmä- ja vihannesteollisuus EU-maissa Hedelmä- ja vihannesteollisuus kehitysmaissa Tasa-arvokysymykset hedelmä- ja vihannesteollisuuden arvoketjuissa Palvelut globaalit arvoketjut ja tasa-arvo turismiteollisuudessa Turismiteollisuuden globaalit arvoketjut Turismiteollisuus EU-maissa Turismiteollisuus kehitysmaissa Tasa-arvokysymykset turismiteollisuuden arvoketjuissa Aid for Trade ja muut tukitoimet tasa-arvon ja naisten työllisyyden tukijana kehitysmaissa Globaaliin kaupankäyntiin kytkeytyvät keskeiset tasa-arvovaikutukset esimerkkien valossa Parhaita käytäntöjä ja Aid for Trade -työkaluja tasa-arvon ja naisten työllisyyden edistämiseksi iii\n4 6.3 Johtopäätökset ja suositukset Lähdeluettelo Liitteet iv\n5 Lukijalle Kaupankäynti ja kauppaan liittyvät politiikkalinjaukset vaikuttavat eri tavoin naisiin ja miehiin, sekä eri ihmisryhmiin sukupuoliroolien sisällä. Toisaalta sukupuolirooleihin liittyvät rajoitukset vaikuttavat kaupan kilpailukykyyn. Viimeaikainen tutkimustieto muun muassa osoittaa, että sukupuolten välinen epätasa-arvo vaikuttaa kilpailuetujen muodostumiseen ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän vähentäminen voi vaikuttaa tuottavuuteen. Vaikutusvaltaiset globaalit toimijat ovat vakuuttuneita siitä, että sukupuolten tasa-arvo myös talouselämässä on tärkeää: Maailmanpankin julkaisu The World Development Report 2012: Gender Equality and Development tähdentää, että sukupuolten tasa-arvo on paitsi itseisarvo, myös taloudellisesti järkevää. Tasaarvo lisää tuottavuutta, parantaa kehitystuloksia seuraaville sukupolville ja tekee instituutioista paremmin yhteiskuntarakenteita edustavia. Tasa-arvoa käsittelevässä kirjallisuudessa käytetään termiä gender, jolla ei ole omaa sanaa suomen kielessä, mutta siihen viitataan mm. sanaparilla sosiaalinen sukupuoli. Termi gender viittaa yhteiskunnassa kehittyneisiin rooleihin ja suhteisiin, henkilökohtaisiin piirteisiin, asenteisiin, käytökseen, arvoihin sekä suhteelliseen vaikutusvaltaan, jotka ilmenevät eri tavalla naisten ja miesten kohdalla. Biologisen sukupuolen ollessa genetiikan ja anatomian määrittelemä, gender (tai sosiaalinen sukupuoli) on opittu identiteetti, joka muuttuu ajassa, paikassa ja eri kulttuurien välillä. Termille sukupuolten välinen tasa-arvo työelämässä on tuotu sisältöä muiden muassa ILO:n syrjintää työelämässä koskevan yleissopimuksen 1 numero 111 (1958) kautta. Tämä yleissopimus sisältää laajan määrän syrjintäperusteita, joiden perusteella tehtävältä negatiiviselta erottelulta se pyrkii suojelemaan ihmisiä työelämässä: rotuun, väriin, sukupuoleen, uskontoon, poliittiseen mielipiteeseen, ja kansalliseen tai sosiaaliseen taustaan liittyvät syyt eivät sopimuksen mukaan saa johtaa tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja kohtelun heikentymiseen työelämässä, ml. ammattikoulutuksessa. Sopimukseen liittyneet valtiot sitoutuvat sopimuksen nojalla laajaalaisen kansallisen tasa-arvopolitiikan luomiseen ja tasa-arvon edistämiseen työelämässä. ILO:n palkkatasa-arvoa koskeva yleissopimus 2 numero 100 (1951) vaatii sopimusvaltioita varmistamaan, että sama palkka samanarvoisesta työstä -periaatetta noudatetaan nais- ja miestyöntekijöiden suhteen. Tasa-arvon kannalta on tärkeää, että naisten ja miesten erilaiset tarpeet työelämässä huomioidaan ja vaikutetaan positiivisesti siihen, että huolimatta tietyistä naisten ja miesten välisistä eroista, kummallakin sukupuolella olisi yhtäläiset mahdollisuudet pyrkiä sekä henkiseen että materiaaliseen kehitykseensä tasa-arvoisesti. Perhe-elämän aiheuttamat paineet työelämässä kasautuvat yleismaailmallisesti naisille, vaikka poikkeuksia luonnollisesti on. ILO:n yleissopimus 3 numero 156 käsittelee työntekijöitä (naisia ja miehiä), joilla on perhevelvoitteita. Sen mukaisesti perhevelvoitteet eivät sinällään voi muodostaa perustetta työsuhteen päättämiseen. Sopimusvaltiot sitoutuvat noudattamaan kansallisia politiikkoja, jotka mahdollistavat työelämään osallistumisen ja siellä tasa-arvoiset mahdollisuudet etenemiseen jne. perhevelvoitteista huolimatta. Lisäksi sopimusvaltioiden tulee mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon näiden työntekijöiden tarpeet työsuhteen ehdoissa ja sosiaaliturvassa, sekä yhteisösuunnittelussa ja palvelujen tarjonnassa (mm. lastenhoito- ja perhepalvelujen kohdalla). Niin sanottuihin ILO: n tasa-arvosopimuksiin kuuluu vielä äitiysturvaa koskeva yleissopimus, 4 joka mm. vaatii sopimusosapuolia säätämään 1 C111 - Discrimination (Employment and Occupation) Convention, 1958 (No. 111). 2 C100 - Equal Remuneration Convention, 1951 (No. 100). 3 C156 - Workers with Family Responsibilities Convention, 1981 (No. 156). 4 C183 - Maternity Protection Convention, 2000 (No. 183). v\n6 laittomaksi työsuhteen lopettamisen raskauden tai äitiyden vuoksi, sekä huolehtimaan oikeudesta äitiyslomaan ja erityisiin työterveysjärjestelyihin raskauden ja äitiyden aikana. Tässä tutkimuksessa kiinnitetäänkin mahdollisuuksien mukaan huomiota erityisesti yllä mainittuihin aspekteihin, kun arvioidaan tasa-arvon toteutumista globaaleissa arvoketjuissa. Huolimatta sukupuolten tasa-arvon selvästi positiivisesta vaikutuksesta yhteiskuntaan ja talouteen, naiset ovat globaalisti yhä edelleen huonommassa asemassa työmarkkinoilla kuin miehet. Naiset työskentelevät miehiä todennäköisemmin palkattomana työvoimana perheyrityksissä tai informaalissa taloudessa. Naispuolisilla maanviljelijöillä on usein pienemmät viljelymaat ja he viljelevät vähemmän tuottavia viljelykasveja kuin miehet. Naisyrittäjät pyörittävät yleensä myös pienempiä yrityksiä vähemmän kannattavilla sektoreilla. Seurauksena on, että naiset usein ansaitsevat vähemmän kuin miehet, ja tämä heijastuu voimasuhteisiin myös kotitalouksissa. Tutkimusten mukaan globalisaatio voi auttaa naisia parantamaan yhteiskunnallista asemaansa miehiin nähden tähän vaikuttavat erityisesti sellaiset tekijät kuten kaupan vapaus ja informaatioteknologian saatavuus. Tämä ei kuitenkaan käy automaattisesti. Globalisaation tuomat mahdollisuudet voivat jäädä käyttämättä, mikäli ei kansallisin toimin tueta heikommassa asemassa olevia ryhmiä näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseen. Myös kansainvälisellä yhteisöllä on tässä tärkeä roolinsa. 5 Tämä selvitys perustuu olemassa olevan tutkimustiedon analyysiin, ja pyrkii osoittamaan globaaleihin arvoketjuihin integroitumiseen liittyviä tasa-arvonäkökohtia. Lisäksi tutkimustiedosta ja tapausesimerkeistä kerätään parhaita käytäntöjä ja analysoidaan eri tapoja ja instrumentteja, joilla tasa-arvokehitystä ja naisten työllisyyttä kehitysmaissa voidaan edistää kauppapolitiikan ja eritoten kauppaa tukevan kehitysyhteistyön kautta. Selvityksessä analysoidaan kolmea kansainvälisen kaupan pääryhmää: teollisuustuotteita, maataloustuotteita ja palveluita. Näiden ryhmien sisällä on valittu esimerkkisektoreiksi tekstiili- ja elektroniikkateollisuus; vihannesten ja hedelmien tuotanto sekä turismiteollisuus. Sektorivalinta on tehty painottaen vientisuuntautunutta teollisuutta, jossa on suhteellisen korkea naisten osuus työvoimasta. Vastuullinen kauppapolitiikka ottaa huomioon myös kauppakumppanin kestävän ja tasa-arvoisen sosiaalisen kehityksen ja tukee sitä erityisesti, kun neuvottelukumppani on kehittyvä talous tai vähiten kehittynyt maa. Tämän selvityksen tavoitteena onkin tukea sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyvien kysymysten huomiointia Suomen kauppapoliittisissa linjauksissa sekä erityisesti kauppaa tukevan kehitysyhteistyön toimeenpanossa esittämällä konkreettisia hankeja ohjelmasuunnittelua tukevia toimenpide-ehdotuksia ja suosituksia. Temaattisesti selvitys käsittelee neljää pääkysymystä: 1) Sukupuolijakoa globaaleissa arvoketjuissa sekä kehitysmaa- että teollisuusmaanäkökulmasta, 6 keskittyen kuitenkin kehitysmaihin; 2) Sukupuoleen perustuvia rajoitteita globaaleissa arvoketjuissa; 3) (Taloudellisen) arvonlisäyksen ja kaupan vapauttamisen seurauksena syntyviä positiivisia ja negatiivisia vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon (sosiaalisen arvonlisän kautta); ja 4) Sukupuolten tasa-arvoa edistäviä parhaita käytäntöjä, politiikkalinjauksia ja tukiinstrumentteja. Tasa-arvolla viitataan tässä selvityksessä sukupuolten väliseen tasa-arvoon, ellei toisin mainita. 5 World Development Report, Teollisuusmaanäkökulma painottaa kokemuksia ja analyysia EU-maista vi\n7 Lyhenteet AfT Aid for Trade * AGOA African Growth and Opportunity Act AKT-maat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat ATC Agreement on Textiles and Clothing BFC Better Factories Cambodia ohjelma (ILO & IFC) EBA Everything but Arms ** EPZ Export Processing Zone ETLA Elinkeinoelämän tutkimuslaitos EU Euroopan unioni Euratex The European Apparel and Textile Confederation FAO Food and Agriculture Organization of the United Nations Finatex Tekstiili- ja vaatetusteollisuus Ry. GATT General Agreement on Tariffs and Trade GATS General Agreement on Trade in Services GlobalG.A.P. Globaali Good Agricultural Practice -standardi HACCP Hazard analysis and critical control points HeVi Hedelmä- ja vihannes HIV Human Immunodeficiency Virus ICT Information and Communication Technology IFC International Finance Corporation ILO International Labour Organization ITA Information and Technology Agreement ITC International Trade Center KATO Kenya Association of Tour Operators LDC Least Developed Country LECAWU Lesotho Clothing and Allied Workers Union LTEA Lesotho Textile Exporters Association Mercosur El Mercado Común del Sur *** MFA Multifiber Agreement MFN Most Favoured Nation NAMA Non-Agricultural Market Access ODI Overseas Development Institute OECD Organisation for Economic Co-operation and Development SACU Southern African Customs Union SADC Southern African Development Community SPS Sanitary and Phytosanitary Measures UNCTAD United Nations Conference on Trade and Development UN Women United Nations Entity for Gender Equality and the Empowerment of Women UNWTO United Nations World Tourism Organization USAID United States Agency for International Development vii\n8 US-FDA WHO WTO YK United States Food and Drug Administration World Health Organization World Trade Organization Yhdistyneet Kansakunnat * Kauppaa tukeva kehitysyhteistyö ** EU-preferenssijärjestely, joka antaa tullittoman ja kiintiöttömän markkinoillepääsyn vähiten kehittyneille maille *** Etelä-Amerikan yhteismarkkina-alue viii\n9 Tiivistelmä Globaaleihin arvoketjuihin integroituminen ja arvonlisänluomisstrategiat koskettavat naisia ja miehiä eri tavoin. Maailmantalous on viimeisen vuoden aikana asteittain muotoutunut globaalien arvoketjujen verkostoihin, joissa monikansallisten yritysten tuotantoprosessit on hajautettu ympäri maailmaa. Näiden arvoketjujen arvioidaan kattavan jopa 80% maailmankaupasta. Arvoketjut yhdistävät yrityksiä, työntekijöitä ja kuluttajia ympäri maailmaa, ja usein ne voivat tarjota kehitysmaiden yrityksille ja työntekijöille mahdollisuuden integroitua maailmantalouteen. Tutkimustiedon valossa on selvää, että globaalit arvoketjut, kansainvälinen kauppa ja arvonlisänluomisstrategiat vaikuttavat miehiin ja naisiin eri tavoin. Tämän lisäksi näiden ryhmien sisällä on vielä useita alaryhmiä, joihin globalisaation vaikutukset voivat kohdistua hyvinkin eri tavoin. Naisten työllisyystaso on lisääntynyt ja köyhyys vähentynyt kansainvälisen kaupan kasvamisen myötä, luoden edellytyksiä syvemmälle tasa-arvokehitykselle... Naisten globaali työllisyys on kasvanut jotakuinkin tandemissa kansainvälisen kaupan lisääntymisen myötä. Arviot naisten osuudesta globaalista työvoimasta tällä hetkellä liikkuvat 41 43%:n välillä verrattuna noin 30 vuoden takaiseen 38%:n osuuteen. Erityisesti tuotannon hajautuksen yhteydessä kehitysmaihin syntynyt vientiteollisuus on luonut työpaikkoja pääosin naisille, ja mm. erityistalousalueiden työvoima on yleensä suuressa määrin naispuolista. Naiset ovat saavuttaneet merkittäviä hyötyjä kansainvälisestä kaupasta. Työskentely osana globaaleja arvoketjuja tuo kehitysmaiden naisille pääsääntöisesti paremmat palkat ja työolosuhteet kuin puhtaasti kotimaisessa teollisuudessa työskentely. Monta kertaa naiset ovat tätä kautta saaneet ensimmäisen formaalin sektorin työpaikkansa, omia tuloja ja itsenäisyyttä. Kehitys on johtanut muutoksiin myös kotitalouksien voimasuhteissa. Kyse on kuitenkin ensimmäisistä askelista kohti syvempää tasa-arvoa, kun otetaan huomioon, että työuristaan huolimatta naiset joutuvat pääosin kantamaan vastuun myös kotitöistä, ja he joutuvat myös yleensä ensimmäisinä joustamaan perhettä koskevien velvoitteiden edessä. Tilastollisesti vaikuttaa siltä, että avoimempi kauppa korreloi positiivisesti naisten parempien taloudellisten oikeuksien sekä vähäisemmän pakkotyön esiintyvyyden kanssa. Huolimatta positiivisesta kehityksestä on kuitenkin huomioitava, että tämä hyvä vientiteollisuus ei silti vaikuta kohtelevan naisia ja miehiä tasa-arvoisesti, vaikka esimerkiksi sukupuolien palkkauserot ovat vähäisempiä siellä kuin puhtaasti kotimaisessa teollisuudessa....mutta naisistuminen koskee etupäässä suorittavaa työtä ja globaalien arvoketjujen työt ovat voimakkaasti sukupuolittuneet, johtuen pääasiassa sosiaalisista normeista ja perinteisistä käsityksistä... Globaalit arvoketjut ovat sukupuolittuneet, kuten kansan- tai maailmantalous kokonaisuudessaan: ix\n10 naiset ja miehet työskentelevät tyypillisesti eri sektoreilla ja eri töissä, ja heillä on erilaiset mahdollisuudet käyttää hyväkseen tuotannontekijöitä ja peruspalveluja. Myös heidän roolinsa kotitalouksissa, yhteisöissä ja kokonaistaloudessa eroavat toisistaan. Syyt tähän sukupuolittuneisuuteen ovat usein sosiaalisissa normeissa, eivätkä niinkään henkilöiden kyvyissä tai taloudellisessa potentiaalissa. Vientiteollisuuden naisistuminen koskeekin pääosin suorittavaa työtä, kun taas miehet dominoivat yleensä asiantuntija- ja esimiestehtäviä. Sukupuolittuneisuuden syitä on useita, mutta ne vaikuttavat erityisesti pohjautuvan sosiaalisiin normeihin ja perinteisiin käsityksiin, jotka sitten integroituvat käytäntöihin, politiikkoihin, lakeihin ja instituutioihin. Erityisesti kehitysmaissa naiset asetetaan usein yhä edelleen miehiä alemmalle tasolle, vähemmän tärkeiksi erityisesti mitä tulee työntekoon, ansaintarooliin ja päätöksentekoon. Naiset nähdään pääasiassa kotitalouksien toissijaisina ansaitsijoina vaikkei se ollenkaan vastaisi todellisuutta ja kodinhoito on heidän päävastuunsa. Tämän takia naiset siirtyessään työelämään yhä edelleen kantavat vastuun myös kodista, ja heille jää vain vähän tai ei ollenkaan aikaa virkistäytymiseen ja lepoon. Epätasainen kotitöiden jakautuminen rajoittaakin naisten aikaa ja sitä kautta kykyä panostaa työntekoon ja oman uransa luomiseen. Sukupuolien väliset koulutuserot ovat rajoittaneet naisten hyötymistä uusista työllisyysmahdollisuuksista, vaikka naiset ovat vähitellen kuroneet kiinni peruskoulutukseen liittyvää sukupuolten välistä kuilua. Edelleen työpaikoilla koulutetaan kuitenkin useammin miehiä kuin naisia johtuen lähinnä sosiaalisista normeista. Naisten yleisesti heikompi maanomistusoikeus kehitysmaissa ja vaikeudet saada käyttöönsä tuotannontekijöitä hankaloittavat lisäksi heidän hyötymistään kaupan avoimuudesta yrittäjyyden kautta. Huolestuttavaa on huomata erityisesti se, että vanhat sukupuoliroolit ovat niin pinttyneitä, että ne ajan mittaan saattavat tainnuttaa globalisaation positiivisia voimia. Tutkimusten mukaan vanhat työn segregaation mallit voivat nopeasti ilmestyä myös uusille teollisuudenaloille ja töihin, vaikka aluksi vaikuttaisi siltä, että niistä olisi päästy eroon. Haavoittuvaisimmillaan usein melko matalasti koulutettu naistyövoima on tilanteissa, joissa kilpailuetuja pyritään saavuttamaan matalien palkkojen ja joustavien työolosuhteiden kautta. Tähän tilanteeseen voivat erityisesti ajautua ne naiset, jotka ovat jumittuneet perinteisten sukupuoliroolien (rajoittunut itsenäisyys, rajoitettu aika, rajoitettu pääsy tuotannontekijöihin, jne.) ja globalisaation voimien väliseen risteyskohtaan. He ovat vaarassa tippua syvemmälle sukupuoliroolien luomaan kuiluun kuin miehet ja naiset, jotka ovat pystyneet hyödyntämään kaupan avoimuutta, teknologista muutosta ja informaation laajaa saatavuutta....tosin esimerkkejä löytyy askeleista kohti syvempää tasa-arvoa globalisaation seurauksena. Kehitysmaihin on kuitenkin myös syntynyt korkean teknologian asiantuntijatehtäviä, joihin rekrytoituu nimenomaan naisia. Nämä naiset pärjäävät korkean ammattitaidon työmarkkinoilla ja miehisen alan töissä, kuten ICT-alalla, ja ovat haluttua työvoimaa siksi, että heillä on usein miehiä monipuolisempi koulutus (teknisten perustaitojen lisäksi myös kaupallinen koulutus) ja kyky tuoda esiin naisen näkökulmaa naisistuneen asiakaskunnan tarpeiden huomioon ottamiseksi. Globalisaatio, kansainvälinen kauppa ja globaalit arvoketjut ovat näissä tapauksissa tuoneet käytännön hyötyjen lisäksi pidemmälle meneviä tasa-arvovaikutuksia kehitysmaiden yhteiskuntiin. Keskeisiksi menestystekijöiksi näissä tapauksissa vaikuttaakin nousevan koulutus, joka pystyy vastaamaan globaalien arvoketjujen vaatimuksiin sekä kaupan mukanaan tuoma yleinen vaurastuminen, joka on nostanut enemmän naisia kulutuspäätösten tekijöiksi. x\n11 Globalisaatio on tuonut mukanaan merkittäviä käytännön hyötyjä naisille, kun taas strategiset tasa-arvotavoitteet ovat harvemmin toteutuneet pelkästään lisääntyneen kaupan myötä. Strategisia tasa-arvotavoitteita on vaikeampi saavuttaa kuin ilmeisiä käytännön hyötyjä. Naisten kansainvälisestä kaupasta saamat merkittävät hyödyt onkin usein saavutettu perinteisten sukupuolittuneiden rakenteiden sisällä, eikä niitä kyseenalaistaen tai murtaen. Yhä edelleen uskotaan, että miehet ovat parempia voimaa ja teknologian käyttöä vaativissa tehtävissä, kun taas naiset työllistyvät herkemmin pikkutarkkuutta ja neuvokkuutta vaativiin tehtäviin sekä töihin, jotka muistuttavat naisten kotia koskevia hoitovastuita. Instituutiot, politiikat ja käytännöt muodostuvat näiden sukupuolittuneiden käsitysten varaan ja pitävät niitä yllä. Myös etujärjestöt saattavat hyväksyä tämän sukupuolittuneisuuden, ja keskittyä lähinnä käytännön hyötyjen varmistamiseen sen sijaan, että kyseenalaistaisivat syvemmällä tasolla esimerkiksi työtehtävien voimakkaan segregaation. Kansainväliset yritykset saattavat tiedostamattaan lujentaa näitä kansallisen tason sukupuolittuneita perusrakenteita toiminnassaan, mikäli tasa-arvotavoitteita ei oteta huomioon osana henkilöstöpolitiikkaa sekä muita politiikkoja ja ohjelmia. Yritykset saattavat myös kokea vastustusta paikallistasolla yrittäessään toteuttaa tällaisia aloitteita. Globaalin maailmantalouden keskeiset toimijat pystyvät muuntamaan käytäntöjä tasaarvolle suotuisammiksi... Globaalit johtoyritykset kumppaninaan kehitysmaiden pääasialliset alihankkijat käyttävät merkittävää valtaa arvoketjuissa, ja pystyvät näin ollen halutessaan vaikuttamaan työolosuhteisiin myös arvoketjujen alimmissa osissa. Kehitysmaiden kansalliset politiikat, käytännöt ja instituutiot vaikuttavat myös huomattavasti siihen, millaisia tasa-arvovaikutuksia globaaliin kauppaan osallistumisen kautta saavutetaan. Erilaiset etujärjestöt pystyvät toiminnallaan vaikuttamaan siihen, millaisiksi kansalliset politiikat, käytännöt ja instituutiot muodostuvat, ja luovat näin ollen voimakkaan vipuvarren, kun halutaan muuttaa olosuhteita tasa-arvolle suotuisammiksi....ja kauppapolitiikalla sekä erityisesti kauppaa tukevalla kehitysyhteistyöllä on tärkeä roolinsa näiden toimijoiden tukijoina. Kauppapolitiikka pyrkii edistämään läpinäkyvää maailmankauppaa ilman perusteettomia esteitä. Kauppapolitiikalla muokataan kauppasuhteita ja sitä kautta teollisuuden toimintamahdollisuuksia. Näin ollen kauppapolitiikalla voidaan vaikuttaa myös naisten asemaan ja luoda edellytyksiä tasaarvokehitykselle. Kun tiedostetaan tasa-arvokehityksen kannalta keskeisten sektorien ja tuotteiden markkinoillepääsyn merkitys, voidaan kauppapolitiikan kautta pyrkiä purkamaan kaupanesteitä ja helpottamaan kaupankäyntiä ensi sijassa tällaisilta aloilta ottaen huomioon, että kaupan edellytysten parantaminen ylipäätäänkin tuo yleisellä tasolla etuja myös naisille ja kehitysmaissa toimivan vientiteollisuuden osalta erityisesti naisille. Kauppapolitiikan osalta keskeiseksi muodostuu niiden esteiden identifioiminen, joita kehitysmaat kokevat markkinoillepääsyssään sekä yleisesti että bilateraalikaupassa EU:n suuntaan. Yleisellä tasolla tavoitteeksi voitaneen asettaa lähinnä kansainvälisen kaupankäynnin edellytysten parantaminen ylipäätään, ja arvioida mahdollisuuksia tiettyjen, naisten työllisyyden kannalta keskeisten tuotteiden markkinoillepääsyn edistämiseen ensi sijassa. EU:hun suuntautuvan viennin osalta tulisi pyrkiä purkamaan mahdollisia teknisiä ja muita kaupanesteitä tällaisilta tuotteilta, xi\n12 kuten tuontituotteilta ylipäätään, sekä arvioida yleisemmän kaupan vapauttamisen hyötyjä suhteessa erilaisiin preferenssijärjestelmiin (mm. EBA-järjestelyyn). Hyötyjen maksimoimiseksi kauppapoliittinen vaikuttaminen voitaisiin kytkeä konkreettisiin AfT-projekteihin, jotka pyrkivät tukemaan tiettyjen kehitysmaasektorien toimintaedellytyksiä kokonaisuudessaan ja jotka voidaan myös linkittää osittain vastaamaan suomalaisen elinkeinoelämän tarpeisiin mm. liikekumppanuustuen kautta. Kauppaa tukeva kehitysyhteistyö (Aid for Trade, AfT) voi auttaa pääsemään yli niistä sudenkuopista, joita prosessissa vääjäämättä myös tulee kohdalle. AfT-tukea voidaankin näin kohdentaa erityisesti heikoimmassa asemassa olevien työntekijöiden ja yrittäjien avustamiseen kaupan vapauttamiseen liittyvässä sopeutumisessa sekä tuotantokapasiteetin kasvattamisessa ja kehitysmaiden kansallisten politiikkojen muovaamisessa tasa-arvoa ja kaupankäyntiä parhaiten tukeviksi. AfT-tuki voidaan kanavoida tukemaan kehitysmaiden kansallisten politiikkojen, käytäntöjen ja instituutioiden - ml. kauppapolitiikan - arvioimista tasa-arvonäkökulmasta, ja sitä kautta tarkoituksenmukaisten muutosten aikaansaamiseksi luonnollisesti osana ko. kumppanimaiden omia kehitysstrategioita. AfT-tuki voi kohdentua myös eri etu-, kansalais- ja naisjärjestöjen pyrkimyksiin edistää tasa-arvoa työelämässä sekä globaalien yritysten ja kehitysmaiden alihankkijoiden tasa-arvotyön edistämiseen. Kansainväliset järjestöt ja kansalaisjärjestöt soveltuvin osin voivat toimia kumppaneina kansallisen AfT-strategian toimeenpanossa näissä kysymyksissä. xii\n13 1.0 Kansainvälisen kaupan vaikutuksia tasaarvokehitykseen ja naisten työllisyyteen erityisesti kehitysmaissa 1.1 Eurooppa, kehitysmaat ja uusi maailmantalous Uusi arvoketjujen maailmantalous Maailmantalouden rakennemuutos viimeksi kuluneiden kolmen vuosikymmenen aikana on johtanut merkittäviin muutoksiin siinä, miten yritykset järjestävät globaalin tuotantonsa ja miten kansainvälinen kauppa toimii. Useiden kansainväliseen kauppaan osallistuvien valtioiden politiikka on kääntynyt vähitellen tuonnin suojaamisesta kaupan vapauttamiseen, ja kansainvälisten yritysten strategiat ovat keskittyneet ydinosaamisalueisiin ja toimintojen ulkoistamiseen. Muutokset teknologian, kommunikaation ja kuljetuksen alalla ovat vauhdittaneet tätä rakennemuutosta useilla sektoreilla. Talous on enenevässä määrin rakentunut globaalien arvoketjujen verkostoihin, joissa monikansallisten yritysten tuotantoprosessit on hajautettu ympäri maailmaa. UNCTAD:n arvion mukaan (2013), monikansallisten yritysten muodostamat arvoketjut kattavat noin 80% globaalista kaupankäynnistä. Arvoketjut yhdistävät yrityksiä, työntekijöitä ja kuluttajia ympäri maailmaa, ja usein ne voivat tarjota kehitysmaiden yrityksille ja työntekijöille mahdollisuuden integroitua maailmantalouteen. Suurin osa maailman maista etsiikin keinoja liittyä osaksi näitä arvoketjuja, tähdäten parempaan arvonlisän tuotantoon ja sitä kautta parempiin ja kestävämpiin tuloihin. Kauppapolitiikkaa koskeva tutkimus esitti pitkään kauppapolitiikan olevan sukupuolineutraalia. Tämä saattaakin olla oletus ensi näkemältä, mutta sittemmin on usealla tavalla osoitettu, että kauppapolitiikka kuten muutkin yhteiskuntapolitiikat vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavalla vaikkakin vaikutusten muotoutumisessa luultavasti merkittävimmässä asemassa ovat kansalliset politiikat ja sosiaaliset normit. Tutkimustieto viittaa myös siihen, että globaaleihin arvoketjuihin integroituminen ja arvonlisänluomisstrategiat koskettavat miehiä ja naisia eri tavoin, mikä käy ilmi tämän selvityksen yleisanalyysistä sekä tapausesimerkeistä. Kuten koko talouskin, nämä arvoketjut ovat sukupuolittuneet: naiset ja miehet työskentelevät tyypillisesti eri sektoreilla ja eri töissä, heillä on erilaiset mahdollisuudet käyttää hyväkseen tuotannontekijöitä ja peruspalveluja, ja heidän roolinsa kotitalouksissa, yhteisöissä ja kokonaistaloudessa eroavat toisistaan. Syyt tähän sukupuolittuneisuuteen ovat usein sosiaalisissa normeissa, eivätkä niinkään henkilöiden kyvyissä tai taloudellisessa potentiaalissa. Globaaleja arvoketjuja koskeva tutkimus luokittelee arvoketjujen hallintorakenteet toisaalta tuottaja-, ja toisaalta ostajalähtöisiksi arvoketjuiksi. Tuottajalähtöiset ketjut hallitsevat yleensä pääoma- ja teknologiapainotteista tuotantoa, kuten ajoneuvo-, elektroniikka- ja koneteollisuutta. Näillä teollisuudenaloilla isot, usein monikansalliset yritykset koordinoivat tuotantoverkostoja, ja valta on yleensä keskittynyt emoyrityksen hallussa olevaan tuotantoteknologiaan. Ostajalähtöiset ketjut eroavat tuottajalähtöisistä siinä mielessä, että ne rakentuvat desentralisoiduille ja ympäri maailmaa sijaitseville tuotantoverkostoille, joita johtoyritykset koordinoivat. Johtoyritykset ovat vastuus- 1\n14 Laatikko 1: Pikakatsaus kaupan vapauttamiseen tähtääviin neuvotteluihin multilateraali- ja bilateraalitasolla Multilateraalitasolla maataloustuotteiden, teollisuustuotteiden ja palvelujen kauppaa säännellään WTO-sopimuksilla. Uruguayn kierroksella neuvoteltiin WTO:n maataloussopimus (Agreement on Agriculture), palvelujen kauppaa koskeva yleissopimus (General Agreement on Trade in Services, GATS) sekä tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus 1994 (General Agreement on Tariffs and Trade, GATT), jonka edeltäjä oli ollut voimassa vuodesta Kaikki yleissopimukset tulivat voimaan yhdessä maailmankauppajärjestön perustamissopimuksen voimaantullessa vuonna Suomi on ollut WTO:n jäsen sen perustamisesta saakka vuonna 1995, ja tulliyleissopimuksen jäsen vuodesta WTO-tasolla kaupan vapauttamisesta neuvotellaan multilateraalisten neuvottelukierrosten kautta, joista nykyinen Dohan kehityskierrokseksi tituleerattu neuvottelukierros alkoi virallisesti vuonna Neuvottelualue on laaja kattaen yli 20 kauppaa koskevaa aluetta. Maatalousneuvotteluiden keskiössä ovat olleet tullien alentaminen, sekä kiintiöiden ja kauppaa haittaavien tukien vähentäminen. Teollisuustuotteiden markkinoillepääsyä koskevissa neuvotteluissa keskustellaan tullitariffien alentamisesta sekä teknisten kaupanesteiden poistamisesta. Palvelukauppaneuvotteluissa pyritään puolestaan sopimaan asteittain kasvavasta palvelujen liberalisoinnista. Dohan kehityskierroksen tarkoituksena on kiinnittää erityishuomiota kehitysmaatuotteiden markkinoillepääsyyn ja kehitysmaiden integroitumiseen kansainväliseen kauppajärjestelmään. Samanaikaisesti monenkeskisten neuvotteluiden ohella kauppaa vapautetaan alueellisin järjestelyin erinäisten bilateraalisopimusten sekä alueellisen integraation kautta. Esimerkiksi EU:lla on tällä hetkellä voimassa 28 kauppasopimusta yksittäisten maiden ja maaryhmien kanssa, ja tämän lisäksi yhdeksän sopimusta on neuvoteltu valmiiksi, mutta eivät ole vielä astuneet voimaan. Neuvottelut uusista sopimuksista ovat käynnissä yhdeksän maan tai maaryhmän kanssa, ja useista talous- ja kumppanuussopimuksista (Economic Partnership Agreements, EPA) neuvotellaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa. Tämän lisäksi EU on äskettäin ilmoittanut aloittavansa kauppaneuvottelut USA:n, Japanin, Thaimaan ja Marokon kanssa. Asetus 15/1950; Euroopan komissio, sa arvonlisää tuottavista toiminnoista, kuten suunnittelusta ja brändeistä, ja ulkoistavat usein kaiken tai suurimman osan tuotannosta alihankkijoille. Tällaisia arvoketjuja löytyy erityisesti runsaasti työvoimaa vaativilta kuluttajatuotteita valmistavilta teollisuudenaloilta, kuten vaate-, kenkä-, lelu- ja kuluttajaelektroniikkateollisuudesta, sekä maataloustuotteiden osalta erityisesti hedelmä-, vihannes- ja kasvintuotannosta. Useilla sektoreilla, mm. auto-, elektroniikka- ja vaatetusteollisuudessa, isot kehitysmaista nousseet ensisijaiset toimittajat hallinnoivat monimutkaisia globaaleja tuotanto- ja hankintaverkostoja, ja ovat merkittäviä myös logistiikan, rahoituksen, muotoilun ja tuotekehityksen alalla. Nämä tuottajat hätyyttävät osittain perinteisten johtoyritysten asemaa. Johtoyritykset myyvät tuotteitaan sekä kotimaassa että alueellisilla ja globaaleilla markkinoilla, ja niitäkin on ilmaantunut kehitysmaihin. Kehitysmaiden ja kehittyvien talouksien merkitys globaalissa taloudessa on toisaalta kasvanut, mutta merkittäviä eroja ilmenee kehitysmaiden välillä ja jopa niiden sisällä siinä, miten yritykset ja hallitukset pystyvät hyödyntämään mahdollisuuksia luoda arvonlisää. 7 Informaatio- ja kommunikaatioteknologia on merkittävästi muuttanut taloudellista toimintaa viimeisen 50 vuoden aikana intellektuellin työn kysyntä ja siitä saatavat voitot ovat kasvaneet, kun taas manuaalisen työn kysyntä ja siitä saatavat palkkiot ovat laskeneet. Tämä kehitys on yleisesti ottaen lisännyt naistyövoiman kysyntää, ottaen huomioon, että fyysisesti raskas (manuaalinen) työ on usein ollut miesten tekemää. 8 7 Staritz & Reis, 2013, s World Development Report 2012, box\n15 Maailmantalouden rakentuminen arvoketjujen varaan on tuottanut haasteita perinteiselle kauppapolitiikalle, joka on keskittynyt kansallisten kauppaintressien ajamiseen lähinnä lopputuotteiden viennin edistämisen näkökulmasta, sekä perinteiselle teollisuuspolitiikalle, joka on pyrkinyt kehittämään tuotantokapasiteettia lopputuotteiden ja palvelujen tuottamiseen. Globaalit arvoketjut vaativat kuitenkin tarkemmin kohdennettuja politiikkoja parhaimman arvonlisän saavuttamiseksi. Arvoketjujen maailmassa kilpailukykyä ei välttämättä paranneta integroitujen teollisuudenalojen kehittämisen kautta, vaan siirtymällä korkeamman arvonlisän osiin globaaleissa arvoketjuissa. Erityisesti kehitysmaiden osalta on olennaista huomata, että arvoketjuissa riski jäädä jumiin alemman arvonlisän tehtäviin on merkittävämpi kuin se, että jäätäisiin alhaisen arvonlisän lopputuotteiden tuottamisen loukkoon. Kauppapolitiikkaa uudelleenarvioitaessa tulisi kiinnittää huomiota siihen, mihin arvoketjujen osiin tietty maa kontribuoi, ja mihin se tähtää. Protektionistinen kauppapolitiikka saattaa koitua vahingoksi, mikäli tuonti on tärkeässä osassa tietyn maan vientituotteiden tai palvelujen tuotantoa. Samoin tekniset kaupanesteet voivat saada aikaan vahinkoa maan vientikilpailukyvylle. Kun ulkomailla valmistettuja puolivalmisteita ja palveluita tarvitaan vientituotteiden (tai -palveluiden) valmistukseen, on luonnollisesti tärkeää, että yritykset saavat niitä käyttöönsä edullisesti ja helposti. Perinteinen kauppapolitiikka lähti myös siitä, että teollisuuden arvonlisä koituisi kotimaisen talouden hyväksi. Näin ei kuitenkaan välttämättä ole arvoketjuissa, joissa arvonlisän saavuttaminen riippuu arvoketjujen valtarakenteista. Arvoketjujen johtoyritykset saavuttavat yleensä parhaimman arvonlisän nykypäivän arvoketjuissa, minkä vuoksi valtiot saattavatkin pyrkiä molemmin puolin hyödyttäviin kumppanuuksiin johtoyritysten kanssa. Arvonlisän nostaminen edellyttää useimmiten tuottavuuden ja taitojen parantamista, sekä paremman teknologian käyttöönottoa. 9 Arvonlisän nostamiseen pyrkivät strategiat kehitysmaissa kohentavat oletettavasti elintasoa ja vaikuttavat positiivisesti sosiaalisiin ja ympäristöllisiin standardeihin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. 10 Myös kehitysmaiden erikoistuminen tiettyihin arvoketjujen osiin vaikka olisi kyse arvoketjujen alaosista on omiaan tuomaan mukanaan huomattavia suoria ja epäsuoria hyötyjä kansantalouteen. Tärkeää on siis löytää keino tehokkaasti ja mahdollisimman kestävästi integroitua kansainvälisiin arvoketjuihin. Eurooppalaisten yritysten kansainvälinen alihankinta Yritysten ulkoistaessa toimintojaan päällimmäiseksi kysymykseksi kansantalouksissa nousee usein työpaikkojen menettäminen muualle. Toisaalta on kuitenkin muistettava, että toimintojen hajauttaminen voi myös parantaa yritysten kilpailukykyä ja sitä kautta turvata työpaikkoja ja luoda uusia paremman arvonlisän töitä. Eurooppalaisia yrityksiä (12 EU- ja ETA-maata 11 ) koskeva tilastotieto vuodelta 2008 osoittaa, että yritysten kansainväliset hankintatoiminnot ja niiden osuus tuotannosta vaihtelevat runsaastikin maittain. Alihankinta maailmalla voi tapahtua joko saman yrityksen sisällä (in-sourcing) tai ulkopuolisilta yrityksiltä (out-sourcing). Sisäisen hankinnan osuus tutkittujen yritysten tuotannosta osoittautuu tilastojen valossa huomattavaksi (n. 70%). Suurin osa yritysten sekä ydinosaamisalueiden että tukitoimintojen hankinnoista hankitaan selvityksen tietojen perusteella EU:n sisältä, ja kansainvälinen hankinta osoittautui tavallisimmaksi irlantilaisten, tanskalaisten, 9 World Investment Report 2013, s Ibid, s Alankomaat, Britannia, Espanja, Irlanti, Italia, Norja, Portugal, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, Tanska, ja Tsekin tasavalta. Tilastotieto on kerätty vuosilta ja julkaistu vuonna\n16 suomalaisten, slovenialaisten ja brittiyritysten piirissä. Ainakin 40% eurooppalaisten yritysten ulkoistamista toiminnoista pysyy EU:n sisällä, Sloveniaa lukuunottamatta, jonka osalta osuus on noin 30%. Toisaalta EU:n sisäinen hankinta nousee joidenkin maiden osalta hyvinkin korkeaksi, esimerkiksi 69%:in Ruotsin osalta. Valmistusteollisuuden yritykset perustavat toimintonsa kansainvälisille hankinnoille suuremmassa määrin kuin muut sektorit. Tukitoimintojen kansainvälisen hajauttamisen kärkipäässä ovat jakelu- ja logistiikkatoiminnot sekä myynti ja markkinointi (ja jälkimarkkinointi). Päällimmäiseksi syyksi toimintojen siirtämiseen ulkomaille nousee työntekijäkulujen vähennystarve. Yleiset kulujenleikkaustarpeet ja uusien markkinoillepääsymahdollisuuksien saaminen houkuttavat myös kansainväliseen toimintojen hajauttamiseen. Yritykset arvioivatkin sijoituskohteen valinnassa erityisesti i) sopivan työvoiman saantia; ii) ko. maan infrastruktuuria; iii) mahdollista tytäryritysten ja liitännäisyritysten verkostoa; ja iv) kieli- ja kulttuuritekijöitä. 12 Tutkimus Kiinaan ja Intiaan siirrettyjen eurooppalaisten yritysten toimintojen osalta osoittaa, että eurooppalaiset valmistusteollisuuden yritykset siirtävät toimintojaan Kiinaan, kun taas palveluntuotantoa harjoittavat yritykset valitsevat kohteekseen mieluummin Intian. Toimintojen siirtämisen syynä on pääasiassa menojen leikkaaminen, mutta myös muut tekijät voivat johtaa siihen. Toinen tärkeä globalisaation ajuri ja toiminnan hajauttamiseen vaikuttava tekijä on uusien markkinoiden varmistaminen. Eurooppalaisia yrityksiä koskevan selvityksen mukaan Kiinaan toimintoja siirtävät yritykset listaavat markkinoillepääsyn tärkeäksi syyksi ulkoistamispäätökseen huomattavasti useammin kuin muut yritykset. Yleistasolla yritysten ulkoistamispäätöksiin voi vaikuttaa myös protektionismi lopputuotteiden tuonnin tai raaka-aineiden viennin osalta. Vaikka eurooppalaiset yritykset hajauttavat toimintonsa suurimmaksi osaksi EU-maihin, monille yrityksille toiseksi paras kohde on Kiina (mm. tanskalaisille, suomalaisille, saksalaisille, italialaisille, norjalaisille ja ruotsalaisille yrityksille). Myös Intia on tärkeä sijoituskohde eurooppalaisille yrityksille. 13 Yleinen keskustelu toimintojen ulkoistamisesta fokusoituu usein hajauttamiseen alhaisen palkkatason kehitysmaihin ja nouseviin talouksiin. Hajauttamista tapahtuu kuitenkin myös teollisuusmaista teollisuusmaihin. Britanniassa ja Irlannissa toimintoja ulkoistettiin USA:han ja Kanadaan enemmän kuin muissa selvityksen kohdemaissa (19.5% ja 12.6% kaikista yrityksistä) Italian ollessa kolmantena (10.0% kaikista yrityksistä). 1.2 Sukupuolittuneet globaalit arvoketjut Naiset ja miehet arvoketjuissa Tehokas osallistuminen globaaleihin arvoketjuihin merkitsee korkeiden vaatimusten täyttämistä koskien tuotteiden laatua, tuotantoaikaa, tuotantoprosessien joustavuutta, sekä yhdenmukaisuutta mm. prosessia ja sosiaalisia kysymyksiä koskevien yksityisten standardien kanssa. Yritykset ja valtiot pyrkivät pääsemään osallisiksi näistä arvoketjuista kilpailukykynsä parantamisen ja tuotantoarvonsa lisäämisen kautta. Arvonlisä ei ole pelkästään taloudellista, vaikka yleinen keskustelu yleensä keskittyy siihen. Sosiaalinen arvonlisäys tarkoittaa, että työoloja parannetaan ja luodaan korkeamman ammattitaidon töitä, joita tekevälle työvoimalle maksetaan parempaa korvausta. Taloudellinen arvonlisäys ei automaattisesti johda sosiaaliseen arvonlisäykseen, vaan China_and_India,\n17 tarvitaan muita ohjaavia instrumentteja sen aikaansaamiseksi. Taloudellisella arvonlisäyksellä voi olla erilaisia vaikutuksia eri yritys-, työntekijä- ja tuottajaryhmille perustuen mm. tuloihin, osaamiseen, taloudellisen toiminnan järjestäytyneisyyden asteeseen (formaali/informaali talous) ja sukupuoleen. 14 Vastuullisen kauppapolitiikan harjoittaminen edellyttää näiden tekijöiden tiedostamista, ja sosiaalisen arvonlisän syntymistä osana kehitystavoitteita voidaan myös tukea erityisesti kehityspolitiikan kautta ja joissain tapauksissa osittain myös kauppapolitiikan keinoin. Kolmen viime vuosikymmenen aikana globaalien arvoketjujen kehittyminen työvoimaintensiivisillä aloilla valmistusteollisuudessa, tietyillä palvelualoilla ja modernissa maataloudessa on luonut yhä enemmän vientiin suuntautuneita työpaikkamahdollisuuksia naisille. Kehitykseen ovat vaikuttaneet yleinen kaupan avoimuus sekä informaatio- ja kommunikaatioteknologian levinneisyys. Erityisesti vientiteollisuudessa ja informaatio- ja kommunikaatioteknologiaa hyödyntävillä aloilla naiset ovat saaneet lisää työpaikkoja, ja ovat siirtyneet pois perinteisestä maataloudesta valmistusteollisuuteen sekä erityisesti palvelusektorille. Näitä muutoksia on tapahtunut joka puolella maailmaa, mutta työpaikkojen määrä valmistusteollisuudessa ja palvelualoilla on kasvanut nopeammin kehitysmaissa kuin kehittyneissä maissa. Mielenkiintoinen kuriositeetti on Maailmanpankin analyysiin perustuva johtopäätös siitä, että yleisesti naisten työllisyystaso vuosien 1995 ja 2005 välillä on korreloinut kansainvälisen kaupan lisääntymisen kanssa. 15 Tästä ei voida vielä vetää lopullista johtopäätöstä siitä, että kansainvälisen kaupan lisääntyminen tai kaupan vapauttaminen suoraan lisäisi naisten työllisyyttä, koska useat tekijät vaikuttavat ko. trendiin. On kuitenkin oletettavaa, että kansainvälisen kaupan kasvu on vaikuttanut naisten työllisyyden kasvuun positiivisesti. Kehitysmaiden erityistalousalueilla (vientiprosessointialueilla) naiset muodostavat yli 50% ja joissain tapauksissa jopa 90% työvoimasta. Vientiin suuntautuvaa teollistumista viimeisen 30 vuoden aikana voidaankin luonnehtia hyvin sukupuolittuneeksi prosessiksi, kun otetaan huomioon naisten merkittävä osuus erityistalousalueiden työvoimasta sekä ko. alueiden keskeinen merkitys kehitysmaiden viennille. Globalisaatiotutkijat ovatkin argumentoineet, että kaupan vapauttaminen, kasvava kansainvälinen kilpailu ja työlainsäädännön joustavoittaminen ovat johtaneet globaaliin työvoiman naisistumiseen, eli prosessiin, jossa naiset ovat korvanneet aiemmin miestyövoimalla tehdyt työt. 16 Myös OECD vahvistaa, että yritysten kansainvälistymiseen liittyy vahvasti suurempi naisten osuus työvoimasta: yritykset, jotka harjoittavat sekä vientiä että tuontia yleensä työllistävät enemmän naisia. 17 Tutkimukset esittävät useita selityksiä kehitysmaiden vientiteollisuuden naisistumiselle. Useat näistä perustuvat stereotypioihin naisista työvoimana: siitä, että he ovat käteviä, kilttejä ja alistuvia siis helppoja ohjailla, joustavia, ahkeria ja vailla (kollektiivista) neuvotteluvoimaa, ja näin erinomaisen soveltuvia työvoimaintensiivisiin töihin rankasti kilpailluilla ja globaaleilla teollisuudenaloilla. Suurempana ryhmänä ainoastaan naisille on ollut mahdollista maksaa alhaisia palkkoja ilman etenemismahdollisuuksia, ja silti pitää työvoima yrityksissä: naisten matalapalkkainen työvoima onkin voinut jopa muodostaa vientikilpailukyvyn perustan, kuten esimerkiksi Itä-Aasian maiden osalta vuosien välisen huiman kasvun aikaan. Kehitysmaiden tuottajat ovat yleensä hyvin haastavassa asemassa globaaleissa arvoketjuissa siinä mielessä, että niiden pitää pystyä tuottamaan korkealaatuisia tuotteita alhaiseen hintaan ja tiukkojen määräaikojen puitteissa, jotta johtoyritykset eivät vaihtaisi tuottajia toisiin. Samalla vaaditaan merkittävää joustoa, jotta pystytään vastaamaan 14 Staritz & Reis, 2013, s World Development Report Farole ja Akinci (eds.), 2011, s Stone & Shepherd, 2013, s\n18 mm. jaksoittaisiin kysyntäpiikkeihin. Tutkimusten mukaan erityisesti yritykset, jotka toimivat arvoketjuhierarkioiden heikoimmissa kohdissa käyttävät luultavimmin naistyövoimaa puskurina hintavaihteluille sekä nopeasti muuttuvien tilausmäärien hallitsemiseksi. Näin ollen vaikuttaa siltä, että on olemassa yhteys globaalien arvoketjujen epäsymmetristen valtasuhteiden (johtoyritykset versus alihankkijat eri tasoilla) ja naistyövoiman käyttämisen välillä työvoimaintensiivisillä teollisuudenaloilla. 18 Tämä ei kuitenkaan silti ole koko totuus naisten työvoiman käyttämisen syistä. Filippiinien ICTteollisuutta koskeva tutkimus vuodelta 2005 esittää, että naisia on palkattu korkean arvonlisän tehtäviin heidän monipuolisten taitojensa ansiosta sekä naisen näkökulman saamiseksi erityisesti tehtävissä, joiden tarkoituksena on luoda mm. ohjelmistoja, jotka puhuttelevat myös naisasiakkaita. Näin ollen ei tässä tapauksessa voida puhua vientiteollisuuden naisistumisesta negatiivisessa merkityksessä (työolojen ja palkkojen huonontumisen synonyyminä). 19 Tämä on selkeä esimerkki kansainvälisen kaupan kautta kehittyneestä positiivisesta tasa-arvotrendistä. Myöhemmin tässä selvityksessä esiteltävä HeVi-sektorin esimerkki osoittaa myös, että työvoimasta käytävän kilpailun ollessa kovaa voi myös palkkaus muotoutua sukupuolineutraalimpaan suuntaan. Lisäksi lienee oletettavaa, että naisten kasvava koulutusaste ja työkokemus lisäävät heidän mahdollisuuksiaan työelämässä ja sitä kautta tekevät vähitellen tyhjäksi mahdolliset aikeet hyötyä naisten kiltteydestä. On myös huomattava, että naisistuminen koskee etupäässä suorittavaa työtä, ja että yritysten siirtyessä korkeamman arvonlisän tehtäviin teknologian kehittymisen kautta naisia ei usein palkata näihin uusiin tehtäviin samoissa määrin, vaan työvoima miehistyy suorittavien tehtävien vähentyessä. Tästä ilmiöstä keskustellaan tarkemmin myöhemmin. Tutkimustiedon pohjalta voidaan yleistää johtopäätös siitä, että naiset ovat työmarkkinoilla keskittyneet harvemmille sektoreille kuin miehet, jotka työskentelevät laajemmin eri sektoreilla, ammateissa ja tehtävissä. Tämä on yhdistetty pääasiassa kolmeen tekijään, nimittäin i) ajankäytön sukupuolieroihin: palkattomien hoitotöiden lähinnä lasten, vanhusten, sairaiden ja kodin hoitamisen - kasautuessa pääasiassa naisille, heillä on miehiä vähemmän aikaa käyttää hyväkseen taloudellisia kannustimia; ii) sukupuolieroihin tuotannontekijöiden saatavuudessa: monissa maissa naisilla ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia tuotannontekijöiden hankkimiseen, kuten maan, luoton, verkostojen ja koulutuksen hankkimiseen sekä infrastruktuurin ja palveluiden käyttöön; sekä iii) sukupuolien välisiin eroihin, jotka johtuvat markkinoiden ja instituutioiden vääristävistä ja syrjivistä rakenteista. Kun arvioidaan taloutta sukupuoli- tai tasa-arvonäkökulmasta, onkin otettava huomioon sekä markkinalähtöiset tuotannolliset että kotitalouksiin liittyvät tehtävät ja niiden jakautuminen yhteiskunnassa. Epätasa-arvo on taloudellisesti kannattamatonta Sukupuolten epätasa-arvo vaikuttaa kauppasuhteisiin, koska se ohjaa resurssien allokointia ja suhteellisten etujen muodostumista. 20 Kuten edellä on todettu, epätasa-arvo voi olla jopa vientikilpailukyvyn lähde, koska työtehtävien tiukka erottelu yleensä pitää naisten palkat keinotekoisen alhaisina ja globaalit arvoketjut hyödyntävät tilannetta käyttäen naistyövoimaa halpojen, mutta yleensä korkeatasoisten tuotteiden valmistukseen vientiä varten. Epätasa-arvolla on negatiivinen vaikutus taitojen kehitykseen ja innovaatioon, ja siten se voi johtaa sekä kansallisella että yritystasolla huonompiin mahdollisuuksiin hyödyntää arvoketjujen tuomia hyötyjä. 21 On 18 Farole ja Akinci (eds.), 2011, s Cecilia Ng & Swasti Mitter (eds.), 2005, s Fontana, Staritz & Reis,\n19 esimerkiksi pystytty osoittamaan, että lannoitteen ja muiden maatalouden tuotannontekijöiden saatavuuden tasa-arvoistaminen lisäsi maissin tuotantoa 11-16% Malawissa ja 17% Ghanassa. 22 Maailmanpankin mukaan useat viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että sukupuolten epätasaarvo on tullut kalliimmaksi yhä useammalle maalle avoimen kaupan maailmassa. Sukupuolten epätasa-arvo vähentää maiden kansainvälistä kilpailukykyä erityisesti, mikäli maa erikoistuu sellaisten tuotteiden ja palvelujen tuottamiseen, joiden tuotantoon sekä naiset että miehet ovat yhtä sopivia. Naistyövoimavaltaiset teollisuudenalat kasvavat paremmin maissa, joissa naiset ovat tasaarvoisempia miesten kanssa. Toisaalta runsaasti naisia työvoimana käyttävien teollisuudenalojen maat ovat muuttuneet tasa-arvoisemmiksi. Väestön vanhentuessa erityisesti teollisuusmaissa ja nousevissa talouksissa naisten työvoima voi osoittautua kansantalouden pelastajaksi. Globaalissa kilpailussa sellaiset maat, jotka vähentävät sukupuolten välistä epätasa-arvoa erityisesti toisen ja kolmannen asteen koulutuksessa ja osallistumisessa talouselämään, ovat etulyöntiasemassa sellaisiin maihin nähden, jotka viivyttävät tasa-arvon parantamista. 23 Globalisaatio ja arvoketjut tasa-arvon edistäjinä kehitysmaissa... vai kapuloina tasa-arvon rattaissa? Globalisaation 24 ns. toista aaltoa sävyttää tekstiiliteollisuuden ja elektroniikkateollisuuden (myöhemmin informaatioteknologian) valmistuksen siirtyminen teollisuusmaista kehitysmaihin. Suurin osa näistä töistä oli manuaalista suorittavaa työtä, ja erityisesti sellaiset maat pärjäsivät kilpailussa, joilla oli tarjota paljon vähän koulutettua työvoimaa tehtaisiin. Tämä maantieteellinen tuotantopaikan siirtyminen kehitysmaihin lisäsi naisten työllisyyttä valmistusteollisuudessa erityisesti Aasiassa ja Keski-Amerikassa. Luvut Korean Tasavallan osalta kertovat, että naisten työllisyys valmistusteollisuudessa kasvoi kuudesta prosentista vuonna 1970 aina 30%:in ja 90-luvulle tultaessa. Vastaava luku vuodelle 2007 oli kuitenkin 14%, 25 mikä mahdollisesti kertoo uudesta työn luonteen muuttumisesta ja manuaalisen työn suorittajien tarpeen vähenemisestä. Viimeisen 15 vuoden aikana tapahtunut uusi rakennemuutos informaatio- ja kommunikaatioteknologian laajan käyttöönoton myötä johtikin yleisesti ottaen työllisyyden siirtymiseen valmistusteollisuudesta palveluihin myös kehitysmaissa. Globalisaation myötätuuli naisille vaikutti myös osittain muuttuneen: kun teknologia kehittyi, vähän koulutettujen naisten tilalle kevyeen valmistusteollisuuteen palkattiin miehiä. Esimerkki Malesiasta osoittaa tämän trendin: globalisaation toisen aallon alkuvuosina 80% valmistusteollisuuden työntekijöistä oli naisia, kun taas vuoteen 1987 mennessä luku oli pudonnut 67%:in ja on sen jälkeen laskenut tasaisesti. Edellä esitetty esimerkki Korean Tasavallasta kertoo mahdollisesti samasta ilmiöstä. Myös Latinalaisessa Amerikassa nähtiin sama trendi erityisesti elektroniikkateollisuudessa: vähän koulutetut naiset menettivät työpaikkojaan automatisoinnin yhteydessä. Tämän selvityksen elektroniikkateollisuutta käsittelevä kappale vahvistaa tapausesimerkkien kautta saman trendin Filippiineillä ja globaalisti. Kun samaan aikaan katsotaan naisten yleistä työllistymiskehitystä kehitysmaissa UNCTADin tilastojen valossa (Liite: Kaavio 1), huomataan, että naisten työllisyys 22 World Development Report 2012, s Ibid, s Vaikka globalisaation sinällään voidaan katsoa olevan ainakin viimeisen 150 vuoden aikana kehittynyt ilmiö, ja useassa mielessä vielä paljon kauemmaksi taaksepäin ulottuva trendi, tässä selvityksessä viitataan globalisaation toiseen aaltoon (toisen maailmansodan jälkeisestä ajasta 1980-luvulle) sekä kolmanteen aaltoon (1980-luvulta eteenpäin). Lisää globalisaatiosta mm. Maailmanpankin sivuilta: beyond/global/chapter12.html. 25 World Development Report\n20 absoluuttisissa luvuissa on huomattavasti kasvanut vuosien aikana kehitysmaissa (ja myös maailmanlaajuisesti). Kun tarkastellaan naisten osuutta kokonaistyövoimasta kehitysmaissa, huomataan kuitenkin, että naiset muodostivat 36.5%:n osuuden kokonaistyövoimasta vuonna 1980, osuuden noustessa 38.5%:in vuoteen 2000 tultaessa ja laskiessa hieman 38.3%:in vuonna Näin ollen naisten osuus työvoimasta on pysynyt suurin piirtein samalla tasolla kehitysmaissa vuosien akselilla. Informaatio- ja kommunikaatioteknologian käyttöönotto loi uusia palvelualojen työpaikkoja juuri naisille esimerkiksi pankki- ja vakuutus-, sekä julkaisu- ja painatusaloilla. Näihin töihin tarvittiin kuitenkin erilaisia taitoja kuin kevyen valmistusteollisuuden töihin, minkä vuoksi globalisaation kolmas aalto hyödytti eri koulutustaustan omaavia (korkeammin koulutettuja) naisia. Maailmanpankin mukaan naisten työllisyys tietojenkäsittelyn alalla oli aluksi korkeinta Barbadosilla, Jamaikalla sekä Filippiineillä, kun taas myöhemmin ICT-töitä kehittyi ohjelmistoteollisuuteen ja Call Centereihin, ja klusterit keskittyivät Malesiaan ja Intiaan. Vientiteollisuus kaiken kaikkiaan naisistui entisestään. Myös maatalouden luonne on viime vuosikymmenien aikana osittain muuttunut perinteisestä moderniin maataloustuotantoon. Naisten työllisyyden kannalta maatalouden muutoksien tuomat vaikutukset ovat kuitenkin kahdensuuntaisia. Perinteinen maataloustuotteiden vienti toi työpaikkoja erityisesti miehille. Tämä johtuu erityisesti siitä, että naiset eivät useinkaan viljele kaupallisia viljelykasveja. Tähän vaikuttaa naisten yleisesti heikommat maanomistusoikeudet, rajoitettu pääsy tuotannontekijöihin ja konfliktit siitä, tuleeko viljely omaan käyttöön vai vientiin. 26 Toisaalta miehet siirtyvät naisten viljelemiin kasveihin sitä mukaa, kun niistä tulee kaupallisesti kannattavampia, ja ajavat naiset pois näiden kasvien viljelystä. Naisten kannalta mielenkiintoiseksi on kuitenkin noussut vientiin suuntautunut moderni, korkean arvonlisän maataloustuotanto, johon myös HeVi-sektori kuuluu. Modernin maatalouden vaikutukset naisten työllisyyteen ja tasa-arvoon vaihtelevat kuitenkin maittain ja tuotteittain. Maailmanpankin mukaan esimerkiksi Chilen ja Etelä- Afrikan osalta naisten uudet työpaikat olivat pääasiassa väliaikaisia ja kausiluonteisia, kun taas Kolumbiassa ja Keniassa naiset palkattiin yleensä vakituisiksi työntekijöiksi kukkien tuotantoon. 27 Naisten työllisyyden kasvu on kiistatta tuonut parannuksia naisten asemaan kehitysmaiden yhteiskunnissa erityisesti naisten lisääntyneen taloudellisen itsenäisyyden myötä. Kansainvälisen kaupan kasvun tuloksena lisääntynyt naisten formaalin sektorin palkkatyö on tutkimusten mukaan kasvattanut naisten itsetuntoa ja määrätietoisuutta, ja johtanut parannuksiin naisten asemassa kotitalouksissa. Tehdastyö on mahdollistanut naisille ainakin osittaisen ulospääsyn perheen kontrollista sekä joissain tapauksissa mm. parisuhdeväkivallasta. Naiset ovat myös saaneet taloudellista itsenäisyyttä ja mahdollisuuden laajentaa henkilökohtaista päätösvaltaansa ja yksinkertaisesti itse päättää omasta elämästään enenevässä määrin. Näin ollen lisääntynyt kansainvälinen kauppa vaikuttaa luoneen edellytyksiä tasa-arvokehitykselle. Pelkästään naisten työpaikkojen kasvanut määrä ei kuitenkaan vielä kerro todellisesta tasaarvon lisääntymisestä globaaleissa arvoketjuissa. Merkitystä on muiden muassa sillä, miten tasaarvo toteutuu työhönotossa, etenemisessä, palkkauksessa, työoloissa, työelämän ja perhe-elämän yhdistämisessä jne., ja miten joustava yhteiskunta on sosiaalisilta normeiltaan hyväksymään naiset tasa-arvoisina yksilöinä työelämässä ja yhteiskunnassa. Sosiaaliset normit ovat tähän saakka usein rajoittaneet naisten kykyä kontrolloida ansaitsemiaan tuloja, ja palkkatyö kuormittaa naisia kotitaloustyön lisäksi, jonka katsotaan olevan naisten pääasiallinen vastuu. Näin naiset joutuvat 26 ODI, 2009a. 27 World Development Report,\nKansalaisjärjestöseminaari ; Kauppapolitiikan tietoisku. Yp. Ilkka-Pekka Similä, KPO-10\nKansalaisjärjestöseminaari 24.3.2010; Kauppapolitiikan tietoisku Yp. Ilkka-Pekka Similä, KPO-10 Dohan kauppaneuvottelukierros Käynnissä vuodesta 2001 Järjestyksessä 9. kauppaneuvottelukierros Tavoitteena\nSUOMEN KEHITYSPOLITIIKKA JA POST 2015 AGENDA\nSUOMEN KEHITYSPOLITIIKKA JA POST 2015 AGENDA Esityksen rakenne 1 Kehityspolitiikan kv. toimintaympäristö 2 Hallituksen kehityspoliittinen toimenpideohjelma 2012 Ohjaavat periaatteet (mm. ihmisoikeusperustaisuus)\nTuontipolitiikka, ml. kehitysmaatuonnin helpottaminen. Johanna Silvander KPO-07\nTuontipolitiikka, ml. kehitysmaatuonnin helpottaminen Johanna Silvander KPO-07 Tuontipoliittisia linjauksia Hallituksen kauppapoliittinen ohjelma 2005; hallituksen kehityspoliittinen ohjelma 2004 Tavoitteet:


https://www.paapiidesign.com/product/vauvan-peitto-parlamentti/24678 24678 $data['product']->langi->name https://www.paapiidesign.com/fi/pictures/1457660f9395599a16.png 39.90 39.90 EUR InStock Trikoopeitot Vauvat

Parlamentin siipiveikot ovat kokoontuneet pohtimaan syntyjä syviä. Pöllöparven viisaat nokankoputtajat ummistavat silmänsä pitkän päivän päätteeksi tyytyväisinä. PaaPiin kotimainen torkkupeitto on myös valmis makoisiin unihetkiin! Näppärä trikoopeitto on helppo napata mukaan vaunulenkille tai automatkalle. Kaksipuolinen peitto toimii myös kauniina sisustuselementtinä lastenhuoneessa. Leikkisät pöllöt ilahduttavat lasta etupuolella, ja herkkä Havu-kuosi sopii rauhallisiin unihetkiin.

Kotimainen trikoopeitto on ihana lahja vauvan ensihetkiin. PaaPiin vauvan peitto on valmistettu pehmeästä luomutrikoosta. Lisäksi torkkupeitossa on nurkassa ripustuslenkki, joten peittoa voi esimerkiksi säilyttää kätevästi naulakossa.

Peitto on ommeltu rakkaudella ja aurinkoenergialla PaaPiin omassa ompelimossa Kokkolassa.

Materiaali on luomupuuvillatrikoo, joka on valmistettu Liettuassa, GOTS- ja Öko tex -sertifioidussa tehtaassa. GOTS -sertifikaatti takaa, että kankaan valmistus on luonnonmukaista alusta loppuun. Öko tex puolestaan varmistaa, että kangas on turvallinen myös herkälle iholle.


25 m² Kasarmikatu 10, 00140 Helsinki Kerrostalo Yksiö vuokrattavana - Oikotie 16013026\n1 029 € / kk25 m²\nKaunis, reilusti neliöitään avaramman tuntuinen yksiö on laadukas viiden tähden SATO LaatuKoti. Ikkunoista avautuu näkymä sisäpihan puolelle ja ylimmän kerroksen rauha lisää asunnon viihtyisyyttä. Säilytystilaa löytyy asuinhuoneen lisäksi myös eteisestä.\nAsuinhuoneeseen tuo valoa vaalea parkettilattia, johon keittokomeron ja eteisen kivinen lattialaatta luo piristävän kontrastin. Hyvin varustellussa keittokomerossa on rosteripintainen AEG:n jää-pakastinkaappi ja samaa linjaa jatkavat UPOn keraaminen kiertoilmauunilla varustettu liesi sekä Siemensin kapea astianpesukone. Korkeakiiltoiset valkoiset kaapistot ja kaunis kivitaso täydentävät keittokomeron selkeän tyylin. Lattialämmitetyssä kylpyhuoneessa katse kiinnittyy päätyseinän vedenvihreään lasipintaiseen kaakelointiin.


Tutkimus: Suuri osa malarialääkkeistä väärennettyjä - Ulkomaat | HS.fi\nTutkimus: Suuri osa malarialääkkeistä väärennettyjä\nJopa kolmannes kehitysmaiden malarialääkkeistä on väärennettyjä. Tuoreessa tutkimuksessa tarkasteltiin malarialääkkeitä Kaakkois-Aasiassa ja Afrikassa. Kaakkois-Aasian lääkkeistä kolmannes oli väärennettyjä. Afrikan tulokset olivat samansuuntaisia. Suuressa osassa lääkkeistä oli liian vähän tai liian paljon tehoavia aineita.\nLontoo. Jopa kolmannes kehitysmaiden malarialääkkeistä on väärennettyjä. Tuoreessa tutkimuksessa tarkasteltiin malarialääkkeitä Kaakkois-Aasiassa ja Afrikassa. Kaakkois-Aasian lääkkeistä kolmannes oli väärennettyjä. Afrikan tulokset olivat samansuuntaisia.


Xperia 10 arvostelut ja arvosanat | Älypuhelimet | Sony FI\nHyvä puhelin, mutta...\nXperia 10 07.03.2019 tekijä Epävakainen Usva\nParin päivän kokemuksen perusteella puhelin on kyllä hyvä - pyörittää ohjelmat ja applikaatiot ilman kaatuilemisia ja akun kestokin hyvää luokkaa. Outoa on se, että verrattuna vuoden 2016 Sony Xperia X Compact-puhelimeen jotkut ohjelmat (pääasiassa pelit) pyörivät tällä puhelimella huomattavasti hitaammin. Myös äänentoisto (kuulokkeilla) on ilman puhelimesta aktivoitavia tehosteita hivenen huonompaa tasoa kuin X Compactilla. Kaikkien testien ja speksien vertailujen perusteella tämän puhelimen pitäisi voittaa X Compact kaikilla osa-alueilla, mikä tekee tästä hyvin outoa. Toisin sanottuna, jos kuitenkin tahtoo suurinpiirtein nykypäivän version X Compactista, on tämä puhelin oiva valinta.\nXperia 10 27.10.2019 tekijä Ana993\nOstin tämän heti julkaisun jälkeen, mutta en ole oikein missään vaiheessa tästä puhelimesta pitänyt. Puhelimen sormenjälkitunnistin on alusta ollut todella huono. Lisäksi välillä puhelin toimii todella hitaasti ja lagailee sovellusten kanssa. Myöskään laajakuva näyttöä ei pääse oikein hyödyntämään. Nyt puolen vuoden jälkeen puhelimen näyttö on alkanut elää omaa elämäänsä. Kosketukset menevät heikosti perille ja välillä puhelin alkaa itse seikkailemaan ja availemaan linkkejä vaikka en edes näytöstä sillä hetkellä painaisi. No tämä voi mennä takuun piikkiin, mutta joka tapauksessa en suosittele tätä mallia. Tästä hintaluokasta löytyy paljon parempiakin puhelimia.\nXperia 10 05.02.2021 tekijä Pyhpah\nAkun kesto (ja koko) surkea. Eikä tuo suorituskykykään vakuuta. Sovellukset avautuvat hitaasti ja toimivat heikosti. Puhelin vaatii 3-4 uudelleenkäynnistystä päivässä, koska jokin sovellus saa puhelimen jumittumaan\nToisen kerran huolossa.\nXperia 10 17.08.2020 tekijä Miklos\nVuoden kesti. Jonka jälkeen alkoi jumittamaan. Noin 3 viikkon, takupäivityksen jälkeen. Puhelin toimis kuukauden, jonka jälkeen herätys ja soittoääni hävisi. Taas softa ongelma. Samalla kun vein puhelimen takuhuoltoon taas. Ostin uuden puhelimen. Tällä kertaan Motorola G 8 Power. Edellinen oli myös sama merkkinen.\nSONY TUTTU JA TURVALLINEN\nXperia 10 24.06.2020 tekijä SONY BEST\nOllut heti alusta alkaen helppo ja hyvä käyttää. Sopii käteen ja toimii hyvin kuten entinenkin SONY.\nXperia 10 13.05.2020 tekijä LinuxMan\nPari viikkoa laitetta käyttäneenä Sony vaikuttaa jämäkältä perusluurilta. Kapeana pysyy hyvin kädessä. Lisäksi SailfishOS asentui kivuttomasti ja toimii erittäin sulavasti!\nXperia 10 03.04.2020 tekijä Minna Pöoasdfojfpo\nPuhelimen kamera on aivan onneton. Sumeita kuvia vaikka kuinka säätäisi. Olen todella pettynyt.\nUpea Sony xperia 10\nXperia 10 09.03.2020 tekijä Marko1982\nAivan mahtava puhelin. Hyvää käyttää ja on helppokäyttöinen\nXperia 10 23.12.2019 tekijä Pertti57\nOstin puhelimen sailfish käyttöjärjestelmää varten, muuten hyvä laite, ainoastaan volumenäppäimen sijainti häiritsee\nXperia 10 12.12.2019 tekijä Plap53\nToinen Sony-puhelin. Tuttu, toimiva ja edullinen, varsinkin Black Friday-hinnalla.\nHinta laatusuhde on erinomainen.\nXperia 10 07.11.2019 tekijä stone 46\nOstin SonyXperia 10 älypuhelimen Gigant outlet myymälästä viikko sitten.Hinta laatu vastasi puhelimen tuotekuvausta.Nopea toimitus.Hyvät kaupat.\nXperia 10 05.11.2019 tekijä savonsulttaani\nei pettänyt sony tälläkään kertaa. hyvä puhelin kaikinpuolin ja on edullinenkin\nXperia 10 29.09.2019 tekijä Jaajo84\nOstin pari kuukautta sitten ja hyvin pelit tää suosittelen streemaus palveluja käyttäville\nXperia 10 08.08.2019 tekijä Eetu20\nPuhelimen näyttö jäätyilee ja akku kuluu nopeasti. Itellä on pari sonyn puhelinta aikasemminkin ollut niillä on normaalisti helppo saada hyviä kuvia. Tällä puhelimella kuitenkin hyvän kuvan saaminen on erityisen vaikeaa. Olen erittäin pettynyt tähän puhelimeen mikään ei vaan tunnu toimivan.


Toistuuko vuoden 2012 vaalien jälkeinen pörssiralli Japanissa? - Sijoittaja.fi\nJulkaistu: 29.10.2017 Kirjoittaja: Henri Heikinheimo\nETF japanilaiset osakkeet sijoitusideat\nAben vaalivoitto vahvistaa Japanin jo ennestään houkuttelevaa sijoituspotentiaalia\nJapanin pääministerin Shinzō Aben johtaman liberaalidemokraattien puolueen johtama koalitio voitti viikonlopun vaaleissa kahden kolmasosan “superenemmistön” Japanin edustajainhuoneesta.\nAben LD-puolue sai viikonlopun vaaleissa 284 paikkaa ja koalitiokumppani Komeito 29 paikkaa. Yhdessä hallitsevalla koalitiolla on vaalien jälkeen yli kaksi kolmasosaa parlamentin alahuoneen paikoista. Aben johtamalla koalitiolla oli jo ennestään 2/3 enemmistö vähemmän vaikutusvaltaisessa parlamentin ylähuoneessa.\n2/3 enemmistö sekä parlamentin ylä- ja alahuoneissa antaa vahvan tuen Aben harjoittamalle politiikalle, ja kyvyn toteuttaa valitsemaansa politiikkaa tehokkaasti. Käytännössä Aben puolueen jatkokausi tarkoittaa, että elvyttävä raha- ja finanssipolitiikka “Abenomics” saa todennäköisesti jatkoa.\nJos Abenomics saa odotetusti jatkoa, voisiko vuoden 2012 vaalien jälkeinen pörssiralli toistua Japanissa?\nKuva: Bloomberg, Bloomberg L.C.:n luvalla. Hinta (mustalla), P/E-luku (vihreällä).\nNikkei 225 -indeksi on yli tuplaantunut ja jenin kurssi heikentynyt yli 30 % Aben noustua Japanin pääministeriksi vuonna 2012. Vahvan tuloskasvun ansiosta arvostustaso P/E-luvulla mitaten on säilynyt houkuttelevana, ja on nyt samalla tasolla kuin vuoden 2011 alussa.\n4 seikkaa, jotka tukevat Japanin osakemarkkinoita\nTokion pörssi-indeksi on noussut yli 7 % Aben vaadittua ennenaikaisia vaaleja, ja se on jatkanut edelleen nousuaan vaalitulosten saavuttua. Japanin osakemarkkinoita sijoituskohteena tukee tällä hetkellä ainakin 4 keskeistä seikkaa. Tällaisia ovat houkutteleva arvostustaso, kasvavat tulokset, kevyt rahapolitiikka ja ulkomaisten sijoittajien mahdollinen paluu Japanin osakemarkkinoille.\nHoukutteleva arvostustaso ostohetkellä on yksi keskeisimpiä onnistuneen sijoituksen tunnusmerkkejä. Viimeisen seitsemän vuoden aikana Japanin arvostustasot tulokseen suhteutettuna ovat pysyneet tasaisina, kun osakekurssit ovat nousseet samaa matkaa tuloskasvun kanssa. Pitkää historiaa tarkastellessa voidaan nähdä, että Japanin osakemarkkinat ovat nyt muuhun maailmaan nähden selvästi aliarvostetut, kun esimerkiksi 20 vuotta sitten Japanilaiset osakkeet vielä arvostettiin muuta maailmaa reilusti korkeammilla arvostuskertoimilla.\nKasvavat tulokset ja tuloskasvun jatkuminen ratkaisee lopulta, miten onnistunut sijoitus Japanin osakemarkkinat tulevat olemaan. Viimeisen viiden vuoden aikana Nikkei-indeksin osakkeet ovat nähneet 120 % tuloskasvun päihittäen ylivoimaisesti Eurooppalaiset ja Yhdysvaltalaiset verrokkinsa. Houkuttelevaksi nykytilanteen tekee se, että osakekurssit eivät ole pysyneet viimeisen 12 kuukauden aikana pysyneet enää tuloskasvun vauhdissa. Tuloskasvun vahvuudesta tuntuisi kertovan myös se, että se on tapahtunut täysin ilman heikkenevän jenin antamaa tukea – jenin kurssi on edelleen samoissa lukemissa kuin 2 vuotta aiemmin. Seuraa kv-tuloskautta täältä.\nKevyt raha- ja talouspolitiikka “Abenomics” oli keskeinen syy, joka ajoi Tokion pörssin nousuun vuoden 2012 vaalien jälkeen. Tällä hetkellä vaikuttaa todennäköiseltä, että raha- ja talouspolitiikka voisi löystyä entisestään. Japanin keskuspankin nykyisen pääjohtajan Haruhiko Kurodan virkakausi päättyy toukokuussa 2018, Aben jatkokauden myötä todennäköisyys kevyttä rahapolitiikkaa kannattavan pääjohtajan valinnalle on kasvanut. Lisäksi Japanin hallitus on vihjannut ennen vaaleja fiskaalisen elvytyksen mahdollisuudesta.\nUlkomaiset sijoittajat ovat pitäneet Japania muutaman viime vuoden ajan salkuissaan. Aben puolueen saama vaalivoitto voi tuoda ulkomaiset sijoittajat seuraavan vuoden kuluessa takaisin Japanin osakemarkkinoille, kuten tapahtui vuonna 2013. Kasvava ulkomaalaiskysyntä tukisi Japanin osakekursseja.\nJapani on ollut houkuttelevan arvostustasonsa ja korkean tuloskasvunsa vuoksi Sijoittaja.fi:n Strategiamestari-mallisalkussa jo pidemmän aikaa ylipainossa (24,1 % salkun osakesijoituksista). Esimerkiksi Strategiamestarin suurin yksittäinen strategia-ETF on sijoittanut huimat 60 % varoistaan Japanilaisiin osakkeisiin arvoa ja laatua painottavin kvantitatiivisin kriteerein.\nVastapainona positiivisille näkymille Japanisijoituksiin liittyy muutamia keskeisiä riskejä, jotka on syytä huomioida ennen sijoituspäätöksen tekoa.\nPoliittinen riski on aina keskeisessä roolissa, kun sijoituspäätöksiä tehdään edes osittain poliittisin perustein. Jos Abe ei tule valituksi uudelleen puolueensa puheenjohtajaksi ensi vuoden puoluekokouksessa, se voisi aiheuttaa lopun elvyttävälle talous- ja rahapolitiikalle ja samalla katkaista osakemarkkinoiden nousuputken.\nKiinan talous, joka muodostaa lähes 20 % Japanin viennistä, on toinen keskeinen riskitekijä. Kiinan tämänhetkinen vahva talouskasvu voisi hidastua huomattavasti, jos Kiinan pyrkimys rajoittaa luoton kasvua johtaa liian koviin kiristyksiin liian nopeasti.\nKolmas ja kenties suurin riski on Japanin jenin vahvistuminen, millä olisi merkittäviä negatiivisia vaikutuksia Japanin vientiin, yleiseen taloustilanteeseen ja sitä kautta koko pörssiin. Toisaalta jenin heikentyminen, joka Japanin pörssiä ja talouskasvua tukevasta vaikutuksestaan huolimatta, aiheuttaa merkittävän valuuttakurssiriskin ulkomaalaissijoittajille.\nETF-valintamme Japanin osakemarkkinoille\n4.5.2021 08:22 | Sijoittaja.fi\nAiheeseen japanilaiset osakkeet liittyvät artikkelit


Elina Pirisen uusin teos on ylistys ihmisen syvyydelle ja kauneudelle | Tanssiarvostelut | HS\nKoreografi saa suuren venäläisen sävellyksin ja nykyaikaisen esittävän taiteen jälleen keskustelemaan\nElina Pirinen tulkitsee Rahmaninovia.\nTanssi Concerto under Waterlilies. Kantaesitys Kiasma-teatterissa. Koreografia Elina Pirinen, teksti Heidi Väätänen, valo- ja tilasuunnittelu Heikki Paasonen ja Jani-Matti Salo, äänisuunnittelu Paul Riikonen, pukusuunnittelu Kaisa Kemikoski, Pirinen ja Väätänen.Concerto under Waterlilies -esitys lataa heti alkuun naurettavan ja samalla sydäntä särkevän näyn itseään brändäävistä nykyihmisistä, jotka epäonnistuvat yrityksissään kerta toisensa jälkeen.\nRooleissa: Aleksi Holkko, Suvi Kemppainen, Elina Pirinen, Heidi Väätänen, Niko Hallikainen, Pauli Riikonen\nMusiikki: Rahmaninov: Pianokonsertto n:o 2\nKiasma-teatterin näyttämön lattia on kanariankeltainen ja näyttämön vasemmalla sivulla on muovimukeista rakennettu pyramidi. Muikeissa on keltaista juomaa. Näyttämöllä vääntelehtii, höpisee ja toljottaa kolme ihmistä – Alex, Summer ja Elaine – joilla on kaikilla yllään paidat, joissa on Claude Monet’n lumpeiden kuvia printtinä. Äänimaisema on jylhän romanttinen. Koreografi Elina Pirisen ja dramaturgi Heidi Väätäsen yhteistyössä on jälleen syntynyt teos, jossa suuri venäläinen sävellys ja nykyaikainen esittävä taide keskustelevat. Iätön ihmisyyden kauneuden ja syvyyden kuvaus kohtaa epävakaan nykyihmisen olotilan. Rahmaninovin toiseen pianokonserttoon pohjautuva Concerto under Waterlilies on itsenäinen jatko-osa muutaman vuoden takaiselle Personal Symphonic Moment -teokselle, jonka pohjana oli Leningrad-sinfonia. Se oli luusereiden juhla voittajien maailmassa.Myös Concerto under Waterlilies kuvaa nykyihmisen kommunikoinnin häpeää, infantiiliutta ja kaikkea sellaista, jonka suurin osa ihmisistä haluaisi piilottaa, mutta jotka kuitenkin tekevät ihmisestä kokonaisen, syvän ja arvokkaan.Virheet, rosot, sattumat ja sekoilut siivittävät kolmen älykön menoa ( Aleksi Holkko, Suvi Kemppainen ja Elina Pirinen ). Vaikka esitys kuvaa itseään esittävää ja itsestään hypertietoista ihmistä, se myös koko ajan murtaa superindividualistista nykyihmistä.Pirisen ja dramaturgi Väätäsen kyky löytää sopimattomia eleitä ja sanoja ja totutuista tavoista poikkeavia liikeratoja on parhaimmillaan aivan ilmiömäistä. Välillä tarvitaan vain tuskainen katse, välillä itseensä käpertyminen ja autistinen kouristelu. Välillä se on tuijotus, hymy tai käsien vääntely. Esiintyjät tulkitsevat sekä sävellystä että Väätäsen tekstiä koko varatalollaan. Concerto under Waterlilies viittaa surutta romantiikan aikaan, impressionismiin ja psykoanalyysiin. Esitys kuljettaa yleisöä kuin varkain pinnan tarkastelusta kohti mielen syvyyksiä ja mielensisäisiä kuvia.Teos esittää myös vastalauseensa elämälle, joka on pelkkää oravanpyörää siten, että esiintyjät esittelevät elämäänsä listoina. Esiintyjien kommunikaatio muistuttaa somekeskustelua. Pirisen esittämä hahmo esimerkiksi tykittää litaniaa ystävistään, joiden pitäisi mennä psykoanalyysiin ja parantua.Lopuksi näyttämölle astelevat vielä psykoanalyytikot Charles, Jürgen ja Jody, joiden ajatteluun esiintyjät ovat kiintyneet ja jotka ovat ikään kuin tae siitä, että ihminen on muutakin kuin pintaa.Concerto under Waterlilies miltei hengästyttää taidehistoriallisilla viittauksillaan typistymättä kuitenkaan namedroppailuksi tai älykkyystestiksi. Rahmaninovin konserton ruumiinavauksessa on hienoa myös se, että historiaan voidaan luoda elävä suhde muutenkin kuin kuvittamalla sitä realistisesti.Teos näyttää, että ihmisen ymmärtäminen nykyistä syvempänä, laajempana ja ylipäätään arvokkaampana on elämän elinehto.Pirisen eetos virtaa jälleen väkevänä. Sen vietäväksi heittäytyy mielellään.\nTanssi Concerto under Waterlilies. Kantaesitys Kiasma-teatterissa. Koreografia Elina Pirinen, teksti Heidi Väätänen, valo- ja tilasuunnittelu Heikki Paasonen ja Jani-Matti Salo, äänisuunnittelu Paul Riikonen, pukusuunnittelu Kaisa Kemikoski, Pirinen ja Väätänen.Concerto under Waterlilies -esitys lataa heti alkuun naurettavan ja samalla sydäntä särkevän näyn itseään brändäävistä nykyihmisistä, jotka epäonnistuvat yrityksissään kerta toisensa jälkeen.Kiasma-teatterin näyttämön lattia on kanariankeltainen ja näyttämön vasemmalla sivulla on muovimukeista rakennettu pyramidi. Muikeissa on keltaista juomaa. Näyttämöllä vääntelehtii, höpisee ja toljottaa kolme ihmistä – Alex, Summer ja Elaine – joilla on kaikilla yllään paidat, joissa on Claude Monet’n lumpeiden kuvia printtinä. Äänimaisema on jylhän romanttinen. Koreografi Elina Pirisen ja dramaturgi Heidi Väätäsen yhteistyössä on jälleen syntynyt teos, jossa suuri venäläinen sävellys ja nykyaikainen esittävä taide keskustelevat. Iätön ihmisyyden kauneuden ja syvyyden kuvaus kohtaa epävakaan nykyihmisen olotilan.Rahmaninovin toiseen pianokonserttoon pohjautuva Concerto under Waterlilies on itsenäinen jatko-osa muutaman vuoden takaiselle Personal Symphonic Moment -teokselle, jonka pohjana oli Leningrad-sinfonia. Se oli luusereiden juhla voittajien maailmassa.Myös Concerto under Waterlilies kuvaa nykyihmisen kommunikoinnin häpeää, infantiiliutta ja kaikkea sellaista, jonka suurin osa ihmisistä haluaisi piilottaa, mutta jotka kuitenkin tekevät ihmisestä kokonaisen, syvän ja arvokkaan.Virheet, rosot, sattumat ja sekoilut siivittävät kolmen älykön menoa (Aleksi Holkko, Suvi Kemppainen ja Elina Pirinen). Vaikka esitys kuvaa itseään esittävää ja itsestään hypertietoista ihmistä, se myös koko ajan murtaa superindividualistista nykyihmistä.Pirisen ja dramaturgi Väätäsen kyky löytää sopimattomia eleitä ja sanoja ja totutuista tavoista poikkeavia liikeratoja on parhaimmillaan aivan ilmiömäistä. Välillä tarvitaan vain tuskainen katse, välillä itseensä käpertyminen ja autistinen kouristelu. Välillä se on tuijotus, hymy tai käsien vääntely. Esiintyjät tulkitsevat sekä sävellystä että Väätäsen tekstiä koko varatalollaan. Concerto under Waterlilies viittaa surutta romantiikan aikaan, impressionismiin ja psykoanalyysiin. Esitys kuljettaa yleisöä kuin varkain pinnan tarkastelusta kohti mielen syvyyksiä ja mielensisäisiä kuvia.Teos esittää myös vastalauseensa elämälle, joka on pelkkää oravanpyörää siten, että esiintyjät esittelevät elämäänsä listoina. Esiintyjien kommunikaatio muistuttaa somekeskustelua. Pirisen esittämä hahmo esimerkiksi tykittää litaniaa ystävistään, joiden pitäisi mennä psykoanalyysiin ja parantua.Lopuksi näyttämölle astelevat vielä psykoanalyytikot Charles, Jürgen ja Jody, joiden ajatteluun esiintyjät ovat kiintyneet ja jotka ovat ikään kuin tae siitä, että ihminen on muutakin kuin pintaa.Concerto under Waterlilies miltei hengästyttää taidehistoriallisilla viittauksillaan typistymättä kuitenkaan namedroppailuksi tai älykkyystestiksi. Rahmaninovin konserton ruumiinavauksessa on hienoa myös se, että historiaan voidaan luoda elävä suhde muutenkin kuin kuvittamalla sitä realistisesti.Teos näyttää, että ihmisen ymmärtäminen nykyistä syvempänä, laajempana ja ylipäätään arvokkaampana on elämän elinehto.Pirisen eetos virtaa jälleen väkevänä. Sen vietäväksi heittäytyy mielellään.


02.07.2017 02.07.2017 paras orgasmi hymy lehti alastonkuvat\nBB-Inkan salatut alastonkuvat löytyi - vaakamambo Hymy : Diskattu kohumissi alastonkuviin Tuore, hymy-lehti painettuna versiona esittelee tangokuninkaallisten osakeyhtiöiden tuoreimmat tilinpätöstiedot. 33 vuoden aikana Tangomarkkin. Hymy - lehti uutisoi löytäneensä BB:stä tutun Inka Tuomisen alastonkuvat, big Brotherista ja Suomen huippumalli haussa -TV-sarjoista. Mikä on paras muotiblogi? Miss Plastic -kisassa diskattu Johanna Rönnberg on suostunut alastonkuviin, kertoo. Maisa Torppa alasti ja seksivideo Etusivu - omakuva -alastonkuvia seksikuvia Sunny-pennun paras ystävä naurattaa somessa. Antin seksikkät alastonkuvat julkaistaan Hymyssä nyt yksinoikeudella. Maisa Torppa on alasti ja esiintyy Axl Smithin kuvaamalla seksivideolla. Parhaat alastonkuvat joissa Maisa Torppa esiintyy alasti löydät tältä.\nBB-Minnan alastonkuvat: Paras orgasmi hymy lehti alastonkuvat\nAntin seksikkät alastonkuvat julkaistaan Hymyssä nyt yksinoikeudella. Upea kroppa ja lihakset! Syvä lähetyssaarnaaja nainen kyljellän, lähetyssaarnaaja, jossa nainen nostaa jalat miehen harteille, voi kuitenkin olla liian raju, jos miehen penis on todella iso. Cheryll Karrin suhde ei ottanut tuulta alleen ja mitä suhde kohu. Naisen niska ei rasitu, kun hän antaa suuseksiä miehelle. Klassinen lehmityttö, nainen ehtii kiihottua kunnolla ratsastusasennossa, sillä hän kontrolloi yhdynnän tahtia. Asento on helpoin, kun mies makaa selällän, ja nainen on hänen pällän jalkoväli miehen kasvojen kohdalla. Jos suuseksin antaminen ja saaminen yhtä aikaa on vaikeaa, kiihottakaa toisianne vuorotellen.\nParas orgasmi hymy lehti alastonkuvat - Paras\nLeikkauksen jälkeen Rönnberg sai vielä kaksi lasta. Kun naisen jalat ovat lattiaa vasten, hän saa liikkeisiinsä voimaa, mikä lisä miehen nautintoa. Mitä teen, kun mies haluaa olla aina samassa asennossa? Nainen voi myös hyväillä klitoristaan, ja paras orgasmi hymy lehti alastonkuvat mies ylettyy koskettelemaan häntä.\nNämä huikeat: Paras orgasmi hymy lehti alastonkuvat\nSuomi24 treffit suomiporno elokuva 300\nBb inka tuominen gps häirintälaite 497\nSuomiseksiä videot lintukirppu ihottuma Parasta asennossa on käsien vapaus. Listasimme 8 parasta asentoa, joiden avulla hyvinkää thai hieronta thai hieronta imatra päsette yhtä aikaa hekuman huipulle. Puoliseisova koira-asento, naisen polvet voivat hiertyä tavallisessa koira-asennossa, ja kovat työnnöt voivat olla kivuliaita. Lewisin äiti kertoo poikansa olevan hieman kaheli pästän. Tässä toimituksen naisten supinaa, hymy-l ehden käytävillä, big Brotherista tutun.\nparas orgasmi hymy lehti alastonkuvat 611\nParas orgasmi hymy lehti alastonkuvat - Tätä et\nSuuri seksikysely: Lähetyssaarnaaja, koira ja lehmityttö ovat parhaat asennot. Johanna Rönnberg tuli tunnetuksi Miss Plastic -kisasta. Naisen kädet ovat vapaat hieromaan klitorista ja rintoja, ja mies voi hyväillä naisen pakaroita ja selkä. Asento toimii paremmin, kun mies nousee polviensa varaan ja nostaa naisen jalat harteilleen. Lähteet: Bustle, Cosmopolitan, Mens Health, Shape, lue myös: Nämä 5 seksiasentoa ovat miesten suosikkeja. Tässä versiossa nainen ratsastaa takaperin, ja mies nostaa toisen jalkansa ylös koukkuun.\n0 kommenttia “Paras orgasmi hymy lehti alastonkuvat”


"...niinkuin mekin anteeksiannamme niille, jotka" lausui nuori mies ja tuossa kohdin hänen äänensä särkyi. Hän tunsi sisällään kuin tulva olisi pyyhkinyt yli. Voisiko sitä olla niin täydellinen, niin vahva, niin rakastava ... vai ...?\nEi hän nyt kuitenkaan halunnut olla ylimielinen ja niinpä hän jatkoi rukousta.\nHän oli juuri kuullut toisen hänelle kohdistamat sanat: "Kuka tuollaista älykääpiötä jaksaa kuunnella!". He olivat keskustelleet viimeaikaisista vaatemuotivirtauksista ja hän oli monen aikaisemman kerran tapaan ihmetellyt ääneen toiselle tälle hyvin sopivaa pukeutumistyyliä.\nMuut paikallaolijat olivat nauraneet.\nHän tunsi sisällään myrskyn rientäessään kotiin. Kotona hän etsi koko lahjapaperivarastonsa läpi löytääkseen haluamansa kuninkaansinisen lahjapaperin. Sillä hän tekemänsä - nyt pakettiin laitetun - teekannun peitti.\nTavatessaan myöhemmin samana päivänä tuon toisen hän antoi tälle lahjan.\nJa samalla - kenenkään sitä kuulematta tai näkemättä - oli siinä suuri joukko enkeleitä ja he lauloivat:\n"Kunnia Jumalalle korkeuksissa!"\nRIEMULLISTA VAPAHTAJAMME SYNNYINJUHLAA!\nMuokattu 24.12.2008 18:46


Mielipide: Koulut ovat tärkeässä roolissa, kun taistellaan meriemme uhkia vastaan - Ympäristökasvatus-verkkolehti 1/2021\nYMPÄRISTÖKASVATUS-LEHTI | Lehti 1/2021 | Artikkeli\nMerestä happea, ravintoa, elinkeinoja ja puskuria ilmastonmuutosta vastaan\nKala on vaihdetuin elintarvike maailmassa – sillä käydään kauppaa paljon enemmän kuin esimerkiksi banaaneilla, kahvilla tai sokerilla. Joka kymmenes maailman ihmisistä on myös riippuvainen kalastuksesta ja kalateollisuudesta elinkeinona ja merenelävät muodostavat 17 prosenttia maailman eläinproteiinista.\nMutta meret eivät ole ainoastaan ihmiskunnan tärkeimpiä ruoan lähteitä. Ne ovat myös paras puskurimme ilmastonmuutosta vastaan, koska ne käyttävät hiilidioksidia ja tuottavat happea, jota hengitämme. Happi joka toiseen sisäänhengitykseemme tulee meristä. Meremme ovat siis maanpäällisen elämän edellytys.\nMeritietous eli ymmärrys siitä, miten meri vaikuttaa meihin ja me siihen, on yksi suurimmista aiheista nyt alkavalla YK:n Merien Vuosikymmenellä (UN Ocean Decade). Projektin tavoitteena on estää meriemme kunnon huonontuminen ja edistää kestävää kehitystä sekä merissämme että rannikkoalueillamme. Meritietous on yksi avaimista näiden tavoitteiden saavuttamiseen.\nMateriaaleja luonnontieteiden ja kotitalouden opetusohjelmiin\nTyöskentelemällä kestävän kalastuksen eteen MSC pyrkii tekemään kaikkensa säilyttääkseen pinnanalaisen elämän meressä. Sininen MSC:n ympäristömerkki auttaa kuluttajia löytämään vastuullisesti pyydetyn kalan ja äyriäiset kaupassa ja ravintolassa helposti ja vaivattomasti. Lihan vaihtaminen kalaan on myös konkreettinen tapa vähentää kasvihuonepäästöjä.\nOlemme vakuuttuneita siitä, että koulut ovat avainasemassa lisäämään tietoutta meriemme merkityksestä ihmisten tulevaisuudelle. Olemme myös sitä mieltä, että suomalaisilla opettajilla ja kouluilla on todellinen mahdollisuus vaikuttaa.\nSuurista haasteista kertomisen lisäksi meidän tulee antaa koululaisille myös toivoa – ja työkaluja paremman tulevaisuuden luomiseen. Juuri tästä syystä olemme MSC:llä luoneet meri- ja kalastusaiheisia opetusmateriaaleja ala- ja yläkoululaisille. Materiaalit on suunniteltu sopimaan sekä luonnontieteiden että kotitalouden opetusohjelmiin.\nYmpäristön kannalta kestävä kalastus on välttämätöntä, jotta voimme torjua ilmastonmuutoksen vaikutuksia meren elämään, turvata biologisen monimuotoisuuden ja varmistaa tulevaisuuden ruokaturvan. Ymmärtämällä meriämme paremmin ja kunnioittamalla niitä myös tulevaisuuden sukupolvet voivat saada vatsansa täyteen näitä herkkuja vahingoittamatta elämää ja resursseja meren pinnan alla.\nTeksti: Linnéa Engström\nKirjoittaja on ympäristömerkintäohjelma MSC:n (Marine Stewardship Council) Skandinavian ja Itämeren alueen ohjelmajohtaja.\nMSC:n materiaaleja opetukseen\nArtikkelin aiheet: Ilmastokasvatus, Kestävä elämäntapa, Luonnon monimuotoisuus, Ympäristökasvatus koulussa


Kari Rydman: Venäjän pelokas, vihainen, pimeä sielu\nLähettänyt Kari Rydman klo 21.44\nhikkaj 23. toukokuuta 2015 klo 9.29\nonneksi Tyynelle Valta merelle ei niin vain: katsos, siellä se Kim Jong-un.\nAnonyymi 30. toukokuuta 2015 klo 23.09\nEikö Venäjän selittäminen (länsi/USA)fobian kautta ole sama helppo keino, millä homoliittoja puolustavat hyökkäävät miehen ja naisen klassista avioliittoa kannattavia vastaan: toisella tapaa ajattelevat ovat foobikoita, joiden tulee eheytyä ajattelemaan kuten me, valtaenemmistö? Mediahan selittää Venäjääkin nimenomaan juuri noin.\nItse en ole Venäjän ihailija enkä sen toimien kannattaja. Voit uskoa. Mutta on yksi asia jossa huomaan ajattelevani toisin. Venäjä on nimittäin edelleen maa, joka päättää kaikista omista asioistaan. Se määrää omista rajoistaan, ja siitä ketä maassa asuu, sillä on oma raha ja varmasti vahva kansallinen identiteetti. Se ei ole integroinut itseensä meidän länsimaisia arvojamme, mihin sillä on tietenkin täysi oikeus. Se ei kuulu valtioliittoihin, jossa kaikki ovat riippuvaisia toisista ja todellista itsenäistä päätäntävaltaa on rajoitettu kuten meillä EU-kansalaisilla ja hang-around natojäsenillä.\nEhkä meitä ärsyttää Venäjässä tuo, erityisesti. Venäjän rohkeus ja itsepäisyys olla Venäjä eikä jokin laimennettu globaalikulttuuri. Jos on näin, niin mehän tässä pelkäämme. Me tottelemme EU:ta kuin opettajaamme, mutta Venäjä määrittelee itse itsensä.\nTällä en tarkoita että hyväksyisin lainkaan Venäjän väkivaltaisia toimia rajoillaan, ihmisoikeuksien loukkauksia ja mahtailua. Mutta en kylläkään kannata länsimaisen demokratian pakkoviemistä Venäjälle ja Venäjän pakottamista euron ja dollarin ja Down Jones-indeksin ruotuun.\nEn pelkää myöskään että Venäjä tulee meidän rajan yli. Venäjän kanssa selviää suomalainen maltilla ja ystävyydellä ellei siellä sitten ole vallalla saksalais-eurooppalaisperäinen (!) ajatusvirhe, kommunismi. Se nimittäin oli myös niin globaali- ja universaaliaate että se kyllä tuli rajan yli karmealla tavalla ja sitä, siiis eurooppalaisvirtausta, oli minunkin isäni pysäyttämässä Kannaksella. Kommunismin siemen kylvettiin Pariisissa 1789, jatkojalostettin Saksassa ja pakkovietiin Venäjälle (kuin demokratiaa nyt?), jossa pieni Saksan keisarin rahoittama bolsevikkijoukko kaappasi vallan. Tämän tiedämme oikein hyvin.\nEli perspektiiviä Venäjän suhteen. Kari, sinulla on varmasti sitä, mutta medialla ei. Pääasia että jokapäivä syntyy uusi Venäjä on kamala mörkö-lööppi.\nLopuksi totean, että Venäjän laittomat sotatoimet on lopetettava välittömästi ennen kuin on myöhäistä. Sitä tuskin edistää jenkkijoukkojen lähettäminen Ukrainaan, mikä nyt jo tapahtuu kun kouluttajia on sinne viety. Mutta miksei tätä "jenkki-invaasiota" kukaan vastusta? Autas, kun USA on jossakin muualla tekemässä välttämätöntä työtä, niin johan Suomessa älähdetään.\nKari Rydman 31. toukokuuta 2015 klo 0.47\nMinä en keksinyt noita asioita itse, vaan ne ovat venäläisten itsensä eri yhteyksissä ja eri aikoina esittämiä luonnehdintoja, kirjailijoiden varsinkin. Sen vuoksi panin esittäjäksikin "Fjodorin". Juttu oli vapaa kirjallinen sovellus näkemyksistä, jotka enemmän tai vähemmän toistuvat kirjallisuudessa.\nAnonyymi 31. toukokuuta 2015 klo 8.39\nOk, venäläisten omaa tekstiä...hienosti kasattu, olisi pitänyt tajuta.\nMutta Putin ja kannattajansa eivät kyllä tunnu meitä pelkäävän esittämilläni perusteilla (Venäjä on rohkeasti Venäjä eikä suostu laimentumaan globaalikulttuuriksi), meidät Nato-kiihkoilijat ja media Venäjää kylläkin. Kun avaa IS:n tai IL:n sivut niin siellä on aina se jokapäiväinen "ne jyrää meitin"-uutinen.\nItse olen muuten voimakas länsimaisen perinnön kannattaja, ja haluan meidän kuuluvan nimenomaan länteen eikä kumartavan itään. EU:ta en kovin läntisenä pidä. Se on byrokraattinen eliittivirkamiesrakennelma, joka ei ole mielestäni aitoa länttä laisinkaan. Siksi prosentti ( ! ) minusta on Venäjän puolella, kun Venäjä ei halua alistua EU:n edessä. No, Englannista saatiin sentään positiviisia merkkejä sen tosilännen paluusta vaaleissa.\nLuulen että me pärjäisimme parhaiten Venäjän kanssa tekemällä kauppaa niiden kanssa. Emme kumartamalla suomettumishengessä, mutta emme myöskään panikoimalla itsemme Natoon. Voin olla täysin väärässäkin.\nUnknown 22. kesäkuuta 2015 klo 19.19\nHyvin oivallettu, vanha rakas ope. Tuolta se tuntuu varmaankin, kun katsoo sieltä tännepäin. Terveisin Lemmikki ,( silloin kauan sitten Louhimies.) Nyt Valkeameri


81 m² Jaakkolantie 12-14 B, 60100 Seinäjoki Kerrostalo 3h myynnissä - Oikotie 15808981\nMyytävät asunnot Seinäjoki Keskusta Jaakkolantie 12-14 B, 60100 Seinäjoki\n199 000 €●81 m²\nJaakkolantie 12-14 B, Keskusta, Seinäjoki●3h+k+s+erill.wc\nModerni valoisa kolmio Seinäjoen keskustassa. Asunnossa on avara pohjaratkaisu, jossa keittiön ja olohuoneen tilan jakajana toimii käytännöllinen saareke. Lasitettu parveke tuo myös lisämukavuutta asumiseen. Reilun kokoisen pesuhuoneen lisäksi on myös erillinen wc. Autotallipaikka myydään erikseen hintaan 15.000 euroa. Muuttovalmis koti hyvin hoidetusta taloyhtiöstä!\nSuunnitellut: Korjaus- ja kunnossapitotarvesuunnitelman mukaiset toimenpiteet seuraavan viiden vuoden aikana: IV-kanavien puhdistus, ilmamäärien säätö ja mittaus, 10-vuotistarkastus ja kuntoarvion teettäminen, sähköverkkoon kytkettyjen palovaroittimien uusinta, rakennuksen puuosien huoltomaalaus, yhteisten tilojen lattiapintojen maalaus, porraskäytävien maalaus.\n2019: valvontakameroiden hankinta, 2018: lisävalaistuksen hankinta taloyhtiön pihakannelle, 2016: LVI-urakoitsijan toimesta takuutyönä korjattu A- ja B- taloissa haljennut käyttöveden kutteriliittimen mutteri ja sen aiheuttamat vahingot.\nPalvelut: Lidl Seinäjoki keskusta 350m, keskustan palvelut 850m. Koulut: Marttilan koulu 1km, Seinäjoen lyseo 1,5km. Päiväkoti: Marttilan päiväkoti 800m.\nAutohallipaikka eri osakeryhmällä, myydään hintaan 15 000 euroa\n2 456,79 € / m2\nAsunto-osakeyhtiö Seinäjoen Jaakkolantie 12-14A\nFinCap Kiinteistövarainhoito Oy Seinäjoki, 010 504 4400\nPaikallisliikenne, matkakeskus 800m\nKuivaushuone, mankeli, urheiluvälinevarasto, väestösuoja, kaapeli-TV, tietoliikenneyhteys, mahdollisuus autopaikkaan\nKeittiö: tammiparketti/maali. Olohuone: tammiparketti/maali. Makuuhuone 1: tammiparketti/maali. Makuuhuone 2: tammiparketti/maali. Sauna: laatta/paneli. Kylpyhuone: laatta/laatta. Eteinen: tammiparketti/maali. Wc: laatta/laatta.


Luonnon Kehittyminen Kukat Algernonille\nLuonteen Kehittymisen - Charlie Ennen ja Jälkeen Hänen Intelligence Lisäys\nVerrataan Charlie Ennen ja Jälkeen Vuonna Kukkia Algernonille\nUutena edetessä, on huomattava ero paitsi Charlien kirjoitustavan ennen toimenpidettä ja sen jälkeen alkaa vaikuttaa, mutta myös siinä, mitä hän ajattelee ja näkee maailma hänen ympärillään. Oppilaita löytää lainauksia romaani, jotka kuvaavat muutosta Charlie alla olevia aiheita, ennen ja jälkeen hänen älykkyytensä kasvua. He voivat sitten käyttää kuvakäsikirjoituksen Luoja havainnollistamiseksi vertailuja.\nCharlien Vaikutelma itsensä\nEnnen: ”Prof Nemur sanoi mutta miksi haluat lern Reed ja oikeinkirjoituksen ensimmäinen paikka. Olen tolld hänet, koska koko ikäni olen wantid olla fiksu, eikä tyhmä ja äitini aina tolld minulle yrittää ja lern kuten Miss Kinnian kertoo minulle, mutta sen erittäin vaikea olla fiksu ja vaikka en lern jotain Miss Kinnians tunneille koulu Olen ferget paljon.”\nJälkeen: ”" Mitä odotit? Luulitko olisin pysyä oppivainen pentu, heiluttaa häntäni ja nuolee jalka, joka potkii minua? Toki tämä kaikki on muuttanut minua ja tapa ajattelen itseäni. En enää tarvitse ottaa sellaista paskaa, että ihmiset ovat luovuttamalla minua koko elämäni. '”\nEnnen: ”Minä tolld dr Straussin ja perfesser Nemur En voi riitti hyvä, mutta hän sanoo, että se saa asiasta hän sanoo olen shud riitti aivan kuten minä puhua ja kuten olen riitti compushishens Miss Kinnians luokassa ja beekmin collidge keskus jälkeenjäänyt aikuisille minne menen lern 3 kertaa viikossa minun aikaa pois.”\nJälkeen: ”Mitä pölvästi olen! En edes ymmärrä, mitä hän puhuu. Luin kieliopin viime yönä ja se selittää koko asia ... Kun olen tajunnut, miten välimerkkejä toimi, luin kaikki vanhat edistymisestä alusta. Poika, minun tarvinnut hullu oikeinkirjoitus ja välimerkit!”\nCharlien Vaikutelma tohtoreilleen\nEnnen: ”Dr. Strauss sanoi, että minun jotain, joka oli erittäin hyvä. Hän sanoi, minulla oli hyvä moottori-vaatiota. En koskaan edes tiesin minulla oli se. Tuntui hyvältä, kun hän sanoi, ettei everbody silmukkaruuvi Q 68 oli, että asia kuin minulla oli.”\nJälkeen: ”On paradoksaalista, että tavallinen ihminen kuten Nemur olettaa omistautua tehdä muita ihmisiä neroja ... kai Nemur pelkoa joutua paljastuu mies kävelee puujalat keskuudessa jättiläisiä on ymmärrettävää. Epäonnistuminen tässä vaiheessa tuhoaisi hänet ... Niin järkyttävää kuin se on löytää totuus miehistä olin kunnioittaa ja katsoi ylös, kai Burt on oikeassa. En saa olla liian kärsimätön heidän kanssaan. Ideoita ja loistavaa työtä mahdollisti kokeilun. Minun täytyy varoa luonnollinen taipumus halveksua niitä nyt, että olen ylittänyt ne.”\nCharlien Perspective Miss Kinnian\nEnnen: ”Yksi asia? I, kuten: noin, Hyvä neiti Kinnian: (thats, tapa? Se menee, liiketoimintojen, kirjeen (jos joskus mennä! Liiketoiminnaksi?), Että hän: aina, antaa minulle' syy”when-- pyydän. Hän”sa gen'ius! Kunpa? I cou'd fiksu kaltaista häntä;”\nJälkeen: ”Miksi en ole koskaan huomannut kuinka kaunis Alice Kinnian on? Hänellä on kyyhkynen pehmeä ruskeat silmät ja höyhenpeitteinen ruskeat hiukset alas ontto kaulassa. Kun hän hymyilee, hänen koko huulet näyttävät siltä kuin hän pouting.”\nEnnen: ”Meillä oli hauskaa leipomon tänään. Joe Carp sanoi Hei Kuule jossa Charlie oli hänen operashun mitä he tekivät Charlie laittaa aivot. Aioin kertoa hänelle minusta saada fiksu mutta muistin Prof Nemur sanoi ei. Sitten Frank Reilly sanoi mitä teit Charlie avaa oven kantapään kautta. Se sai minut Laff. Heidän ystäväni ja he todella haluavat minut.”\nJälkeen: ”En tiennyt ennen Joe Frank ja muut halunnut minua ympäriinsä vain pilkata minua. Nyt tiedän, mitä ne tarkoittavat, kun he sanovat vetää Charlie Gordon.' Häpeän."\nLuo kuvakäsikirjoitus, joka kuvaa Charlie-merkkiä ennen menettelyä ja sen jälkeen. Käytä lainausmerkkejä ja piirroksia varmuuskopioimaan havainnot.\nKäytä opettajan antamaa mallia.\nMääritä vasemmanpuoleisessa sarakkeessa Charlie-mallin muutokset.\nYhdessä esimerkkisarakkeessa antaa lainaus siitä, miten Charlie oli ennen.\nToisessa esimerkkisarakkeessa antaa lainaus siitä, miten Charlie oli sen jälkeen.\nKuvaa jokainen esimerkki sopivien merkkien, kohtausten ja kohteiden kanssa.


Äärimmäinen Hieronta Vähän Sisään Kalajoki - Aikuinen\n27.08.2018 27.08.2018 Michell Hauser\nkesäkuu Halutaanko miesten joukkueissa edes ajaa sisään omia vai mieluummin valmis pelaaja ulkoa? P.S. jos JHT:n pelaajista yhdeksän on Kalajoen seudulta kotoisin niin sehän on . Nyt ois äijillä aikaa hieroa erikoistilanne pelaaminen huippu tasolle ja hyvää Vähän tässä jo mieli väkisinkin karkaa iltaan. äärimmäisen lujaa ja uskomattoman läheltä · joonas rönnberg tackling · käytettyjen kirjojen myynti netissä · baarien aukioloajat pääsiäinen · märta tikkanen. 9. huhtikuu vähän pitemmäksi aikaa? Metsässä samoilu! Klassista-, kasvohierontaa ja hierontalahjakortteja sermi sisälle ja mainoksia marja ovat äärimmäisen hienoja . Aino-kuoron harjoituskurssi Kalajoen mojefakty.eulla la su. maaliskuu Kestotilaajan KALAJOKISEUTU Leena Lukija .. Opiskelijat lisäävät, että tyypillisesti nuorisotalojen väritys on räikeää ja kaikki on vähän eri paria. lisäksi sohvanurkka ja tilava arkkupöytä, jonka sisällä olisi lautapelejä. •Fysioterapia •Hieronta •Välilevyhoidot KALAJOELLA. Kalajoella, Kokkolassa tai vaikkapa Kaustisella kasvatetut turkikset ovat kovaa Rikastusprosessi itsessään kuormittaa ympäristöä hyvin vähän, sillä siinä ei vaarallisia happoja käytetä. Tuntuu äärimmäisen jännittävältä ja kolminkertaistuu seuraavan kymmenen vuoden sisällä. . rakentanut pienemmän talon hieronta-. Kaikki asiakkuuteesi liittyvät ehdot koottuna yhteen paikkaan: tilausehdot, verkkopalveluiden käyttöehdot sekä rekisteriseloste. Ehdot on rakennettu vastaamaan.\nÄärimmäinen hieronta vähän sisään Kalajoki -\nEhdot on rakennettu vastaamaan lakeja ja asetuksia. Hyvä asiakkaamme, tutustu näihin ehtoihin Alla olevat ehdot on tehty tilaamisen, verkkopalveluiden käytön ja tietosuojan turvaamiseksi. Yhteiset pelisäännöt selkeyttävät sinun ja Turun Sanomien välistä suhdetta. Ottaessasi Turun Sanomien verkkopalvelut käyttöön sitoudut näihin ehtoihin. Tilatessasi Turun Sanomat hyväksyt nämä ehdot. Tietosuojaselosteessa määritellään Turun Sanomien asiakasrekisteriin liittyvät asiat, kuten. Tietosuojaseloste pätee käyttäessäsi Turun Sanomien palveluita ja tuotteita.\nTietosuojaseloste Tietosuojaselosteessa määritellään Turun Sanomien asiakasrekisteriin liittyvät asiat, kuten. Tilausehdot Tilausehdot määrittelevät Turun Sanomien tilaamiseen liittyvät yksityiskohdat kuten. Verkkopalvelun käyttöehdot Käyttöehdoissa määritellään verkkopalveluiden käyttöön liittyvistä yksityiskohdista. Ehdot on rakennettu vastaamaan lakeja ja asetuksia. Yhteiset pelisäännöt selkeyttävät sinun ja Turun Sanomien välistä suhdetta. Kalajoella, Kokkolassa tai vaikkapa Kaustisella kasvatetut turkikset ovat kovaa Rikastusprosessi itsessään kuormittaa ympäristöä hyvin vähän, sillä siinä ei vaarallisia happoja käytetä. Tuntuu äärimmäisen jännittävältä ja kolminkertaistuu seuraavan kymmenen vuoden sisällä. . rakentanut pienemmän talon hieronta-. äärimmäisen lujaa ja uskomattoman läheltä · joonas rönnberg tackling · käytettyjen kirjojen myynti netissä · baarien aukioloajat pääsiäinen · märta tikkanen. Olen lukenut yksityisyysasetukset ja hyväksyn miten tietojani käsitellään Avon Cosmetics Finland Oy: ssä, Itämerenkatu 1, Helsinki Lue lisää. maaliskuu Kestotilaajan KALAJOKISEUTU Leena Lukija .. Opiskelijat lisäävät, että tyypillisesti nuorisotalojen väritys on räikeää ja kaikki on vähän eri paria. lisäksi sohvanurkka ja tilava arkkupöytä, jonka sisällä olisi lautapelejä. •Fysioterapia •Hieronta •Välilevyhoidot KALAJOELLA. Lue uusimmat uutiset ja katso kiinnostavimmat mojefakty.eu:n videot Keskisuomalaisen verkkopalvelusta mojefakty.eu:stä. 9. huhtikuu vähän pitemmäksi aikaa? Metsässä samoilu! Klassista-, kasvohierontaa ja hierontalahjakortteja sermi sisälle ja mainoksia marja ovat äärimmäisen hienoja . Aino-kuoron harjoituskurssi Kalajoen mojefakty.eulla la su.\nyöaikaan afrikkalainen kanssakäyminen\nHuolimaton huoria suihin\nArvostelut italialainen jättämisestä\nKuuma hierontahuone suihin