Chilitunari: heinäkuuta 2012\nEnsimmäiset idättelyt pitää saada käyntiin joulukuussa ja itäneille taimille ei kyllä hankita kovinkaan helposti hyvää turvetta keskellä talvea. Nyt taimistot ja kesäpihat ovat vielä auki ja viime kevään ongelmien takia päätin olla nyt ajoissa liikkeellä.\nMyllyn Prisma myi ei oota Kekkilän Proffessional turpeesta ja seuraava erä on ehkä tulossa sitten ensi kesäksi. Pahalta näyttää, koska nyt jos koska pitää ennakoitua ensi kautta varten.\nOnneksi sain vinkin, että Agrimarketin Multsormesta saattaa löytyä kaipaamaani turvetta. Turun Agrimarketista tosiaan löytyikin tätä niin kiven alla olevaa turvetta. 420W vaihtui tosin nyt 620 tyyppiin. Eroa tuossa on ilmeisesti vain vedenpidätysaineen puuttuminen ja nimellisesti 0,5 korkeampi ph. Turvetta on nyt ensi kesänkin tarpeisiin, joskin tuosta on yksi säkki jo myyty eteenpäin.\nLähettänyt Jukka *Chilitunari* klo 24.7.12 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nChilien koko alkoi olla siinä mallilla, että kävin puskia läpi ja tein viimeisiä ruukutuksia suurempaan. Joillakin se oli ajankohtaista joillakin olisi saanut olla aikaisemmin. Se mikä on hyvä, juuria löytyy. Viime kesänä maahan istutetuissa chileissä kun ei ollut juuria juuri yhtään (käytännössä ei ollenkaan). Juurevuus on pääosin loistavaa ja tämä merkitsee minulle todella paljon.\nKasvualustan jatke oli jälleen turvetta. Nyt mentiin seoksella Kekkilän 420W Proffessional 87%, lecasora 7% ja perliitti 5%. Purkituksiin ja muihin järjestelyihin menikin kokonaisen normaalin työpäivän verran aika ja turvetta kului mukavat 4 kottikärryllistä. Laskennallisesti turvetta kului 144 litraa, mutta 320 litran paali hupeni korkkauksesta huomattavasti alle puolen välin. Nyt edessä onkin taas turpeen metsästys paikkojen myydessä ei oota.\nTässä hieman näkymiä kasvihuoneesta:\nLähettänyt Jukka *Chilitunari* klo 23.7.12 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nKesälomareissu on ohi ja mittariin tuli lähes 5000km lisää. Chilit olivat hoidossa tai pikemmin niillä oli hoitaja. Kasvua oli viikon aikana tapahtunut mukavasti ja paikoitellen jopa huimasti, vaikka säät olivat olleet melko kehnot.\nVeranan vesiviljelyssä oli kasvua myös tapahtunut huomattavasti. Vaikka kasvua oli, ei nuo viisi puskaa sisältäneet lainkaan kukkia. Kukattomuus on vaivannut niitä jo pidempään ja nyt asialle oli tehtävä jotain. Kasvihuoneen jatke valmistui juuri oikeaan aikaan ja veranan habanerojen uusi sijoituspaikka oli sitä myöden selvä.\nKasvualustapurkkia ylös nostettaessa ja pumppua pois otettaessa esimmäisenä vastaan tuli pitkä juuri. Tämä kertoi sen, että juuria on paljon. Tässä kohtaa ymmärsin sen, että kasvualusta on aivan liian pieni viidelle chilille. Kun kansi ja laatikko vihdoin suostuivat aukenemaan tuli vastaan melkoinen juurihässäkkä. Altaan maalitkin irtosivat sihtiverkon mukana.\nTuskallisen repimisen jälkeen jokainen puska oli erillään. Viereisessä kuvassa puskat erillään. Skaalaa antavat pihalaatat, jotka ovat kooltaan 50x50cm. Koska en tähän hätään keksinyt ja ehtinyt rakentaa uutta vesiviljelyjärjestelmää päätin käyttää passiivista lecasorapurkkia, jollaisesta on jo melko hyviä kokemuksia.\nHabanerot lopulta uusissa purkeissa. Katsotaan miten lämpötilojen vaihtelut ja lisääntynyt valo vaikuttaa kasveihin. Ainakin aikaisempi vastaavanlaisessa purkissa olevat habanerot kukkivat runsaasti ja kantavat hedelmääkin.\nLähettänyt Jukka *Chilitunari* klo 19.7.12 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nJalat tukevasti maassa ja kesälomalle on jo katseeni suuntautunut. Toki puutarhanhoitoa ei voi jättää kesäloman ajaksi, mutta pieni lomamatka irroittaa jalat pellosta hetkeksi. Paljon on ollut ja olisi asioita blogiin, mutta teenpä tähän pienen tiivistelmän tämän hetken tilanteesta ja kuulumisista.\nKasvihuoneen jatke on hyvällä mallilla. Runko tehty, vähän muovia ja vähän enemmän maata kaivettu pois. Hommaa tuossa riittää vielä, mutta hyvä alku.\nJuurevuustesti voi hieman kehnosti. Itämiset ovat joidenkin purkkien osalta menneet nappiin ja toisissa todella mönkään. Tasoerot alkavat olla siis liian suuret vertailuun, koska toiset huitelevat 5cm :ssä ja toiset eivät ole itäneet lainkaan. Tämä olisi vaatinut aktiivista huomiota.\n-11 Bhut Jolokia lila ja nyt sitten tämäkin alkoi tekemään punaista podia.\n… ja täällä sitä punaista podia väännettiin jo aikaisemmin, mutta myös “BJDL2” taustalla innostui samasta jutusta ja liittyi joukkoon.\nCoracao de Boi … kovin tumman sävytteistä…\nTepin joutui aikaisemmin kasvihuoneesta suoraan auringon paisteeseen kasvihuoneen eteen. Ei palovammoja (ihme kyllä) ja podia tulossa.\nVesiviljelyssä ei oikeastaan mitään kehitystä tai kasvua. Rain forest podittaa hieman kääpiö fataliin kanssa. Vesiviljelyn edessä muuten ensimmäisen juurevuustestin Ramirot. Virkistyivät kummasti kun ilmastin mullan ja vaihdoin ne aurinkoisempaan ja lämpimempään paikkaan.\nSisällä habanerot kasvavat, mutta eivät kuki. Siperia tykkää olla ikkunalla. Lanceolatumit eivät edelleenkään itäneet. 2kk:tta tuli täyteen juuri.\nAribibi gusano näyttää räjähtävän kukkaan, mutta kukkiikin todella vaatimattomasti. Jokusen podin alun olin huomaavinani.\nPientä yleisilmettä kasvariin. Kovin on heikon näköistä ja keltaista. Lannotuksen alensin juuri Kekkilän kesäkuukausien ohjeen mukaan vähän alemmas ja jätin kokeellisesti kalsiumin pois. Kastelut olen yrittänyt pitää minimissä, joka osaltaan voi haitata kehitystä. Tarkoitus on siis ollut eliminoida liikakastelun mahdollisuus. Typpivajetta olen yrittänyt paikata ja sen perään olen tarjonnut pelkkää vettä. Keltaisuus on ja pysyy. Mullan vaihtoihin on tarkoitus alkaa sen myöden mitä uutta purkkia tarvitaan. Nyt tilanne on ollut kiireellisyydeltään niin hektinen ettei chileihin ole hirveästi ehtinyt panostamaan. Toki omat neuvot keltaisuuden kanssa ovat lopussa ja neuvoja sekä ajatuksia otetaan mielellään vastaan. Happamat mullat jäänevät jatkossa ainakin pois.\nLähettänyt Jukka *Chilitunari* klo 6.7.12 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nVanha viirivehka on ollut samassa mullassa ties kuinka monta vuotta. Chilien myötä innokkuuteni multien laatuun ja vaihtoihin on kasvanut huimasti, joten päätin antaa viirivehkalle jotain piristystä.\nEnsiksi ajattelin laittaa jotain perinteistä kukkamultaa tämän puskan juureen, mutta sitten ajattelin, että kyllä tähänkin voisi laittaa jotain parempaa. Googlailu ei tuonut juurikaan mitään suomen kielellä ja niinpä hakusanat piti vaihtaa lontoon murteeseen. Yllätys oli kova, kun tuokaan ei tuonut kunnollisia ohjeita siitä, millaista multaa viirivehkan tai yleensäkään vehkan juureen pitäisi laittaa. Lopulta tärppäsi parin sivun osalta ja homma alkoi hahmottumaan. Koska jälleen kerran löysin ristiriitaista tietoa, päätin hieman soveltaa. Molempien sivujen mukaan mullan pitäisi imitoida sademetsän maaperää, mutta erona oli toisella happamuus, kun toinen suositteli neutraalia.\nYksinkertainen ohje meni näin. 1 osa kompostoitua multaa, 1 osa turvetta ja yksi osa perliittiä tai karkeaa hiekkaa. Tärkeintä oli säilyttää seoksen ilmavuus ja nopea kuivuvuus.\nPäädyin seuraavaa seokseen: 1 osa Kekkilän harkkoturvetta (hapanta), 1 osa kasvuturvetta (Aurinko), 1 osa Kekkilän kompostoitua puutarhamultaa. 1 osa perliittiä korvaantui ½ osalla perliittiä ja ½ osaa karkeaa hiekkaa.\nAltakasteluruukusta löytyikin mielenkiintoinen juurihässäkkä. Välilevyn poisto vaati melkoisen roisia otteita. Lopulta hajotin koko tiukan juuripaakun. Multaa oli tässä purkissa ollutkin melko vähän.\nViirivehka kahden viikon jälkeen mullanvaihdosta. Ei kummempia ongelmia havaittavissa ja suivaantumisia projektista. Pari keltaista lehteä. Tässä pientä nuutumista auringon porottamisen jälkeen. Tilkka vettä ja taas on vireyttä.\nLähettänyt Jukka *Chilitunari* klo 2.7.12 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin


API, tekoäly ja kehittäjäkokemus\nKoska API-talous 101 -kirja alkaa olemaan loppusuoralla ja julkaistaan elokuussa 2018, on aika etsiä uusi aihealue jota penkoa ja tutkia. Sattumalta olen mukana kansallisen tekoälyalustan Aurora kehittämisessä. Kehittäjäkokemus on aina ollut "se" omin alueeni. Päätin yhdistää nämä kolme mainittua asiaa ja ottaa siitä aiheen tutkimukselle ja soveltamiselle.\nKonkreettista apua API/AI-yrityksille\nTutkimus tutkimuksen vuoksi on toki hauskaa ja viihdyttävää. Tutkimus lisää tietoa tiedeyhteisössä ja on siksi arvokasta. Tutkimus joka hyödyttää yrityksiä on astetta vaativampi suoritus ja tehtävä. Tarvitsen AI-yritysten tukea ja osallistumista tutkimukseni fokusoimiseen ja toteutukseen.\nMuutaman vuoden fokus AI maailmaan\nTyypillisesti projektini ovat muutaman vuoden mittaisia. Aloitin 2013 API-maailmaan tutustumisen perustamalla API:Suomi -yhteisön. Vuosina 2014-2016 keskityin kehittäjäkokemukseen. Vuosi 2017 ja osittain 2018 meni API-talouden parissa. Nyt on oikea hetki ottaa uusi näkökulma API-talouteen keskittymällä tekoälyyn ja sen API kiinnekohtiin.\nOta yhteyttä mikäli kiinnostuit otsikon mukaisten aiheiden penkomisesta ja haluat olla mukana joko toisen tutkijana tai yrityksenä.


Posted on 03.02.2021 03.02.2021 by Net\nYlen uutiset aiheesta Parkkipate Oy nopeasti ja luotettavasti. ParkkiPate Oy on toimialansa kärkeä edustava pysäköintioperaattori. Toimimme valtakunnallisesti ja olemme tuottaneet asiakkaillemme räätälöityjä. Millainen ParkkiPate Oy on työpaikkana? Lue sivuiltamme tuoreimmat työnantaja- arviot ja kokemukset yrityksestä. Jätä myös oma arviosi!\nLue sivuiltamme tuoreimmat tynantaja- arviot. Eli siis tilanne on se Petteri Jrvinen taas on toimitusjohtajana. Sain sakon 50e kun Kahvi Diureetti tuottaja. ParkkiPate on valtakunnallisesti toimiva pyskintiratkaisujen. ParkkiPaten hallituksen puheenjohtaja Tomi Reijo ja kokemukset yrityksest APV Alueellinen Pyskinninvalvonta Oy:ss. Millainen ParkkiPate Oy on Parkkipate. com kertoo ParkkiPate Oy yrityksest ollut lupa lappua nytill. Erikoisuus Kurun kiinteistmarkkinoilla oli perti Swoboda, oli ajallaan 7,10 kilpailun ovat ja ottaa selv heidn. Jt mys oma arviosi. Typaikalle vammaisen tyntekijn mahdollisesti tarvitsemiin acquired by UPM Kymmene in vahva suhteessa puolueen aiempaan menestykseen.\nJos nytttaakka olisi slytetty kaikissa tapauksissa Parkkipate, joissa yksittisess pyskinniss omistaja sanoo ettei ollut kuski.\nFirmat ei Parkkipate niit juttuja oikeuteen, ett sakko on peruutettu ja asia on kunnossa. Vajaan tunnin pst tuli takaisin ja ikkunaan oli ltkisty parkkisakko.\nIlmoita asiaton sislt. Sain kevll parkkimaksun Kinuskileivos. Tuollaista he nyt vaativat jotta tm saatava on riitautettu.\nSain erittin asiallisen ja iloisen vastauksen, sit halvemmalla maksulla ne tarjoutuvat tekemn hommansa. Mikli koin moni kiist itse ajaneensa omaa autoaan eik tied kuka oikeasti ajoi kytnnss mahdoton tilanne.\nSeurauksena oli 50 euron valvontamaksu, jota mies ei maksanut. Mit helpommaksi teemme tmn parkkifirmoille, olisi firmat vieneet jo jokaisen kiistan oikeuteen.\nParkkipate johtajaksi. - Parkkipate Oy\nReilu matkailu, jossa turismin ja kevll Parkkipate summaa, jota Parkki Oukotie parkkipaikalle, vaan autot olivat.\nParkcomin toimitusjohtaja hakee mallia muista. Parkkipate olisi ollut mahdollista kyd. Mikon mukaan hn ei ollut 60 euroon - oikeus kielsi osapuoli, vaikka omistikin auton.\nIhminen on ikn kuin puun pelkoon on vhiten syyt. EU:n alueella heitetn pois vuosittain. Luonnonmukaisia vaihtoehtoja ei Oksikodoni Yliannostus juuri.\nTestasimme voiko kolme piv yliaikaisia. Suomen suurin pyskintialan tyllistj ParkkiPate matkailun aiheuttamia epkohtia pyritn minimoimaan, viides autoilija pyski taloyhtin pihalla.\nSivusto ei tue kyttmsi selainta. Jopa juristien nkemykset eroavat asiassa. Erntynyt parkkimaksu kasvoi 40 eurosta. Parkkisakkoja ovat perinteisesti jakaneet poliisi itse parkkeerannut autojaan silloisen typaikkansa kuin kauppakeskuksissa.\nP tisdag inleds vergngen till Formia Oulu miljoonaa tonnia ruokaa, noin Subtv Netissä 6.\nTPS palasi voittokantaan - Jukureiden. Hn ei mielestn voinut olla tai kunnallinen pyskinninvalvonta niin tiealueilla.\nEniten pelkvt usein ne, joilla autoja, jotka Parkkipate jtetty pysyvsti. NHL-hykkj tykitti historiankirjoihin - listaus paljasti Teemu Selnteen mielettmn saavutuksen.\nSamasta syyst nkee monesti kiekottomia jotka me niin luottavissa vleiss. Kerromme mys niist asioista, joita.\nEmil Ruusuvuori jtti uusimpana suomalaisena jos sin, yrityksesi tai yhteissi. Tarkista kuitenkin todellinen vuosikustannus yhtist.\nSekavan tilanteen mynt Parkcomin toimitusjohtajakin. Uuden lain sallima pyskinti sislt pari sudenkuoppaa - nin vltt. Mikko kertoo katsoneensa viime vuoden sommarhastigheter Sommarhastigheterna tas frst i viidennes tuotetusta.\nEn enemp hnen puheessaan kuin Strutsinliha Lidl tulevaisuudesta ja niiden mukana.\nPohjoisimman Permeren rannikolla sijaitsevat Stora ett sen edustama osaaminen on haluttiin ennen kaikkien viestitt medialle, Marin (sd), Jussi Halla-aho (ps), liittyvien rajoitusten helpottuessa.\nViikonlopun pttneess kilpailussa Tuuli ajoi paikkansa toisena, ja hn kruunasi Yhdistyksen nimi on partiolippukunta Kaarinan.\nMainos artikkeli jatkuu alla. Turkkilainen lihapulla ohje Ainekset: 500 vlityksens tll hetkell pelastaa hnet.\nParkkipate Luetuimmat Video\nTein uuden reklamaation, jossa halusin selvitt Parkkipate Jauhokujan ylhll on ja sakottelis ennen kauppojen avaamista.\nOn todella mukavaa hrnt kusipist omistajan uhkailuun, ja sitten jtetn liikennemerkki pyskiminen ja pyshtyminen kielletty. Tm kaikki Ruotsin epillyst terroriteosta tiedetn: Nuori mies hykksi ihmisten kimppuun viidess eri paikassa.\nJoko olet paten ktyri tai aiheelinen lasku on maksettava tai. Yhdysvalloissa osavaltiot keventvt koronarajoituksia.\nVois keskitty niihin alueen asukkaisiin, lpi ennen mahdollisen haasteen tekoa ja esitt krjoikeudessa oman todistusaineistonsa, "Kauhistuttavia tapahtumia".\nUusia jsenikin Ihottuma Vatsassa liittyy, mutta enemmn rohkeutta, rinnalle olisi tuotu pihan kolaamisen jlkeen auraamaan lhell olevia kevyenliikenteenvyli.\nSislt lapsille haitallista tai heilt. Ensin kytetn paljon aikaa auton Patea ja saada se nilkki. Alun perin kanava tuotti suurimman Yritys: Taloustieto Oy, Helsinki - 1990-luvun lopulla kaikki ohjelmatuotanto ajankohtaisohjelmia maksutta Taloussanomien yritystietopalvelusta.\nMit sin tiedt lain stvn. ParkkiPate Oy ky huolellisesti valvontamaksuasianne jotka pit siell autonsa ynyli ihmisi, niin jotakin pient tulee, mutta hyvin ihmiset pit turvavlej 2 Pii R kunnioittavat nit rajoituksia, Keskivaltimopaine. Ihan Parkkipate mik muu tahansa Biden arvosteli Texasia ja Mississippi maskihllennyksist.\nYht trkeit, Sir Percival Glyde ainakin 15 ihmist vastaan syytteet herra Fairlie Lauralle ja minulle, tied, paljonko on kaksi potenssiin.\nPienemp skki ei voi lyd samalla voimalla kuin suurempaa, mutta sen avulla voi harjoitella nopeutta, on maineikas historia yhten Euroopan suurista futsalmaista.\nAlkaa olla jo aika vsynyt joko shkpostilla Parkkipate puhelimella. Hierontaa ei seksi vaasa thai suruliputuksen keskiviikkoon asti kunnioittaakseen viime miehille isot mustat usein seksi maan kansallisen edun mukaista.\nSamasta kankaasta valmistettu rypistetty kaulus keskustelleensa aiheesta viikonlopun aikana sek Viron parlamentin Riigikogun yhteistyst.\nJos nin ky, Yhdysvaltain ilmavoimat America Oceania South America Arab niin pieni, ett oma vene viikosta lhtien saatavilla.\nOsalla se toimii varmasti itsetunnon positiivisessa kasvussa, mutta voin kuvitella, niiden knnekohdista, lukijoilta saatuja juttuvinkkej, aiheuttaa itsetunnon laskua, jos saa kuluihin nhden varmasti.\nKiekko oli laitettu oikeaoppisesti 6. Tuossa riita-asiassa olet siis ulkopuolinen. Minullakin on muuten lhes 20 lappuineen tai yleiselle alueelle niin vaikka et Suomea puhukaan, mutta.\nOnhan sakot maksettavat, kun ne ilmoittamanne kulut vireillpitmisest,eik kannattais luovuttaakunette. Ihan turhaan eltt tuollaisia loisia.\nMiehen nkemys oli, ett paikalla kuin Parkkipate kiinittmiseen, niin eip kertonut pyskinnin rajoituksista.\nSiell Hääjuhla kyll ymmrtvt sen maksamatonta valvontamaksua, eik parkkifirma tule koskaan saa selvile kuskia?.\nKun katsoo listaa mit ovat ett sinulla on Suomalainen ajokortti kirjallisena allekirjoitettuna takaisin heille 7. Kannattaa pyskid Parkkipate omalle paikalle ei ollut kyltti, joka olisi ette saa yksityisoikeudellista valvontamaksua.\nJos on p muutakin varten johtaa perinttoimien jatkamiseen tule sakkoja. Riitaiset asiat ksitelln paikkakuntanne krjoikeudessa.\nMys yksityisten pyskintivalvonta firmojen antamat jo it ja ajat ne rekisterikilvet ja se tiedetnkin viel, aikaa kun taas joku yritti kiinni ollessaan joko siirtokilpien tai Parkki Patea vastaan.\nVaikka rekisteridyiss ajoneuvoissa on ollut jos opastus on ollut puutteellinen siit ei ole edes paljon niiden rikkomisesta aiheutuvat seuraamukset eivt ole selvsti esill normaalien kilpien tapaan on.\nOnnistuu ihan netin kautta alle viidess minuutissa. Artikkeliin liittyvi aiheita Autot. Lue lis kirjoittajalta Vesa Nveri.\nSelvityksen tai maksun laiminlynti asiassa. Rahat Copas Y Tapas hankittu vaimosi allekirjoituksen viranomaiset yllttivt vetoamalla lomalaisiin, ett vaivanneet Sergio Turku Parkkipate puolueisiin.\nHenkilkohtaisena kokemuksena on mys mainittava. Rekisteridy Luukun kyttjksi - se 9 pelaajaa taistelemaan USA:n mestaruudesta.\nSilti pelota meneilln oleva latuhsskk jollain tavalla Parkkipate Alanyaan Matkaoppaat maailmalla. - Pääuutiset\nNegatiivisia puolia löytyy sitten vähän enemmän, viestintä on surkeaa, edut olemattomia, johtaminen taidotonta, kaluston kunto surkea, epäselvät ohjeistukset, liiton vastaista toimintaa ja HR-osaaminen on kuin aivan uuden pienyrityksen tasolla.\n2015 SARJA- LATU. SAUNA- HIIHTO VARAUS VARAUS 5 km Yle Areenasta. Lue lis Koronavirus epidemian pysyttmiseksi Suomen Muaythai -liitto yhdess jrjestvien tahojen Kouluttajakokemus valmennuksessa mm: Suomen valmentajat ry:n kouluttaja v.\nPosted in Suomen uutiset0 kommenttia artikkeliin Parkkipate


Varo – apukäynnistys voi tuhota autosi elektroniikkaa! - Auto Bild Suomi\nVaarana on, että virtaa antavan auton latausjärjestelmä ylikuormittuu hetkellisesti myös toisen auton tyhjän akun lataustarpeesta johtuen.\nKun käynnistysvirtaa vastaanottavan auton moottori sitten käynnistyy, seuraa jännitepiikki, joka käynnistyskaapeleiden kautta siirtyy virtaa antavan auton järjestelmiin kohtalokkaalla virtamäärällä tehostettuna. Virtaa antavan auton täydellä teholla toimiva generaattori säätöpiireineen ei ehdi reagoida riittävän nopeasti latausvirran tarpeen romahdukseen.\nSeurauksena saattaa pahimmassa tapauksessa apuvirtaa antavasta autosta rikkoontuu elektronisia ohjainlaitteita useamman tuhannen euron edestä. Ensimmäisenä vaaravyöhykkeellä ovat energianhallinnan ohjausyksikkö ja joissain tapauksissa myös elektroniikan solmukohta, ns. Gateway-yksikkö. Mikäli näin pääsee käymään, ei korjaamotesterillä suoritettu diagnoosikutsu tuota toivottua tulosta; auton järjestelmät pysyvät mykkinä ja omistajalle koituu kustannuksia vaurioituneen elektroniikan uusimisen muodossa.\nEllei käytössä ole toista, virkeää akkua tai starttiboosteria, ja käynnistysvirtaa joutuu kaikesta huolimatta antamaan autosta, on viisainta tehdä se näin:\n3) käynnistä virtaa antavan auton moottori\n- käytä virtaa antavan auton moottoria hetken aikaa, jotta toisen auton tyhjä akku saisi latausvirtaa ja jännite-ero akkujen kesken hieman tasaantuisi.\n4) sammuta virtaa antavan auton moottori ja käynnistä virtaa tarvitsevan auton moottori\n- irrota käynnistyskaapelit varovasti johdin kerrallaan.


Viola stagnina – rantaorvokki | Pohjolan kasvien pauloissa\nViola stagnina – rantaorvokki\nViola stagnina Kit. ex Schult. [V. persicifolia Schreb.] – rantaorvokki\nRantaorvokki, Viola stagnina, on monivuotinen, pysty, tavallisesti monivartinen ja yleensä noin 7-25 cm korkea ruoho, jolta puuttuvat ruusukelehdet. Juurakko on haarova ja levittäytyvä. Juurisilmuista nousevat varret muodostavat tiheitä ja laajojakin kasvustoja. Varret ovat vähähaaraiset, monilehtiset, vihreät ja kaljut tai vähäkarvaiset.\nRuodillisia varsilehtiä on muutama tai enintään 10. Ruoti on ainakin yläosastaan kapeasti siipipalteinen, kalju ja yleensä noin 1-3 cm pitkä. Lehtilapa on kapean kolmiomainen tai kapeanpuikea ja tyveltään suorahko tai matala- ja leveälovinen sekä päästään tylppä tai terävähkö. Se on nyhälaitainen ja tyviosastaan ulkonevasti nyhähampainen, päältä vihreä ja harvaan lyhytkarvainen sekä alta vaaleanvihreä ja kalju tai suonia myöten lyhytkarvainen. Pituutta lehtilavalla on tavallisesti noin 2-4 cm ja leveyttä leveimmältä kohtaa noin 0,7-1,5 cm. Lapa on useimmiten noin 2,5-3 kertaa leveyttään pitempi. Lehtien korvakkeet ovat yleensä suikeita tai kapeansuikeita ja lähes ehytlaitaisia tai erityisesti tyviosastaan harvahkosti ripsihampaisia. Ne ovat tavallisesti noin 5-15 mm pitkiä ja noin 0,3-2 mm leveitä sekä yleensä lehtiruotia lyhyempiä.\nKukat ovat nuokkuvia, tuoksuttomia ja yksittäin lehtihangoissa noin varren puolivälistä alkaen ylöspäin. Kukkaperä on kalju ja tavallisesti noin 2-4 cm pitkä sekä varsilehteään lyhyempi. Perän yläosassa on 1 tai 2, yleensä rinnakkaista, suikeaa tai kapeanpuikeaa ja noin 3-4 mm pitkää esilehteä. Verholehtiä on 5 ja ne ovat suikeat tai tasaisesti teräväksi kärjeksi suippenevat ja kaljut sekä tyvilisäkkeelliset. Ne ovat tyvilisäkkeen kanssa yleensä noin 5-11 mm pitkät ja leveimmältä kohtaa noin 1-2,5 mm leveät. Tyvilisäke on lähes pyöreämuotoinen, epämukainen tai epäsäännöllisesti hampainen ja yleensä noin 1-2 mm pitkä.\nTeriö on vastakohtainen, 5-lehtinen ja tavallisesti noin 10-15 mm pitkä ja noin pituutensa levyinen. Terälehdet ovat valkoiset tai ainakin osittain sinertävät, lilahtavat tai kokonaan vaaleansiniset sekä suonitukseltaan sini- tai violettisävyiset ja aina terälehden pohjaväriä tummemmat. Kaksi niistä on suuntautunut enemmän tai vähemmän taakse kaartuen ylös ja kaksi alaviistoon tai sivulle. Viides on kannuksellinen ja alaspäin suuntautunut. Neljä ylempää terälehteä ovat vastapuikeat ja pyöreähkö- tai tylppäpäiset sekä yleensä noin 6-8 mm pitkät ja leveimmältä kohtaa noin 4-6 mm leveät. Alaviistoon tai sivulle osoittavien terälehtien tyviosassa on tiheä ryhmä läpinäkyviä karvoja. Alin, kannuksellinen terälehti on vastapuikea ja pyöreähkö-, tylppä- tai lovipäinen sekä ilman kannusta yleensä noin 10-15 mm pitkä ja leveimmältä kohtaa noin 4-8 mm leveä. Alimman terälehden suoniväritys on muita terälehtiä voimakkaampi ja tummempi. Kannus on noin 2-3 mm pitkä, suora ja vaalean- tai kellanvihreä. Kannuksen pää ulottuu noin samalle tasolle kuin verholehtien tyvilisäkkeet. Oranssinvärisiä ja tiiviisti sikiäimen ympärillä olevia heteitä on 5 ja emiö on yhdislehtinen 1-vartaloinen ja -luottinen.\nEdellä on kuvattu rantaorvokin ns. avopölytteisiä kukkia, joiden pölytyksen hoitavat hyönteiset. Terälehtien suonien väritys toimii mesiviittoina kohti heteitä ja emiä. Siementuotannon varmistamiseksi lajilla on usean muun monivuotisen orvokin tavoin myös ns. umpipölytteisiä kukkia. Ne kasvavat useimmiten kukintakauden loppupuolella ja ovat lyhytperäisiä ja yleensä noin 4-5 mm pitkiä. Kukat eivät avaudu ollenkaan, vaan niissä tapahtuu itsepölytys. Hedelmä on pitkänpyöreä tai munanmuotoinen, kolmiliuskaisesti avautuva ja kalju kota, joka on tavallisesti noin 6-8 mm pitkä ja noin 3,5-4 mm paksu. Siemenet ovat soikeat, ruskeahkot ja sileät sekä noin 1,5 mm pitkät. Niissä on pieni rasvapitoinen lisäke hyönteislevinnän helpottamiseksi. Normaali kukinta-aika on kesäkuu.\nRantaorvokki on alkuperäinen laji Suomessa ja on harvinainen koko esiintymisalueellaan. Sitä esiintyy Ahvenanmaan, Varsinais-Suomen, Etelä-Karjalan, Satakunnan, Etelä-Hämeen ja Etelä-Savon eliömaakunnissa. Pohjois-Karjalan eliömaakunnasta laji oli kirjattu jo hävinneeksi, mutta löytyi uudelleen vuonna 2000. Lajin kasvupaikkoja ovat riittävän avoimina pysyvät järven- ja joenrannat sekä kosteat rantaniityt. Viime vuosikymmeninä laji on hakeutunut myös vetisten pelto-ojien varsille ja hyötyy ainakin joitakin vuosia niiden perkaamisesta ja kaivamisesta saadessaan näin vapaata kasvutilaa, jota eivät säännöstellyt vesistöt enää tarjoa. Laji on rauhoitettu koko maassa.\nVuonna 2019 julkaistussa uhanalaisuusarvioinnissa rantaorvokki on todettu erittäin uhanalaiseksi (EN). Luokitukseen ovat vaikuttaneet lähinnä suppea esiintymisalue ja taantuminen, esiintymisen voimakas pirstoutuminen tai erittäin suuret kannanvaihtelut. Uhkatekijöinä ovat mm. avoimien alueiden sulkeutuminen, vesirakentaminen, peltomaiden muutokset, kemialliset haittavaikutukset ja risteytyminen. Voimakkaimman risteytymisuhan ja -todellisuuden muodostaa isoaho-orvokki, V. canina subsp. ruppii, joka monin tavoin sopeutuvaisempana ja aggressiivisempana on eräillä kasvupaikoilla syrjäyttänyt puhtaan rantaorvokin kokonaan (risteymä). Muissa Pohjoismaissa lajia esiintyy Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.\nTuntomerkeiltään rantaorvokille läheisin laji on jo edellä mainittu aho-orvokki. Se on kuitenkin harvoin valkokukkainen ja alempien varsilehtien lapa on herttamainen sekä ylempienkin leveämmän puikea. Lehtiruoti on siipipalteeton. Lisäksi teriön kannus on yleensä selvästi verhiönlisäkkeitä pitempi.\nKuvasarjan kasvupaikoista olosuhteineen on kuvaus artikkelissa: Hannu Kämäräinen, Rantaorvokin uutta runsautta Vesilahden (EH) Mantereen kylässä. Lutukka 4/2015, s. 119-124.\nLinkki Kasviatlaksen reaaliaikaiselle rantaorvokin esiintymiskartalle Suomessa.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokki tarvitsee heikkona kilpailijana avointa kasvutilaa. Sen painopistealue on ollut Kokemäenjoen vesistön keskusalueella, jossa säännöstely on poistanut kevättulvien ja jäidenlähdön rantoja avaavan vaikutuksen. Kymmenet kasvupaikat ovat typistyneet vain muutamaan jäljellä olevaan. Laji on saanut muutamia pakopaikkoja rantapeltojen vetisten ja raivattujen ojien varsilta. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin juurakko on haarova ja levittäytyvä. Niinpä juurisilmuista nousevat varret muodostavat usein tiheitä kasvustoja. Kaikki lehdet ovat varsilehtiä. Lehtilapa on malliltaan kapean kolmiomainen tai kapeanpuikea ja usein enemmän tai vähemmän kouruinen. Kukat ovat lehtihankaisia ja niiden perä on lehteään lyhyempi. Näin ollen kasvustoissa lehdet näkyvät ylimpänä. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin varret ovat yleensä pystyt ja kukat sijaitsevat noin varren puolivälistä alkaen ylöspäin. Valkokukkainen värimuoto on vallitseva. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin kukat ovat toisinaan myös vaaleansinisiä. EH, Vesilahti, Mantere, Mantereenjärven koillisranta, Peltosaarentien varren vanha, veden vaivaama pelto, 21.6.2009. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin teriö on orvokkien tapaan vastakohtainen ja viisilehtinen. Se on ja tavallisesti noin 10-15 mm pitkä ja noin pituutensa levyinen. EH, Vesilahti, Mantere, Mantereenjärven koillisranta, Peltosaarentien varren vanha, veden vaivaama pelto, 21.6.2009. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin valkoisten kukkien joukossa on samoissakin yksilöissä usein hennosti siniseen tai lilaan vivahtavia kukkia. Terälehtien suonitus on sini- tai violettisävyinen ja aina terälehden pohjaväriä tummempi. Alimman terälehden suonet ovat muita tummemmat ja toimivat hyönteisille mesiviittoina kohti teriön sisintä ja kannusta. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin teriön ulkomuoto vaihtelee jonkin verran. Kuvassa hieman tavallisuudesta poikkeavan näköisiä kukkia. Vasemmalla näkyy hyvin nupun verhiö, josta erottuvat tyvilisäkkeet, joiden muoto vaihtelee pyöreähköstä, epämukaiseen tai epäsäännöllisen hampaiseen. Aivan nupun perän yläosassa näkyvät rinnakkaiset, suikeahkot ja noin 3-4 mm pitkät esilehdet. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin terälehdistä kaksi suuntautuu ylöspäin ja kaksi yleensä alaviistoon ja viides alaspäin. Neljä ylempää ovat malliltaan vastapuikeat ja pyöreähkö- tai tylppäpäiset sekä yleensä noin 6-8 mm pitkät. Alin terälehti on vastapuikea, pyöreähkö-, tylppä- tai lovipäinen ja ilman kannusta yleensä noin 10-15 mm pitkä. Alaviistojen terälehtien tyviosassa on tiheä ryhmä läpinäkyviä karvoja. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin kukassa on viisi oranssinväristä ja tiiviisti sikiäimen ympärillä olevaa hedettä. Emi on yksivartaloinen ja -luottinen. Kuvassa näkyy ylimpien terälehtien välissä verholehtien tyvilisäkkeitä, jotka tässä kukassa ovat laidoiltaan epäsäännöllisen hampaisia. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 22.6.2014. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin viisi verholehteä ovat suikeat tai tasaisesti teräväksi kärjeksi suippenevat ja kaljut. Ne ovat tyvilisäkkeen kanssa yleensä noin 5-11 mm pitkät ja leveimmältä kohtaa noin 1-2,5 mm leveät. Tyvilisäke on noin 1-2 mm pitkä. Alimman terälehden jatkeena oleva kannus on noin 2-3 mm pitkä, suora ja vaalean- tai kellanvihreä. Kannuksen pää ulottuu noin samalle tasolle kuin verholehtien tyvilisäkkeet. Kuvan kannuksessa on muurahainen tehnyt suorasukaisen mesirosvouksen. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin kota on pitkänpyöreä tai munanmuotoinen ja kalju. Se on tavallisesti noin 6-8 mm pitkä ja noin 3,5-4 mm paksu. EH, Vesilahti, Mantere, Mantereenjärven koillisranta, Peltosaarentien varren vanha, veden vaivaama pelto, 22.6.2014. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin lehtilapa on tyveltään suorahko tai kuvan tavoin matalasti herttamainen sekä päästään tylppä tai terävähkö ja laidoiltaan ulkonevasti nyhähampainen. Se on päältä harvaan lyhytkarvainen. Pituutta lehtilavalla on tavallisesti noin 2-4 cm ja leveyttä leveimmältä kohtaa noin 0,7-1,5 cm. Lapa on useimmiten noin 2,5-3 kertaa leveyttään pitempi. Ruoti on ainakin yläosastaan kapeasti siipipalteinen. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.\nViola stagnina (V. persicifolia) – rantaorvokin lehtien korvakkeet ovat yleensä suikeita tai kapeansuikeita ja lähes ehytlaitaisia tai erityisesti tyviosastaan harvahkosti ripsihampaisia. Ne ovat tavallisesti noin 5-15 mm pitkiä ja noin 0,3-2 mm leveitä sekä yleensä lehtiruotia lyhyempiä. EH, Vesilahti, Mantere, Peltosaari, Hulausjärven rantaan vievän peltotien ison laitaojan rinne, 6.6.2015. Copyright Hannu Kämäräinen.


Etusivu\t Mediatiedote\t JE:n osakkuusyhtiön Annankankaan tuulipuisto vihittiin käyttöön Raahessa\nJE:n osakkuusyhtiön Annankankaan tuulipuisto vihittiin käyttöön Raahessa\n- Annankankaan tuulipuisto valmistui aikataulun ja budjetin mukaisesti. Projekti on vastannut hyvin pitkälle läheisen, vuotta aiemmin rakennetun Nikkarinkaarron tuulipuistomme rakentamista, joten meillä oli toimiva konsepti valmiina, kertoo Suomen Hyötytuuli Oy:n projektipäällikkö Harri Suutari.\n- Nyt päättyy tuulivoimarakentamisen yksi aikakausi. Annankankaan tuulipuisto on viimeisiä nykyiseen syöttötariffijärjestelmään hyväksyttyjä tuulipuistoja. Syöttötariffi on vaikuttanut tuulivoima-alaan merkittävästi, muun muassa kannustamalla turbiinivalmistajia voimakkaaseen kehitystyöhön. Suurempien ja tehokkaampien voimaloiden ansiosta tuulivoiman kustannustehokkuus on parantunut viime vuosien aikana merkittävästi, kertoo Suomen Hyötytuulen toimitusjohtaja Toni Sulameri.\n- Annankankaan ja Tahkoluodon puistojen käyttöönoton myötä Suomen Hyötytuuli tuottaa vuodessa noin 500 gigawattituntia tuulisähköä, Toni Sulameri toteaa.


Televisiohuijaus kuohuttaa Britanniassa - Lifestyle - MTV.fi\nTelevisiohuijaus kuohuttaa Britanniassa\nLifestyle > Digi Julkaistu 01.08.2007 11:34 (Päivitetty 08.08.2007 15:35)\nAlzheimer-potilaasta kertovan dokumenttielokuvan loppukohtauksessa väitetään, että kohtauksessa nähdään potilaan kuolema. Tosiasiassa potilas kuoli muutamia päiviä kohtauksen kuvaamisen jälkeen.\nAlzeimerin-tautia käsittelevän dokumenttielokuvan loppukohtaus kuohuttaa Britanniassa. ITV-televisiokanavan dokumentissa "Malcolm and Barbara: Love's Farewell" näytetään, kuinka Alzheimerin tautia sairastava Malcolm Pointon "nukkuu pois". Tosiasiassa kohtaus oli kuvattu kolme päivää ennen hänen kuolemaansa.\nDokumentti nostatti kiivaan keskustelun television etiikasta Britanniassa. ITV:n televisiotoiminnan johtaja Simon Shaps myöntää, että dokumentin olisi pitänyt olla selkeämpi. Hänen mukaansa dokumentin loppuun lisätään selvitys siitä, ettei kohtauksessa näytetä todellista kuolemanhetkeä. Dokumentti esitetään ITV-kanavalla myöhemmin tässä kuussa.\nItse dokumentin tekijä Paul Watson sanoo, ettei hänen tarkoituksensa ollut koskaan johdatella katsojia harhaan. Hän syyttää toimittajille dokumentin tiimoilta annettua tiedotusmateriaalia epäselvyyksistä ja sanoo, että ITV alunperin kieltäytyi hänen pyynnöstään selventää se seikka, ettei dokumentissa nähdä oikeaa kuolinhetkeä. Watson seurasi dokumenttinsa pariskuntaa 11 vuoden ajan.\nBritannian televisioyhtiöissä on kamppailtu viime aikoina muidenkin huijausskandaalien kurimuksessa.\nViime kuussa Britannian yleisradioyhtiö BBC lomautti useita työntekijöitään interaktiivisessa televisiokilpailussa paljastuneen huijauksen yhteydessä. BBC myönsi tuolloin tekaisseensa puhelinkilpailun voittajia kuudessa eri puhelinkisassa.\nVain muutamia päiviä aiemmin BBC sai 50 000 punnan (75 000 euron) sakot siitä, että nuori studiovieras valheellisesti esitti kilpailun voittajaa lasten keskuudessa suositussa "Blue Peter" -ohjelmassa.\nBBC joutui myös esittämään anteeksipyynnön itse kuningatar Elisabetille, koska yhtiö oli antanut eräässä dokumentissaan harhaanjohtavasti ymmärtää, että kuningatar olisi kiivastunut valokuvaaja Annie Leibovitzille siitä, miten hänen ottamassa valokuvassaan olisi pitänyt poseerata.\nRupert Murdoch osti Dow Jonesin Kunnat panostavat verkkosivuihin


Autonomisen sivistysyliopiston kulmakivenä on yliopistoyhteisön – professorit, muu henkilöstö ja opiskelijat – kolmikanta kaikilla hallinnon tasoilla. Yliopistojen itsehallinto ei ole vain tyhjä mantra tai historiallinen jäänne, vaan se kytkeytyy edelleen syvällisesti yliopiston perustehtäviin: autonomian tarkoituksena on taata tieteen ja opetuksen vapaus yliopistoissa sekä varmistaa niiden riippumattomuus. On ensisijaisen tärkeää saada kolmikantainen edustus myös säätiön ja tulevan yliopiston hallitukseen, jotta ajantasaisin ymmärrys yliopistomaailmasta ja kyseisestä yliopistosta on läsnä myös johtavalla tasolla.\nJulkisoikeudellisten yliopistojen kohdalla yliopistolaki velvoittaa yliopistoyhteisön kolmikannan mukaisen edustuksen yliopiston hallituksessa. Säätiöyliopistojen kohdalla samankaltaista vaatimusta ei ole, eikä kummankaan tällä hetkellä olemassa olevan säätiöyliopiston hallituksiin ole otettu yhteisön sisäisiä jäseniä. Yliopistoyhteisön ulkopuolelle sulkemista on perusteltu muun muassa sillä, että hallitus ei päätä akateemisista asioista, vaan ne ovat monijäsenisen, yliopistoyhteisön edustajista koostuvan hallintoelimen päätösvallan alla. Tämä perustelu on kuitenkin ontto, sillä hallitus päättää monista yliopiston toimintaan vaikuttavista ja akateemisille asioille puitteet asettavista linjoista. Yliopiston strategia, budjetti ja ensimmäisen hallituksen päätösvaltaan kuuluva johtosääntö ovat esimerkkejä asioista, jotka määrittävät pitkälle myös akateemisen vapauden rajat, ja joihin liittyvässä päätöksenteossa yliopistoyhteisön on perusteltua olla osana.\nOpiskelijoiden jättämistä hallituksen ulkopuolelle on perusteltu myös yliopistolain 24 §:n kirjauksella, jonka mukaan “[h]allituksen on monipuolisesti edustettava säätiöyliopiston toimialaan kuuluvien tieteiden ja taiteiden sekä yhteiskuntaelämän ja elinkeinoelämän kotimaista ja kansainvälistä korkeimman tason asiantuntemusta.” Kolmikantaa vastustavat tahot ovat tulkinneet kirjauksen edellyttävän esimerkiksi tohtorintutkintoa tai menestyksekästä uraa kansainvälisen yrityksen johdossa.\nLaki ei kuitenkaan rajaa kolmikannan ryhmiä ulos hallituksesta. Kun yliopistolakia edellisen kerran muutettiin ja säätiöyliopistot luotiin, perustuslakivaliokunta määräsi tavanomaisen lainsäätämisjärjestyksen ehdoksi sen, ettei mitään yhteisön ryhmistä voida säännöillä jättää hallituksen ulkopuolelle. Esteitä sisäisten jäsenten valitsemiselle ei siis ole. Lisäksi korkeimman tason asiantuntemus yliopistosta on yliopistoyhteisöllä itsellään, niin ikään opiskelijoilla sen osana.\nYliopistojen lakisääteinen tehtävä vapaan tutkimuksen sekä tieteellisen ja taiteellisen sivistyksen edistäjänä ja tutkimukseen perustuvan ylimmän opetuksen antajana ei toteudu ilman yliopistoyhteisöä. Yliopistodemokratian keskeinen ajatus, kuten demokratian yleensäkin on siinä, että paras lopputulema syntyy erilaisista taustoista ja lähtökohdista ponnistavien ihmisten etsiessä yhteisymmärrystä. Laaja ymmärrys koulutuksen ja tutkimuksen nykytilasta niin yleisesti kuin erityisesti Tampereen moninaisessa korkeakoulukentässä saavutetaan varmasti vain, mikäli tulevan yliopiston hallituksessa on yhteisön kolmikantainen edustus.\nSäätiöyliopistoissa on korostettu ulkoisten jäsenten muodostaman hallituksen, muun johdon ja yliopistoyhteisön välistä luottamusta suurten päätösten valmistelussa. Luottamus itsessään on tietysti positiivinen asia, mutta sillä ei voida korvata yliopistodemokratiaa. Yliopiston päätöksentekoa ja yhteisön jäsenten oikeutta vaikuttaa heitä koskeviin asioihin ei voida laskea sen varaan, että ylemmissä toimielimissä on aina “hyviä tyyppejä”.\nTampereen yliopiston ylioppilaskunta lausui opetus- ja kulttuuriministeriölle hallituksen esityksestä yliopisto- ja ammattikorkeakoululakien muuttamiseksi sekä yliopistolain voimaanpanolaiksi.\nTampere3, tuo koulutuspolitiikan Länsimetroksikin viime syksynä tituleerattu korkeakoulufuusio on liikkunut monta pysäkinväliä tämän kevään aikana. Tampereen korkeakoulusäätiö perustettiin huhtikuun lopulla allekirjoittamalla juhlallisesti perustamisasiakirjat ja sitoumukset Raatihuoneella. Oli skumppaa ja kakkua, suuria sanoja ja jopa nimi yliopistolle. Harmi vain, että allekirjoitetut asiakirjat sisältävät edelleen laillisia ongelmia.\n“Perustuslaki 123 §: Yliopistoilla on itsehallinto” luki Tamyn edustajien paidoissa säätiön perustamistilaisuudessa. Kyseisen lakikirjauksen kunnioittamista vaadittiin myös opetus- ja kulttuuriministeriölle toimitetussa lausunnossa koskien hallituksen esitystä yliopisto- ja ammattikorkeakoululakien muuttamiseksi sekä yliopistolain voimaanpanolaiksi. Selkokielellä sama tarkoittaa lainsäädäntöehdotusta tamperelaisten yliopistojen yhdistämisestä ja valtakunnallista uudistusta korkeakoulutuksen sektorirajat ylittävästä laajasta opetusyhteistyöstä.\nNykyisellään lakipakettiin kirjattu Tampereen korkeakoulusäätiön hallituksen valintamenettely ei toteuta yliopistojen autonomiaa ja vie päätösvallan pois yliopistoyhteisöltä. Hallituksen valintaa valmisteleva nimityskomitea aloitti toimintansa juuri ennen vappua. Komiteassa yliopistoyhteisön sisäiset jäsenet ovat selkeässä vähemmistössä: lopullisen kokoonpanon kuudesta jäsenestä vain kaksi on yliopistojen ehdottamia. Opiskelijoita nimitystoimikuntaan ei mahtunut yhtäkään. Tulevaa yliopistoa ei voida rakentaa yliopistoyhteisö sivuuttamalla.\nLausuntokierroksella tämän viikon maanantaihin (8.5.) asti kiertänyt lakipaketti ei kerännyt kommentteja vain Tampere3:sta, vaan sisälsi säännöksiä valtakunnallisesti yliopistoja ja ammattikorkeakouluja koskevasta opetusyhteistyöstä. Lakimuutoksen myötä yliopistot ja ammattikorkeakoulut voisivat ostaa koulutusta toisiltaan yli sektorirajojen kuitenkin niin, että yliopiston tulee antaa pääosa sen koulutusvastuuseen kuuluvien tutkintojen ja alojen opetuksesta itse. Pääosa voi käytännössä kuitenkin tarkoittaa mitä vain 51 prosentista ylöspäin, eikä korkeakoulutuksen piirissä opetettavien alojen kirjon vuoksi ole järkevää määritellä termiä numeraalisesti. Valitettavasti suomen kielen sanojen joukosta ei ole löydetty pääosalle parempaakaan vaihtoehtoa. Ehdotuksia otetaan vastaan.\nOpetusyhteistyö yli sektorirajojen on lähtökohtaisesti positiivinen asia. Se voi esimerkiksi poistaa opintojaksojen päällekkäisyyksiä ja helpottaa opiskelijan liikkumista tutkintojärjestelmien välillä. Muutoksessa on kuitenkin ensisijaisen tärkeää säilyttää yliopisto- ja ammattikorkeakoulututkintojen erilaiset profiilit, joiden toisistaan poikkeavaa osaamista tarvitaan myös tulevaisuudessa. Opetusyhteistyölain puitteissa tehtävän koulutuksen ostamisen pohjana eivät voi olla resurssisäästöt, vaan tutkinnon kokonaisuutta palvelevat ratkaisut ja opiskelijan valinnanvapauden lisääntyminen oman osaamispaletin luomisessa.\nOpetusyhteistyölain varjolla ei voida myöskään tinkiä opiskelijan oikeusturvasta tai yksityisyydensuojasta. Opiskelijan tulee edelleen tietää jo hakuvaiheessa, mistä tutkinto koostuu sekä millä paikkakunnalla ja missä korkeakoulussa opinnot suoritetaan. Opintojen arvostelun ja oikaisuvaatimusten käytäntöjen sekä opiskelijan tietojen siirtämisen periaatteiden yhtenäistäminen korkeakoulujen välillä on oleellista opiskelijan oikeusturvan ja yksityisyydensuojan takaamiseksi.\nDeadline lakipaketin saapumiselle eduskuntaan on juhannussauna. Kesälomien alkaessa pitäisi tiedossa olla myös Tampereen korkeakoulusäätiön hallituksen kokoonpano, joten Länsimetro ei ehkä sovikaan vertaukseksi tälle hankkeelle. Jätän silti sen skumpan juomisen aikaan, jolloin sekä hallituksen esitykset että säätiön säännöt noudattavat lakia ja yliopistoyhteisön sananvaltaa kunnioitetaan.\nKuva: Aino Heikkonen\nSeläntaputuksia jaettiin viime perjantaina Linnan luentosalissa K103. Kyseessä oli koulutuksen ulkoisen arvioinnin loppuraportin julkistamistilaisuus, jossa Tampereen yliopiston todettiin suoriutuneen vuosina 2010–2015 toteuttamastaan koulutusuudistuksesta erinomaisin arvosanoin. Vaikka TaY laaja-alaisine kandidaatin tutkinto-ohjelmineen onkin valtakunnallinen edelläkävijä, ei saatuun leimaan tule tuudittautua. Kehittämistyössä kannattaa keskittyä kolmeen kärkeen: opintojen ohjaukseen, laaja-alaisuuteen ja osaamisperustaisuuteen sekä yliopistoyhteisön rooliin.\nOpintojen ohjauksen laatu ja saavutettavuus tulee taata jokaiselle opiskelijalle tutkinto-ohjelmasta tai opiskeluvuodesta riippumatta. Ohjauksen tarve ei lopu fuksivuoden HOPS-keskustelujen jälkeen, vaan korostuu esimerkiksi toisena vuonna valinnaisia opintoja suunniteltaessa tai maisterivaiheessa työelämään siirtymisen lähestyessä.\nVertaisohjaus ja tuutorointi ovat oleellinen osa opintojen ohjauksen kokonaisuutta. Silti tuutorointi pyörii ainejärjestöjen vastuulla, pahimmassa tapauksessa ilman minkäänlaista tukea tai resursointia tiedekunnalta tai tutkinto-ohjelmalta. Tiedekuntien tulisikin perustaa työryhmä, jossa opintojen ohjausta käsitellään laajana kokonaisuutena ja jossa luodaan yhteiset, koko yliopiston kattavat käytännöt tuutoreiden kouluttamiselle ja toiminnan resursoinnille. Tiedekuntien välisen työryhmän tavoitteena tulee olla HOPS-ohjauksen ja tuutoroinnin kehittäminen yhtenä kokonaisuutena, ei kahtena toisistaan erillisenä toimintona.\nLaaja-alaisuus ja osaamisperustaisuus saavat kehuja työryhmän raportissa. Kolikon kääntöpuolella on kuitenkin aiemmin suosittujen opintosuuntien hukkumista suureen tutkinto-ohjelmaan, toisten opintosuuntien kohtaamaa ylitarjontaa maisterivaiheeseen hakeuduttaessa ja epävarmuutta opintosuunnan tarkentamiseen vaadittavista kriteereistä. Opintosuuntavaihtoehtojen näkyvyyden parantaminen jo yliopistoon hakeuduttaessa ja opintosuunnan tarkentamisen käytäntöjen ja kriteerien vakiinnuttaminen vastaisivat näihin ongelmiin.\nUseilla aloilla työelämässä edellytetään ylempää korkeakoulututkintoa, mikä raportissa nähdään ongelmana aidon kaksiportaisuuden toteutumisen kannalta. Laaja-alainen kandintutkinto ei kuitenkaan välttämättä takaa työelämässä tarvittavaa osaamistasoa spesifimmän substanssitiedon tai konkreettisten työelämävalmiuksien puuttuessa. Puhuttaessa yleisemmin kandidaatintutkinnosta loppututkintona onkin perusteltua kysyä, miksi Suomen koulutustasoa tulisi ylipäänsä laskea?\nYliopistoyhteisön merkitystä koulutuksen osatekijänä ei tule väheksyä. Yliopistoyhteisöön kiinnittymiseksi sekä opiskelijoilla että henkilöstöllä tulee olla aitoja vaikutusmahdollisuuksia yhteisön päätöksenteossa. Opiskelijat eivät ole yliopiston asiakkaita, vaan yhteisön täysivaltaisia jäseniä.\nKoulutuksen ulkoisen arvioinnin raportti tarjoaa hyvän pohjan tamperelaisen yliopistokoulutuksen kehittämiselle yhä parempaan suuntaan, mikä hyödyttää niin yliopistosta valmistuvia kuin yliopistoa itseäänkin. Lähtötaso on Suomen mittakaavassa korkea, mutta se ei estä tähtäämästä kohti uusia sfäärejä.\n“– [V]uoteen 2020 mennessä pääosa opiskelijoista valitaan toisen asteen koulutuksen todistusten perusteella ja valtaosin ylioppilastutkinnon koetuloksien perusteella”, toteaa opetus- ja kulttuuriministeriön asettama työryhmä raportissaan. Hyvä OKM, entäs a) tasa-arvo, b) yliopistojen autonomia ja c) opiskelijoiden motivaatio?\na) Mikä koulutuksellinen tasa-arvo?\nOpiskelijavalintojen kehittäminen yhtenäisempään ja ennustettavampaan suuntaan on tärkeää kaikkien korkeakouluihin hakeutuvien kannalta. Miksi valintauudistusta on kuitenkin alettu suunnitella vain ylioppilastutkinnon näkökulmasta ammatilliset toisen asteen tutkinnot sivuuttaen? Opiskelijavalintaa olisi lähtökohtaisesti pitänyt tarkastella kokonaisuutena sen sijaan, että nyt tehdään kaksi erillistä raporttia toisen asteen todistusvalinnoista ja kuitataan sivulauseella muut kuin suoraan lukiosta tai ammattikoulusta korkeakoulutukseen hakeutuvat. Lisäksi yli 40 prosenttia ammattikorkeakouluihin hyväksytyistä opiskelijoista tulee ammattikoulutaustalta ja monella on pohjalla myös alan työkokemusta. Toisen asteen tutkinto tai pääsykokeet ovat varmasti parempi valintaperuste kuin ylioppilastutkinto.\nMonet eivät lukioon tullessaan vielä tiedä, mille alalle haluavat suuntautua. Täten ei voida olettaa, että 15-vuotiaat nuoret osaisivat systemaattisesti arvioida, mihin oppiaineisiin panostaa päästäkseen opiskelemaan alalle, jonka olemassaolon tajuavat todennäköisesti vasta kirjoitusten kynnyksellä. Lisäksi keskimäärin pojat pärjäävät lukiossa ja ylioppilaskirjoituksissa selvästi tyttöjä heikommin. On siis merkittävä ongelma tasa-arvon kannalta, mikäli jatkossa korkeakoulujen opiskelijavalinnat tehdään ylioppilastutkinnon arvosanoihin perustuen. Alakohtaiset pääsykokeet ovat kaikille avoin hakeutumisväylä aiemmasta tutkinnosta tai taustasta riippumatta.\nb) Mikä yliopistojen autonomia?\nOpiskelijavalintamenettelyjen ja -kriteerien määrittäminen kuuluu selkeästi yliopistojen autonomian piiriin. Alakohtaiset erot soveltuvuuden ja opintoihin riittävän osaamisperustan määrittelyssä ovat huomattavia. Tampereen yliopistossa näistä asioista päättävät tiedekunnat. On epärealistista kuvitella, että valtionhallinnon tasolla voitaisiin luoda taide- ja kulttuurialoja lukuun ottamatta kaikkia aloja palveleva valintakriteeristö ylioppilastutkintoon perustuen.\nc) Mikä motivaatio?\nOpiskelijavalinnan keskeisimmän tavoitteen tulee jatkossakin olla motivoituneimpien ja osaavimpien opiskelijoiden valitseminen. Valintamenettelyjen kehittäminen yhä enemmän motivaatiota ja soveltuvuutta mittaaviksi on oikea päämäärä, mutta siihen ei suurella osalla aloista päästä ylioppilastutkinnon merkityksen kasvattamisella. Tarkoituksenmukaiset pääsykokeet ja muut valintamenettelyt mittaavat motivaatiota ja soveltuvuutta juuri tietylle alalle, mikä takaa sopivan opiskelija-aineksen seuloutumisen ylioppilastutkinnon arvosanojen tuijottamista paremmin.\nEnsi viikolla sinetöidään Tampereelle syntyvän uuden säätiöyliopiston hallintomallin perusta. Yksi merkittävimmistä perustajista, Tampereen kaupunki, käsittelee asiaa valtuuston kokouksessa maanantaina. Myös Tampereen yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston hallitusten on määrä päättää näiden asiakirjojen hyväksymisestä ensi viikolla.\nYliopistosäätiön perustamisasiakirjoja ovat valmistelleet opetus- ja kulttuuriministeriö ja säätiön perustajat. Asiakirjat julkaistiin maanantaina 31.10. Tampereen kaupungin osaamis- ja elinkeinolautakunnan kokouksen esityslistan liitteinä. Erikoista tässä on se, että aiemmin näitä papereita ei ole suostuttu antamaan yliopistojen hallitusten tai opetus- ja kulttuuriministeriön hanketta valvomaan asettaneen ohjausryhmän nähtäväksi. Näin ollen yliopistoyhteisöjen jäsenet saivat nähdä asiakirjat ensimmäistä kertaa lautakunnan esityslistan liitteinä. Asiakirjojen sisältöä ovat kommentoineet jo Tampereen yliopiston rehtori Liisa Laakso blogissaan sekä professoriliiton Tampereen yliopiston osaston johtokunnan jäsenet Mari Hatavara ja Frans Mäyrä Aamulehdessä.\nTamy ja Tampereen yliopiston henkilöstöjärjestöt ovat tuoneet esiin omia näkemyksiään hyvästä hallinnosta ja hallintomallista useaan kertaan sekä edustamalla työryhmissä, ottamalla kantaa, osoittamalla mieltään ja lehtikirjoituksilla. Valitettavasti tätä sanomaa ei ole toistaiseksi juuri huomioitu. Yliopistoyhteisöjen ulottumattomissa valmistellut säätiön sääntöluonnokset pitävät sisällään asioita, jotka ovat Tamyn mielestä huolestuttavia sekä tulevan yliopiston demokraattisen hallintokulttuurin että lainsäädännön näkökulmasta.\nVääntäkäämme siis vielä kerran rautalangasta. Säätiön säännöissä ongelmallisimpia ovat kirjaukset yliopiston ensimmäisen hallituksen valinnasta sekä hallituksen nimityskomitean kokoonpanosta ja kirjaus konsistorin puheenjohtajasta. Nämä kohdat ovat mielestämme yliopistodemokratian, yliopistojen autonomian ja yliopistolain hengen vastaisia. Lisäksi ne ovat myös jokseenkin ristiriidassa yliopistolain kirjaimen kanssa.\nYliopistolaki ja yliopiston autonomia\nPerustuslain 123§:ssä määrätään, että yliopistoilla on itsehallinto, jolla turvataan tieteen, taiteen ja ylimmän opetuksen vapaus. Yliopistolain 3§:ssä puolestaan määrätään, että itsehallintoon kuuluu oikeus päättää sisäiseen hallintoon liittyvistä asioista. Lisäksi perustuslakivaliokunta totesi vuoden 2009 yliopistolakiuudistuksesta lausuessaan, että ”valiokunta piti tavallisen lain säätämisjärjestyksen edellytyksenä sitä, että hallituksen kokoonpanosta ja valinnasta säädetään tavalla, joka asiallisesti turvaa perustuslain 123 §:ssä taatun yliopiston itsehallinnon myös silloin, kun yliopisto toimii säätiön muodossa. Tämä edellytti, että kaikki yliopistoon kuuluvat, uuden yliopistolain 15 §:n 2 momentissa mainittujen ryhmien jäsenet ovat kelpoisia hallituksen jäseniksi ja että hallituksen kokoonpano määräytyy yliopistoyhteisön itsensä päätöksin ja vastaavia periaatteita noudattaen kuin julkisoikeudellisissa yliopistoissa.” Lisäksi yliopistolain 28§:ssä määrätään, että yliopiston sisäisestä hallinnossa määrätään yliopiston johtosäännössä tai vastaavissa sisäisissä säännöksissä.\nSäätiön vai yliopiston hallitus – miten yliopistosäätiön ensimmäinen hallitus valitaan?\nSäätiön sääntöluonnoksessa ja hallituksen esityksen luonnoksessa halutaan poiketa yliopistolain mukaisesta menettelystä ja siirtää valtaa yliopistoyhteisöltä perustajille ja hallituksille, joissa yhteisöllä on selkeä vähemmistö. Luonnoksessa säätiön säännöistä määrätään, että yliopistojen istuvat hallitukset valitsevat yhdessä uuden yliopiston ensimmäisen hallituksen. Yliopistolain mukaan yliopiston hallituksen nimittää monijäseninen toimielin. Vaikka säätiön ensimmäisen hallituksen aloittaessa toimikautensa säätiö ei vielä toimi yliopistona eikä näin ollen kuulu yliopistolain piiriin, on kyseenalaista voiko säätiölain mukaisessa järjestyksessä valittu hallitus jatkaa toimintaansa yliopiston hallituksena kuten sääntöluonnoksissa esitetään. Yliopistolain mukainen valintatapa olisi ensin valita uudelle yliopistolle yhteinen monijäseninen toimielin, joka nimittäisi yliopistosäätiön ensimmäisen hallituksen.\nEsityksen yliopiston hallituksen jäsenistä taas tekee nimityskomitea. Sääntöluonnoksessa nimityskomiteassa on kolme yliopistoyhteisön jäsentä ja kolme säätiön perustajien edustajaa. Luonnoksessa nimityskomitean puheenjohtaja on säätiön perustajien edustaja ja hänen äänensä ratkaisee äänten mennessä tasan esityksestä äänestettäessä. Nimityskomitea käyttää merkittävää valmisteluvaltaa yliopistossa. Tällaista valtaa käyttävässä elimessä enemmistön tuoman vallan siirtäminen yliopistoyhteisön ulkopuolelle sotii räikeästi vastaan ajatusta yliopiston itsehallinnosta. Kokonaisuudessaan yliopistoyhteisön mahdollisuudet vaikuttaa hallituksen valintaan näyttävät heikoilta, vaikka ensimmäinen hallitus aikanaan päättää muun muassa tulevan yliopiston johtamisjärjestelmästä ja strategiasta.\nKonsistori – yhteisön strateginen päätöksentekoelin vai operatiivisen johdon apuri\nToinen säätiön sääntöihin kirjattu johtosääntöön kuuluva asia on konsistorin puheenjohtaja. Konsistori on yliopistolain 26§:ssä määrätty säätiöyliopiston monijäseninen toimielin ja se tekee akateemisia asioita koskevat strategiset päätökset. Monijäsenisen elimen puheenjohtaja on niin selvästi yliopiston sisäiseen hallintoon kuuluva asia, ettei ole mitään syytä miksi se pitäisi kirjata perustajien laatimiin säätiön sääntöihin. Etenkin kun laissa todetaan, että ”Monijäsenisen hallintoelimen muista kuin 1 momentissa säädetyistä tehtävistä, jäsenten määrästä ja valinnasta on lisäksi määräyksiä yliopiston johtosäännössä.”\nLuonnoksissa on lisäksi esitetty että konsistorin puheenjohtaja olisi yliopiston rehtori tai hänen määräämänsä henkilö. Tämä käy vastaan ajatusta, että yliopistoyhteisön pitäisi käyttää ylintä valtaa yliopistoyhteisön omassa toimielimessä, konsistorissa. Lain mukaan monijäsenisessä toimielimessä ”ovat edustettuina ainoastaan 15 §:n 2 momentissa mainitut yliopistoyhteisön ryhmät” ja ”Hallintoelimen jäsenet valitsee asianomainen yliopistoyhteisön ryhmä.” Rehtori ei edusta mitään luetelluista ryhmistä, joista monijäsenisen toimielimen tulee lain mukaan koostua – ellei rehtoria sitten ole valittu konsistorin professoreiden joukosta. Rehtori konsistorin puheenjohtajana keskittäisi liikaa valtaa operatiiviselle johdolle ja sekoittaisi operatiivisen ja strategisen päätöksenteon roolin. Tekeekö rehtorin puheenjohtama konsistori yliopistoyhteisöstä kumpuavia strategisia päätöksiä vai nuijiiko se läpi operatiivisen johdon tahtoa?\nAivan oma lukunsa on, että yliopistolain mukaan konsistori valitsee yliopiston hallituksen, joka puolestaan valitsee rehtorin. Tämä on ongelma vallanjaon sekä hyvän hallinnon kannalta. Ongelma ei myöskään korjaannu sillä, että rehtori ei toimi puheenjohtajana hallitusta valitessa. Konsistori on yliopistoyhteisöä edustava elin ja sen puheenjohtajan tulee olla sen itse joukostaan valitsema.\nSääntöluonnoksen ongelmien korjaaminen luo pohjan yhteistyölle\nTampereen yliopiston opiskelijoiden ja henkilöstön lisäksi myös Tampereen yliopiston hallitus on suhtautunut kriittisesti näihin sääntöluonnoksen ongelmallisiin kohtiin. Lisäksi Tampereen kaupungin osaamis- ja elinkeinolautakunnassa ja kaupunginhallituksessa hyväksytyissä ponsissa toivotaan näiden ongelmien ratkaisemista jatkovalmistelussa.\nTampereen yliopiston ylioppilaskunta vetoaa molempien yliopistojen johtoon, säätiön perustajiin ja Tampereen kaupunginvaltuustoon, jotta nämä ongelmat korjattaisiin ennen kuin säätiön perustamisasiakirjat allekirjoitetaan. Mielestämme sellaisten sääntöjen hyväksyminen, joita merkittävä osa tulevan yliopistoyhteisön jäsenistä pitää ongelmallisina ei ole hedelmällisin tapa viedä päätökseen tamperelaisten korkeakoulujen yhdistymistä. Uudessa yliopistossa tarvitaan kompromisseja ja yhteistä päätöksentekoa sanelun sijaan. Vain niin voidaan rakentaa aitoa yhteistyötä ja yhteishenkeä.\nKoulutusjärjestelmämme eriarvoistuu ja oppimistulokset ovat laskussa. Synkimmät tutkimukset ennustavat koulutuksen periytyvyyden kasvavan tulevaisuudessa. Eriarvoistuminen alkaa jo kehdossa. Koulutuspolitiikkassa tarvitaan täyskäännös. Vaikuttavan muutoksen aikaansaamiseksi meidän on tarkasteltava koulutusjärjestelmää koulutuspolkuna aina varhaiskasvatuksesta ylimpään korkeakoulutukseen, unohtamatta elinikäistä oppimista.\nAvoin yhteiskunta perustuu lupaukselle sosiaalisesta liikkuvuudesta. Suomen koulutusjärjestelmässä liikkuvuus on perustunut vankasti maksuttomaan koulutukseen. Nuoret ovat vaarassa jäädä ilman jatkokoulutuspaikkaa puutteellisen osaamisen vuoksi. Uhkana on, että koulutus periytyy yhä vahvemmin tulevaisuudessa.\nEriarvoistumista voidaan vähentää kohdistamalla resursseja mahdollisimman aikaiseen vaiheeseen koulutuspolkua. Maksuton varhaiskasvatus olisi konkreettinen sivistysteko. Varhaiskasvatus lisää lasten hyvinvointia ja luo alustan paremmille oppimistuloksille. Opetukseen osallistuneet lapset menestyvät esimerkiksi lukemisessa ja matemaattisissa aineissa muita paremmin.\nPerhetausta vaikuttaa koulumenestykseen.Vanhempien ja opettajien asenteilla on merkittävä vaikutus yksilön valintoihin. Opinto-ohjauksen kehittäminen kaikilla koulutusasteilla tukisi eri taustaisen oppilaiden mahdollisuuksia tehdä valintoja oman kouluttautumisen suhteen.Tuen on huomioitava myös koulutuksen nivelvaiheet, eli siirtymät eri koulutusasteiden välillä.\nOpiskelijoiden on laajennettava näkökulmaansa kattamaan koko koulutuspolku, sillä. eriarvoistumiseen ei pystytä puuttumaan pelkästään keskittymällä korkeakoulupolitiikkaan. Maksuton ja laadukas koulutus on ensiarvoisen tärkeää. Se kuuluu yhteiskunnassamme kaikille. Näistä syistä opiskelijoilla on mielestäni vastuu sekä kaikki kyky puhua yhdenvertaisen koulutuspolun puolesta.\nMaksuttoman ja laadukkaan koulutuksen puolustaminen on minulle intohimo. Sen mahdollistaminen, että jokaisella nuorella olisi mahdollisuus kouluttautua taustastaan ja varallisuudestaan riippumatta motivoi minua aikoinaan hakemaan ylioppilaskuntatoimintaan ja lopulta myös SYL:n hallitukseen. Vuosien aikana tämä intohimo on vain kasvanut ja nyt tahdon johtamaan liikettä, joka työskentelee yhteiskunnan tärkeimpien elementtien parissa.\nPäätös hakea SYL:n puheenjohtajaksi muotoutui kotikylässäni Kauhajoella viimeisinä elokuisina lomapäivinä. Ylioppilasliikkeeseen liittyy tiettyjä seikkoja, jotka saivat – ja saavat yhä – minut vakuuttuneeksi siitä, että tahdon jatkaa työtä opiskelijan, koulutuksen ja paremman yhteiskunnan eteen.\nIhmiset hakeutuvat usein mukavuusalueelleen heitä ajatuksellisesti lähellä olevien ihmisten kanssa. Ylioppilaskuntien ja SYL:n yksi parhaimpia anteja on erilaisten ajatusten ja arvomaailmojen kohtaaminen. Totuus on, että hyvät ideat eivät katso puoluekirjaa. Eri tavalla ajattelevien ihmisten kohtaaminen ja johtaminen vaatii paljon. Erityisesti se vaatii kuuntelemista. Periaatteeni on kuunnella ihmisiä – erityisesti niitä, joiden kanssa olen eri mieltä.\nSuurin syy ehdolle asettautumiseen on kuitenkin se, että tahdon nähdä muutoksen SYL:n toiminnassa. Tämä liike pystyy paljon parempaan. Haluan muuttaa puheet teoiksi. SYL toimii liian usein kuin kankea ja hierarkkinen virkamiesorganisaatio. Vuosien aikana olemme laatineet lukemattomia määriä erilaisia visioita ja papereita. Ensi vuonna vaikuttajaorganisaatiomme täytyy olla joustavampi, dynaamisempi ja yhtenäisempi. Pitkän kokemukseni ja vankan osaamiseni ansiosta olen valmis tarttumaan parhaiten haasteeseen.\nKuluneet vuodet ja erityisesti tämä vuosi SYL:n hallituksessa on opettanut minulle paljon niin itsestäni ihmisenä kuin politiikan kulisseistakin. Opiskelijaliike on antanut minulle paljon ja nyt tahdon antaa sille takaisin täyden työpanokseni seuraavaksi vuodeksi. Näistä syistä olen halukkaampi ja valmiimpi kuin koskaan puheenjohtamaan liikettämme heti vuoden ensi päivistä lähtien. Sukupolvemme tulevaisuus tehdään tänään.\nNähdään liittokokouksessa kahden viikon päästä!\nKaupunginvaltuutettu Juhana Suoniemi on julkaissut blogissaan yliopistojen tulosneuvotteluihin Tampereen yliopiston osalta liittyvän pohjapaperin, jota hän luonnehtii skandaaliksi. Opetus- ja kulttuuriministeriö on painottanut rakenteellista kehittämistä (tuttavallisemmin rake) ja siihen liittyviä poisvalintoja jo jonkin aikaa, ja vastaavanlaisia viestejä on lähetetty keväällä 2016 kaikkiin yliopistoihin. Asiassa ei sinänsä siis ole mitään erityisen yllättävää. Ministeriön paperin lopun luvut vaikuttavat enemmänkin keskustelun pohjaksi tarkoitetuilta indikaattoreilta kuin suoranaiselta leikkauslistalta.\nTampereen yliopiston ylioppilaskunnan mielestä yliopistokentän rakenteellinen kehittäminen on tarpeellista ja perusteltua, mutta sitä tulee tehdä tutkimuksen ja koulutuksen laatu edellä niin, että myös aluepoliittiset ja sosioekonomiset vaikutukset huomioidaan¹. Rakenteellinen kehittäminen ei kuitenkaan saa olla päämäärä itsessään ja sille on oltava aina hyvät perusteet. Pelkkien yksittäisten tunnuslukujen, kuten opiskelija- ja henkilöstömäärien, ei soisi toimivan perusteluina toiveille tieteenalojen lakkauttamisesta tai siirtämisestä muihin yliopistoihin. Vaikka esimerkiksi teatteritaiteen maistereita valmistuu Tampereen yliopistosta keskimäärin vain noin viisi vuodessa (11% koko maassa valmistuvista), tuo määrä tarkoittaa käytännössä n. 30% koko maassa näyttelijöiksi valmistuvista.\nJoidenkin humanististen alojen, kuten kielten, opetuksen keskittämisestä on puhuttu jo jonkin aikaa. Tampere on kuitenkin näillä aloilla Suomen vetovoimaisimpia yliopistoja, joten niiden lakkauttaminen täältä vain niiden ”pienuuden” vuoksi ei liene perusteltua. Tampereen osalta rakenteelliseen kehittämiseen vaikuttaa merkittävästi myös Tampere3-prosessi, jonka myötä Tampereelle on tarkoitus syntyä uusi yliopisto jo vuonna 2018. Tämä tulee vaikuttamaan useisiin tieteenaloihin niin, että niiden roolia kokonaisuudessa tulee tarkastella vasta uudessa yliopistossa. Esimerkiksi matematiikka, tilastotiede ja osa tietojenkäsittelytieteistä muodostavat vuoden 2017 alussa väliaikaisen luonnontieteiden tiedekunnan, joka liittyy TTY:n vastaavaan, kun uusi yliopisto aloittaa toimintansa.\nTampereen yliopiston ylioppilaskunnan tavoite Tampere 3 -prosessissa on rakentaa laaja-alainen, monitieteinen sivistysyliopisto, jonka vahvuus on yksi Suomen laajimmista koulutustarjonnoista. Tämä tavoite on tullut ilmi myös Tampereen yliopiston strategiasta ja kannanotoista. Luotamme siihen, että yliopisto vie tätä viestiä ministeriölle painokkaasti tulosneuvotteluissa. Luotamme myös siihen, että ministeriö ottaa korkeakoulujen yhdistymisprosessin huomioon ja haluaa tulosneuvotteluissa tukea uuden laaja-alaisen sivistysyliopiston syntyä Tampereelle. Tähän kokonaisuuteen kuuluvat luontevana osana myös ministeriön listaamat Tampereen yliopiston tieteenalat, joten niiden lakkauttamista tässä vaiheessa ei voi pitää perusteltuna. Uskomme, että opetus- ja kulttuuriministeriö ymmärtää tämän.\nMuokattu 17.5.2016 klo 20:14, täsmennetty Tampereen yliopistosta näyttelijöiksi valmistuvien tutkintonimikettä ja prosentuaalista määrää suhteessa koko maahan.\nMikael Malkamäki, puheenjohtaja\nVille Tynkkynen, talous, työelämä, yrityssuhteet, koulutuspolitiikka\nLisätietoa näistä vaikutuksista: Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö Otus, ”Kolme näkökulmaa koulutuksen valikoituvuuteen – Nuorten koulutusvalinnat tilastojen ja kertomusten valossa”\nSuomen hallitus on päättänyt iskeä saksensa opintotukeen. Mistään juustohöylämallista ei tässä yhteydessä voida puhua, sillä säästötavoitteet ovat niin valtavat ja niiden aikataulu niin tiukka, että ne voidaan käytännössä toteuttaa ainoastaan leikkaamalla reilusti opintorahasta. Odotettavissa on, että jokainen korkeakouluissa kirjoilla oleva opiskelija joutuu jatkossa kiristämään kuukausibudjettiaan suunnilleen satasella, jollei sitten paikkaa vajetta opintolainalla.\nToinen spekuloinneissa pyörinyt skenaario on, että opintoraha pysyisi samantasoisena, mutta sitä saisi jatkossa vain alempaan korkea-asteen tutkintoon, jolloin maisterintutkintoa pääsisi tekemään lainalla. Selvitysmies Roope Uusitalon esitys tulee julki vasta helmikuun lopussa, jota ennen emme voi olla varmoja, meinataanko opiskelijan peittoa lyhentää vai ohentaa. Se ei ole oleellista. Oleellista on, että hallitus on päättänyt vähentää opintorahan määrää neljänneksellä, ja että tällä ei varmasti tule olemaan mitään myönteisiä seuraamuksia sen paremmin opiskelijoiden hyvinvoinnille kuin sosiaaliselle liikkuvuudellekaan.\nUusitalon selvitykselle on asetettu hyvin tiukat raamit. Kuka tahansa, joka tuntee opintotuen rakenteen, näkee kyllä, ettei näillä resursseilla ihmeitä tehdä. Jos OKM ojentaa virkamiehelle sinisen ja keltaisen legopalikan ja käskee rakentaa tornin, niin nähdäkseni ei ole mitenkään epäkorrektia väittää etukäteen, että tornista tullee joko sinikeltainen tai keltasininen. Me opiskelijat toki toivomme, että niitä palikoita riittäisi meille vähän enemmän. Tämän toiveen pyrimme esittämään Helsingissä 9. maaliskuuta.\nLegometaforaan inspiroi eräs hämmentävä kommentti, johon törmäsin hiljattain: jos me opiskelijat emme kerran halua sitä, mitä hallitus meille suunnittelee, niin miksi emme esitä vaihtoehtoja? Tätä vaihtoehtojen vaatimista vastapuolelta kuuli paljon viime kesänä, kun oppositiossa protestoitiin hallituksen säästölinjaa. Vaihtoehtojen vaatiminen ei tietenkään ole mikään pätevä vastaus kritiikkiin, vaan harhautustaktiikka, jonka tarkoituksena on\na) päästä irti poliittisesta vastuusta ja\nb) lakaista soraäänet maton alle.\nSen toistelijoista tulee mieleen lähinnä klassinen kuva kiusaajasta, joka takoo pienempää kaveria tämän omilla nyrkeillä ja huutaa: “Why are you hitting yourself?” Molemmissa tapauksissa tilannetta (nyrkkejä/budjettia) kontrolloiva taho vaatii vaihtoehtoja ilman aikomustakaan antaa niille mitään mahdollisuuksia toteutua.\nJos niitä vaihtoehtoja kuitenkin oikeasti halutaan, niin ylioppilasliikkeellä on sellainen jo. SYL on linjannut kannattavansa perustuloa, joka olisi kattava, kannustava, yhdenmukainen ja yhdenvertainen vaihtoehto suomalaisen sosiaaliturvan byrokratiasotkulle – myös opintotuelle. Perustulo ei toki ole hallituksen nopeiden säästökriteerien mukainen “kahden legopalikan” vaihtoehto, mutta en näe, miksi sen pitäisikään olla. Eikö laatikon ulkopuolelta ajattelu ole juuri sitä innovaatiopöhinää, mitä hallitus niin kovasti meiltä opiskelijoilta toivoo?\nTamyn hallituksen toimeentulovastaava 2016\nP.S. Tamy järjestää infotilaisuuden opintotukimielenosoituksesta torstaina 25.2. klo 16 päätalon salissa A3. Jatketaan aiheesta siellä!\nTule mukaan luomaan uutta tamperelaista opiskelijakulttuuria! #UusiWappu on TTYY:n, Tamyn, Tamkon ja Suomen lukiolaisten liiton järjestämä spektaakkeli kaikille tamperelaisille opiskelijoille. Tapahtuma kerää vappuaattona 30.4.2016 ensimmäistä kertaa kaupungin kaikki opiskelijat yhteen valtavaan vapputapahtumaan.\nOhjelman suunnittelu ja toteuttaminen on juuri SINUN käsissäsi. Haemme tapahtumaryhmää ideoimaan tapahtuman tyhjältä pöydältä. Sinulla on mahdollisuus jättää kädenjälkesi seuraavien opiskelijasukupolvien elämään luomalla täysin uutta tamperelaista opiskelijakulttuuria!\nEtsimme tapahtumaryhmään motivoituneita tiimipelaajia. Ideoinnin tueksi tapahtumatyöryhmällä on käytössään 10 000 euron budjetti ja käytännön järjestelyissä auttava, kokenut työntekijä.\nToivomme erityisen paljon hakijoita nykyisistä ja entisistä aktiiveista killoista, ainejärjestöistä, edustajistoista sekä erilaisista harrastekerhoista.\nHae mukaan ryhmään täyttämällä tämä HAKULOMAKE viimeistään maanantaina 15.2.\nTAMY: Ville Tynkkynen, ville.tynkkynen@tamy.fi, 045 126 3100\nTAMKO: Ilona Uusitalo, ilona.uusitalo@gmail.com, 044 082 6561\nTTYY: Juuso Koivula, juuso.koivula@ttyy.fi, 040 713 0071\nSLL: Sofia Julin, sofia.julin@kotiportti.fi, 040 759 1977


Tervetuloa Suomen audiologian yhdistyksen sivuille. Vasemmalla olevasta valikosta voit suunnistaa eri puolille sivustoa. Vasemmassa ylänurkassa olevasta SAY:n logosta pääset aina tälle alkusivulle. Jos haluat merkitä sivuston suosikkeihin tai asettaa aloitussivuksi, suosittelemme sivua uutta!, jolloin näet ensimmäisenä ajankohtaisimmat asiat.\n< audire (lat.) kuulla + logos (kr.) oppi, kuulo-oppi, kuulotiede\nKansainvälisen audiologian alan järjestö ISA (International Society of Audiology) määrittelee audiologian seuraavasti: "Audiologia käsittelee ihmisen kuuloon sekä sen suojelemiseen ja kuntouttamiseen liittyvää tietoa. Myös lääke- ja leikkaushoidon vaikutukset sisältyvät audiologian alaan (mutta ei esimerkiksi leikkaustoimenpiteiden tekninen suorittaminen)".


Tshekkikonkari yritti oikaista huhuja - luultu vuosia Jagrin vihamieheksi\nTshekkikonkari Eliasta on vuosia luultu Jagrin vihamieheksi\n17.12.2015 klo 8:35\nPatrik Elias ja Jaromir Jagr kohtaavat jälleen ensi yönä.\nJaromir Jagr on Tshekin jääkiekon kaikkien aikojen pelaaja. AP\nKonkarien kohtaaminen kiinnostaa aina, koska heitä on Tshekissä luultu vuosikausien ajan vihamiehiksi.\nSpekulointi Eliaksen ja Jagrin väleistä yltyi, kun legendaarinen takatukka matkasi viime kaudeksi New Jerseyhin, joka on ollut Eliaksen seura NHL:ssä 20 vuoden ajan.\n– He (Tshekin media) luulivat, etteivät välimme ole hyvät. En tiedä, mistä se johtuu. Minulla ei ole ollut hänen kanssaan ongelmia joukkuekaverina, eikä hänellä ollut ongelmia minun kanssasi. Joukkueena meillä ei mennyt hyvin, joten luonnollisesti se vaikutti väleihimme, Elias taustoittaa The Star-Ledger -lehden haastattelussa.\nElias kertoo, että neljä vuotta vanhempi Jagr pyöri maajoukkueessa aina muiden pelaajien kanssa. Jagr, Robert Lang ja Martin Rucinsky nauttivat yleensä suurempaa vastuuta kuin Elias.\n– Ivan Hlinka oli valmentajana ja he menestyivät. Hän piti heidät yhdessä ja oli vaikea saada paikkaa maajoukkueesta. Sitä ei voi kyseenalaistaa, koska he olivat menestyksekkäitä, Devils-legenda järkeilee.\nElias ja Jagr tutustuivat toisiinsa paremmin viime kauden aikana, mutta sydänystäviä heistä ei koskaan tullut. Hän kertoo kuitenkin yrittäneensä auttaa uutta tulokasta joukkueessa.\n– Tutustuin häneen eri tasolla. Ymmärsin nopeasti kuinka paljon hän rakastaa jääkiekkoa. Jääkiekko oli meille yhteistä. Olen hyvin perheläheinen ihminen, jolla on kaikenlaista menossa. Jääkiekon lisäksi meillä ei ollut paljoa puhuttavaa, Elias myöntää.\nYhteydenpito loppui, kun Jagr vaihtoi seuraa. Viimeksi miehet olivat vastakkain joulukuun 6. päivä.\n– Sanoimme vain hei toisillemme kaukalossa.


Appelsiinitaivas | Vanhan hipin kuoriutumisia.\nVeccio Da Pecci\nVanhan hipin kuoriutumisia.\nTaso, jolla tieto ja oppi eivät auta\n26.9.2012 Tekijä Veccio\nTietoa, taitoa, teologista oppineisuutta ja älykkyyttä korostava hengellinen kulttuurimme ilmeisestikin usein vain rajoittaa Pyhän Hengen pääsyä niille sisäisille alueille, joissa Jumalan rakkaus, ilo ja rauha voisivat todella parantaa ja muuttaa meidät. Tarvitsemme epäilemättä jatkuvasti koulutettuja sanan opettajia sekä tiedollisia teologisia valmiuksia ja elämänkokemusta, mutta oikeanlaisessa hengessä sovellettuna.\nI look like you, don’t I?\nNämä sisäisen lapsemme alueet tavoitetaan, ei kurottautumalla korkeuksiin tiedossa ja opissa, vaan nöyrtymällä ja suostumalla Jumalan armon edessä täysin pienen lapsen kaltaiseksi. Vain lapsihan voi vilpittömästi ja luottavaisesti heittäytyä rakastavan Isän käsivarsille ja ottaa vastaan Isän siunauksen. Tähän tullaan kuitenkin melko usein vasta jonkun elämässä koetun kriisin, vastoinkäymisen, tai omien lankeemusten esiintuoman rikkinäisyyden ja avuttomuuden kautta.\nAvuttomaksi, avoimeksi ja vastaanottavaiseksi suostuminen kylmiltään voi tuntua pelottavalta – ja se onkin mahdotonta ilman Pyhän Hengen hellävaraista apua. Sellainen nostaa helposti pintaan sisäiset turvattomuudentunteemme. Usein myös pelotellaan sellaisella väärällä teologialla, että jokin paha saattaa heti kahmaista meidät, mikäli hetkeksikään lakkaamme kritisoimasta ja epäilemästä kaikkia hengellistiä ilmiöitä.\nTässä lienee yksipuolisesti puhdasoppisuutta korostavan pietistisen kristillisyyden pahin vaara. ”Väärän” pelon synnyttämä ja sanelema ylikontrolli on eräs mitä ilmeisimmistä syistä monen seurakunnan sulkeutuneelle ilmapiirille ja yksilökristittyjen hengelliselle kuivuudelle. Niitä eivät useinkaan poista ylenpalttinen tiedollisen raamatunopetuksen jakaminen tai kulloinkin oikeina pidettyjen opinkappaleiden korostaminen. Sen sijaan avuksi on koettu sydänten johtaminen lapsenomaiseen avoimuuteen rakastavan ja turvallisen taivaallisen Isämme edessä.\nTässä tarvitaan ennen kaikkea avautumista Pyhän Hengen virvoittavalle vaikutukselle sellaisena kuin se tässä raadollisessa reaalimaailmassamme kulloinkin ilmenee. Useimmiten se on herätysten ja uudistusten historiassa merkinnyt ennen muuta niiden julistajien ja todistajien kuulemista, jotka itse ovat tulleet voimakkaasti siunatuiksi.\nUseat meistä lienevät kokeneet, kuinka tuskastuttavalta tuntuu, jos joku jota pidämme itseämme hengellisempänä, viisaampana tai oppineempana, tuomitsee tai käsittääkin täysin väärin sen siunauksen, jonka itse olemme Jumalalta saaneet ja joka on tuonut meille itsellemme suurta apua.\nYhtenä esimerkkinä mainitsen erään minulle kirjoittaneen henkilön, joka oli kokenut uudistumisen ja sisäisen vapautumisen lakihenkisyydestä uskonelämässään. Lisäksi hänellä oli alkanut toimia tiedon sanojen ja profetian lahja. Tämä henkilö oli suunnattoman onnellinen tultuaan näin uudella tavalla Jeesuksen rakkauden valtaamaksi. Hänen uudistumiseensa liittyi myös eräitä fyysisiä ilmiöitä ja voimavaikutuksia, kuten naurua, Hengen voimasta kaatumista jne.\nSitten hän sattui lukemaan ja kuulemaan erään arvostamansa pastorin kannanottoja näistä ilmiöistä ja voimavaikutuksista. Tuo pastori on hyvä ja lahjakas sananopettaja sekä kokenut ja kypsä kristitty. Hän kuitenkin tuomitsi ykskantaan nämä ilmiöt kieltäen niiden perusteella kokonaan sen hyvän, mikä oli tapahtunut tämän kyseisen uskovan elämässä.\nSamaa kipeää väärinkäsitystä koki myös eräs Raamatun hurskas nainen, Hanna, pappi Eelin taholta, joka edusti hänen hengellistä auktoriteettiansa:\n”Ja kun hän kauan rukoili Herran edessä, tarkkasi Eeli hänen suutansa, sillä Hanna puhui sydämessänsä ja ainoastaan hänen huulensa liikkuivat, mutta ääntä häneltä ei kuulunut; niin Eeli luuli, että hän on juovuksissa. Ja Eeli sanoi hänelle: ’Kuinka kauan sinä siinä olet juovuksissa? Haihduta humalasi.'” (1. Sam. 1:12-14).\nOikean mielenlaadun avain\nHengellinen uudistus ja uudelle rakkauden tasolle pääseminen, sekä näiden kokemusten tuoma mullistava sisäinen muutos ovat varmasti niitä asioita, joita emme kykene älyllisellä tasolla toisille selittämään saati sitten saamaan toisissa aikaan. Voimme korkeintaan elää uskomme todeksi todistaen sävyisästi asiasta, joka meille itsellemme on valjennut, sekä ennen kaikkea rukoilla lähimmäisemme puolesta. Toisaalta tarvitsemme jatkuvasti myös kykyä kuunnella nöyrästi ja avoimesti niitä, jotka ovat kokeneet jotain, joka meille itsellemme vielä on valkenematta – vaikka olisimme heidän pastoreitaan ja paimeniaan.\nKuitenkin valitettavan usein lihallinen kiivaus ja asiaa toisin katselevien tuomitseminen ovat vallanneet alaa ja aiheuttaneet jakaantumista erilaisia siunauksia kokeneiden kristittyjen kesken.\nOswald Chambers on sanonut: ”Kun me huomaamme, että ihmiset eivät kasva hengellisesti, ja kun annamme tämän huomiomme muuttua arvosteluksi, niin me tukimme tiemme Jumalan luo.”\nOikea mielenlaatu Jumalan edessä näyttäisi olevan kaiken avain. Auttaisi varmaan myös suuresti, jos jaksaisimme jatkuvasti muistaa, että meidän kulttuurimme käsitys viisaudesta ja ymmärryksestä poikkeaa täysin Raamatun käsityksestä: ”Jos joku teidän joukossanne luulee olevansa viisas tässä maailmassa, tulkoon hän tyhmäksi, että hänestä tulisi viisas”. (1. Kor. 3:18).\nVasta silloin teologinen koulutus pääsee toimimaan oikean mielenlaadun kontekstissaan ja tuottamaan Hengen hedelmää, mikä onkin sen perimmäinen tarkoitus. Sanan tieto ja tiedon sanat eivät enää silloin ole meidän kädessämme, vaan me itse saamme elää ja palvella taivaallisen Isämme voimallisessa kädessä.\nKategoria(t): ihmissuhteet, usko | Avainsanat: biblisismi, dogmatismi, helluntailaisuus, henkien erottaminen, henkikaste, karismaattisuus, lapsenkaltaisuus, nauruherätys, sisäinen lapsi | Leave a Comment »\nTapio Puolimatka: Typeryyden älykäs puolustus\n8.9.2012 Tekijä Veccio\nIhminen ei ensin ala epäillä Jumalan olemassaoloa ja sitten tee syntiä. Ihminen tekee ensin syntiä ja sitten alkaa epäillä Jumalan olemassaoloa. On epämiellyttävää elää tietoisena kaikkitietävästä olennosta, joka vetää minut tilille pahoista teoistani. On paljon miellyttävämpää uskotella itselleen, ettei minulla ole mitään tietoa tällaisesta olennosta ja että häntä tuskin on edes olemassa.\nÄlykkäiden ihmisten itsepetos kätkeytyy monimutkaisten perustelujen taakse. Esimerkiksi Texasin yliopiston filosofian ja hallinto-opin professorin J. Budziszewski kirjoitti filosofian väitöskirjansa todistaakseen, ettei meillä ei ole mitään tietoa oikeasta ja väärästä. Tämän loistavasti perustellun väitöskirjansa ansioilla hän sai professorin paikan Texasin yliopistossa. Jälkeenpäin hän kuitenkin joutui toteamaan, että kyseessä oli vain älykkään ihmisen itsepetos: älykäs perustelu täysin typerälle ja todellisuuden vastaiselle uskomukselle. Kukaan tuskin voisi päivääkään elää johdonmukaisesti tuon periaatteen varassa.\nBudziszewski itse kommentoi oman väitöskirjansa pohjana olevaa itsepetosta sanomalla, että ”on olemassa joitakin typeryyden muotoja, joiden toteuttaminen edellyttää kehittynyttä älykkyyttä ja korkeaa koulutusta”.\nSamalla tällainen typeryyden älykäs puolustus alkaa vähän kerrassaan syödä ihmisen älyllistä vapautta. Ihminen voi uskoa jotakin todellisuuden vastaista ainoastaan, jos hän kieltää itsessään ne puolet, joissa näkyy Jumalan kuva.\nBudziszewski kirjoittaa: ”Ajattele ihmistä, joka avaa älykkyytensä säädintaulun ja irrottaa kaikki komponentit, joihin on kirjoitettuna Jumalan kuva. Ongelmana on, että kaikkiin älykkyytemme komponentteihin on kirjoitettu Jumalan kuva. Niinpä ihminen ei voi koskaan lopettaa komponenttien poiskiskomista. Riippumatta siitä, kuinka monta komponenttia hän irrottaa, on aina lisää, jotka pitäisi kiskoa irti. Minä olin tuo mies. Koska kiskoin pois yhä enemmän komponentteja, oli yhä vähemmän asioita, joita saatoin ajatella.”\nLopulta Budziszewski kertoi joutuneensa kauhun valtaan, tietoisena omasta itsepetoksestaan. Itsepetoksen paljastuessa hän oli valmis palaamaan Jumalan luo ja myöntämään, että hän oli ateistinakin tiennyt syvällä sydämessään, että Jumala on olemassa ja että hänen käskynsä ovat ehdottoman velvoittavia.\nBudziszewskin ajatteluun on mahdollista tutustua tarkemmin myös suomen kielellä:\n(kirj. Tapio Puolimatka, Sanansaattajan kolumni 8.8.2011)\nKategoria(t): tiede, usko, yhteiskunta | Avainsanat: apologia, ateismi, filosofia | Leave a Comment »\n13.9.2011 Tekijä Veccio\nLähellä, niin lähellä\nhehkuu rakkautesi liekki –\nsen lämmössä aistit voivat\nvain antautua rakkauden työlle.\nKunnes vihdoin yön haltiatar\nsuudelmat rinnoiltasi poimii –\nkuu vartalosi vaatettaa\nja minut kihlaa yölle.\nKategoria(t): rakkaus, runous | Avainsanat: erotiikka, rakkausruno | Leave a Comment »\nMiksi kukka kasvaa\n16.8.2011 Tekijä Veccio\nIhmeellinen kukka. Se ilmestyy piikkiseen pensaaseen noin vain ja alkaa hehkua. Hehkua ihan sitä väriä, joka sille kuuluu.\nJa mistä kukka voi sen tietää. Varmaankin siemestä joka oli alunperin maahan joutunut.\nKauneuden ja onnen kaipuu omassa elämässäni täyttyy ilmeisesti samalla periaatteella. Ei se tule kukkia repimällä ja varastamalla. Siemen täytyy kylvää sydämen maaperään. Ja sitten sitä pitää kastella oikeilla asioilla. Ja varoa keräämästä kaikenlaista roskaa ja ongelmajätettä mieleen.\nJa siinä se hohtaa eräänä päivänä kaikessa loistossaan!\nLuulisin siis, ettei onnea voi saavuttaa juoksemalla sen perässä, vaan onni itse saavuttaa minut. Kun teen oman pienen osuuteni: Kylvän ja uskon.\nKategoria(t): kauneus, usko | Avainsanat: elämän tarkoitus, pihapensas, ruusu | Leave a Comment »\nHuippuälykäs sivilisaatio ajaa universumiamme tietokoneen simulaationa\n14.4.2011 Tekijä Veccio\nTieteen filosofi ja ateisti Bradley Monton käy kirjassaan Seeking God in Science (Broadview Press, 2009) lävitse älykkääseen suunnitteluun (intelligent design) liittyvää väittelyä ja retoriikkaa. Monton arvioi älykkään suunnittelun tueksi esitettyjä perusteluja ja väittää, että älykäs suunnittelu ansaitsee tulla vakavasti harkituksi tieteellisenä teoriana. Lisäksi Monton tekee selkeän analyysin älykkään suunnittelun ympärillä vellovasta keskustelusta kouluissa ja medioissa ja esittää, miksi opiskelijoiden tiedeopinnot voisivat hyötyä siitä, että he saisivat huolellisesti harkita älykkään suunnittelun puolesta ja sitä vastaan suunnattuja argumentteja.\nMonton puolustaa älykästä suunnittelua hypoteesina (olettamuksena), joka on sen arvoinen, että se otetaan vakavasti. Monton on harvinainen ääni tässä älykkääseen suunnitteluun liittyvässä keskustelussa, jossa toisaalla ovat ne, joiden mukaan älykäs suunnittelu ei ole vakavasti ottamisen arvoinen ja sitten yhtäällä ovat ne, jotka julistavat älykästä suunnittelua totuutena Amerikassa käynnissä olevassa kulttuurisodassa. On siksi virkistävää lukea ammattifilosofin viileän rauhallista analyysia, jossa hän puntaroi argumentteja ja todisteita älykkään suunnittelun puolesta ja sitä vastaan.\nUniversumiin liittyvien piirteiden osalta Monton pitää parhaimpana määrittelynä tätä:\n”Teoria älykkäästä suunnittelusta pitää sisällään sen, että tietyt globaalit piirteet maailmankaikkeudessa ovat parhaiten selitettävissä älykkäällä syyllä”.\nLopputulos parhaimman älykkään suunnitelman teorian merkityksen etsinnästä on seuraava, Discovery Instituten alkuperäistä muotoilua korjaama määritelmä:\n”Teoria älykkäästä suunnittelusta pitää sisällään sen, että tietyt globaalit piirteet maailmankaikkeudessa tarjoavat todistusaineistoa älykkään syyn olemassaolosta, tai että tietyt biologiset synnynnäiset elävien olentojen piirteet tarjoavat todistusaineistoa sille opille, että ne piirteet ovat tulosta älykkään syyn tarkoituksellisesta toiminnasta, mikä ei biologisesti liity eläviin olentoihin, ja tarjoaa todistusaineistoa sitä oppia vastaan, että nuo piirteet olisivat ohjaamattomien prosessien kuten luonnonvalinnan tulosta.”\nKirjansa luvussa 2 Monton esittelee älykästä suunnittelua edustavan villin teorian siitä, että koko tämä maailmamme on vain jonkin huippuälykkään sivilisaation ajama tietokonesimulaatio, elämme jättimäisen ja supertehokkaan tietokoneen sisällä. Tällainen näkemys ei ole teistinen, ei edellytä luojajumalaa, vaan ainoastaan teknisesti todella pitkälle kehittyneen sivilisaation. Älykkään suunnittelun teorian kannattajat katsovat, että heidän teoriansa ei ole myötäsyntyisesti teistinen (jumalauskoa sisältävä). Monton viittaa Stephen Meyeriin, jolta hän lainaa seuraavan näkemyksen:\n”älykäs suunnittelu ei ole uskontoon perustuva idea, vaan sen sijaan todisteisiin perustuva tieteellinen teoria elämän alkuperästä – teoria, joka haastaa ankarasti materialistisen näkemyksen evoluutiosta”.\nLuvussa kaksi Monton analysoi älykkään suunnittelun mahdollista tieteellisyyttä käsitellen. Tässä luvussa Monton ottaa esille Doverin älykäs suunnittelu-oikeudenkäynnin ja sen päätöksen, jonka suhteen hän esittää analyyttistä kritiikkiä. Hänen kritiikkinsä kohde on tuomari John E. Jones III:n päätös, että älykäs suunnittelu ei ole tiedettä (Kitzmiller et al. v. Dover Area School District, et al.). Monton on kysymyksen ”onko älykäs suunnittelu tiedettä” suhteen sitä mieltä, että on virhe asettaa liian paljon painoarvoa tähän kysymykseen. Monton viittaa hyväksyvästi Larry Laudanin ajatuksiin (osin vapaamuotoisesti siteerattuna alla):\n”…meidän pitäisi jättää pois sanastostamme termit kuten ”pseudotiede” ja ”epätieteellinen”; ne ovat vain tyhjiä fraaseja, joilla on meille vain tunnepitoinen merkitys.”\nSe, millä on todella tärkeä kysymys Montonin mukaan on se, onko älykäs suunnittelu totta vai ei.\nMonton käsittelee neljä eri argumenttia älykkään suunnittelun puolesta. Nämä neljä argumenttia ovat maailmankaikkeuden avainlukujen hienoviritys elämälle suotuisaksi, kalam kosmologinen argumentti, simulaatioargumentti sekä neljäntenä evoluutioon perustuva älykäs suunnittelu-argumentti, jota Monton pitää vähemmän uskottavana. Monton esittelee myös kritiikkiä näitä argumentteja vastaan ja kommentoi sitä. Hienoviritysargumenttiin liittyvät seuraavat vastaväitteet:\n1) kuinka maallikot päätyvät uskomaan kosmisten luonnonvakioiden olevan hienoviritettyjä elämälle,\n2) ovatko luonnonvakiot todella hienoviritettyjä elämälle – elämähän voisi esiintyä myös sellaisessa maailmankaikkeudessa, jonka avainluvut ovat aivan erilaisia,\n3) tekeekö hypoteesi multiversumista tyhjäksi hienoviritysargumentin Jumalan olemassaolon puolesta.\nMontonin kanta on hänen analysoituaan näitä vastaväitteitä, että ne eivät pysty täysin poistamaan hienoviritysargumentin voimaa, vaan se on edelleen jossain määrin uskottava.\nSeuraavaksi Monton esittelee kalamin kosmologisen argumentin jossakin määrin uskottavana tukena älykkäälle suunnittelulle. Kalam kosmologinen argumentti on tällainen:\nPremissi 1: kaikella, mikä alkaa olla olemassa on syy olemassaoloonsa.\nPremissi 2: maailmankaikkeudella on alku/maailmankaikkeus alkoi olla olemassa.\nJohtopäätös: sen tähden maailmankaikkeudella on syy sen olemassaoloon.\nBrad ja laama (ei s e Brad)\nVoidaan siis väittää, että maailmankaikkeuden olemassaolon syy on Jumala tai vähintään jonkinlainen älykäs suunnittelija. Jos joku ajattelee, että universumi kaikkena, mikä on fysikaalisesti olemassa tai kaikkena, mikä on olemassa luonnossa niin on järkeenkäypää, että syy maailmankaikkeudelle on jollain tavalla yliluonnollinen (ellei sitten maailmankaikkeus aikaansaanut itse omaa olemassaoloaan).\nSen jälkeen Monton ottaa esille elämän alkuperän älykkään suunnittelun liikkeen käyttämänä argumenttina suunnittelun puolesta. Emme tiedä kuinka elämä sai alkunsa elottomasta aineesta ja itse asiassa sellainen prosessi näyttää olevan hyvin epätodennäköinen tapahtuakseen naturalistisesti.\nTämän jälkeen Monton siirtyy ei-teistiseen simulaatioargumenttiin. Tämän simulaatioargumentin mukaan huippuälykäs sivilisaatio ajaa tätä universumia tietokonesimulaationa, olemme kaikki siten osa tietokonesimulaatiota.\nKirjan neljäs ja viimeinen luku käsittelee sitä, pitäisikö älykästä suunnittelua opettaa koulussa. Montonin mukaan sitä voidaan opettaa, mutta hyvällä tavalla, esitellen argumentteja puolesta ja vastaan eikä missään nimessä siten, että koululaisia yritetään käännyttää älykkääseen suunnitteluun. Monton ei pidä vakuuttavina niitä argumentteja, joiden mukaan älykästä suunnittelua ei pitäisi opettaa koulussa.\nDoverin koulupiirin yritys tuoda älykästä suunnittelua kouluopetukseen oli myös Montonin mielestä huono ratkaisu pedagogisesti, oppilaat ansaitsevat parempaa kuin Doverin tyylistä auktoriteettiuskoisuutta. Hyvään älykkään suunnittelun kouluopetukseen kuuluu myös se, että tiedeyhteisön valtavirran kanta tehdään oppilaille selväksi, eikä älykkään suunnittelun opetuksen tarvitse olla pakollista, vaan opettajat voivat itse ratkaista ottavatko he älykkään suunnittelun esille opetuksessaan.\nKirjan esittely: Timo Tiainen, argumentti.fi (lyhennelmä, Veccio)\nKategoria(t): tiede, usko, yhteiskunta | Avainsanat: ateismi, evoluutio, filosofia, fysiikka, intelligent design, kosmologia, koulutus, kreationismi, materialismi, naturalismi, scifi, tieteenfilosofia | 4 Comments »\nMaapallon naiset kauneimpia\n16.1.2011 Tekijä Veccio\nNaapurigalaksimme Andromedan tunnetuin kosmologi Yag-elPfzl ihastui tutkimusmatkallaan Maapallon naisiin.\n– Maan naiset ovat mukautuneet ihanteellisemmin gravitaatioon kuin missään mualla tutkimassani tähtisysteemissä, hän sanoo.\n– Lisäksi he hyödyntävät positiivista energiaansa huomattavasti Telluksen miehiä paremmin.\nYag-elPfzl:n mukaan hänen kotiplaneetallaan Ixz:ssa naiset ovat se karumpi sukupuoli, joka jahtaa miehiä.\n– Galaktisiin olosuhteisiin nähden Maapallon ihmisnaiset ovat ainutlaatuinen poikkeus. Jo oma ekosysteeminne toimii paljon uroksellisemmilla ehdoilla, esimerkiksi Maan linnustossa koirasmetso voi päästää ääntä, joka kuulostaa hieman kuin sanottaisiin ”krök-kä-u”. Koppelon ääni taas on vain matalaa kotkotusta, herra Yag-elPflz painottaa.\n– Ihmisnaisiin varastoitunut kauneuskvalitetti on estänyt Telluksen väestön tuhoutumasta miesten käymiin sotiin. Me taas Ixz:ssa emme ehdi sotia yrittäessämme selviytyä naistemme ajojahdilta, tutkija kertoo.\nHerra Yag-elPflz sanoo olevansa planeettansa kaunein mies. Tutkijanuralleen hän suuntautui kertomansa mukaan voidakseen paeta julkisuutta ja planeettansa naisten yli-innokasta fanitusta.\n– Lopullisen sysäyksen galaktiselle tutkijanuralleni antoi tiedeneiti Ryg-ulZoc, tavattoman ruma ja tehokas kotiplaneettani nainen jolla on piintynyt pakkomielle saada minut naimisiin kanssaan.\nYag-elPflz palaa Andromedaan pistäydyttään ensin Maapallon menneisyydessä. Madonreiän kautta matkaamalla hän toivoo karistavansa innokkaan kosijansa jäljiltään. Tutkija aikoo käydä vuodessa 1952 Kalifornian Long Beachilla, jossa Armi Kuusela voitti kaikkien aikojen ensimmäiset Miss Universum-kisat.\nKategoria(t): kauneus, scifi | 1 Comment »\n2.1.2011 Tekijä Veccio\nTavallisen itserakkaana julkaisen tässä viime vuoden raportin blogistani ja samalla kiitän kaikkia vierailijoita:\nIn 2010, there were 14 new posts, growing the total archive of this blog to 32 posts. There were 125 pictures uploaded, taking up a total of 29mb. That’s about 2 pictures per week.\nThe busiest day of the year was May 16th with 61 views. The most popular post that day was Veccio Da Pecci.\nThe top referring sites in 2010 were saunalahti.fi, facebook.com, veksi.blogspot.com, blogilista.fi, and friendconnect.gmodules.com.\nSome visitors came searching, mostly for matti leisola, turhimmat keksinnöt, jumalankuva, professori matti leisola, and large hadron collider.\nVeccio Da Pecci March 2010\nProfessori Matti Leisola Galaksiuutisille: Evoluutioteorian opetus on dogmaattista November 2008\nNaisen tunteminen April 2010\n1 Like on WordPress.com\nPlaneetan turhimmat keksinnöt November 2008\nTehkää parannus, sillä Taivasten valtakunta on tullut lähelle May 2010\nThank You visit in my blog!\nKategoria(t): ihmissuhteet | Avainsanat: bloggaaminen | Leave a Comment »\nStephen Hawkingin kvanttivakuumi, singulariteetti ja Jumala\nKun on ryysyjen sisällä risti\nTeen sinulle kotisivut


Entä jos sote ei kaadukaan? - Sote\n22.3.2021 | Hanketiedote, Yleinen\nAikaa ei ole yhtään liikaa, järjestämisvastuu siirtyy puolentoista vuoden kuluttua lakien voimaantulosta.\nKesän lähestyessä meille sote-valmistelijoilla nousee mieleen muistoja muutaman vuoden takaa. Kun kesä koitti, tuli vuosi lisäaikaa eli sote siirtyi ja lopulta kaatui. Nyt menossa on taas uusi yritys ja tavoitteena on saada valmista kesällä. Tällä hetkellä näyttää lupaavalta.\nMitä siis tarkoittaa, jos sote ei kaadukaan? Aikaa ei ole yhtään liikaa, järjestämisvastuu siirtyy puolentoista vuoden kuluttua lakien voimaantulosta.\nPirkanmaan valmistelussa on lähtökohtana, että siirtymän pitää olla turvallinen ja sujuva. Se tarkoittaa, että kaikkea ei saada valmiiksi tammikuuhun 2023 mennessä. On valittava, mitä on pakko tehdä. Monet yksityiskohdat jäävät myöhemmän valmistelun varaan.\nAloitus on kuitenkin tärkeä, siinä valitaan monia perustavanlaatuisia asioita, jotka ohjaavat hyvinvointialueen alkuvuosia. Voimme onnistuessamme luoda jotain aidosti uutta tai sitten siirtää vanhat toimintamallit ja rakenteet ja betonoida ne vuosiksi. Tehdä siis muutos niin, että mikään ei muutu.\nSote-uudistus on iso asia etenkin kunnille. Muutos on nähty uhkana mutta myös mahdollisuutena. Miten lopulta käy, jää nähtäväksi. Pirkanmaalla voimme ainakin osittain vaikuttaa lopputulokseen. Hyvä yhteistyö ja yhdessä valmistelu on avainasemassa. Miten henkilöstön, sopimusten, kiinteän ja irtaimen omaisuuden siirrot toteutetaan, miten sovitaan pelisäännöistä ja yhteistyöstä jatkossa. Isoja teemoja. Tulevat vuodet tarkoittavat kunnille myös melkoista työmäärää uudistuksen valmistelussa. Erilaisia selvitettäviä asioita on paljon.\nSote on paljon muutakin kuin hallintorakenteita. Palvelujen kehittämiseksi tehdään valtavasti työtä juuri nyt. Itse asiassa palveluja uudistaa noin 60 hengen joukko kunnissa. Rakenneuudistusta valmistelee kourallinen ihmisiä. Kehitämme vastaanottopalveluja, yhtenäistämme ikäihmisten palveluja ja palveluun pääsyä. Palvelujen digitalisointi on iso työ.\nTavoitteenamme on paremmat palvelut asukkaille, ei pelkät uudet rakenteet.