Bon Bon: Ihanat viikonloput\nVilma 6. joulukuuta 2015 klo 18.15\nIhana postaus! Ja hyvää itsenäisyyspäivää. Voisitko tehdä postausta kuvausvälineistä, kun en on semmosta lähiaikoina nähnyt?\nPinja 7. joulukuuta 2015 klo 17.15\nKiitti samoin :) Hyvä idea!\nAnonyymi 6. joulukuuta 2015 klo 20.55\nMiten pitkä oot?:D\nHelmi Hentilä 6. joulukuuta 2015 klo 21.58\nVoisitko pistää linkin nuille lätyille? Tai sano reseptin.\nMi iaz 7. joulukuuta 2015 klo 15.20\nSori kun vastaan Pinjan puolesta mutta siihen 1 lettuun riittää vaan 1 kananmuna ja 1 banaani,jauhoja voi laittaa jos haluaa mutta sitäkään ei tartte!:)\nPinja 7. joulukuuta 2015 klo 17.14\nKuten postaukseen muistaakseni kirjoitin, että netistä löytyy ohjeita. Itse olen vaan sekoittanut banaanin, kananmunan ja ripauksen jauhoja eli ilman mitään ohjetta :)\nHelmi Hentilä 10. joulukuuta 2015 klo 17.09\nanonyymi 6. joulukuuta 2015 klo 23.52\nIhana postaus. Ja katot samaa sarjaa kun mä. Se on hyvä sarja!:) vai mitä olet mieltä? Voisiko tulla videoo pitkäst aikaa. En pakota:). Miten meni viikko? Äkkii nää viikot menee. Ja kohta on jo jouluaatto. Mitä aidot tehdä joulu lomalla? Ja ja mä aatelen testaa noit lättyi. Pinja onko sulla mitään vinkkejä kun en tiiä mitä mä teen kun mun pitäis hyhppää tiistain esteit niin mä en tiiä mitä mun pitää tehä! Voisitko auttaa oisin hyvin kiitollinen jos voisit.♡ ja mitä Lillille ja voitolle kuuluu. Kerrotko Tiialle ja muille terveisii? Oot niin ihana. Mä rakastan sun houksii. Ja ooot paras hihmiin ja myös Tiia. Hyvääitsenäisyyspäivää teille kaikkille sinne.♡!:)\nPinja 7. joulukuuta 2015 klo 17.13\nMoikka! Hyvää kuuluu hevosille sekä minulle ja Skins on hyvä sarja, kuten postauksessa kerroin. Joululoma menee lähinna bilsan yo kirjoituksiin lukiessa :D\nAnonyymi 7. joulukuuta 2015 klo 18.51\nVoitko tehdä uuden huoneen esittelyn kun ainakin sänky on muuttunut? Ja vähän perusteellisemman kuin viimeksi\nOnni Kivelä 8. joulukuuta 2015 klo 11.07\nYritin tehä noita lettuja mutta koko taikina jäi vaan mössöksi pannulle :( nyt on surkee olo!\nAnonyymi 14. joulukuuta 2015 klo 17.17\nPaista tosi miedolla lämmöllä tavallista pidempään, pysyy myös vähän paremmin kasassa (myös ilman jauhoja) kun laittaa vielä yhden kananmunan lisää taikinaan.


Etikkahappo rikkakasvien torjunta – Siirrettävä ilmastointilaite kokemuksia\nEtikkahappo rikkakasvien torjunta\nEtsin jenkkisivuilta rikkakasvien myrkytöntä torjuntaa. Useampi sivulla oli etikka- suolaohje, litraa etikkaa, n. Monivuotisten rikkakasvien torjunnassa on oleellista estää. Kasvintorjuntaan etsitäänkin entistä . Viherpeukaloille oiva vinkki on etikan käyttö rikkaruohojen torjunnassa.\nTällöin laimentamatonta etikkaa ruiskutetaan rikkaruohojen päälle, . Markkinoilla on muutamia luonnonmukaisempia rikkaruohojen torjunta -aineita, joista. Aine on valmista etikkahappoa eli sitä ei laimenneta. Me myrkytetään kasvimaa aina rikkaruohon torjunta -aineella (en nyt muista nimee, sekotetaan veteen ja maa kastellaan sillä) heti keväällä.\nHöyryn ja etikkahapon tehoa rikkakasvien torjunnassa tutkittiin kolmevuotisella kenttäkokeella Helsingissä. Neudorffin Finalsan Plus rikkakasvien torjunta -aineet ovat ympäristöystävällisiä. Lapset ja lemmikkieläimet voivat oleskella käsitellyillä alueilla heti suihkeen .\nRikkaruohoista, tuhoeläimistä ja kasvitaudeista on hyvä päästä ajoissa eroon. Luonnonmukaiset aineet ja hyvät työvälineet auttavat tuhojen . Edellä mainitut rikkakasvien torjunta -aineet hävittävät kaiken . Rikkaruohot ovat jokaisen tunnollisen puutarhurin pahin vihollinen. Apu on lähellä, vaikka suosisit luonnonmukaista puutarhanhoitoa. Tänä aikana uudet rikkakasvit ovat kuitenkin jo puskeneet esiin, joten vaikutus on.\nRikkakasvit ruiskutetaan kauttaaltaan torjunta – aineella. Rikkaruohojen torjunta ja hävittäminen on monesti kovan työn takana. Käytä rikkakasvien luonnonmukaiseen torjuntaan istuttamattomilla alueilla Cooper BIO NWS . Etikkahappo ei kulkeudu kasvissa vaan sen teho perustuu kontaktiin. Ecoval, jonka tehoaineena on etikkahappo. Hyvät kitkemispäivät ovat aina myös hyviä päiviä käyttää rikkaruohojen torjunta – aineita.\nKuvan BayerGardenin Natria Nopea rikkakasvien ja sammalen poistajan. Bio Neko Rikkatorjunta tehoaineena on etikkahappo. Kasvunsääteet ja kiinnitteet. Tuhohyönteisten torjunta-aine.\nSisähyönteisten torjunta-aineet. Kaikkiin käyttötarkoituksiin, paitsi rikkakasvien torjunta -aineena. Tilaa RIKKAKASVIEN TORJUNTA AINE 5L BIO WKRI0tänään edullisesti hintaan 13. Pölyntorjunta (laitekehitys).\nHarjaus, liekitys, kuuma vesi, höyry, etikkahappo , mäntyöljy, koivutisle, Waipuna,. Micron rikkakasvien käsittelyyn tarkoitetut. Torju isot rikkakasvit valikoivasti Microwipe Sivelysauvalla! Köysilenkillä sivellään torjunta -aine rikkakasville.\nKäy myös Bio NEKO rikkatorjunta-aineelle ( etikkahappo ). Glyfosaatti on hyvin laajasti käytetty rikkakasvien torjunta -aine. Tämä sivu sisältää vuosien varrella kokoamiani etikan käyttövinkkejä. Kaikkia vinkkejä en ole itse testannut, joten en vastaa vinkkien toimivuudesta tai .\nRikkakasvien torjunta suolalla\nRikkakasvien torjunta soralta\nEtikka ruokasooda reaktioyhtälö\nHusqvarna 244rx varaosat


ILMAILUALAN UNIONI IAU:N JÄSENLEHTI NRO 1 - PDF\nILMAILUALAN UNIONI IAU:N JÄSENLEHTI NRO 1\nDownload "ILMAILUALAN UNIONI IAU:N JÄSENLEHTI 23.2.2007 NRO 1"\n1 ILMAILUALAN UNIONI IAU:N JÄSENLEHTI NRO 1 Uusi yt-laki hyväksyttiin s. 8 Ilmailualan Unioni vuotta\n2 SISÄLLYS 2 Pääkirjoitus 4 Tavaratalo taivaalla! 7 Liiton toimijat jalkautuvat kentälle 7 IAU:n juhlavuosi 2007 on vilkas toimintavuosi 8 Yt-lain uudistus parantaa vuoropuhelua työpaikoilla 9 Uusi yt-laki hyväksyttiin 10 SAK 100 vuotta 10 Kokemusta ja uuttakin voimaa edunvalvontaan 11 Puoli vuosisataa ammattiliittotoimintaa ilmailualalla 12 Lentokonemoottorien vaara-alueet 13 Vuokratyölle on laadittava pelisäännöt 14 Polkupyörällä Yhdysvaltojen halki Levikki Vuosikerta Julkaisija Ilmailualan Unioni IAU ry ISSN (Painettu) X (Verkkolehti) Päätoimittaja Tapani Kautto Puh. (09) Toimitussihteeri Pekka Kainulainen Puh Toimituskunta Markus Berg Arto Kujala Erkki Luoto Ari Miettinen Tuomo Oksanen Alpo Pehkonen Pasi Poutiainen 18 Ulkomaalaiset työntekijät tervetulleita -seminaari 19 DEAL-liittojen haasteet muuttuvassa Euroopassa 21 Kolumni 22 Yhteiselle työpaikalle uusia keinoja työsuojeluun 24 Kuntoa huviksi ja hyödyksi 26 Työelämän hoidosta tulee hyvä arvosana 27 Remonttilomat jaossa 28 Työläisen arki kiinnostaa 30 Puolueilla on eroa 32 Työelämässä tarvitaan reilut pelisäännöt 34 Valtio työnantajana 35 Arvonnat suoritettu ja palkinnot jaettu 35 Unionin ulkoasu uudistui, nimeä ei vaihdettu 36 Rokista uutta potkua nuorisotoimintaan 37 Nuorisotoiminnalle tarvittaisiin vetäjä 38 Kuvakulma 39 Pellen päiväkirja KANSIKUVA: Pakkaaja Mariia Muhonen viimeistelemässä pre-order -pakkausta. Toimitus John Stenbergin ranta 6 PL HELSINKI Fax. (09) Osoitteenmuutokset Liiton jäsenistön osoitteenmuutokset päivittyvät automaattisesti postiin/ väestörekisteriin tehdyn ilmoituksen perusteella. Muut osoitteenmuutokset voi toimittaa mieluiten sähköpostitse osoitteeseen Ilmestyminen Lehti ilmestyy v kuusi kertaa. Ilmestymisaikataulu sivulla 39. Aineisto Toimitus ei vastaa pyytämättä lähetetyistä aineistoista eikä palauta niitä. Ulkoasu Sign Design/Sanna Kallio Paino Sälekarin Kirjapaino Oy, Somero Kansikuva Erkki Luoto 2\n3 Voinko vaikuttaa? Erikokoisten ja erilaatuisten työpaikkojen näkemykset päätöksenteossa ovat ensiarvoisen tärkeät. Ei ole oikein, että ainoastaan muutaman yhtiön edustajat tekevät koko alan työntekijöitä koskevat päätökset vaikkakin ne jäsenmäärältään ovat tällä hetkellä enemmistönä. Tänä keväänä ovat paitsi eduskuntavaalit niin myös jäsenistömme kohdalla edustajiston vaalit. Kummatkin vaalit ovat tärkeitä. Molemmissa vaaleissa valittavilla ihmisillä on oltava rohkeutta ja laajakatseisuutta. Mittakaava on tietysti vain toinen. Usein kuulee väitettävän, että on ihan sama ketä eduskuntaan äänestää, ei mikään kuitenkaan muutu. Saattaa olla, että näin onkin kun katsellaan yksittäisten henkilöiden tasolla. Ei ehkä ole eduskunnan toiminnan kannalta väliä sillä onko jonkun puolueen edustaja Virtanen Espoosta vai Lahtinen Helsingistä, mutta sillä, että eduskunnan poliittiset voimasuhteet muuttuvat, on jo väliä. Ruotsissa astui porvarihallitus valtaan syksyllä. Ensimmäisen sadan päivän aikana se on leikannut työttömyyskorvauksia, korottanut huomattavasti työttömyyskassamaksuja sekä poistanut ay-maksujen verovähennysoikeuden. Suomen ja Ruotsin järjestelmien samankaltaisuudesta johtuen ei ole kovin vaikea arvailla seuraako Suomi perässä jos työväenpuolueet eivät menesty vaaleissa. Onhan täälläkin jo vaadittu lakko-oikeuden rajaamista ja muistissa on edellisen porvarihallituksen aikainen vastakkainasettelu ay-liikkeen kanssa. Liittomme uusi edustajisto aloittaa työnsä haasteellisista lähtökohdista. Syksyllä on sopimuskierros ja lentoliikenteen vapautumisen aiheuttaman murroksen suurin hyökyaalto toteutuu seuraavan nelivuotiskauden aikana. Työmarkkinajärjestöjen sisällä tapahtuvat rakennemuutokset tulevat entistä ajankohtaisemmiksi tulevalla hallintokaudella ja ne koskettavat myös Ilmailualan Unionia. Muun muassa edellä mainittujen syiden takia on erittäin tärkeää vaikuttaa kevään edustajiston vaaleissa. On selvää, että päätöksentekoon tarvitaan kokemusta ja näkemystä mutta ilmailualan rakennemuutoksen takia olisi tärkeää saada edustajistosta myös mahdollisimman laaja-alainen. Erikokoisten ja erilaatuisten työpaikkojen näkemykset päätöksenteossa ovat ensiarvoisen tärkeät. Ei ole oikein, että ainoastaan muutaman yhtiön edustajat tekevät koko alan työntekijöitä koskevat päätökset vaikkakin ne jäsenmäärältään ovat tällä hetkellä enemmistönä. Pitää muistaa, että ammattiliitto on solidaarisuuteen perustuva liike, jossa heikomman asian on aina oltava ensisijaisesti mielessä. Ammattiosastoille on tarjottu mahdollisuus pienentää valitsijayhdistyksen perustajajäsenten määrää kymmenestä kolmeen henkilöön. Tällöin on tarjottu mahdollisuutta pienille työpaikoille saada ehdokkaita esille edustajiston vaaliin. Kaksi ammattiosastoa onkin tähän mahdollisuuteen tarttunut. Lisätietoa edustajiston vaaleista ja siihen liittyvästä on tarjolla tämän lehden siinä painoksessa, joka tulee liittomme äänioikeutetuille jäsenille. ALPO PEHKONEN liittosihteeri 3\n4 MIKÄ TYÖ? Finnair lentää yli 130 kohteeseen koti- ja ulkomailla. Lentoja on yli 100 päivittäin. Myyntipakkaamo palvelee yli 8 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Matkustajien ennakkotilauksia pakataan kuukausittain. Sanomalehtiä niputetaan yli 4000 kpl päivässä. Työntekijöitä Mypassa on noin 70. Myyntipakkaamon kokonaispinta-ala on 3000 neliötä. Tavaraa tulee varastoon noin 100 lavaa viikossa yli 50 toimittajalta. Tavaratalo taivaalla! Finnair Catering Oy:n pre-order pakkaamossa neljän hengen tiimi kerää ja pakkaa muutama sata ennakkotilausta päivittäin, lentokoneisiin asiakkaiden omille paikoille toimitettavaksi. Maija-Liisa Parkkonen, Mariia Muhonen, Teuvo Kinnunen ja Antti Eerikäinen hoitavat työt tilauksesta laatikkoon kahdessa vuorossa työskennellen. 4\n5 Mariia Muhonen teippaa lennoille menevät laatikot tiukasti kiinni. Valmiit tilaukset ovat lennoittain odottamassa lähettämöön siirtoa. Antti Eerikäinen on liimannut nimi- ja paikkanumerotarran kassin kylkeen ja sinetöinyt kassin. Finnair Catering Oy:n myyntipakkaamon vuonna 2000 valmistunut toimitalo sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoaseman teknillisen alueen pääportin lähellä Vantaan pelastuskeskusta vastapäätä. Myyntipakkaamon (Mypa:n) toiminta jakaantuu neljään osaan: varsinaiseen myyntipakkaamoon sekä, pre-order-, inflight- ja lehtipakkaamoon. Näiden lisäksi Mypassa toimii myös tavaran vastaanotto, varasto ja lähettämö. Lähettämö kerää kaikki pakatut tuotteet yhteen paikkaan, josta kuormaajat noutavat ne ja toimittavat lennoille. Varsinaisessa myyntipakkaamossa pa kataan kaikki lentokoneissa myytävät tuotteet, sekä aterioiden yhteydessä ja virkistykseksi tarjottavat juomat. 5\n6 MIKÄ TYÖ? Antti aloittaa keräilyn pater-nosturista. Maija-Liisa hyllyttämässä lakuja. Inflight-pakkaamo pakkaa lennoille maahantulokaavakkeet, lennoilla tarvittavat dokumentit, ruokalistat, lennoilla esitettävät videot, korvatulpat, silmälaput ja lasten lelut, sekä lukemattoman määrän muita lennoilla tarvittavia pikku tuotteita. Lehtipakkaamossa niputetaan lentokohtaisesti kotimaiset-, ulkomaalaisetja myytävät sanoma- ja aikakauslehdet. Pre-order pakkaamo (ennakkotilauspakkaamo) kerää ja pakkaa kaikki matkustajien ennakkotilaukset lennoille. Lähettämön henkilökunta keräilee valmiiksi pakatut trollit, kaapit ja laatikot, jotka catering kuormaus noutaa myyntipakkaamosta ja toimittaa lähteville lennoille. Pre-order pakkaamo Finnair Catering aloitti myyntituotteiden ennakkotilaustoiminnan Vastaavaa toimintaa oli jo Tanskassa ja Ruotsissa aloiteltu aiemmin. Ensimmäinen toimipiste sijaitsi silloisen päävaraston yhteydessä Vantaan Manttaalitiellä, missä sitä oli hoitamassa toistakymmentä henkeä. Pienen hetken pre-order pakkaamo toimi lentokonehalli 4:ssä. Silloisessa myyntipakkaamon tiloissa toiminut pakkaamo siirrettiin vuonna 1994 Savonlinnaan tekniikan töiden loputtua siellä. Savonlinnassa pakkaamo toimi seitsemän vuotta ja vuonna 2001 se siirtyi nykyiseen paikkaansa Mypaan. Maija- Liisa Parkkonen, Teuvo Kinnunen ja Antti Eerikäinen muuttivat työn perässä Savonlinnasta. Nykyinen tilausten ryhmäkeräily ja pakkausmenetelmä on supistanut henkilöstön neljään työntekijään, jotka työskentelevät kahdessa vuorossa. Tilauksen kulku tuotekassiksi asiakkaalle Asiakas valitsee haluamansa yli viisisataa tuotetta sisältävästä kuvastosta tai Finnairshop -nettisivulta joko ennen Pakkaajat Mariia Muhonen, Maija-Liisa Parkkonen ja Antti Eerikäinen. Kuvasta puuttuu Teuvo Kinnunen. 6\n7 matkaa, menomatkalle, tai menolennolla paluumatkalle. Tilauslomakkeet toimitetaan Tarttoon, Viroon kirjattaviksi tietokoneen tiedostoon lennoittain. Finnairilla liitetään paikkanumerot jokaiselle tilaukselle. Nämä tiedot siirretään pre-order pakkaamon koneille ja pakkaajat käynnistävät tuotteiden keräämisen. Keräilyssä saattaa olla kymmeniä lentoja käsiteltävänä yhtä aikaa. Kokonaistilausrivit lasketaan yhteen ja tuotenimikkeet kerätään jokaiseen tilaukseen yhdellä kertaa. Yhdessä lokerossa on siten Pekka Perusmatkustajan koko tilaus: juomat, kosmetiikka ja karkit. Lokerikkojen varauksen yhteydessä tietokone tekee työjonot varaston automaattihisseille ja paternosturille. Paternosturissa on kosmetiikka ja monet muut pienemmät tuotteen. Pateri on kiertävä pystyhyllykkö, jossa on yli viisikymmentä tasoa. Varaston automaattihissit tuovat tavaralavat keräilypisteeseen. Tavaralavoilta tuotteet siirretään keräilypöydälle, josta pääte näyttää lokerot joihin ne siirretään. Lokerosta tilaus siirretään hihnalla olevaan laatikkoon, joka kuljettaa tilauksen hihnan päähän, jossa tilaus siirretään kassiin, kassiin liitetään kuitti ja kassin kylkeen liimataan tarra, jossa on henkilön nimi, lennon numero ja paikkanumero. Kassit sinetöidään kiinni ja sijoitetaan kuljetuslaatikoihin. Laatikot lähettämön henkilökunta kerää liitettäväksi saman lennon muihin Mypasta lähteviin tuotteisiin. Kuormaajat noutavat kaikki tuotteet ja toimittavat ne suoraan lentokoneisiin, jossa lentoemännät toimittavat kassit asiakkaiden paikoille ennen kuin matkustajat tulevat koneeseen. Lentoemännät myös rahastavat asiakkaat lennon aikana. Kiireiset matkustajat ovat kokeneet tämän palvelun hyväksi ja vaivattomaksi tavaksi hankkia tuliaistuotteet. teksti ja kuvat ERKKI LUOTO Liiton toimijat jalkautuvat kentälle Liiton toimiston ja ammattiosastojen edustajia tulee kuluvan vuoden aikana käymän oheisessa aikataulussa mainituilla paikkakunnilla. Tavoitteena on tavata mahdollisimman monia ilmailualan työntekijöitä. Kevään matka-aikataulu Paikkakunta Päivä Kajaani Kuopio Jyväskylä Lappeenranta Joensuu Ivalo Vaasa Seinäjoki Kokkola Helsinki-Vantaa Helsinki-Vantaa Helsinki Malmi Oulu Kemi Rovaniemi IAU:n juhlavuosi 2007 on vilkas toimintavuosi Syksyn matkat Syksyllä käydään vielä seuraavilla paikkakunnilla: Mikkelissä, Savonlinnassa, Varkaudessa, Tampereella, Porissa., Turussa, Maarianhaminassa, Kittilässä, Kuusamossa ja Enontekiössä. Syksyn matka-aikataulusta kerrotaan tarkemmin syksyn ensimmäisessä Unionissa. Matkajärjestelyihin liittyvät muutokset aikatauluun ovat mahdollisia. Asemille toimitetaan vielä erikseen kutsut, joissa kerrotaan tarkemmat ajat ja paikat. Tervetuloa keskustelemaan liitosta, ajankohtaisista asioista, työehdoista, tai mistä vain mieleen tulevasta! Alkanut vuosi on Ilmailualan Union IAU ry:n 50-vuotisjuhlavuosi. Juhlia vietetään työn lomassa monin eri tavoin. Toimintavuosi on myös keskusjärjestö SAK:n 100-vuotisjuhlavuosi. Valmistautuminen seuraavaan työehtosopimuskierrokseen on jo alkanut. Liiton hallitus on pyytänyt ammattiosastojen kantoja työehtosopimuskierroksen yleistavoitteisiin ja asiapainotuksiin. Nämä ammattiosastojen kannat tuli toimittaa liitolle tammikuussa. Liiton hallitus päättää ja antaa niistä selonteon edustajiston kevätkokoukselle. Ammattiosastojen jäsenten esityksiin perustuvat yksilöidyt sopimusmuutosesitykset tulee ammattiosastojen toimittaa liitolle huhtikuun puolivälissä. Vuosi 2007 on edustajiston vaalikokousvuosi. Keväällä valitaan liiton edustajisto, joka valitsee muun hallinnon toukokuun vaalikokouksessa. Hallintojen toimikausi on Toimintavuonna toteutetaan myös liiton toimiston henkilökunnan ja hallituksen käynnit ammattiosastojen toiminta-alueilla. Tämän vuoden aikana käydään vähintään kerran jokaisella lentoasemapaikkakunnalla. 7\n8 SY:n yritys vesittää yt-laki epäonnistui Yt-lain uudistus parantaa vuoropuhelua työpaikoilla Yhteistoimintalain kokonaisuudistus lisää työntekijän vaikutusmahdollisuuksia oman työpaikan asioihin, vahvistaa työntekijöiden tiedonsaantia ja edistää heidän osaamistaan. Uskon, että uudesta yt-laista tulee nykyistä lakia enemmän työpaikkojen kehittämisen puitelaki. Uusi laki on myös nykyistä paljon yksinkertaisempi ja helpompi toteuttaa työpaikoilla, sanoo SAK:n edunvalvontaosaston johtaja Lauri Lyly. Lylyn mukaan neuvotteluprosessin selkiyttäminen yksimielisyyttä hakevaksi parantaa henkilöstön vaikuttamismahdollisuuksia. Yt-neuvottelut on myös käytävä aina, kun esimerkiksi työtehtävissä, työmenetelmissä tai töiden järjestelyissä on tapahtumassa olennaisia muutoksia. Uuden lain mukaisessa henkilöstösuunnitelmassa on selvitettävä nykyistä paremmin henkilöstön rakenne ja kehitysnäkymät, periaatteet eri työsuhdemuotojen käytöstä, tarvittavasta ammatillisesta osaamisesta sekä koulutustavoitteista. Myös alihankinnan ja vuokratyövoiman käytöstä on saatava aikaisempaa enemmän tietoa. Toisin sanoen uuden lain ansiosta työpaikoilla tiedetään nykyistä paremmin, millä työvoimalla ja osaamisella työ yrityksessä tehdään, Lyly toteaa. Yt-lain uudistamisen yhteydessä Suomen Yrittäjät ovat väittäneet, että työpaikkojen yhteistoiminnan parantaminen on este työllistämiselle. Mielestäni nykyaikaisilla ja hyvin toimivilla työpaikoilla halutaan ja tarvitaan enemmän yhteistoimintaa. Vain niin syntyy yrityksissä innovaatioita ja hy- vä tuottavuus. Väitänkin, että jos yksittäinen yrittäjä saisi valita noudattaako nykyistä vai uutta lakia, yhdeksän kymmenestä valitsisi uuden lain, Lyly huomauttaa. Valitettavasti tämänkin lain valmistelussa on selvinnyt, ettei Suomen Yrittäjillä ole halua tai kykyä sopia asioita kolmikannassa. Sopimusyhteiskuntaan kuuluu myös kuunnella ja huomioida muut näkemykset. Yrittäjien purnaus onkin outoa, sillä hehän jatkuvasti vaativat paikallisen sopimisen lisäämistä. Nyt kun näin tehtiin tämän lakiesityksen avulla, reaktio onkin tällainen. Tilanne kuvaakin hyvin yrittäjien todellista paikallista sopimishalua, Lyly toteaa. Lakiuudistus saatiin aikaiseksi, koska palkansaajarintama oli yhtenäinen tavoitteissaan ja työskentelyssään. Kolmikantaisen komitean esitys on hallituksen ja eduskunnan käsittelyssä muuttunut vain hyvin vähän. Missään muutoksissa ei puututtu ay-liikkeen tärkeinä pitämiin asiakysymyksiin eikä lain soveltamisalaan. Näin ollen komitean käsittelyn jälkeen esitetyt vaatimukset lakiesityksen huonontamisesta ovat vesittyneet kokonaan, Lyly muistuttaa. SAK/Viestintä Lauri Lylyn mielestä tilaajavastuussa on kyse työelämän rehdeistä pelisäännöistä. Arto Kujala 8\n9 Ari Miettinen IAU:laiset luottamusmiehet saivat koulutusta muutosturvalainsäädännöstä, tilaajavastuulaista sekä uudesta yt-laista jo viime vuoden puolella. Uusi yt-laki hyväksyttiin Eduskunta hyväksyi hallituksen esityksen laiksi yhteistoiminnasta yrityksissä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. Entiseen lakiin verrattuna myös lain soveltamisala laajenee. Uuden lain mukaan yhteistoimintaneuvottelut on jatkossa käytävä kaikissa yrityksissä, joissa on vähintään 20 työntekijää. Nykyinen raja on 30 työntekijää. Lisäksi lain soveltamisaluetta laajennetaan muun muassa säätiöihin ja yhdistyksiin. Hallituksen esityksen mukaan uuden lain ja siihen liittyvien muiden lakien muutoksien on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian. Hallituksen esityksen alkusanoissa todetaan: Esityksessä ehdotetaan annettavaksi uusi laki yhteistoiminnasta yrityksissä ja laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja yhteisönlaajuisissa yritysryhmissä. Esityksessä on otettu huomioon Suomea kansainvälisesti sitovat säännökset. Lakien säännöksissä korostettaisiin aikaisempaa enemmän yhteistoiminnan henkeä ja yksimielisyyteen pyrkimistä. Yhteistoiminnasta yrityksissä annettua lakia sovellettaisiin eräin rajoituksin yritykseen, jossa työskentelee säännöllisesti vähintään 20 työntekijää. Lain soveltamisala laajenisi myös siten, että sen piiriin kuuluisivat kaikki yritykset ja muut yhteisöt ja säätiöt siitä riippumatta, onko niiden toiminta tarkoitettu voittoa tuottavaksi ja mikä taho niitä rahoittaa. Työelämän kehittämislaki SAK:n puheenjohtaja Lauri Ihalainen totesi viime syksynä yhteistoimintalaista syntyneen hallituksen esityksen olevan SAK:n mielestä tasapa- inoisen kokonaisuuden, joka uudistaa vanhaa yt-lakia työelämän kehittämislaiksi. Uusi laki lisää aikaisemmin toteutettujen muutosturvalainsäädännön ja tilaajavastuulain kanssa työelämän oikeudenmukaisuutta. Yhteistä koulutusta Työmarkkinoiden keskusjärjestöt ovat järjestäneet ja järjestävät yhteistä koulutusta uudesta yt-laista ja siihen liittyvistä laeista. IAU:ssa järjestettiin viime joulukuussa luottamusmiespäivänä koulutus kaikille luottamusmiehille muutosturvalainsäädännöstä, tilaajavastuulaista sekä uudesta yt-laista. Koko päivän kestäneen koulutuksen veti innostavasti SAK:n johtaja Lauri Lyly, joka oli myös jäsenenä uutta lakia valmistelleessa yt-lakikomiteassa. IAU:n on tarkoitus järjestää yhdessä työnantajaliiton kanssa yt-lakikoulutusta eri työapaikkojen yt-osapuolille ensi syksynä. TAPANI KAUTTO 9\n10 SAK 100 vuotta Huhtikuussa 1907 perustettu SAK juhlii satavuotistaivaltaan vuoden 2007 aikana eri puolilla Suomea. Liikkeelle on lähdetty tammikuun lopussa Unelmaduuni-seminaarilla. SAK:laisten liittojen aktiiveille suunnattu tapahtuma kokosi satoja omien alojensa ammattilaisia pohtimaan esimerkiksi luottamushenkilöiden työtä ja asemaa luvun työelämässä SAK:n virallisena syntymäpäiväviikonloppuna, huhtikuun puolivälissä pääsevät kaikki suomalaiset osallistumaan omilla eri paikkakunnilla järjestettäviin toritapahtumiin. SAK 100 vuotta -kakkukahvit tarjoillaan ammattiosastojen toimesta työpaikoilla 13.4 ja 14.4 toreilla paikallisjärjestöjen toimesta. Virallinen juhlaviikonloppu on , jolloin SAK:n valtuusto, hallitus ja henkilökunta, sekä jäsenliittojen hallinnot kokoontuvat Tampereella. Lisäksi syksyn 2007 aikana järjestettävät viisi aluejuhlaa kokoaa yhteen tuhansia SAK:n aktiiveja juhlistamaan keskusjärjestön merkkivuotta. Myös muita juhlia SAK:n lisäksi vuonna 2007 juhlii satavuotisjuhliaan työnantajajärjestö EK sekä Suomen eduskunta, joka viettää satavuotisjuhlia kevättalvesta 2006 kesään Kesäkuun 1. päivänä 2006 tulee kuluneeksi sata vuotta siitä, kun säädyt hyväksyivät uuden valtiopäiväjärjestyksen ja vaalilain. Toukokuun 23. päivänä 2007 tulee kuluneeksi sata vuotta yksikamarisen eduskunnan ensimmäisestä täysistunnosta. Juhlakautena eduskunta kokoontuu kahteen juhlaistuntoon, ja Kokemusta ja uuttakin voimaa edunvalvontaan Pääluottamusmiehet 1. helmikuuta 2007 alkaneelle on valittu. Pääluottamusmiehet ovat Ilmailualan Unioni IAU ry:n edustajia työpaikalla. Heidän toimialueensa käsittää kyseisen yrityksen palveluksessa olevat, Ilmailualan Unioni IAU ry:n ammattiosastoon kuuluvat ja IAU:n sopimusalalla työskentelevät henkilöt. Yrityksien pääluottamusmiehet samoin kuin työsuojeluvaltuutetut ovat myös IAU:n edunvalvontavaliokunnan jäseniä. Ilmailualan Unioni IAU ry:n pääluottamusmiehet Yhtiö Pääluottamusmies Varapääluottamusmies ABB Oy Jorma Petra Pekka Siljala AntiDeIcing ADI Oy Juha Wahlsten Blue1 Oy Jouni Lehtinen Antti Hurme Finnair Oyj Reijo Hautamäki Esa Suokas Finnair Cargo Oy Pasi Rönn Vesa Forsblom Finnair Catering Oy Ilkka Kero Tapio Jalava Finnair Facilities Management Oy Martti Holopainen Finnish Commuter Airlines Oy Kim Jääskeläinen Insta DefSec Oy Jari Eteläinen Margit Nieminen Inter Handling Oy Jarkko Piiroinen Keski-Suomen Lentokuormaus Oy Kristiina Häkkinen Lassila & Tikanoja Oyj Pyry Young North Ground Handling Oy Juhani Haapasaari Sami Kilponen Northport Oy Pekka Kähkönen Markku Elomaa Penauille Servisair Finland Oy Minna Stackelberg SAS Ground Services Finland Oy Mikko Tuunanen Kristiina Björkman YIT Kiinteistötekniikka Oy Pekka Laaksonen 10\n11 Puoli vuosisataa ammattiliittotoimintaa ilmailualalla Ensimmäinen ilmailualan ammattiliitto, Suomen Ilmakuljetus-Unioni perustettiin Helsingissä tammikuun 16 päivänä Silloisen Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto SAK:n hajaannus alkoi samana vuonna. Niinpä alalle perustettiinkin toinen ammattiliitto, Ilmakuljetusalan Ammattiliitto 17 päivänä heinäkuuta Edellä mainitut ilmailualan liitot purkautuivat 6. syyskuuta 1969 ja perustivat yhdessä samana päivänä Ilmailualan Unionin, joka eheytyneistä ammattiliitoista ensimmäisenä liittyi Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:hon. Suomen Ilmakuljetus-Unionin perustamissopimus vuodelta 1957, sen allekirjoittaneita henkilöitä sekä heidän edustamiensa ammattiosastojen jäseniä on kiittäminen liittomuotoisen ammattiyhdistystoiminnan aloittamisesta ilmailualalla. Kiitos heille! Helsingissä 16. tammikuuta 2007 Ilmailualan Unioni IAU ry 11\n12 Onko mitään nyrkkisääntöä? Lentokonemoottorien vaara-alueet Moottorin tehojen muuttuessa myös vaara-alueet muuttuvat. Unioni lehdessä 05/06 kerrottiin lentokonemoottoriin imeytyneistä ihmisistä. Artikkeli herätti kysymyksiä siitä, miten vaara-alueet pitäisi määritellä. Moottorin imuvoima riippuu kaasuvivun asennosta. Pienimmällä tyhjäkäyntiteholla vaara-alue (alue, jolta moottori imaisee ihmisen sisäänsä) on pienissä koneissa muutamia metrejä. Isoimmissa moottoreissa minimityhjäkäyntitehojen imun vaara-alue on heti suurempi. Kun kaasuvipuja liikutetaan, moottorin tehot muuttuvat ja vaara-alue kasvaa moninkertaiseksi hetkessä, ollen lentoonlähtötehoilla jo toistakymmentä metriä halkaisijaltaan. Entä onko lentokonemoottorien imun vaaraalueille mitään nyrkkisääntöä? Ei ole. Moottorit ja koneet ovat erilaisia, imun vaara-alueet vaihtelevat. Koneen valmistajan manuaalista löytyy tarkin mahdollinen ennuste. On viisainta odottaa, että moottorit ovat sammuneina, ennen kuin lähestyy konetta. Entä missä sitten on turvallista odottaa moottorien sammumista? Tämä on jälleen kerran konekohtainen asia, joka on syytä selvittää työnantajan kanssa ennen työn aloittamis- 12\n13 Vuokratyölle on laadittava pelisäännöt SAK:n vaatimuslistassa muun muassa vakituinen työsuhde ja työsuhteiden tasavertaistaminen. Moottorin tehojen muuttuessa myös vaara-alueet muuttuvat. SAK haluaa parantaa vuokratyöntekijöiden asemaa tekemällä vuokratyösuhteesta pääsääntöisesti vakituinen työsuhde. Järjestön kaavailemia parannuksia vuokratyösuhteeseen on pohdittu juuri valmistuneessa raportissa Pelisäännöt vuokratyölle. SAK:n mukaan vuokratyöntekijöiden työehdot ja erityisesti työsuhdeturva ovat käytännössä hyvin heikkoja. Työsuhteen kesto on riippuvainen käyttäjäyrityksen tilauksesta. Vuokratyön käyttö vaikuttaa merkittävästi myös käyttäjäyrityksen henkilöstön asemaan. Työntekijät on saatettu korvata osittain tai jopa kokonaan vuokratyövoimalla. Tällä tavoin käyttäjäyritykset siirtävät osan työnantajavastuustaan vuokrayrityksille. Vuokratyön käytön voimakas lisääntyminen vääristää työmarkkinoita ja luo epätervettä kilpailua työehtojen kustannuksella. Työsopimuslaki ei anna riittävästi nykymuodossaan suojaa vuokratyöntekijälle tai käyttäjäyrityksen työntekijöille tilanteissa, joissa vuokratyötä käytetään. Alaa ei myöskään ole riittävästi säännelty työehtosopimuksin, vaan lähinnä on tehty yksittäisiä yrityskohtaisia työehtosopimuksia, SAK toteaa. Järjestön mielestä vakituinen työsuhde asettaisi vuokratyöntekijät yhdenvertaiseen asemaan suhteessa muihin työntekijäryhmiin riippumatta siitä, kuka on heidän työnantajansa. Vakituisen työsuhteen myötä myös vuokratyöyritys joutuu kantamaan työnantajavastuuta ja noudattamaan muun muassa yhteistoimintalakia vuokratyöntekijöiden osalta kuten muutkin yritykset. Käyttäjäyrityksen luottamushenkilöillä on SAK:n näkemyksen mukaan vain vähän mahdollisuuksia puuttua vuokratyövoiman käyttöön tai edes neuvotella vuokratyöntekijän työsuhteen epäkohdista. Luottamusmiessopimusten valtuudet ulottuvat yleisesti vain käyttäjäyritykseen eikä ulkopuoliseen työvoimaan. Vain laajentamalla henkilöstön edustajien toimintaoikeuksia he pystyvät valvomaan vuokratyöntekijöiden työsuhteen ehtoja. SAK/viestintä ta. Muista myös, että käyvän suihkumoottorin takana oleva vaara-alue on suuremmissa moottoreissa jopa 500 metriä. Internetin youtube -sivuilta löydät hakusanoilla jet engine power sekä sucked into jet engine videopätkiä, jotka näyttävät näiden suihkumoottorien vaarat. teksti MARKUS BERG piirros SANNA KALLIO SAK esittää, että työntekijöiden aseman parantamiseksi on välttämätöntä: 1. parantaa vuokratyöntekijöiden asemaa niin, että vuokratyösuhde on pääsääntöisesti vakituinen työsuhde 2. laajentaa käyttäjäyrityksen henkilöstön edustajien neuvottelu- ja toimintaoikeuksia 3. turvata käyttäjäyrityksen henkilöstön asema vuokratyötä käytettäessä 4. sopia takuupalkasta, mikäli vuokratyöyritys ei pysty tarjoamaan työntekijälleen työtä 5. nostaa vuokratyöntekijöiden työterveyshuollon taso vähintään käyttäjäyrityksen työntekijöiden tasolle. 13\n14 San Fransisco New York Polkupyörällä Yhdysvaltojen halki Avioniikka-asentaja Niko Koskela, sekä lentokonemekaanikot Harri Hirsimäki ja Jari Leino ajoivat polkupyörällä Yhdysvaltojen halki California Carson pass Seikkailunhaluiset miehet kokeilivat vaihtelevassa maastossa omia rajojaan ja pyörien kestävyyttä. Mistä saitte idean pyöräillä San Fransiscosta New Yorkiin? Minä sitä taisin Nikolle ehdottaa jollain lenkillä noin vuotta ennen kuin reissuun lähdettiin. Olin lukenut jotain matkakertomuksia vastaavanlaisista retkistä, ja tuntui, että itsekin voisi koittaa vähän erilaista lomaa, kertoo Harri Hirsimäki. Jari: Joo kaverit oli jutellut ko. matkasta ja käski lukea netistä yhdestä suomalaisesta jannusta, joka oli ajanut Amerikan halki. Siitä se kiinnostus pikkuhiljaa heräs. Olin hieman epävarma lähdöstä vielä alkukeväästä, mutta sitten hommasin uuden pyörän ja asia oli selvä. Näitte matkallanne useita osavaltioita. Mitä muistoja näistä osavaltioista jäi päälimmäisenä mieleenne? 14\n15 Faktaa 45 ajopäivää kokonaismatka km kokonaisajoaika 292 h keskinopeus 22,1 km/h keskim. päivämatka 144 km keskim ajoaika/pv 6,5 h pisin päivämatka 200 km pisin päivä ajoajassa 8 h 50 min lyhin päivämatka 77 km lyhin ajoaika 3 h 15 min lepopäiviä 0 huippunopeus 88 km/h (Jari Appalakeilla) pystynousua kokonaisuu - dessaan noin m pisin luotisuora tienpätkä 85 mailia kampikierroksia noin 1,2 miljoonaa kaloreita noin kcal dollareita noin 3 000/naama polkupyörän paino tavaroineen n kg Utahista jäi mieleen kanjonit ja pienet kylät. California Alkuhämmennystä. Reissun ensimmäinen yö tuntemattoman jannun takapihalla. Nousu Sierra Nevadan vuoriston yli, heti reissun alkuun sellainen nousu oli aika kovaa touhua. Tuota ensimmäistä nousuahan ajettiin koko päivä, eikä silti päästy ihan ylös asti. Joo alkuhuumassa mentii vielä Californiassa ja Nevadassa. Ehkä reissun kovin päivä oli tuo kolmas päivä kun ajettiin sata kilsaa ylämäkeä ja ei vielä päästy Carson passille. Ja pienenä yllärinä heti kylän jälkeen lappu: No services next 35 miles. Nevada Aavikoiden kuumuus, tyhjyys ja välimatkat. Pitkät laaksot. Ja yks juoppo hommasi meille gallonan maitoa yhden kaupan pihassa. Minä henkilökohtaisesti tykkäsin aika paljon Nevadasta, sanoo Jari. Utah Kanjonit. Joo kanjoneita ja pieniä kyliä. Oli eka kerran pieniä ongelmia. Oltiin Milfordissa ja kylän toinen motelli oli täynnä ja toisen motellin pitäjä oli kylmän viileesti jättäny respaan lapun: I ll be back. No siinä ooteltiin kahden naisen kanssa tunti pari ja sieltä se äijä vihdoin ja viimein saapu ja saatiin huone. Ne kaks naista oli muuten kävelemässä Amerikkaa halki. Kesti kuulemma seitsemän kuukautta. Colorado Lumihuiput. Reissun korkein kohta, Monarch Pass, noin 3500 m. Märkänä ja kylmästä kohmeessa saapuminen Puebloon, johon loppui alkupään vuoristot reilun 2000 km jälkeen. Joo. Colorado oli ehkä kaunein osavaltio. Todella hienoja maisemia. Ja mahtuihan sinne eka kokonainen sadepäiväkin. Kansas Viljasiilot, jotka näkyivät aavalla kauas, lienee parikymmentäkin mailia. Tasaista maata, maissipeltoja silmän kantamattomiin. Nähtiin muuten n. 15 cm pitkä hämähäkki siellä! Missouri Missourista jäi mieleen kuinka etukäteis-suunnitelmissa ei ollut edes huomattu, että siellä on sellainenkin vuoristo kuin Ozark Mountains. Tasamaa siis loppui hieman yllättäen Missourissa jo noin 1000 km jälkeen. Ei jäänyt paljoa mieleen, maisemat oli välillä kuin meillä Suomessa. Illinois Mississippin ylitys. Chester niminen kylä. Kipparikallen syntymäpaikka. Kentucky Osavaltio jossa ei turistin englannintaidolla meinannut ymmärtää eikä tulla ymmärretyksi Motellin tädin puheesta ei saanut mitään selvää, mutta huone kuitenkin saatiin. Virginia Appalakit tietysti. Ja pirtelökiskalla tapaamamme metsuri, joka ei ollut eläessään juurikaan poistunut siitä piirikunnasta, johon oli syntynyt. Ei ollut ikinä käynyt Virginian ulkopuolella. Pisti miettimään, kun oli itse jo nähnyt 8 osavaltiota fillarin selästä. Virginiassa 15\n16 Aavikoiden kuumuus, tyhjyys ja välimatkat jäivät mieleen Nevadasta. Pennsylvania ja New Jersey Meni aika huomaamatta Yllättävän metsäistä oli maasto vielä 40 mailia New Yorkista. Joo ihan maaseutua oli. Sitte yks kaks yllättäen erään joen jälkeen alkoi taajama-alue ja sitä riittikin sitten loppuun asti. New York New Yorkiin saapuminen jäi tietysti mieleen. Helppo ei viimeinenkään päivä ollut, niin kuin voisi kuvitella. Oli kylmä aamu ja aamupäivä ja matkaa taisi olla kuitenkin 60 mailia. Viimeioli myös reissun viimeiset vuoret. Lyhyitäpä olivat nousut verrattuna länteen, noin tunnin per nyppy. Aamuisin oli aika kylmä ilma. West Virginia Täällä ei ajettu kuin parikymmentä mailia. Kapeat tiet ja rekkoja liikenteessä. District of Columbia Washingtoniin saavuttiin ensin Highway 1:sta ja loppumatka mutkiteltiin ulkoilureittejä pitkin. Ronald Reagan National Airportilla mentiin ihan kiitotien kynnykseltä. Se lentokentän päässä ollut puisto jäi mieleen. Suomessa kun ei sallita tällaista huvia että sais katella lentsikoita läheltä. Ko. puisto oli noin 150 metriä kiitotien päästä ja koneet veti kyllä ihan läheltä yli. Maryland Baltimoressa oli maraton sinä päivänä kun ajelimme sen keskustan läpi. Keskusta oli suljettu autoilta. Yöpyminen Nevadassa. set 30 mailia ajettiin kaupunkialueella. Manhattanilla oli mukavaa ajaa. Niin täysin erilaista kuin koko matkalla sitä ennen. Kyllä siellä pyöräilijäkin tilansa saa, kunhan sen itse ottaa. Eikä tuntunut vaaralliselle. Mikä oli mielestänne kaunein osavaltio, miksi? Utah. Kanjonit oli upeita paikkoja. Colorado. Hienot maisemat vuoristossa. Komeat laaksot missä oli järviä ja takana lumihuippuinen vuoristo uskomattoman kaunista. Colorado. Todella hienoja maisemia. Miten pyörät kestivät, ottiko fyysisesti koville? Pyörät kestivät ilman suurempia ongelmia. Jotain korjattiin teipillä, pinnoja kiristeltiin ja ketjua rasvattiin. Kumeja paikkailtiin muutaman kerran. Yllättävän vähän. Ja yleisin puhkaisija oli okaan piikki. Fyysisesti kovaa saattoi olla milloin tahansa, maastosta riip- 16\n17 Märkänä ja kylmästä kohmeessa Coloradossa. Laaksomaisema Coloradossa. Perillä Manhattanilla hotellia etsimässä. pumatta, jos sattui ns. huono päivä. Yleensä matka kuitenkin sujui ilman suurempia tuskia. Loppumatkasta, viimeiset pari viikkoa, oli jo elimistössä havaittavissa sellaista yleisväsymystä. Räjähtävyyttä ei enää ollut reisissä. Mutta sitä matkavauhtia jaksoi kyllä ajaa ongelmitta. Minä jouduin käyttämään matkan alussa 10 päivää nilkkatukea, kun olin venäyttänyt nilkan pari viikkoa ennen reissua tyky-päivillä. Noin ¾ matkasta käytin myös rannetukea vasemmassa ranteessa, mikä ehkäisi ranteen ja niskan puutumista. Mulla meni eniten renkaita hajalle, ehkä viisi tai kuusi kertaa. Matka ei ollut fyysisesti liian rankka. Välillä tuntui päivän lopussa, että energiat on aika vähissä, kun ei siinä päivän aikana pystynyt kumminkaan syömään kulutusta vastaavasti. Kumminkaan ei tuntunut kertaakaan siltä, että olisi tarvinnut pitää lepopäivää. Aikatauluhan meillä oli suhteellisen tiukka kun lomaa oli seitsemän viikkoa, joten nähtävyyksien kiertelyyn ei jäänyt aikaa. Missä tai miten yövyitte? Ehkä reilu puolet öistä motellissa. Loput teltassa: leirintäalueella, aavikolla, vuoren huipulla, kaupungin puistossa. Leirintäalueilla ei välttämättä ollut mitään palveluja. Vähimmillään vain juokseva vesi. Miten paljon teillä oli tarvikkeita mukana ja miten ruokailut hoituivat? Teimme matkaa ilman huoltojoukkoja. Siis kaikki mukana laukuissa koko ajan. Teltat, makuupussit, ruoanlaittovälineet, vaatteet, työkalut, varaosat, vesi jne. Ruuat kokattiin itse retkikeittimellä. Ruokavaliota täydennettiin hampurilaisilla ym. tarpeen vaatiessa, tai jos ei ollut ruokakauppaa, vaan pelkkiä ravintoloita. Sai syödä kaikki, mitä meni alas ja reissussa lähti painoa 5 kiloa. Juomana usein sokerista limua, ja varsinkin alkumatkasta maitoa. Ihan alussa jopa Half-and-halfia, jossa on ravintoarvot kohdallaan 9 % rasvaa (annostuksena tietysti 1 gallona). Pastaa syötiin melkein joka päivä. Päivällä elettiin leivällä, Philadelphia-juustolla ja leikkeleillä. Suunnistaminen tapahtui Adventure Cycling Associationin kartoilla, ilman GPS:ää. Eikä oikeastaan eksytty. Kylissä sai aina apua kysymällä. Muutenkin apua oli tarjolla hyvin. Siis jos yleensä oltiin ihmisten ilmoilla. Säät oli myös kohdallaan, matkan aikana oli vain kaksi sadepäivää. Ihmiset oli tosi ystävällisiä ja joka päivä uteliaita tuli kyselemään että minne ollaan matkalla. Ja vielä viikko ennen kuin oltiin perillä ihmeteltiin että onpas teillä pitkä matka, kun eivät tienneet että oltiin ajettu jo viisi viikkoa. Minne seuraavaksi? Jaa, pitää tässä tyytyä pienempiin pyöräilyreissuihin toistaiseksi, mutta vuoden parin päästä voi olla taas kutina lähtee jonnekin. Australian ympäriajo pyörii mielessä... Haastattelu: MARKUS BERG kuvat: NIKO KOSKELA ja JARI LEINO 17\n18 Ulkomaalaiset työntekijät tervetulleita -seminaari Pekka Kainulainen Seminaariin osallistui noin 150 vierasta. Työmarkkinakeskusjärjestöt järjestivät yhdessä työperusteiseen maahanmuuttoon keskittyvän seminaarikiertueen tammikuussa Työmarkkinakeskusjärjestöjen seminaarikiertueen mottona oli, että ulkomainen työvoima ja monikulttuurisempi työelämä on nähtävä rikkautena ja mahdollisuutena, ei uhkana. Työperäinen maahanmuutto on tervetullut ja välttämätön lisä suomalaiseen työelämään koska eläköitymisestä johtuvan suuren sukupolvenvaihdoksen lasketaan vähentävän työikäisten määrää hengellä vuoteen 2030 mennessä. Keskeistä asiassa on se, että ulkomaista työvoimaa tarvitaan täydentämään suomalaista työvoimaa, ei korvaamaan sitä. Tärkeintä on työttömien suomalaisten ja täällä jo asuvien ulkomaalaisten nopeampi ja tehokkaampi työllistäminen. Ulkomaalaisten työntekijöiden pääsy suomalaiseen työelämään on tehtävä helpommaksi. Keinoina voisi olla suomen ja ruotsin kielten oppimisen tehostaminen sekä ulkomailla suoritettujen tutkintojen muuntokoulutus ja näyttötutkintojen kehittäminen. Työmarkkinajärjestöt yhdessä sitoutuvat edistämään suotuisan asenneilmaston muodostumista työpaikoilla ja torjumaan ennakkoluuloja, tietämättömyyttä ja rasismia. Seminaarikiertue kulki tammikuun aikana ympäri Suomea ja jokaisessa tapahtumassa oli arvovaltainen alustaja joukko. Kiertue alkoi Kajaanista ja tuli Joensuun, Vaasan, Turun ja Tampereen kautta Helsinkiin. Osallistujia tilaisuuksissa oli runsaasti ja Helsingin tilaisuuteen oli saapunut 150 kuulijaa. Helsingin seminaari Seminaari Helsingissä pidettiin Kuntatalolla. Tilaisuuden vetäjänä toimi apulaisjohtaja Matti Viialainen SAK:sta. Ensimmäisen puheenvuoron käytti puheenjohtaja Lauri Ihalainen SAK:sta. Hän toivoi ulkomaalaisten runsaampaa järjestäytymistä sekä satoja uusia ulkomaalaistaustaisia luottamushenkilöitä. Asiantuntijapuheen- 18\n19 vuoron käytti johtaja Mervi Virtanen työministeriöstä. Hän kertoi maahanmuuttajien työttömyydestä sekä työttömyyden syistä. Maahanmuuttajien koulutusta linja-autonkuljettajiksi valotti rehtori Tuula Leiri Liikenne alan ammattioppilaitoksesta. Luottamusmies puheenvuoron käytti pääluottamusmies Pasi Koliseva HK-ruokatalot Oyj:stä toivoen maahanmuuttajia aktiivisemmin mukaan ammattiyhdistystoimintaan. Tilaisuuden päätti apulaisjohtaja Markku Jalonen Kunnallisesta työmarkkinalaitoksesta. Henkan puheenvuoro Liittomme jäsen laadunvarmistaja Henry Appleton Finnair Catering Oy:stä kertoi maahanmuuttajan näkökulman. Hän saapui Suomeen Jamaikalta vuonna Hyvin elävästi ja humoristisesti hän kuvaili elämäänsä ja kokemaansa täällä kylmässä ja välillä kolkossakin maassa. Yleisön nauruhermoja hän kutkutteli kertoessaan perunanhakumatkasta Lopelle, jossa iloinen jamaikalais-poika pelästytti ruokapöydässä istuvan maanviljelijä perheen. Henkan viesti maahanmuuttajille oli, että periksi ei saa antaa; pitää yrittää eteenpäin. Työnantajia hän patistaa rohkeasti ottamaan maahanmuuttaja taustaisia henkilöitä töihin, koska ei voi tietää minkälaisia työntekijöitä he ovat jos ei kokeile. ALPO PEHKONEN DEAL-liittojen haasteet muuttuvassa Euroopassa Liittojen edustajat ja eri alojen asiantuntijat Englannista, Itävallasta, Ranskasta ja Suomesta kokoontuivat lokakuussa viime vuonna Lontooseen vaihtamaan tietoja ja näkemyksiä työmarkkinoiden kehityksestä yhä nopeammin muuttuvassa Euroopassa. Seminaarikaupunki olikin oivallinen paikka havannoida eri etnisten vähemmistöjen monilukuisuus ja monikulttuurisuuteen liittyvät haasteet. Metrossa tehdyt havainnot saivat vahvistuksen englantilaisten isäntien esittämistä tilastoista ja tutkimustuloksista. Lontoossa puhutaan yli kolmeasataa eri kieltä ja he kuuluvat yli neljääntoista eri uskonnolliseen ryhmittymään. Tällä hetkellä 28 prosenttia työvoimasta on maahanmuuttajataustaisia ja sen osuuden arvioidaan yhä kasvavan. Suurimmat etniset vähemmistöt tulevat Bangladeshista, Pakistanista ja Afrikan Kansainvälinen toiminta maista. Työttömyysluvut ovat korkeita ja työllistyneet työskentelevät pääosin palveluammateissa kuten bussikuskeina ja ravintoloissa. Toisaalta heitä löytyy myös liike-elämän huipulta. Ian Brinkley The Work Foundation sta toikin esille laajemman näkökulman ja totesi Eurooppalaisten työmarkkinoiden rakenneongelman: EU-maiden nähdään pärjäävän halpamaille vain panostamalla koulutukseen ja korkean teknologian teollisuuteen. Kuitenkin työvoimasta merkittävällä osalla on puutteita perustaidoissa, kuten luku-, kirjoitus- ja laskutaidoissa, sekä monissa DEAL = Diversity, Equality and Access for Learning (monimuotoisuus, tasavertaisuus ja mahdollisuus oppimiseen) ESR = Euroopan sosiaalirahasto Suomi on yhteistyössä mukana Petmo-hankkeella. Muut mukana olevat hankkeet ovat High Road Englannista., In Bewegung (In Motion) Itävallasta ja Averroes Ranskasta. SAK:n toiminta Pekka Kainulainen Henkka kuvaili elävästi ja humoristisesti elämäänsä ja kokemaansa Suomessa. Taustalla Matti Viialainen. * Monikulttuurisuustyöryhmä toiminut vuodesta 2002 * Suomen työelämän infopiste Tallinnassa vuodesta 2002, * ETMO, SAK:n koulutussäätiön hallinnoima ESR-projekti Monikulttuurisuus voimavarana työyhteisössä ,16 työyhteisössä pääkaupunkiseudulla ja Turussa, * PETMO -perehdyttämällä monimuotoiseen työyhteisöön , 17 työyhteisössä pääkaupunkiseudulla, ESR-hanke, * Maahanmuuttajafoorumi, päätös edustajainkokouksessa\n20 BBC:n Radio 4:n johtaja Dennis Nowlan selvitti monikulttuuristen toimittajien olevan heille suorastaan elinehto. Hänen vieressään vasemmalla BECTU-ammattiliiton Winston Phillips ja oikealla Matt Dukes (SERTUC). Selin kameraan on Janice Turner (BECTU). Pekka Sivill uusissa työtehtävissä välttämättömissä tietokoneen käyttötaidoissa. Britannian ammattiliitot ovat vastanneet osaltaan koulutushaasteeseen hallituksen tuella kouluttamalla työpaikoille ns. koulutusluotseja, jotka ohjaavat ja tukevat työntekijöitä elinikäisen oppimisen tiellä. Seminaarin opintokäynti tehtiin Britannian yleisradioyhtiöön, jossa BBC:n Radio 4:n verkkojohtaja Dennis Nowlan esitteli BECTU:n (Broadcasting Entertainment Cinematograph & Theatre Union) vetämää hanketta löytää uusia mediakykyjä etnisistä vähemmistöistä. Projektissa BECTU on järjestänyt alasta kiinnostuneille suoria kahdenvälisiä kontakteja eri tuottajien kanssa. Idea on yksinkertainen ja toiminut hyvin työllistäen jo kymmeniä osaajia. BBC:n halun palkata monikulttuurisia toimittajia ymmärtää hyvin heti kun astuu taas ulos Lontoon kaduille. Suomen puheenvuoron käytti SAK: n järjestöpäällikkö Reijo Paananen. Hän hymyilytti osanottajia kertomalla meil- Reijo Paananen kertoi maahanmuuttajien olevan monesti korkeasti koulutettuja kotimaassaan, mutta Suomesta ei ole löytynyt koulutusta vastaavaa työtä. Joskus syynä on ollut puutteellinen suomenkielen taito. lä asuvien ulkomaalaistaustaisten määräksi noin Heidän työttömyysasteensa 28 prosenttia ei sen sijaan enää hymyilyttänyt ketään, sillä työllistyminen lienee paras keino sopeutua Suomalaiseen yhteiskuntaan ja sen työelämän pelisääntöihin. Reijo esittelikin Pekka Sivill kuulijoille myös SAK:n hallinnoiman työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sekä Työministeriön yhteistyössä vetämän PETMO-hankkeen, joka lopputuloksena on monikulttuurinen perehdytysohjelma työnopastajille. Sopeuttamiseen ja tietoisuuden lisäämiseen meikäläisistä työehdoista tähtää myös Tallinnassa jo vuodesta 2002 toiminut ammattiliittojen informaatiopiste. Ammattiliittojen iso haaste onkin estää kahden kerroksen työmarkkinoiden syntyminen Suomeen. Siihen meillä on kyllä hyvät edellytykset, sillä suomalaisten yleissitovien työehtosopimusten kattavuus on huipputasoa, kunhan pidetään myös järjestäytymisaste korkeana. Monikulttuurisuus saattaa tuntua meistä vielä kaukaiselta, mutta se on jo arkipäivää ainakin Aker Yardsin Turuntelakalla. Kun telakalla on omaa väkeä henkeä ja ulkomaalaistaustaisia kolmestakymmenestä eri kulttuurista ongelmilta ei ole täysin vältytty. ILKKA KERO 20\n21 Kohti uutta kevättä! talvi-illan ajatuksia Meidän on pystyttävä päättämään teemmekö itse meidän tulevaisuutemme vai odotammeko, että jokin muu taho ratkaisee meidän kohtalomme ja tulevan kulkusuuntamme. Reagoimmeko me vasta sitten, kun se on jo liian myöhäistä? Ilmailualan Unionin hallinnon nelivuotiskausi on lopuillaan. Loppukeväästä kokoontuu Unionin uusi edustajisto, jonka liitomme eri ammattiosastojen jäsenet valitsevat. Edustajisto valitsee keskuudestaan itselleen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Uuden edustajiston rooli on tulevan nelivuotiskauden aikana hyvin ratkaiseva tulevaisuuttamme ajatellen. Olemme liittona isojen, uusien ja hyvin merkityksellisten asioiden edessä. Meidän on pystyttävä päättämään teemmekö itse meidän tulevaisuutemme vai odotammeko, että jokin muu taho ratkaisee meidän kohtalomme ja tulevan kulkusuuntamme. Reagoimmeko me vasta sitten, kun se on jo liian myöhäistä? Peräänkuulutan uusilta edustajilta rohkeutta ja kykyä katsoa tulevaisuudessa liittoamme kokonaisuutena. On jo vihdoinkin aika heittää romukoppaan nurkkakuntaisuus ja ainoastaan vain oman pienen sidosryhmän etujen ajaminen. Meillä ei ole enää vain yhtä isoa työnantajaa vaan jäseniämme löytyy jo kymmenistä yrityksistä. Meidän on nyt kerättävä kaikkien edustajat päättämään yhteisistä asioistamme. Olisiko tuleva edustajisto tarpeeksi rohkea tekemään nämä päätökset? Eikö jo ole aika ryhtyä käsittelemään asioita asioina eikä peilata kaikkia uusia asioita esittävän henkilön ja persoonan läpi. Tuleville edustajille tulisi olla Ilmailualan Unioni tärkeämpi kuin minä tai suppea me ryhmä. Viimevuoden puolella teimme kyselyn siitä, mitä vaaditaan IAU:n puheenjohtajistolta. Syksyn edustajiston kokouksessa työryhmän jäsen Jari Jauni esitteli sen nykyiselle edustajistolle. Tärkeimmiksi asioiksi kyselyssä nousi pitkä kokemus ammattiyhdistysliikkeessä ja ilmailualan tuntemus, myös neuvottelutaito oli hyvin merkityksellisessä asemassa. Puheenjohtajiston toivottiin toimivan erittäin hyvin yhdessä tiiminä. Työehtosopimuksemme sekä työoikeuden tuntemus olivat myös tärkeitä avuja. Lakimieskoulutusta ei pidetty niinkään tarpeellisena, asiantuntemus on tarvittaessa ostettavissa ulkopuolisilta. Sitten kun edustajisto päättää tulevasta puheenjohtajistosta, niin nämä ovat eväitä, joita ammattiosastojen aktiivit teille antoivat. Itse nostaisin pitkän kokemuksen erittäin tärkeäksi kohdaksi puheenjohtajiston valinnoissa. Tämän vuoden syksyllä meidän voimamme, kokemuksemme ja neuvottelutaitomme joutuvat todella kovaan testiin. En usko että seuraavan työehtosopimuksen tekeminen tulee olemaan helppoa, olkoon se sitten Tupo tai liittokohtainen. Tässä tilanteessa tarvitsemme saumattoman ja hyvin yhdessä toimivan tiimin ratkomaan nämäkin ongelmat. Katson kuitenkin aika toiveikkaasti tulevaisuuteen, kyllä se uusi kevät sieltä tulee vaikkakin nyt pakkasiltana ei aivan siltä tunnu. ERKKI LUOTO Edustajiston puheenjohtaja 21\n22 Yhteiselle työpaikalle uusia keinoja työsuojeluun Liiton työsuojelupäivän aiheena oli yhteinen työpaikka ja sitä koskevat uudet työsuojeluvalvontalain määräykset. Laki työsuojeluvalvonnasta muuttui syyskuussa vuonna 2006 ja siihen tuli uusia määräyksiä koskien yhteistä työpaikkaa. Yhteisellä työpaikalla tarkoitetaan tilannetta, jossa samalla alueellisesti rajattavissa olevalla työpaikalla työskentelee samaan aikaan tai ajallisesti peräkkäin useiden eri työnantajien työntekijöitä tai itsenäisiä yrittäjiä, joiden työ voi vaikuttaa toisten turvallisuuteen tai terveyteen. Yhteisellä työpaikalla katsotaan myös jonkun työnantajista olevan sellaisessa asemassa, jossa sen voitaisiin katsoa käyttävän pääasiallista määräysvaltaa työpaikalla. Valvontalakiin uusi luku Valvontalain uusi 5a luku antaa yhteisen työpaikan työsuojeluvaltuutetulle automaattisesti itsenäisen ja oma-aloitteisen selvittämis- ja toimintaoikeuden yhteisen työpaikan työturvallisuus- ja terveysasioiden edistämiseksi ja kuntoon saattamiseksi. Yleensä kyseessä 22\n23 Mika Poikolainen totesi, että Aker Yards Oy:n telakalla on otettu alihankkijat mukaan työsuojelutyöhön. Yhteisillä työpaikoilla kuolemaan johtaneista tapaturmista valmistuu tutkimus keväällä, kertoi Työterveyslaitoksen vanhempi asiantuntija Päivi Piispanen. Yhteiseen työpaikkaan liittyvät mää räykset olivat SAK:n lakimies Timo Koskisen aiheena seminaarissa. on suurimman yrityksen työsuojeluvaltuutettu. Luku 5a lisää myös työsuojelutoimikunnan toimintaedellytyksiä. Pääasiallista määräysvaltaa käyttävän työnantajan velvollisuus on varata yhteisellä työpaikalla työtä teettäville työnantajille tai itsenäisille työnsuorittajille mahdollisuus osallistua työsuojelutoimikunnan kokouksiin, mikäli työsuojeluasioiden käsittely sitä edellyttää. Sama oikeus on myös näiden työnantajien työsuojeluvaltuutetuilla. Yhteisen työpaikan valtuutetun ajankäyttöä tulee lisätä siten, että hän pystyy uudet tehtävät hoitamaan. Kunkin työnantajan omat valtuutetut säilyvät edelleen, eivätkä heidän oikeutensa vähene lainkaan. Yhteisen työpaikan keskeinen turvallisuuden edistämistapa on töiden yhteensovittaminen siten, että turvallisuus- ja terveysnäkökohdat on otettu huomioon kaikissa toimenpiteissä. Eri työnantajien ja näiden työntekijöiden toiminnan on pelattava saumattomasti yhteen, jotta tapaturmat saataisiin torjuttua. Yhteinen työpaikka -seminaari Ilmailualan Unionin työsuojelupäivä pidettiin Sen yhteydessä järjestettiin Yhteinen työpaikka -seminaari. Seminaariin oli kutsuttu kaikki liiton piirissä toimivat työsuojeluvaltuutetut -varavaltuutetut ja työsuojeluasiamiehet, sekä liiton henkilökuntaa. Seminaarin avasi liiton varapuheenjohtaja Tapani Kautto, joka hahmotti yhteiseen työpaikkaan liittyviä työsuojeluongelmia Suomen lentoasemilla. Työterveyslaitoksen vanhemman asiantuntijan Päivi Piispasen aiheena oli kuolemaan johtaneet tapaturmat yhteisillä työpaikoilla. Hän kertoi asiaan liittyvästä tutkimuksesta. Unioni-lehti palaa tutkimuksen tuloksiin sen valmistuttua tämän kevään aikana. Aker Yards Oy:n työsuojeluvaltuutettu (nyk. työsuojelutoimitsija) Mika Poikolainen kertoi käytännön kokemuksia yhteiseltä työpaikalta. Työnantaja on tarttunut rivakasti yhteisen työpaikan ongelmiin Aker Yards Oy:n telakoilla. On luotu erilaisia ohjelmia ja perehdytysjärjestelmiä turvallisuuden lisäämiseksi. Kaikki telakka-alueelle työhön tulevat saavat tietyn perehdytyksen työsuojeluasioihin. Alihankkijoiden kanssa pyritään hyvään yhteistyöhön ja saatetaanpa parhaita jopa palkita hyvästä toiminnasta. Yhteinen työpaikka ja työsuojeluvalvontalain tuomat muutokset, sekä lain antamat uudet mahdollisuudet olivat SAK:n lakimies (nyk. päälakimies) Timo Koskisen aiheena seminaarissa. Hän selvensi käsitteitä yhteinen työpaikka (työturvallisuuslaki, 49. pykälä) ja yhteisten vaarojen työpaikka (työturvallisuuslaki, 54. pykälä). Hän kertoi yhteiseen työpaikkaan liittyvistä uusista määräyksistä myös työsuojeluvalvontalain osalta (5a luku). Toimintaympäristön muutokset, sekä eri toimijoiden ja toimintojen yhteensovittaminen lentoasemilla olivat työympäristösihteeri Pekka Kainulaisen aiheena. Uusien yhteistä työpaikkaa koskevien määräysten käytännön toteutus on vasta käynnistymässä suomalaisilla työpaikoilla. Lähivuodet tulevat näyttämään, mikä merkitys niillä on työturvallisuus- ja terveysasioiden edistämisessä. teksti PEKKA KAINULAINEN kuvat MARKUS BERG 23\n24 Kuntoa huviksi ja hyödyksi Työmarkkinoiden järjestöt ja muutama ministeriökin ovat ryhtyneet yhdessä toteuttamaan projektia, joka voi tuottaa hyötyä yhteiskunnallemme laidasta laitaan. Moneen arkiseenkin toimeen voi olla tarjolla kuntoa kohottavia muotoja, ilman erityistä ponnistelua. Hanke on nimeltään Työyhteisöliikunta 2010, mutta se käynnistyy jo tänä vuonna. Riittääkö työstä saatu liikunta? Viime joulukuussa kerrottiin suunnitelmista, jotka voivat tuoda liikettä niveliin sellaisellekin kansalaiselle, joka katsoo saaneensa tarpeeksi liikuntaa jo työstään. Monilla aloilla on paljonkin työtehtäviä, joissa koneet eivät korvaa lihasvoiman käyttöä. Ilmailussa on esimerkiksi matkustajaselvitystä tutkittaessa havaittu samanlaisena toistuvien liikkeiden rasittavan silloinkin, kun ei tarvitse nostaa raskaita taakkoja, joita puolestaan kuormaajat saavat eteensä päivittäin. Kun työ tapahtuu koneen ruumassa, joutuu raskasta työtä tekemään lisäksi hankalissa asennoissa. Työpäivän jälkeen ei näin ensimmäiseksi tule ajatelleeksi liikunnan lisäämistä ja voi hyvinkin ajatella, että nyt taas hössötellään terveysasioitten kanssa. Omaehtoista liikuntaa ei ole tarpeeksi Käytännössä on kuitenkin niin, että hyvin suuri osa kansasta ei liiku tarpeeksi. Tutkimusten mukaan yli miljoona suomalaista ei liiku juuri lainkaan ja toinen miljoona aivan liian vähän, että terveys säilyisi edes kohtalaisena. On paljonkin sellaisia, jotka ovat, vaikkapa uineet viimeksi, kun jää petti alta tai kun ovat pudonneet veteen vahingossa. Jos liikunta kuitenkin on suunnitelmallista, niin siitä voi nauttia ilman odottamattomia ikäviä yllätyksiä. Liikunnalla on todistettavasti paljon hyvää vaikutusta terveyteen. Jos ei liiku tarpeeksi, niin edessä voi olla aikuisiän ongelmia, kuten mm. sydän- ja verisuonitauteja, luukatoa, diabetestä. Monesta tällaisesta voi välttyä, kunhan muistaa välillä vähän aktivoitua muitten kiireitten keskellä, ja käyttää päätään niin, että käyttää myös lihaksiaan. Työpaikoilla esitetään suunniteltavaksi yhdessä työnantajan ja työntekijöiden välillä käytännön toimia, joilla asiaa edistetään. Myös työterveyshuollolta odotetaan aktiivisuutta. Näitä toimia voidaan toteuttaa yhdessä myös työajan ulkopuolella, jos sopiva muoto löydetään. Rutiineihin lisää panosta Harvemmin tulee ajatelleeksi, että työpaikalla voisi liikkua huvin vuoksi. Ehkäpä ei täsmälleen niin olekaan, ja joskus mieluisin työhön liittyvä liike vie siitä poispäin, kotiin. Nyt aloitetussa kampanjassa korostetaan, että työpaikalla voisi olla erinäisiä kuntoiluun kannustavia järjestelyitä, polkupyörätelineistä ja suihkutiloista lähtien. Nämä helpottaisivat pyöräilyn käyttämistä ja työn alkamiseen valmistautumista. Myös työterveys-huollolla voinee olla annettavana paljonkin, nykyistä käytäntöä enemmän, neuvoja ja sanomista kuntoon liittyvissä asioissa. Kampanjassa ei kuitenkaan ole tarkoitus syyllistää ketään, vaan saada liikkeelle passiivisimmat kansalaiset. Kotipiirissäkin voi hyvin lisätä lihasvoiman käyttöä, vaikkapa toisinaan kävelemällä entistä useammin portaita, hissin käyttämisen asemesta. Liiku henkesi edestä On laskettu, että päivittäin tulisi liikkua n. 30 minuuttia kohtalaisella rasituksella, mihin riittää esimerkiksi reipas kävely. Tuon määrän voi tehdä vaikkapa 10 minuutin jaksoissa. Varsinaisen kuntoliikunnan määrä riippuu yksilöstä, hänen tavoitteistaan ja liikuntataustastaan, ja siinäkin on muistettava kohtuus. Myös riittävän monipuolista ravintoa suositellaan. Kun näitä asioita ottaa riittävästi huomioon, niin mahdollisuudet nauttia vapaa-ajasta ja eläkepäivistään terveenä lisääntyvät. Vastaavasti terveydenhuollon kustannukset vähenevät, ja muutenkin yhteiskunnan kannalta on entistä tärkeämpää, että väestön ikääntyessä työikäisten kunto ja työteho pysyvät kohtuullisina. Tämä edistää myös työturvallisuutta ja vähentää sairauspoissaoloja. Ongelma ei itse asiassa ole uusi ja terveydenhuollon piirissä on jo kauan käsitelty näitä asioita, mutta vasta nyt ollaan liikkeellä suuremmin joukoin. Monenlaista panostusta Monilla työpaikoilla on kuntosaleja, kuten vaikkapa Finnair-konsernista tiedetään. Uusimpiin systeemeihin kuuluvat työnantajalta joissakin tapauksissa lounassetelien tapaan saatavat liikuntasetelit. Myös oman perheensä voi yllättää ottamalla osaa sellaisiin päivittäisiin toimiin, joihin ei, ehkä, ole ennen itse huomannut riittävästi osal- 24\nPerehdyttämällä monimuotoiseen työyhteisöön, Petmo 1.11.2004-30.4.2007\nPerehdyttämällä monimuotoiseen työyhteisöön, Petmo 1.11.2004-30.4.2007 EQUAL yhteisöaloiteohjelma 5.1.2 Rasismin ja muukalaisvihan torjunta työmarkkinoilla Jatkoa Monikulttuurisuus voimavarana työyhteisössä,


Aihe: Viron tasavalta 90 vuotta | Amfion\nEtusivu › Foorumit › Päiväkirjat › Viron tasavalta 90 vuotta\nTämä aihe sisältää 3 vastaukset, 4 kirjoittajaa, ja siihen kirjoitti viimeksi Ville Komppa 11 vuotta, 10 kuukautta sitten.\n16.4.2008, 5:49 #17867\n”Sen voi lukea myös niin, että Viro menee tulevaisuudessa Suomen ohi. Tulven teos nimittäin katsoo Suomen sijasta kohti keskieurooppaa ja tulevaisuutta. Pitkä matka on tultu Räätsistä, Pärtistä ja myös Tüürin sellokonsertosta.\nLuulenpa, että jos Suomi nykyisellä kulttuuri-ilmapiirillään tekisi samankaltaisen valtiollisen eleen, saattaisi olla, että teos tilattaisiin sellaiselta, jonka musiikki katsoo 100 vuotta taaksepäin. Siinä voisi sitten mietiskellä, mikä tasavaltojen tilanne silloin oli ja mitä teos näin ollen viestisi.”\nNäin kirjoittaa Perttu Haapanen. Herää kysymys: miten voi katsoa kohti tulevaisuutta, jota ei tunne. Tiedämme että musiikinhistorian suuret säveltäjät ovat katsoneet taaksepäin. Bach yhdisti kaiken siihenastisen, Brahms suuntautui vokaalipolyfonian aikaan. Tulevaisuutta kohti katsominen on aina hypoteesi. Schönberg loi utopian musiikin, ja (samalla, koska musiikki ei ole ihmisestä irrallinen) myös ihmisen kehityksestä. Ennuste on osoittanut onttoutensa, vaikka kiinteästi taaksepäin (1900-luvun alkuun) tuijottavat ”nykysäveltäjät” yhä pitävät kiinni lapsekkaasta matematiikasta.\nKetä mahtaa Haapanen tarkoittaa puhuessaan niistä säveltäjistä, ”joiden musiikki katsoo 100 vuotta taaksepäin”. Tuohon joukkoon kuuluvat epäilemättä musiikin historian suurimmat (Bach, Mozart, Beethoven, Brahms etc.), mutta Suomessa ja nyt…? Sallinen? Lindberg? Saariaho?(arveluttavaa??? kääntymistä tonaalisuuteen, tietokoneen laiminlyöntiä rytmien (lue: rytmittömyyden) sekoittajana).\nUskookohan Haapanen todella, että musiikissa on käynnissä evolutiivinen prosessi; siis aikaan sidottu väistämätön edistys? Siis että kehitys, joka luonnossa on johtanut yhä kehittyneempiin ja komplisoidumpiin lajeihin, toimii rinnakkaisesti musiikissa? Mitä mutkikkaampi sävellys, sitä parempi?\nMuuten: Keski-Euroopassako mahtaa olla tulevaisuus? Luulisin, että Suomen voima on nimenomaan itsenäisyydessä, siinä että auktoriteetteja tosin seurataan, mutta horjuvin askelin.\n17.4.2008, 8:36 #18286\nViittauksessa tulevaisuuteen ja keskieurooppalaisuuteen pitäisi ehkä käyttää sekä-että -rakennetta, erotukseksi siitä, että nämä asiat olisivat suoraan mielestäni rinnasteiset. Evoluutiosta tai kehityksestä en ole maininnut mitään; kommentoijalla on tässä asiassa ilmeisesti oma ristiretki käynnissä. Kun pisteestä A kuljetaan pisteeseen B voi väliä kutsua esim. matkaksi. Matkan aikana esimerkiksi näköalat voivat laajentua. Tosin miksei musiikki voisi kehittyä siinä missä mikä tahansa muukin, vaikka se ei välttämättä käy käsi kädessä musiikin historian kanssa. Olen eri mieltä siitä etteikö Beethovenillla ja kumppaneilla olisi ollut tulevaisuuden visioita musiikin suhteen. Se, mistä innoituksensa ammentaa on eri asia.\n18.4.2008, 7:39 #18287\n21.4.2008, 18:06 #18288\nHermekselle: Perttu sanoi tarkalleen ottaen\n”Tulven teos nimittäin katsoo Suomen sijasta kohti keskieurooppaa ja tulevaisuutta.”\nTarttuisin tässä nimenomaan keskieurooppalaisuuteen ja sitä kautta avautuvaan tulevaisuuteen. Suomessa on – osin sinänsä hyvällä syyllä – suosittu suomalaisia säveltäjiä konserttiohjelmissa ja meiltä on jäänyt kuulematta paljon hyvää mm. Keski-Euroopassa hiljan sävellettyä musiikkia.\nOmien kokemuksieni perusteella sanoisin, että _vaikka_ viime aikoina Suomessakin on ainakin alan harrastajien keskuudessa avattu yhä enemmän korvia vaikkapa Itävallan, Saksan ja Ranskan (Sveitsin jne.) nuorten (alle 60 v.) säveltäjien musiikille, varsinainen suomalaisen nykymusiikin ”edistys” on usein katsonut pikemmin taakse- kuin eteenpäin. Tarkoitan tämän kommentiksi niin 80-luvun jälkisarjalliseen kuin nykyiseen jälkiromanttiseenkin liittyen; tarkoitan tässä myös tietynlaista asennoitumista sävelten järjestämiseen ja soivan kudoksen rakentamiseen, jossa perinteiden kunnioittamisen hyvä puoli on tullut esiin erinomaisen satsillisen käsityötaidon muodossa (joka tuntuu joskus olevan maamme rajojen ulkopuolella surkeasti hakusessa).\nMutta molempi-parempi. Pohdintoja tulevaisuuden läsnä-olosta musiikissa ja ”kehityksestä” on hauska lukea!


Olen miettinyt tätä kirjoitusta pitkään. En ole kuitenkaan rohjennut pukea ajatuksiani sanoiksi. Aihe on sen verran arka. Nyt kuitenkin päätin ottaa härkää sarvista, koska en jaksa uskoa, että olisin yksin näiden mietteideni kanssa ja sitä paitsi koen pakottavaa tarvetta tuoda asioita ilmi.\nRaskaana oloon liittyy monia tunteita ja seikkoja, joita ei ole koskaan ennen tarvinnut miettiä. Uuden elämäntilanteen myötä arkeeni on astunut järkyttävä, kokonaisvaltainen pelko: Onko vauva terve? Mitä jos ei olekaan? Entä jos vauva kuolee synnytyksessä? Mitä jos itse kuolen? Entäpä jos sairastun synnytyksen jälkeiseen masennukseen? Mitä jos tämä kaikki on avomiehelleni liikaa ja hän päättää jättää meidät?\nJa sitten vielä: Entä jos olenkin huono äiti?\nOlen aina kuvitellut olevani itse itseni pahin kriitikko, mutta raskaus on muuttanut senkin asian. Kaikki muut ihmiset ympärilläni tuntuvat tietävän paremmin, miten minun pitäisi itseni kantaa ja millainen vanhempi minusta pitäisi tulla. Tottakai hyvät neuvot ovat kalliit, sillä eihän minulla ole pienintäkään aavistusta siitä, mitä on olla jonkun äiti. Kuitenkin tuntuu, että kaikki yrittävät laittaa minua johonkin lokeroon ja heillä vaikuttaisi olevan käsitys siitä, millaiseksi minun pitäisi muuttua tai olla muuttumatta. Jotkut haluavat, että olisin luomuruokaa itse kasvattava luontaistuoteäityli, joka makaa perhepedissä imettämässä siihen saakka, että lapsi on vähintään eskari-ikäinen ja tiputtaa raskauskilotkin ainoastaan vaunulenkeillä sekä vauvapilateksella. Toiset taas tuntuvat tahtovan, että lähden synnytyssairaalasta suoraan shampanjapäissäni bailaamaan ja jätän Kätilöopistolle sekä vauvan että kilot, palaan viikon kuluttua synnytyksestä töihin ja käyn Tallinnassa korjauttamassa raskauden pilaamat rintani samalla kun juoksen kaikissa kissanristiäisissä yhtä tiuhaan kuin ennen raskauttakin.\nJoidenkin mielestä varmaan vauvanhuoneen sisustus on aivan täysin sopimaton.\nMinusta on alkanut vaikuttaa siltä, että en voi koskaan riittää ja tästä uudesta roolista ei vain voi selvitä kunnialla. Miksi en voisi olla se, joka nauttii vauvan kanssa kotona olosta, mutta palaa sitten motivoituneena työelämään? Tai se, joka rauhassa palautuu raskaudesta liikkumalla juuri niin kuin parhaalta tuntuu: toisinaan raittiissa ilmassa vaunujen kanssa kävellen, toisinaan spinning -tunnilla tai joogasalissa hikoillen? Tai se, joka välillä tekee itse poimituista sienistä muhennosta ja toisena päivänä syö pakastekalapuikkoja ja tonnikalaa suoraan purkista? Tai se, joka kulkee mielellään ilman meikkiä päivät pitkät, mutta joskus nauttii siitä, että saa laittautua ja lähteä ihmisten ilmoille?\nEn tiedä, johtuuko se raskaushormoneista vai olenko tulossa hulluksi, mutta välillä hienovaraiset, ystävällisetkin kommentit tuntuvat musertavilta. Milloin syön vääränlaisia vitamiineja tai sopimatonta ravintoa. Milloin kuntoilen väärin ja painoakin on tullut liikaa tai liian vähän. Milloin olen todella pinnallinen kun en suoranaisesti nauti raskaana olosta tai vähintäänkin outo, kun en koko ajan hehkuta olevani ”vauvakuplassa”.\nPuhumattakaan kommenteista, joita olen saanut kerrottuani, että yritämme alusta asti, josko vauva nukkuisi ihan omassa sängyssä. Jos ei nuku, katsomme sitten luonnollisesti muita ratkaisuja, mutta siitä lähdemme liikkeelle. Tai kun olen maininnut, että en aio ottaa imetyksestä mitään paineita. Onnistuu jos on onnistuakseen ja jos ei onnistu, vauva syö korviketta. Minuakaan ei ole koskaan imetetty. Silti minusta tuli täysin vahva ja terve siitäkin huolimatta, että olen kaksi ja puoli kuukautta keskonen. Tai kun olen tuonut ilmi, että haaveilen paluusta opintojen pariin ja mahdollisesti myös vähän työelämäänkin jo ensi syksynä. Itse olen mennyt alle vuoden ikäisenä päiväkotiin ja olen sitä mieltä, että se on vallan hyvä paikka lapsille. Sitä paitsi Suomessa olemme etuoikeutettuja, sillä myös isällä on mahdollisuus jäädä hoitovapaalle. Olen myös saanut paheksuvia katseita, kun vasemmassa nimettömässäni ei ole sormusta, eikä minulla ole pienintäkään aikomusta mennä naimisiin ennen vauvan syntymää, ristiäisissä tai ylipäätään aivan lähitulevaisuudessa. En tahdo joutua lopun ikääni miettimään, kosittiinko minua vain velvollisuudentunnosta.\nJonkun mielestä olen varmasti laittanut aivan vääränlaisen taulunkin seinälle.\nMiksi en voisi olla hyvä äiti, joka antaa lapselleen paljon rakkautta, mutta pitää myös huolta itsestään ja luottaa siihen, että perheessä on toinenkin rakastava, kykenevä vanhempi? Onko aivan väärin haaveilla siitä, että vastuu pienokaisen hoidosta jaetaan, kuten kaikki muukin tasapainoisessa suhteessa? Olenko kamala ihminen, jos toivon, että tämä suhteen toinen osapuoli voisi joskus ottaa ne yösyötöt, että minäkin saisin yhdet kunnon unet? Onko ylitsepääsemättömän itsekästä tahtoa perheen lisäksi ura ja tehdä töitä sen eteen?\nOlen tulevaisuudessa äiti, mutta olen myös nainen, tytär, avovaimo, sisko ja ystävätär. Uskon olevani lapselleni parempi vanhempi silloin, kun saan välillä urheilla, toteuttaa unelmiani ja jopa käydä joskus ystävieni kanssa lasillisella. Ei myöskään liene maailmanloppu, jos toisinaan tahdomme lähteä vaikka elokuviin ja syömään avomieheni kanssa jättäen jälkikasvumme isovanhempien kontolle. Mielestäni hyvinvoiva äiti ja parisuhde on lapselle paljon parempi vaihtoehto kuin kaksi vuotta yötä päivää valvonut katkeroitunut lähiömutsi, joka on väsymyksestä muuttunut hirviöksi, eikä tunnista enää omaa peilikuvaansa.\näitiys, ei sarkasmia, eikä shampanjaa\näitiys, minä, pohdintaa, raskaus\n9 thoughts on “Tulevan äitiyden kohtuuttomat paineet”\njoulukuu 13, 2016 3:31 pm\nAh, ihanaa ku joku osaa pukea ajatukseni sanoiksi.\njoulukuu 16, 2016 3:44 pm\nKyllä Riina hyvä voin olla ensimmäinen, jolle raskit jättää lapsesi jos haluat käydä syntymän jälkeen juomassa lasillisen jotain todella hyvää kuivaa valkoviiniä ovopuolikkaan kanssa.\njoulukuu 23, 2016 4:55 pm\nKiva kuulla. Onneksi on näitä isovanhempia tässä ympäristössä pilvin pimein:)\njoulukuu 23, 2016 4:54 pm\nKiva, että joku voi samaistua! Ihanaa joulua 🙂\njoulukuu 22, 2016 1:54 am\nKahden lapsen äitinä haluan antaa (tietenkin) pari neuvoa. Kaikki ajattelevat näitä asioita, mutta murehtimalla asioita ei voi ratkaista. Äitiyttä ei voi suorittaa. Jos ”aivot narikkaan” tyyppinen ratkaisu ei onnistu, koita ajatella asioita itsesi ulkopuolelta. Ikäänkuin rekisteröit asioita ja tuntemuksia, tehdäksesi niistä myöhemmin kirjoituksen.\nMiehen kanssa käyttäisin käänteispsykologiaa;) Jos kovasti vaadit häntä osallistumaan ja tekemään asioita, hän varmasti vastustaa. Mutta koitapa ”omia” vauva ja sano että pärjäät (vaikka välillä väsyttäisikin) niin mies tulee vaatimaan osaansa vauvan hoidosta. Ja kun niin käy, anna hänen tehdä se omalla tavallaan. Ohjeista vain, jos hän kysyy:). Kaikkea hyvää loppuraskauteen!\nKiitos paljon kommentistasi, hyviä vinkkejä! 🙂 Mukavaa joulua sinulle, Elli!\njoulukuu 22, 2016 1:56 am\nPs. Anna muitten ihmisten kommenttien mennä toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos. Sinä tunnet itsesi ja perheesi, osaat varmasti tehdä asiat, niin että teillä on hyvä olla:)\nkesäkuu 15, 2017 11:42 am\nOlen elellyt äitinä nyt kohta seitsemän viikkoa. Vauva on todellakin maailman napa, mutta juuri se on opettanut nauttimaan niistä arjen iloista, joita on ennen äitiyttä saanut tehdä kyllästymiseen saakka. Kun mies ottaa vauvan hoitaakseen,on aivan ihanaa päästä yksin ruokakauppaan ja tehdä heräteostoksia. Roskien vieminen, tiskien laittaminen ja pyykin peseminenkin ovat suuria ilonaiheita, jos ei jaksa kauemmaksi lähteä.\nKaikenlaiset ihanteet vain luovat kovia paineita. Itse koen edelleen silloin tällöin huonoa omaatuntoa television katselemisesta imettäessä tai muuten vauvaa hoitaessa, tutin antamisesta tai veden juottamisesta tuttipullosta. Saati sitten siitä, että vauvan makoillessa tyytyväisenä, en seurustele hänen kanssaan vaan yritän nopeasti ehtiä itse syömään. Onko itsekkäämpää äitiä olemassakaan. Näin ne ihanteet tekevät koko perheen hyvinvoinnin vaalimisestakin vääryyttä 😀\nkesäkuu 16, 2017 8:30 am\nTuhannesti kiitos kommentistasi! Minulla on hyvin, hyvin paljon samankaltaisia tuntemuksia ja on äärimmäisen huojentavaa kuulla, että en ole näiden pohdintojen kanssa yksin!


Palestiinalaiset valmistelleet Arafatin uudistuksia - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nPalestiinalaiset valmistelleet Arafatin uudistuksia\nUlkomaat Julkaistu 16.05.2002 22:41 (Päivitetty 17.05.2002 21:26)\nPalestiinalaisten parlamentti ehdotti tänään presidentin- ja parlamenttivaalien järjestämistä ensi vuoden alkuun mennessä. Kunnallisvaalit on määrä pitää tämän vuoden loppuun mennessä.\nKansanedustaja Hanan Ashrawi kertoi esityksestä sen jälkeen, kun lainsäädännöstä vastaava neuvosto oli käsitellyt presidentti Jasser Arafatin lupaamia uudistuksia. Tavoitteena on lopettaa väkivaltaisuudet Israelin kanssa ja saada rauhanprosessi uudelleen käyntiin.\nAshrawin mukaan nykyinen hallitus voisi jatkaa tehtävässään tästä päivästä lähtien 45 päivän ajan, kunnes Arafat nimittäisi uuden 19-jäseninen hallituksen. Nykyisessä hallituksessa on 34 edustajaa. Palestiinalaishallinnon tilastokeskus ilmoitti aloittaneensa äänestäjäluetteloiden täydentämisen. Viranomaisten mukaan äänioikeutettuja on noin 1,6 miljoonaa. Edelliset vaalit järjestettiin tammikuussa 1996.\nChirac vannoi presidentinvalansa Italia pidätti rikoksista epäiltyjä maahanmuuttajia


Sinä olet asiantuntija! - Rehablogi\nvierailija · 14.6.2017\nUusia ajatuksia tarvitaan iäkkään toimijuuden tukemiseen kotihoidossa. Viime aikoina on käyty paljon keskustelua iäkkäiden ihmisten hoidosta kotona: siitä, miten yhteiskunta omalta osaltaan pystyy hoitamaan hoitoa tarvitsevat ikäihmiset. Tarvitaan uusia keinoja. Työyhteisössä käydyssä keskustelussa nousi esille aihe psyykkisen hyvinvoinnin tukemisesta osana arkea.\nLuin tutkimuksen ”Ikäihmisten psyykkinen hyvinvointi ja psykososiaalisen tuen toteutuminen kotihoidossa” (tekijöinä: Sini Eloranta, Seija Arve, Matti Viitanen, Hannu Isoaho ja Pirkko Routasalo, julkaistu vuonna 06/ 2011). Tutkimuksessa on selvitetty asiakkaiden psyykkistä hyvinvointia ja sitä, miten asiakkaiden psykososiaalinen tuki toteutuu kotihoidossa. Tutkimuksessa on selvitetty myös iäkkäiden asiakkaiden taustatekijöiden ja psyykkisten hyvinvoinnin yhteyttä toteutuneessa psykososiaalisessa tuessa. Työntekijöiden näkökulmasta on selvitetty sitä, miten psykososiaalinen tuki toteutuu ja miten työntekijöiden taustatekijät ovat yhteydessä toteutuneeseen psykososiaaliseen tukeen.\nTutkimuksessa tulee esille se, että henkilökunta ja asiakas näkevät tuen annon ja tarpeen erilaisena. Asiakkaat kokivat, etteivät he saa tarpeeksi palautetta onnistuneesta päivittäisestä toiminnoista. Tutkimuksessa tulee esille myös se, että asiakkaat kokevat, ettei heitä kannusteta riittävästi tekemään itse niitä asioita, joista he itse selviytyvät. Työntekijän näkökulmasta tutkimuksessa työntekijät arvioivat onnistuneensa näissä asioissa.\nUuden kuntoutuksen ajattelu- ja toimintatavan muutos tukisi mukavasti tätä tutkimustulosta; työntekijän toiminnan muutos aiemmasta roolista asiakkaan rinnalla kulkijaksi. Yhdessä työstettyjen tavoitteiden saavuttamista yhdessä, tilanteen mukaan. Asiakkaan oman elämän asiantuntijuuden esiin nostamista ja asiakkaan aktiivista osallistamista. Yhdessä tekemistä asiakasta tukien.\nIkäihmiset kehittäjinä – kohti vahvempaa… 11.12.2019


Lintukirppu | Anna keskustelu\nEi ihme.että vastaanotot ovat jumissa kun kaikenlaisesta normaalielämästä juostaan lääkärille valittamaan.Klikkaa laajentaaksesi\nMitä hittoa se sulle kuuluu jos käyn lääkärillä ja itse maksan käyntini,en ole tukkona terveyskeskuksissa.Ja sitäpaitsi terveyteni tila on sellainen etten saa ilman lääkärin lupaa käyttää mitään käsitavaralääkkeitä joten se siitä.\nEn omista lemmikkejä enkä koskaan tule niitä hankkimaankaan,enkä ole ollut eläinten kanssa missään tekemisissä joten ei voi syynä olla sekään.Sanoin vaan,että muistuttaa lintukirppua kun katsoin netistä,mutta ei se sitä ollut.Oli parempi kun en itse alkanut lääkitsemään koska olisi mennyt pahasti pieleen.Nyt asianmukainen lääkitys ja lasku teki hulppeat 90 euroa jonka maksoin itse,oletko nyt tyytyväinen.\nAina käy sääliksi rahan tuhlaus. On köyhempiäkin, joille mania jakaa, jos sitä liikaa on.\nJos olisit tabletin antihistamiinia ottanut, tuskin haittaa olisi ollut ja tuskin kummempaa söit nytkään. Omat ovat tosiaan roposi ja ruppisi, Luoja nyppyjä lisätköön.\nEi minusta mitään kalliita ollut.Kun on töissä,niin sitä on joskus varaa laittaa rahaa omaan terveyteenkin.Kuten sanoit,ei tavallinen lääkäri osannut sanoa mitään,huokaili vaan,että mikäköhän se olisi,että silleen.Kannatti käydä yksityisellä ja saada heti vastaus ja oikea lääkitys,eikä muuten ollut allergiaa...\nAntihistamiinejakin on monenlaisia ja jos lääkärikin on empivä asian suhteen,niin en kai minä niin hullu ole että syön mitä sattuu.\nJätetään nyt luoja kuitenkin tämän ulkopuolelle,eiköhän ne näpyt sieltä ihan itekseen lisäänny jos on lisääntyäkseen.Kivat kevään jatkot vaan sullekkin!\nHieman epäilen sitä, että lintukirppu olisi kutinan aiheuttaja, koska itselleni nämä patit ilmestyvät lähes joka kevät jo useamman vuoden aikana. Lintukirput on usein vielä syksyllakin elossa. Eikä kyseistä haittaa silloin ole niistä. Eiköhän ne kirput osaa lennellä jos luonnossa liikuu ilman, että koiran tai kissan tarttee avustaa siirtymään paikasta toiseen.\nItse ainakin saan näitä paukamia helpoiten pihaa haraavoidessa.\nLintukirppuja voi lääkärin mukaan tosiaan saada haravoidessa. siellä niitä on kuivan heinän seassa ja sitä sitten pöllytellään oikeen antaumuksella, niin kyllähän niitä leijailee vaatetuksen sisäänkin.\nMuistaakseni myös A-viruksen jälkitautina saattaa tulla melko samanlaista rakkulaa, joten ehkä tuo lääkärillä käynti ei niin huono idea ollutkaan.\nOlikohan niin, että lintukirpun paukamat on enemmän ryhmittäin ja tuon jälkitaudin aiheuttamat leviää satunnaisesti ympäri kehoa...\nMulla oli kisunomistajana muutaman kerran lintukirppuja ja kerran sain niitä ihan vaan mökillä keväällä pihatöissä. Näpyt kestävät aikansa, mutta lähtevät kyllä. Lintukirppuhan on onneksi sellainen, että se ei muni/jää ihoon, vaan puree ja purujäljet kutisee. Kannattaa esim. iltaisin ja aamuisin puhdistaa nuo puremapaukamat desinfiointiaineella, niin ne lähtevät aika pian poi eikä kutisekaan niin paljoa. Samoin petivaatteet yms. pesuun/tuuletukseen. Itse en ole tarvinnut lääkäriä lintukirppujen vuoksi, mutta toki siellä varmaan voi käydä pyytämässä "diagnoosia".\nLintukirppujakin on kahta erilaista. Toinen versio tekee näpyt kerran ja toinen jää ikuiseksi harmiksi. Eli se uusii joka kevät, kesä, syksy ja ne samat saattaa aiheuttaa jopa hyttynen.\nJa joo, tiedän mistä puhun, koska mulla on veressä lintukirppu ja olen siksi allerginen yös kaikille hyönteisislle ja ampiaisen pistoon voin kuolla. Mulle ei tule pelkkiä näppyjä, vaan olen niin allerginen, että ne "näpyt" on pahimmillaan halkasialtaan jopa reilut 10cm...\nMulla on nyt ollut muutamana keväänä ja kesänä aivan sama. Jostain aina onnistun paukamat saamaan ja suurien sekä pitkien allergiasairaala kokeiden jälkeen todettiin niiden luultavimmin olevan lintukirpun aiheuttajia. Myös hyttysistä saan älyttömän kokoisia näppyjä ja kutiaa laittoman kauan. Nyt luulin tänä keväänä selviäväni ilman tätä hirveetä juttua ja viikkoja kestävää kutinaa sekä hirveän näköistä jälkeä iholla, mutta Juhannuksena sain hyttysestä osumia ja sen jälkeen nyt viikolla alkoi lisääntyä näppyjä... syön 3 kestineä päivässä joten näpyt ilmestyvät hieman rauhallisimpina ja pienempinä kuin ennen. Mulle oli aivan uutta kuulla näistä kahdesta erilaisesta versiosta. Outoahan tämä on kyllä, millekään muulle en eläissäni ole allerginen ollut ja aina tottunut olemaan paljon luonnossa. Sitten yht'äkkiä tulee allergiseksi... Jaksaisitko kertoa lisää siitä versiosta joka jää ikuiseksi harmiksi? Kukaan lääkäreistä ei ole osannut sellaisesta mainita. ISO kiitos!\nMinulla oli viime vuonna. Kutisivat aivan mielettömästi ja olivat tosi kipeät . Lääkäri antoi sellaista hirveän vahvaa allergialääkettä . En muista nimeä , mutta reseptitavaraa. Sanoi antaneensa samaa edelliselle potilaaalle , jolla oli sama vaiva eikä tämä ollut tullut takaisin. Kyllä ne sitten pois lähti , mutta enpä ole koskaan tuntenut samanlaista kutinaa ja ensin oli se pieni nyppy jossa oli vesikello keskellä ja sitten ne suurenivat aivan kamalaksi poltteleviksi alueiksi. Terveysisar naureskeli aikaa tilatessani kun sanoin, että ne on varmaan kirpun puremia.\ntietää mikä se lääke oli jota sinä sait jos satut muistamaan sen nimen. Itse sain vahvoja antihistamiineja reseptillä ja lisäksi kortisoni tabletit sisäisesti otettuna ovat ihan välttämöttömiä jos tosiaan on kroppa aikalailla täynnä paukamia ja ne on pahasti kutiavia. Se mitä sain oli vahvinta kortisonilääkkeitä mitä on olemassa, mutta mulle mikään muu ei tehonnut. Pystyitkö nukkua öisin? Mulla kutisi varsinkin öisin niin pahoin että ei saanut oikein nukuttua ja sehän lisää turhautumista koko turhaan allergiaan. Ja juu, ei edes yksityisen puolen lääkäri uskonut asiaa vaan vakuutteli että olen vain tullut pesuaineelle tai vartalovoiteelle allergiseksi. Sanoin, että en lähde pois ennenkuin saan ihotautilääkärille lähetteen (yleensä en uskalla vastaan sanoa ) ja ihotauti lääkäri totesi heti että on lintukirppujen aiheuttamaa ja lähetti allergiasairaalaan kunnollisiin testeihin. Sun kannattaa ensi keväänä ajoissa alkaa ottamaan Kestineä tms. kerran päivässä. Se ennalta ehkäisee saman kutinan tuloa.\nToivottavasti säästyt tältä ensi keväänä..!\nOlen aivan varma, että mulla on ollut syksystä asti lintukirpun puremia siellä täällä. Ovat ainakin aivan saman näköisiä kuin kaikissa kuvissa, rykelminä ja kutisevat aivan jumalattomasti.. mutta onko se mahdollista että niitä on vielä syksyllä ja talvella? Tosin pakkasia on ollut tosi vähän, mutta silti. Meillä on kaksi koiraa jotka varmaan kantavan niitä sisälle, tosin itsekin tulee kuljettua ulkona paljon.. Itselläkin on ollut hyttysten kanssa aina "ongelmia", tulee kamalat paukamat ja kutina.. pitääkö meidän kutsua joku myrkyttäjä kotiin, että päästään kirpuista eroon??\nLintukirput ovat todella tuttuja otuksia. Maalla kun asuu, niin kissat kuljettavat niitä sisälle. Lintukirput hakeutuvat lämpöiseen paikkaan, eli juuri silloin, kun esim pitää kissaa sylissä, se lähtee liikkeelle. Juuri nyt on taas se aika, että niitä on. Kissat nukkuvat sängyssäni, joten joka aamuyö herään siihen kutinaan, ja sitten alkaa metsästys. Toissayönä saalis oli 9 kpl ja viime yönä "vain" 3. Inhottavia otuksia, vaikkakin harmittomia. Kyllä niitä on joskus talvellakin, mutta harvoin. Lintukirppuhan yleensä puree silloin, kun se jää vaatteen (tai jonkun muun) ja ihon väliin. Itse käytän kutinaan hoitona PUHURI merkkistä kylmävoidetta, jota sivelen patin päälle. Kutina helpottaa välittömästi.\nIhmettelin aikani, että miksi mieheni ei reagoinut näihin kirppuihin, mutta sitten luin jostain, että niihin reagoi vain ihmiset jotka ovat niille allergisia.\nViime keväänä saimme mieheni kanssa molemmat lintukirppuja kun siivosimme pihaa ja lintulaudanalustaa,myös tällä viikolla haravoidessani pihaa sain paukamia. Kutisivat viime keväänä melkein kolme viikkoa,hävisivät itsestään.On se kurjaa kun joka kevät on alkanut olla sama juttu,en aikaisemmin ole kuullut lintukirpuista,enkä myöskään niitä itseeni saanut.\nKaikkihan eivät noihin puremiin reagoi. Meillä ulkona liikkuvat kissat tuovat niitä kesäkeleillä sisälle, ja esim. mieheni ei ole niistä moksiskaan. Minä ja tytär taas saamme repiä itseämme monta kuukautta yhtä soittoa. Nojatuolitohtorina empiiristen tutkimusten jälkeen olenkin huomannut, että ainakin omassa lähipiirissäni nimenomaan naiset noista paukamista kärsivät. Outoa.\nJaanan tavoin meilläkin on listijäiset sängyssä harva se yö. Kirpussa on vielä se ärsyttävä puoli, että ihan pikku läpsäisystä se ei ole moksiskaan, vaan otteiden on oltava melko ronskit.\nOlen kärsinyt noista pirulaisista jo 3 kk.Purevat jopa palasia ihosta,varsinkin kaulalta ja rinnoilta,joudun käyttämään suojavaatetusta,nivuseni ja rintojen alusiho ovat syvillä haavoilla.Olen saanut 2 krt rajun allergisen reaktion,jolloin kyseiset alueet ikään kuin paloivat,ja iho kuoriutui pois.Samoin on sormistani iho kuoriutunut pois,mutta parantumisen jälk.koin uuden kirppuhyökkäyksen sormiin,ja niissä on niitä vieläkin.Olen joutunut yksitellen poistamaan niitä.Asuntoni on myrkytetty ammattilaisen toimesta 3 kertaa,olen lääkinnyt kissani eläinlääkärillä,joka on tuttu vuosien takaa,ja pahinta asiassa on se,että oma miesystäväni kieltää koko asian.Lääkäri pitää minua hulluna,ja jos edes mainitsen kirppu-sanaa,minut passitetaan lukkojen taakse!Oma eläinlääkärini on lääkinnyt minua strongholdilla,mutta en ole sillä täysin päässyt kirpuista eroon,vaikka myrkytykset on tehty.Vaatteetkin joutuu käytön jälkeen myrkyttämään,sillä pelkässä pesussa ne eivät lähde,tämä tieto on varmasta lähteestä,berneriltä.Joudun pesemään hiuksenikin prioderm-shampoolla.Täitä minulla ei ole.Tietääkö joku tallinnassa myytävistä kirppulääkkeistä jotain?Haluaisin eroon näistä elukoista!!\n...puremalle olen saanut apua, kun käyn heti pesemässä sen kohdan tai esim. jalkani mistä se on purru. Toki siihen jää sellainen pieni punainen jälki, mutta sitä ei pidä rapsutella, jos vähän tuntuu sille et tekis mieli niin... Sit se jälki häviää jonkun ajan päästä. Ei oo onneksi tarvinut syödä mitään tabuja tai laitella sen kummempia voiteita, vaikka aluksi piti minunkin kokeilla vaikka ja mitä. Itse olen allerginen vaikka mille ja astmapiippua joudun silloin tällöin ottamaan. Mut kokeilkaa, toivottavasti tästä olisi jollekin apua.\nVoisitko ap kertoa mikä se syy oli kun ei ollut allergiaa eikä lintukirppu. Luultavasti syy on jonkin taudin oire ja niitähän on, kallis lääkityskin vielä.\nRasvaaminen ehkä auttaa?\nPuhuin Terveysneuvontanumeroon eilen paukamista, jotka syntyivät pari päivää sitten. Todennäköinen diagnoosi oli lintukirpun aiheuttamat paukamat. Mukava hoitaja sanoi, että rasvaa iho, että lintukirput eivät pysty elämään niin tehokkaasti. Toinen hoitaja tosin sanoi tänään aamulla, että hän ei ole kuullut moisesta hoidosta ja että kirput eivät elä iholla. Itselleni tämä tavallinen rasva ehkä kuitenkin auttoi. Hydrocortisonia pistin postimerkin kokoiselle alueelle kokeeksi. Ei ollut eroa sen ja tavallisen rasvan vaikutuksella. Huom. voi myös olla, että kutina lähti otettuani antihistaaminitabletin illalla.\nHyviä kevään jatkoja!\nRasvaaminen ehkä auttaa?,\nOnpa vain hyvä että satuin tälle sivulle näitä lueskelemaan yrityksissäni diagnosoida itseäni. Iholle alkoi pukata muutama päivä sitten juurikin teidän kaikkien kuvailemia ensin pieniä ja myöhemmin oikein isoja punaisia laikkuja, jotka kutiavat aivan vietävästi varsinkin jos niihin erehtyy koskemaan. En tosin tiedä mistä ihmeestä olisin kirput voinut mukaani kantaa, mutta kai kesäisessä puistossa jalat ja kädet paljaana istuksiminen ja ikkunat auki nukkuminen siihen sitten riittää...\nRauhoitti mieltä kovasti näiden lukeminen, enää ei tunnu siltä että tarvitsisi syyhyn pelossa lähteä lääkäriin juoksemaan. Toivoisin vain että nämä paukamat äkkiä tästä laskisivat ja että niitä ei ainakaan enää lisää koko ajan tulisi...\nMeillä on tullut kissojen mukana lintukirppuja ja myös mökkiä siivotessa. Olemme hoitaneet ihan perus desinfiointiaineella, abobasella ja bepanthenilla. Kirppu puree ja jättää "myrkkynsä" kutittamaan häippäisten sitten. Viikon verran on kutissut ja sitten on mennyt omilla hoidoilla ohi. Ai niin ja antihistamiinista (jopa peruszyrtec) on ollut apua kutinan lieventäjänä.\nlintukirppujen puremiin auttaa kortisonirasva ja peti/ muiden vaatteiden pesu!! muuta vaivaa niistä ei ole!\nmoi minä tiedän miten sen saaa pois menkää mehiläiseen lääkäriin ja lääkärin suku nimi on savolainen se antaa teille hyvän lääkeen


Maa- ja metsätalousministeriö 23.1.2020 15.55\nSuden kannanhoidollisen metsästyksen laajapohjaisessa suunnittelu- ja määrittelyhankkeessa selvitetään suden kannanhoidollisen metsästyksen edellytyksiä ja tavoitteita. Lisäksi arvioidaan muita tyydyttäviä ratkaisuja. Suunnittelun pohjana on susikannan hoitosuunnitelma ja EU-tuomioistuimen ennakkoratkaisu koskien suden kannanhoidollista metsästystä.\nMaa- ja metsätalousministeriön käynnistämälle Suden kannanhoidollisen metsästyksen suunnittelu ja määrittely -hankkeelle on asetettu valmistelu- ja ohjausryhmät. Laajapohjaisessa hankkeessa selvitetään suden kannanhoidollisen metsästyksen edellytyksiä ja tavoitteita. Lisäksi hankkeessa arvioidaan mahdollisia muita tyydyttäviä ratkaisuja. Tavoitteena on tuottaa esitys suden kannanhoidollisen metsästyksen järjestämisestä.\n– Muiden suurpetojen, kuten karhun ja ilveksen, kohdalla metsästys on tärkeä osa suunnitelmallista kannanhoitoa. Suden kannanhoidollisen metsästyksen edellytykset selvitetään nyt perusteellisesti laajapohjaisessa työssä. Metsästys on osa suden tuoretta kannanhoitosuunnitelmaa ja tavoite on, että se toteutuu, toteaa maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä.\nHankkeen ohjausryhmään kuuluvat maa- ja metsätalousministeriön edustajien ohella ympäristöministeriön, Suomen luonnonsuojeluliiton, Suomen metsästäjäliiton, MTK:n ja Suomen riistakeskuksen edustajat. Ohjausryhmä ohjaa valmisteluryhmän työtä ja tekee maa- ja metsätalousministeriölle esityksen valmisteluryhmän suunnitelman pohjalta.\nHankkeen valmisteluryhmään kuuluvat maa- ja metsätalousministeriön, ympäristöministeriön, Luonnonvarakeskuksen, Poliisihallituksen, Suomen riistakeskuksen, Metsähallituksen, MTK:n, Suomen luonnonsuojeluliiton, Luonto-Liiton, Suomen Kennelliiton, Suomen metsästäjäliiton ja valtakunnallisen riistaneuvoston sekä alueellisten riistaneuvostojen edustajat. Valmisteluryhmän tehtävänä on tehdä ohjausryhmälle esitys suden kannanhoidollisen metsästyksen edellytyksistä, tavoitteista, määrittelystä ja suunnitelmasta sekä arviot mahdollisista muista tyydyttävistä ratkaisuista. Työryhmien toimikausi alkaa 23.1.2020.\nPohjana EU-tuomioistuimen ennakkoratkaisu\nSuden kannanhoidollisen metsästyksen edellytysten selvittämisessä ja suunnittelussa otetaan huomioon EU-tuomioistuimen suden kannanhoidollista metsästystä koskeva ennakkoratkaisu.\n– EU-tuomioistuimen ennakkoratkaisu mahdollistaa kannanhoidollisen metsästyksen, mikäli viranomaiset kykenevät tuottamaan tarvittavan määrän todistelua siitä, että se tavoite tai peruste, jonka vuoksi kyseistä direktiivin kohtaa käytetään, on hyväksyttävä, neuvotteleva virkamies Sami Niemi toteaa.\nMyös korkeimman hallinto-oikeuden suden kannanhoidollista metsästystä koskeva ratkaisu ja Euroopan komission päivittyvä luontodirektiivin tulkintaohje tullaan ottamaan hankkeessa huomioon, kun ne julkistetaan.\nHanke on kirjattu Suomen susikannan hoitosuunnitelmaan, jossa on esitetty alustava hankekuvaus. Hanke kestää vuoden 2020 loppuun tai niin kauan kuin on korkeimman hallinto-oikeuden suden kannanhoidollista metsästystä koskevan ratkaisun ja EU:n luontodirektiivin tulkintaohjeen päivityksen aikatauluista riippuen tarpeen.\nSuden kannanhoidollisen metsästyksen suunnittelu ja määrittely -hankkeen alustava hankekuvaus on esitetty Suomen susikannan hoitosuunnitelmassa.\nTiedote 10.10.2019: Euroopan unionin tuomioistuimen ennakkoratkaisu suden kannanhoidollisesta metsästyksestä odotettua tiukempi


Ota mukaasi putkistojen, suodattimien ja naapurien paras ystävä, aikamme sankari,\nHajuton Jätevesi estää lian muodostumista putkistoihin ja hiukkasten kasaantumista imeytyskentille siirtäen hajuhaitat eilispäivän muistoiksi - ympäristöystävällisesti, totta kai. Hajuton Jätevesi pitää näin putkesi ja erityisesti naapurisi tyytyväisinä ja hymyssä suin. Se myös tehostaa pienpuhdistamoiden ja harmaavesisuodattimien toimintaa - mitä säännöllisemmin käytettynä, sen parempi.\najuton Jätevesi on ennaltaehkäisevä biologinen putkistojen, saostus- ja pumppukaivojen sekä pienpuhdistamoiden puhdistus- ja kunnossapitoaine, joka hajottaa luonnonmukaisesti orgaaniset jätteet ja poistaa epämiellyttävät hajut. Hajuton Jätevesi estää myös kiintoainekovettumien syntymistä ja imeytyskenttien tukkeutumista, helpottaa kaivojen tyhjennystä ja pidentää niiden tyhjennysväliä, sekä pienentää näin kiinteistön hoitokuluja. Roiskeet iholta huuhdeltava välittömästi runsaalla vedellä. Varottava aineen joutumista silmiin. Säilytettävä lasten ulottumattomissa.\nAsuinkerrostalot, omakotitalot, vapaa-ajanasunnot jne.\nKaada Hajuton Jätevesi hoitoainetta viemäriin säännöllisesti putkistojen ja sakokaivojen hoitamiseksi.\nAsuintaloissa annostelu yksi desilitra/asukas/viikko. Kuitenkin minimissään 3 desilitraa/viikko. Vapaa-ajanasunnot, jne. annostelu 2–4 desilitraa tarpeen mukaan. Ongelmakohteissa annostelua suositellaan lisättäväksi halutun lopputuloksen saavuttamiseksi. HUOM! Luonnolliset biologiset organismit toimivat tehokkaimmin korkeissa lämpötiloissa, ei kuitenkaan yli 50°C astetta. pH-arvo ihanteellisesti 6.0-8,5. Pitkäaikainen kontakti kuumaan veteen ja kemikaaleihin (erityisesti kloori ja desinfiointiaineet) saattaa heikentää tuotteen tehoa. Varastointilämpötila: 4°C-40°C.


Aeron takaspoilerin asennus - Foorumi – Saabclub.fi\nAeron takaspoilerin asennus\nViesti Kirjoittaja -Lasse- » Ma Maalis 31, 2014 18:28\nOnko kellään hyviä vinkkejä aeron takaspoilerin asennukseen? Kestääkö pelkästään jollain liimamassalla? Alkuperäisessähän on 4 pulttia ja 2 muovitappia. Muovitapit meinasin ainakin karsia pois.\nTakakontin puolellakaan ei varmaankaan ole valmiita kohtia pulttien rei'ille? Onko kukaan keksinyt kätevää tapaa saada pulttien reiät kohdilleen?\nRe: Aeron takaspoilerin asennus\nViesti Kirjoittaja suorsa » Ma Maalis 31, 2014 18:52\nErään klubilaisen autosta ruuvasin tapit mäkeen ja reiät meni sabluunalla kivasti paikoilleen.\nhttps://www.dropbox.com/s/5bcm63dabxds6 ... oileri.pdf löytyy sabluuna. Kertokaa jos linkki ei toimi.\nViesti Kirjoittaja jusahh » Ma Maalis 31, 2014 18:56\nMitäs porukka on laittanu reikiin, että ovat tiiviit ja eivät lähde ruostumaan?\nViesti Kirjoittaja suorsa » Ma Maalis 31, 2014 19:02\nRuosteenestopohjamaalia sutilla töpötellen. Joskus kotelosuojaa tms. kaveriksi. 9-3ss tapauksessa on muistaakseni tiivisteet valmiina spoilerissa, 9-5:ssa olen käyttänyt jotakin tiivistemassaa.\nViesti Kirjoittaja -Lasse- » Ma Maalis 31, 2014 19:42\nKiitos suorsa sabluunasta! Tästä on iso apu!\nViesti Kirjoittaja TP93 » Ke Huhti 02, 2014 06:13\nMulla on kiinni ihan pelkällä Sika-liimalla. Hyvin on pysynyt. En halunnut rei'ittää luukkua.\nViesti Kirjoittaja patu » Ke Huhti 09, 2014 19:24\nTää kommentti nyt ei varsinaisesti liity spoilerin asennukseen..\nOstin vuodenvaihteessa aeron spoilerin tuohon facelift versioon sen enempää vertailua tehden vanhemman vuosikerran takaluukun kanssa. No tänään kokeilin miltä spoileri näyttää takaluukussa ennenkuin ruiskutan värin pintaan. Takaluukussa olikin eroa saabin logo on 5cm alempana facelift versiossa, joten spoilerin "kuoppa" jää merkistä hiukan erilleen.\nOnko ketään muu asentanut uudempikoriseen vanhempaa spoileria ja jos on niin onko kuoppa peitetty. Pohdin nyt alanko täyttämään sitä vai annan olla ja ruiskutan värit päälle.\nViesti Kirjoittaja kesäjukka » Ke Huhti 22, 2020 14:38\nJatketaas tähän.. avoon olis tarkoitus viritellä Aeron spoileri kiinni niin ei kellään sattuis olemaan sen kontin reijitykseen sopivaa sabluunaa? Tai jos on suositella pomminvarmaa muuta konstia kiinnitykseen (liimamassa tjms) niin ehdotuksia otetaan vastaan.\nViesti Kirjoittaja patu » Ke Huhti 22, 2020 20:21\nNo pommista en tiedä, mutta hyvin on pysynyt kiinni sikaflexin veneversiolla 2014 vuodesta. Ajattelin, jos kestäisi paremmin tuolla venekäyttöön tarkoitetulla talven suolakylpyjä ja sitä saa pienemmässä tuubissa. Ei tule hävikkiä niin paljon. Ainut haitta mitä huomannut vuosien kuluessa, niin hiukan painavampi tuli luukusta vs ruuvattava versio. Laitoin kyllä liimaa ihan riittävästi koko spoilerin pinta-alalta, että kiinni varmasti pysyy.\nAsensin spoilerin ensiksi sinitarralla luukkuun oikeaan kohtaan, jonka jälkeen rajausteipillä ääriviivat ja suojasin myös spoilerin reunat teipillä. Sen jälkeen levitin liimat spoileriin ja painoin tasaisesti ilmat välistä pois. Näin en sotkenut liimalla koko luukkua enkä spoileria. Rajausteipit pois ja lopuksi laitoin maalarinteipit varmistamaan spoilerin paikallaan pysymisen ja seuraavana päivänä kovaa ajoa.\nViesti Kirjoittaja kesäjukka » To Huhti 23, 2020 07:04\nOk, kiitti vinkistä! Tuo olis siitä hyvä ettei tartteis tehdä reikiä luukkuun. Spoikan sijoittelussa ei liene sen kummempaa kuin reuna kontin reunaa vasten ja sivusuunnassa keskelle?\nViesti Kirjoittaja patu » To Huhti 23, 2020 08:13\nSedanissa muistaakseni ei saanut väärin asennettua, sivusuunnassa pieni liikkumavara. Spoileri istui hyvin luukun muotojen mukaan.\nViesti Kirjoittaja kesäjukka » To Huhti 23, 2020 09:39\nNo näin mäkin sitä vähän kattelin, nyt vaan ne pultit haittaa mallaamista..\nViesti Kirjoittaja patu » To Huhti 23, 2020 18:49\nAi ne mitkä ruuvattu spoileriin? Ne lähti sedanin lärpäkkeestä ruuvaamalla irti.\nViesti Kirjoittaja kesäjukka » To Huhti 23, 2020 19:19\nOkei? Kokeilin varovasti mutta vaikuttivat olevan niin tiukassa että arvelin olevan kiinteästi kiinni..\nViesti Kirjoittaja patu » To Huhti 23, 2020 19:21\nAijaa. Harvakiertein ruuvinpätkä tuli ylös. Ja sitten tämä 6millin kierre mutterille ja päässä pikkuinen "torx".. ilmeisesti sama rakenne. Kokeile vielä varovasti..