Salsataan yhdessä vauvan kanssa\nTanssitaan yhdessä vauvan kanssa! Tunnit sopivat aikuiselle ja 2–12 kk:n ikäisille vauvoille. Tunneilla on mukava ja rento tunnelma, aiempaa tanssikokemusta ei tarvitse. Vauvaa voi kantaa repussa tai liinassa ja siten vapauttaa kädet tanssiliikkeitä varten tai vaihtoehtoisesti voi tanssia vauva käsivarsilla ja treenata käsivarsilihaksia.\nPaikka: Kuopion SalsaStudio\nPäättyy 14.6.2019\t| klo 10:25\nInfo Kuopion SalsaStudio\nBarbaro on kuubalainen tanssinopettaja, joka muutti Suomeen keväällä 2017. Hän on toiminut tanssinopettajana Kuubassa vuodesta 2006 asti, opettaen pääosin kansainvälisiä Kuuban tanssimatkoille tulevia ryhmiä sekä toiminut tanssinopettajana paikallisten erilaisissa tanssiprojekteissa (mm. Sueno de vida, jossa opetettiin paikallisia lapsia tanssimaan). Barbaro toimi kuubalaisen ruedaryhmän ”Rueda del Cotorro Lbc” tanssijana vuodesta 2006 ja ryhmän johtajana vuodesta 2013 aina Suomeen muuttoonsa asti. Ryhmän kanssa hän on esiintynyt useissa televisio-ohjelmissa ja voittanut lukuisia ruedakilpailuja.\nOpettajana Barbaro on kärsivällinen ja oppilaitaan kuunteleva. Tunneilla on hyvä ja kannustava ilmapiiri, jossa opettaja etenee oppilaidensa ehdoilla. Barbaron tunneilla opit varmasti!\nKuopion SalsaStudio, Vuorikatu 3


White featherdream: Casio G-Shock kestävää muotia ranteeseen ( ARVONTA )\n⋅ Tunnisteet: blogiyhteistyö , kellot , lifestyle\n90 kommenttia :\nLottakooo 16. toukokuuta 2016 klo 6.43\nUpeita kelloja! Minun valintani olisi grafiitinharmaa :) lottakooo@gmail.com\nMelissa/ Melissas Take on Life 16. toukokuuta 2016 klo 7.19\nValkoinen ehdottomasti! Sopisi kauniisti ruskettuneeseen ranteeseen :)\nTäti Ruskea 16. toukokuuta 2016 klo 8.10\nHienoa, että naisillekin löytyy valikoimaa. Valitsisin valkoisen.\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 8.12\nTäysin valkoiseen päädyn minäkin koska käytän kesällä usein valkoista väriä pukeutumisessa.\nMarianne 16. toukokuuta 2016 klo 8.27\nValkoinen ehdottomasti 💗\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 8.34\nValkoinen on ihana, joten valitsisin sen!\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 8.35\nValkoinen, juuri se mikä sinulla on kädessäsi, IHANA!!!\nklaara 16. toukokuuta 2016 klo 8.42\nValkoinen on upea.\nMari 16. toukokuuta 2016 klo 9.01\nValkoinen ehdottomasti. Rannekelloja en olekaan käyttänyt varmaan 15 vuoteen.\nBlogmii 16. toukokuuta 2016 klo 9.30\nTummansininen on oma suoskikkini. miianblogi(at)suomi24.fi\nAidafoun 16. toukokuuta 2016 klo 9.40\nIhania! Valitsisin koko valkoisen itselleni jos voittaisin. :) aidafounnn@gmail.com\nKatja 16. toukokuuta 2016 klo 11.06\nValkoinen, koska sen värisiä kelloja löytyy jo ennestäänkin :) katjamliukkonen@gmail.com\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 11.34\nValitsisin täysin valkoisen! kmvornan@hotmail.com\nAila 16. toukokuuta 2016 klo 11.41\nValkoinen on minunkin valintani jos voitan.\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 11.46\nValkoinen olis ihana etenkin kesällä :) Mukaan kivaan arvontaan.\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 12.40\nValkoinen sopisi ihanasti kesään :)\nMarja 16. toukokuuta 2016 klo 14.42\nOi miten ihana kello! Haluaisin just tuon saman mihin itse päädyit. Ihanan urheilullinen ja raikas! Mukana siis!\nTeija Hämäläinen 16. toukokuuta 2016 klo 14.59\nValkoinen olisi kyllä nätti!\nIhania kelloja. Valkoinen olisi oma valintani:-)\nHeidi / Kuistin kautta 16. toukokuuta 2016 klo 16.42\nArvonnassa mukana! Jompaan kumpaan valkoisista minäkin päätyisin, jos onni osuisi kohdalle. Peukut pystyssä! Tuo marmori"helmistä" tehty koru on myös aivan ihana! ❤\nF 16. toukokuuta 2016 klo 17.49\nValitsisin valkoisen tai sinisen kellon, tosi vaikea valita näistä kahdesta.\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 17.50\nVäreistä parhain on tuo valkoinen eli juuri sellaisen minä valitsisin jos onni olisi myötä...\nBon Vivant 16. toukokuuta 2016 klo 19.04\nMukana arvonnassa. Suosikkini on tummansininen.\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 19.26\nValkoinen olisi oma valintani. hippu@outlook.com\nElísabet 16. toukokuuta 2016 klo 20.48\nValitsisin valkoisen, upeita! elisabet101@outlook.com\nHippo hiiri 16. toukokuuta 2016 klo 21.38\noijoi, ihana kello! :) Valitsisin grafiitnharmaan.\nMarianne 16. toukokuuta 2016 klo 21.52\nIhania ja kokonaan valkoiseen minäkin päätyisin. 😊\nAnonyymi 16. toukokuuta 2016 klo 22.17\nOnpa hieno kello! Valkoinen olisi myös minun valintani! :)\nsikurina 16. toukokuuta 2016 klo 22.20\nRareJkabo 16. toukokuuta 2016 klo 22.25\nValkoinen on kaikista hienoin! Ihanat kuvat, olen varmaan jo 10 vuotta toivonut G Shock kelloa =) !!!! Kaikki värit ovat kylläkin upeita!\nKiki H 16. toukokuuta 2016 klo 22.43\nOttaisin tuon kokonaan valkoisen. T. Kiki kikiholmlund@gmail.com\nTia-Maria 16. toukokuuta 2016 klo 23.07\nValkoinen on aina muodikas mutta tummansinisen kellon taulu on tyylikäs ja trendikäskin.\nMirja Hietanen 16. toukokuuta 2016 klo 23.31\nVALKOINEN SOPII MONEEN MENOON.\nAnonyymi 17. toukokuuta 2016 klo 0.19\nvalkoinen, jossa myös muutakin väriä!\nAnonyymi 17. toukokuuta 2016 klo 1.41\nMusta sopii minulle..............voitinko ? Enkö ? No eikös tämä jos mikä ole jo palaverin paikka ??\ntuula 17. toukokuuta 2016 klo 5.48\nPiijuli 17. toukokuuta 2016 klo 6.16\nTummansininen ois mun valinta :) Aivan ihana!\nMatti Myllyniemi 17. toukokuuta 2016 klo 7.06\nSari S 17. toukokuuta 2016 klo 8.20\nValkoinen ripauksella väriä😊\nSari S 17. toukokuuta 2016 klo 8.23\nValkoinen ripauksella väriä 😍\nKirsi Saarikko 17. toukokuuta 2016 klo 9.38\nvalkoinen GMA-S110CM-7A2ER <3 <3 pkkirsi@suomi24.fi\nkaija 17. toukokuuta 2016 klo 10.22\nsuosikki GMA-S110CM-3AER kaimaen1(at)luukku.com\nAnonyymi 17. toukokuuta 2016 klo 11.23\nAnonyymi 17. toukokuuta 2016 klo 14.03\nVau... Onpas makeen näköinen kello. Ihan uusi tuttavuus mulle. Täytyy perehtyä paremmin. Osallistun ja valkoinen.\n-Suvi - suvikalaoja@hotmail.com\nKauniita kelloja! Mukana arvonnassa ja valitsisin valkoisen! <3\nJanita 17. toukokuuta 2016 klo 15.12\nValkoinen olisi ihana! <3\nAnonyymi 17. toukokuuta 2016 klo 15.57\nIhania kelloja!Valkoinen suosikki!\nAnonyymi 17. toukokuuta 2016 klo 19.47\nTuosta kuvasta alarivistä vasen olis sellainen josta vaimoni tykkäisi tosi paljon.. Hälle siis menis tämä, mutta en silti kuitenkaan mitään väittäisi et oon ostanut kun ei kuitenkaan uskois.. Tulis vaan tarpeeseen.. salokangasjuho@gmail.com\nTanja 17. toukokuuta 2016 klo 20.00\nOnpas upeita - graffitinharmaa olisi minun valintani ... ;o)\nAnonyymi 17. toukokuuta 2016 klo 20.44\nvalkoinen <3 kaunis ja naisellinen mervik75@luukku.com\nLEENA KARIMÄKI 17. toukokuuta 2016 klo 22.15\nValkoinen olis ihana :)\nAnna Tuovinen 17. toukokuuta 2016 klo 23.10\nUpeita kelloja! Vaikea valinta valkoisen ja harmaan välillä....\nhelieli 17. toukokuuta 2016 klo 23.10\nJust valkoista kesäkelloa olen himoinnut... NIIN mukana arvonnassa!!\nAnna Tuovinen 17. toukokuuta 2016 klo 23.13\nSiinatar 17. toukokuuta 2016 klo 23.38\nIhania ovat ja valkoinen on lempparini =). Mukaan mahtavaan arvontaan!\nAnonyymi 18. toukokuuta 2016 klo 15.18\nGrafiitinharmaa, saa mieskin mallata :D\nAnonyymi 18. toukokuuta 2016 klo 18.35\nValkoinen olisi paras näistä. marjo.virtanen @ hotmail.com\nAnonyymi 18. toukokuuta 2016 klo 19.18\nOnpa kauniita, valintani olisi kokonaan valkoinen.\nAmelia 18. toukokuuta 2016 klo 21.52\nUpeita! Valkoinen olisi valintani :)\nhanna 18. toukokuuta 2016 klo 22.14\nEhdottomasti valkoinen! Upeita!\nhekkalahanna @ gmail.com\nAnonyymi 18. toukokuuta 2016 klo 22.37\nMusta. Hienoja on. milia@wippies.com\nAnonyymi 19. toukokuuta 2016 klo 7.42\nGrafiitinharmaa ja musta olis hienoja. G-Shock on legendaarinen kello.\nAnonyymi 19. toukokuuta 2016 klo 10.10\nMukana ja valkoinen!\nAnonyymi 19. toukokuuta 2016 klo 13.37\nAnonyymi 19. toukokuuta 2016 klo 20.49\nValkoinen olis kiva! sipsi@iki.fi\nNorppaStiina 19. toukokuuta 2016 klo 21.16\nValkoinen! Olis just ihanan sporttinen ja naisellinen.\nAnonyymi 19. toukokuuta 2016 klo 21.38\nValkoisen tahtoisin voittaa.\nSatuK84 19. toukokuuta 2016 klo 22.47\nOi, ihana arvonta! Ottaisin varmaankin valkoisen kellon :)\nAnonyymi 19. toukokuuta 2016 klo 23.28\nValkoinen olisi tosi raikas ja valintani! Niin kauniille se näytti ranteessasi :)\nAnonyymi 20. toukokuuta 2016 klo 8.32\nUpeita kaikki... Kokovalkoinen olisi kuitenkin se mieluisin :)\nAnonyymi 20. toukokuuta 2016 klo 9.44\nUpeita kelloja!! Valitsisin grafiitinharmaan tai valkoisen!:3\nAnonyymi 20. toukokuuta 2016 klo 12.36\nAnonyymi 20. toukokuuta 2016 klo 20.53\nValkoiseen osuu myös minun valinta.\nAnonyymi 20. toukokuuta 2016 klo 21.37\nValkoinen olisi hieno kesäksi.\nPinja 20. toukokuuta 2016 klo 21.43\nMarjoHoo 20. toukokuuta 2016 klo 21.56\nKumpi vaan valkoisista miellyttää. Mulla on joku kummallinen valkoisten kellojen mania :D\nAnonyymi 21. toukokuuta 2016 klo 15.50\nValkoinen olisi tosi magee :D\nTyylikäs kello. Valkoinen kello jossa on harmaata on minun valinta!T:Anne.H\nKirsi Ilola 21. toukokuuta 2016 klo 17.23\nIhan koko valkoinen on kyllä todella cool!\nAlice 21. toukokuuta 2016 klo 17.56\nAnonyymi 21. toukokuuta 2016 klo 18.18\nAnonyymi 21. toukokuuta 2016 klo 18.19\nAnonyymi 21. toukokuuta 2016 klo 20.10\nValkoinen on ihana!t. Anne K\nNetteriina 21. toukokuuta 2016 klo 20.49\nIhania kelloja! Valkoinen olisi valintani, tuo eri malli kuin sinulla :)\nAnonyymi 21. toukokuuta 2016 klo 22.29\nKoko valkoinen on suosikki.\nAnonyymi 22. toukokuuta 2016 klo 0.20\nHienoja kelloja. Itselläni oli joskus teininä Baby G. Ottaisin ehkä valkoisen...tai minkä vaan :)\nHukkakukka 22. toukokuuta 2016 klo 16.38\nKokovalkoinen olisi Upea. :)\nNenna 22. toukokuuta 2016 klo 20.30\nKokovalkoinen näyttää upealta ja sopisi erinomaisesti tyyliini!\nAnonyymi 22. toukokuuta 2016 klo 23.38\nIhania kelloja, joista tummansininen olisi suosikkini :)\nKaroliina 22. toukokuuta 2016 klo 23.57\nKokovalkoinen ehdoton lemppari :)


Ulrikanhovi/Ulrikankoti, Loviisa: Arvostelut | Eat.fi\nUlrikanhovi toimii tilausperiaatteella. Ulrikanhovin keittiö on kuuluisa maukkaista ruoistaan. Valmistamme tasokkaan ja juuri Teidän tarpeisiinne sopivan ateriakokonaisuuden herkullisesta kotiruoasta suussa sulavaan juhla-ateriaan ja noutopöydästä pöytiin tarjoiluun. Pöydän antimista nautitte yhtä hyvin suuressa juhlassanne kuin arkisessa kokouksessannekin.\nVanha Viipurintie 5, 07940 Loviisa - Reitti


STEK - Sähköturvallisuuden edistämiskeskus : Energiamerkinnän periaate\n> Energia ja ympäristö > Tuotteiden energiamerkinnät\nEU:ssa käytössä olevassa energiamerkintä-järjestelmässä laitteet jaetaan energiankulutuksensa perusteella seitsemään luokkaan. Energiamerkintä koostuu laitteeseen kiinnitettävästä energiamerkistä ja tuoteselosteesta. Energiamerkinnän oikeellisuutta valvoo Turvatekniikan keskus TUKES.\nEnergiamerkintä koskee seuraavia tuoteryhmiä (tilanne 2012):\nHuoneIlmastointilaitteet ja tuulettimet\nEnergiamerkinnän tavoitteena on vaikuttaa kuluttajiin niin, että he valitsisivat energiatehokkaampia tuotteita. Niihin tuotteisiin, joista on annettu tuoteryhmäkohtainen energiamerkintäsäädös, on kiinnitettävä energiamerkki. Merkki osoittaa tuotteen käytön aikaista energiankulutusta esimerkiksi asteikolla A-G. Joissain tapauksissa käytössä ovat myös A-luokkaa paremmat luokat A+, A++ ja A+++.\nEnergiamerkinnän puitteista säädetään EU:n direktiivissä vuodelta 2010.\nKatso myös MOTIVAn sivu "Energiamerkintä", jonne on linkki TÄSTÄ .\nKatso myös sivua Ekosuunnittelu.\nTuoteselosteen avulla kuluttajalle annetaan mahdollisuus perehtyä laitteen teknisiin tietoihin ja verrata laitteen ominaisuuksia muiden vastaavien laitteiden ominaisuuksiin. Tuoteselosteen tiedot esitetään laitevalmistajan myyntiesitteessä tai erillisessä laitekohtaisessa kuvauksessa.


Ellis 12 April 2013 at 00:26\nVoi että... olin jo menossa nukkumaan, kun eksyin tähän galleriaan :)\nIhana pumba ja kumppanit! Teillä näkyy niin kauniisti ja kodikkaasti elämä muuallakin kuin seinillä *huokaus*\nJaana 12 April 2013 at 21:57\nKiitos Ellis. Ihanat viikonloput! ;)\njaana 12 April 2013 at 06:40\nSama täällä, kuvia on paljon, seinät täynnä. Nyt on ongelma, miten sijoittaa Moskovan kuvat Porvoon kodin ennestään täysille seinille, kun muutto kesällä tulee. No pitää luoda kollaaseja oikein olan takaa :)\nOlisipa ollut hauska olla kuuntelmassa teidän taidekeskustelua Tate Modernissa :)\nToivottavasti kiireet viikonlopuksi hellittävät!\nJaana 12 April 2013 at 21:59\nKollaaseja, kollaaseja, ja mikä ihana ajatus kun voi sekotella kahden kodin kuvia. Ja loput kaappiin odottelemaan seuraavaa sesonkia;)\nRouva Kivitikka 12 April 2013 at 07:16\nHauska löytö ja sopii juuri teidän asuntoonne!\nTuota tyynyjen määrää ihailen, niin kutsuvan näköistä!\nJaana 12 April 2013 at 22:01\nTOin tyynyja terassiltakin, kun sadetta piisaa ja kaikki kissat&koirat kuratassuineen kiipeilee tyynyillä. Tyynyt ja taulut, niinpä, kodin herkkuja;)\nmaarit 12 April 2013 at 07:18\nKuva on ihana ja sopii tuohon :)\nTykkään kanssa kuvista, kaikenmoisista ja tykkään esittävästä taiteesta. Kuvia ei voi koskaan olla liikaa\nMukavaa viikonloppua sinne kauas :)\nJa sun kuvat on kyllä niin ihania, ihan jokainen mitä olen kurkistuksiltani nähnyt. Kivat viikonloput myös sinne!\nHannele Ruusukummusta 12 April 2013 at 07:28\nJaana 12 April 2013 at 21:52\nMarru 12 April 2013 at 07:58\nTarinat ja muistot täydentävät kuvat ja tekevät niistä arvokkaat... hih, voin vain kuvitella sen kuiskuttelun :) ja varmasti oli hienoa olla paikalla!\nJaana 12 April 2013 at 21:53\nKiitos Marru, niinpä, ne kuiskuttelut, on niitä kuulunut aikaisemminkin;)\nPepi 12 April 2013 at 10:07\nKomea on sun pumbasi!\nMulla on seinät ollut joskus täynnä mieluisia kuvia, nyt onkin sitten tosi rauhallinen vaihe - ehkä mun silmät tykkää nyt levätä noissa rinsessojen kuvissa. Kellarissa on vielä monta mieleistä odotttamassa sitä oikeaa päivä ja seinää, moni on jatkanut matkaansa uusille seinille.\nJaana 12 April 2013 at 21:55\nJuuri niin sen pitää ollakin, kuvia voi kierrätellä omilla ja muiden seinillä, viikonlopputerkut!\nPepi 14 April 2013 at 12:07\nKäypäs sinäkin blogistani noukkimassa muutama kysymys - jos vaikka ehdit vastailemaan ☺\nLady of The Mess 12 April 2013 at 11:22\nVau, mikä pumba! Meillä on myös seinät täynnä - etupäässä grafiikkaa, mutta myös muutama maalaus. Ja lisää tulee koko ajan, kun tytär opiskelee kuvataiteilijaksi - ja kun itse tykkään kierrellä taidenäyttelyissä ja gallerioissa. Mutta taiteen ostamista ei lasketa shoppailuksi - olen osittaisessa shoppailulakossa - vaan sijoittamiseksi. Eikös?\nMukavaa viikonloppua sinne kauas!\nSullahan on maailman paras tilanne, tykkäät kuvista, ja oma tyttö taiteilijana - rakkaimmat ja parhaimmat kuvat ovat taattuja;)\nRiia 12 April 2013 at 19:21\nIhana pahkasika on päässyt seinälle ja muutenkin niin kaunis koti! :)\nJaana 12 April 2013 at 21:50\nVoih, kiitos! Viikonlopputerkut:)\ninge 13 April 2013 at 14:20\nOh I so love the first one all the faces I love to collect artwork from all over the world but it is funny some times what works in the sun can be so out of place in Ireland\nleenuliini 14 April 2013 at 05:31\nIhanan eläväinen ja persoonallinen koti teillä! Kaunis kokonaisuus!


Ammatit > Evankelisluterilainen pappi\nEvankelisluterilaisessa kirkossa on pappisvirka evankeliumin julistamista ja sakramenttien jakamista varten. Papin erityisenä tehtävänä on julkisen jumalanpalveluksen ja muiden kirkollisten toimitusten hoitaminen sekä yksityinen sielunhoito ja rippi. Pappi toimii seurakuntien tai kirkon palveluksessa tai erityistehtävissä sairaala-, vankila-, merimies- ja sotilaspappina. Pappeja työskentelee myös perheneuvontatyössä, ulkosuomalais- ja lähetystyössä, järjestöissä sekä opetustehtävissä.\nJokaisessa seurakunnassa toimii kirkkoherra ja lisäksi voi olla muita pappeja erilaisilla nimikkeillä. Papin virkaan kuuluu evankeliumin julistaminen ja sakramenttien, kasteen ja ehtoollisen, jakaminen, sielunhoito ja rippi.\nPappi toimittaa julkiset jumalanpalvelukset, joiden päämuoto on messu, sunnuntaijumalanpalvelu. Lisäksi on viikkomessuja, erityisjumalanpalveluksia, hartaushetkiä, kinkereitä, musiikkitilaisuuksia ja seuroja. Pappi pitää myös raamattu- ja rukouspiirejä, keskusteluryhmiä ja muita tilaisuuksia.\nPappi toimittaa seurakuntalaisten tarvitsemat kirkolliset toimitukset. Suurin osa suomalaisista kastetaan, konfirmoidaan, vihitään ja siunataan hautaan kirkollisin menoin. Kirkollisiin toimituksiin liittyy lähes aina keskustelu, jossa korostuvat hengellisten asioiden lisäksi eettiset, opetukselliset ja ihmissuhteisiin liittyvät kysymykset.\nPappeja toimii myös perheneuvonta-, diakonia- ja nuorisotyössä, sotilas-, vankila- ja sairaalapappeina, erilaisten järjestöjen palveluksessa, opettajina, lähetystyön ja kansainvälisen diakonian tehtävissä sekä merimiespappeina ja muiden ulkomailla pysyvästi tai tilapäisesti asuvien suomalaisten ja turistien keskuudessa.\nTyö on ihmisläheistä, haastavaa, vastuullista ja vaihtelevaa. Sisällöltään monipuoliseen työhön kuuluu ihmisten tapaamista, tilaisuuksien johtamista, suunnittelu- ja ideointikokouksia, työtehtävien valmistelua (puheet, saarnat, lehtikirjoitukset) sekä kirkkoherranviraston päivystykset.\nTyötä tehdään kirkossa, seurakuntatalolla, kirkkoherranvirastossa, seurakuntalaisten kodeissa, leirikeskuksissa jne. Työajat vaihtelevat. Erilaisia tilaisuuksia on myös iltaisin ja viikonloppuisin.\nSuurin osa papeista työskentelee seurakuntien tai kirkon palveluksessa. Pappeja toimii myös monissa erityistehtävissä, esimerkiksi sairaalasielunhoito- ja perheneuvontatyössä, vankila- ja sotilaspappina, ulkosuomalaistyössä ja lähetystehtävissä. Suurimmissa seurakuntayhtymissä on lisäksi virkoja mm. kasvatus-, diakonia- ja nuorisotyön toimia varten.\nUskonnonopettajina toimii noin viidesosa teologian maisterin tutkinnon suorittaneista.\nTyöpaikkoja on myös järjestöissä, aikuiskoulutuksessa, tiedotusvälineissä tai tutkimustehtävissä.\nPapilta edellytetään kristillistä vakaumusta, luterilaisen elämänkatsomuksen mukaista elämänkatsomusta ja sopivuutta virkaan.\nPapin tulee olla motivoitunut palvelemaan seurakuntaa.\nPapilta vaaditaan yhteistyökykyä, hyviä vuorovaikutustaitoja ja kykyä tulla toimeen erilaisten ihmisten kanssa.\nHyvä kirjallisen ja suullisen ilmaisun taito ja laulutaito ovat työssä avuksi.\nYliopistojen teologisissa tiedekunnissa voidaan suorittaa teologian kandidaatin ja teologian maisterin tutkinto.\nKirkkojen ja yhteiskunnan teologisiin tehtäviin valmistavaa koulutusta annetaan Helsingin yliopiston, Itä-Suomen yliopiston (Joensuu) ja Åbo Akademin teologisissa tiedekunnissa.\nTeologista jatkokoulutusta voi suorittaa yliopistossa (lisensiaatin ja tohtorin tutkinto) sekä hiippakuntien antamana koulutuksena (pastoraalitutkinto ja ylempi pastoraalitutkinto). Lisäksi teologian jatko- ja täydennyskoulutusta antavat mm. kirkon koulutuskeskus ja lukuisat kirkolliset järjestöt.\nViralliset kelpoisuusehdot on määritelty Kirkkojärjestyksessä. Papilla tulee olla piispainkokouksen hyväksymä teologinen tutkinto, teologian maisteri. Vakinaista papinvirkaa hakevilta vaaditaan pastoraalitutkinto. Pappisvirkaan vihittäväksi hyväksymisestä päättävät piispa ja tuomiokapituli.\nHaastattelu: Pappi, oppilaitospappi


Kotimaiset raaka-aineet | ELO-säätiö\n17.6.2016 | Kansallisruoka: raaka-aineet\nPohjoisessa tarvitaan sisua. Suomalainen ruoka on rakentunut tarkkaan valikoituneelle joukolle raaka-aineita, joihin on kautta aikojen voinut luottaa.\nNykyään kauppojen hedelmä- ja vihanneosastot hehkuvat tuontihedelmien ja kasvisten väriloistoa ympäri vuoden. Runsauden keskellä halutaan suosia kotimaista, ja oppia jälleen tuntemaan hedelmien ja kasvisten parhaat satokaudet. Suomalaiset ovat palaamassa juurilleen.\nNämä kuusi suomalaista raaka-ainetta ovat olleet kotimaisen ruuan kivijalka jo vuosisatoja:\nNaurista on viljelty Euroopassa jo esihistoriallisena aikana. Nauriin viljelyn uskotaan alkaneen juuri Euroopasta. Ennen perunan tuloa nauris oli viljojen ohella tärkein ravintokasvi Suomessa, ja sen merkitys säilyi tärkeänä vielä pitkään perunanviljelyn alettua – naurista viljeltiin koko maassa vielä 1800-luvun lopulla.\nNauris oli erityisen sopiva kaskiviljelyyn, koska se menestyi kovassakin kaskimaassa. Sitä voitiin kylvää sellaisiinkin kaskiin, joissa vilja ei olisi enää menestynyt. Pohjois-Karjalassa oli vielä 1970-luvulla alkuperäisiä kaskinauriita. Nauris on edelleen lähellä suomalaisten sydämiä, sillä se valittiin vuonna 2011 Vuoden vihannekseksi.\nPerunan ravintoarvo hehtaaria kohti on parempi kuin millään muulla viljakasvilla. Se kukoistaa haastavissakin olosuhteissa.\nEtelä-Amerikasta kotoisin oleva peruna tuotiin todennäköisimmin ensimmäisenä Espanjaan, mistä se levisi Pohjois- ja Itä-Eurooppaan. Siitä, kuka perunan toi Eurooppaan on olemassa monia erilaisia tarinoita, joiden todenperäisyydestä ei ole takeita.\nPerunaan suhtauduttiin sen saapuessa Suomeen 1700-luvulla epäluuloisesti. Vaatimaton juures voitti kuitenkin puolelleen puolestapuhujia, ja sen käytöstä ja viljelystä annettiin lopulta vinkkejä esimerkiksi saarnastuolista! Perunalle oli vielä 1700-luvulla useita eri nimiä, joista yksi on ‘maapäärynä’. Nimitys johtuu siitä, että ‘peruna’ ja ‘päärynä’ ovat alkujaan Suomen kielessä saman sanan eri muotoja.\nRakkaudesta perunaan kertovat monet eri valmistustavat ja reseptien kirjo. Paistettuna, keitettynä, höyrytettynä, lohkottuna tai täytettynä – peruna maistuu meille suomalaisille monessa muodossa. Kesän odotetuin vuodesta toiseen on uusi sato, joka katoaa parempiin suihin yksinkertaisesti voinokareen kera.\nOhra on Suomen vanhin viljelykasvi. Se on arkeologisten löytöjen perusteella myös yksi koko maailman vanhimpia viljeltyjä kasveja. Suomen varhaisimmat ohranjyvien jäänteet ovat löytyneet Turusta. Ne on ajoitettu noin vuoteen 1500 eKr. Ohra oli Suomen päävilja noin vuoteen 1800 saakka, minkä jälkeen se jäi rukiin varjoon.\nSanonta “jo otti ohraleipä” on peräisin siitä, että ohra ei sovi kovin hyvin leivän leivontaan. Tämä johtuu siitä, että sen jyvistä puuttuu sitkoaine. Jos ohra ei sovikaan leivontaan, se on erään toisen herkun tärkeä raaka-aine – nimittäin oluen!\nNykyään ohra on yksi suomen pääviljoista, jonka tuotanto useimpina vuosina kattaa kotimaisen kysynnän. Ruoaksi tuotetusta ohrasta tosin päätyy vain osa, sillä sitä käytetään paljon esimerkiksi eläinten rehuksi. Ihmisten lautasilla ohra houkuttelee herkuttelemaan esimerkiksi perinteisen ohrapuuron muodossa. Trenditietoisemmat pyöräyttävät hetkessä herkullisen ohraton, joka on kotimainen vaihtoehto risotolle.\nRuis kasvoi alkujaan ohra- ja vehnäpelloilla rikkaruohona. Se kehittyi Lähi-Idässä ja Euroopassa ohran ja vehnän rikkakasvista vähitellen viljaksi noin 600 eKr alkaen. Pohjoisissa olosuhteissa ruis pärjäsi muita viljoja paremmin, ja lopulta erottautui omaksi viljelyskasvikseen.\nRukiin viljely levisi kohti pohjoista Eurooppaa keskiajan alussa. Suomessa vanhimmat viitteet rukiin viljelystä ovat Paimiosta noin ajalta 100 eKr. Rukiin viljely painottui Itä-Suomeen, missä siitä tuli jo varhain päävilja.\nRuista viljeltiin erityisesti kaskissa. Kaskiviljelyyn käytettiin erityisiä ruistyyppejä: kaski- ja korpirukiita. Niin sanottu juhannusruis on jo jäänyt pois käytöstä, mutta se tarkoitti aikanaan muun viljan sekaan kylvettyä ruista joka ensimmäisenä kasvukautena niitettiin rehuksi ja toisena korjattiin viljasato.\nRuis on ollut Suomessa ennen kaikkea leipävilja, ja hapattamalla valmistettu ruisleipä on ollut suomalaisten tärkeä ravinnonläde ainakin keskiajalta lähtien. Rukiilla on edelleen erityinen paikka suomalaisten ruokapöydässä. Ruisleipä on edelleen monen suosikkieväs, mutta ruis maistuu myös esimerkiksi ruis-puolukka -puurossa tai herkullisessa piirakkataikinassa. Italialaisen keittiön klassikkoon pizzaan suomalaisen sävyn tuo rukiinen pohja.\nSuomalaisten suhde maitoon on ainutlaatuinen: me juomme tiettävästi eniten maitoa maailmassa. Meillä on myös pitkät perinteet erilaisten maitotuotteiden valmistamisessa. Nykysuomalaisten suosikkia maitorahkaa valmistettiin jo ainakin 1800-luvulla kuivattamalla piimää uunissa.\nAikanaan maitoa ei käytetty ruokajuomana juurikaan. Tuoretta maitoa oli saatavilla vain keväisin ja kesäisin. Talvella lehmien saama ruoka oli usein niin yksipuolista ja vähäistä, ettei maitoa erittynyt. Silloin sanottiin, että lehmä oli ‘ummessa’. Tuoreesta maidosta ei olisi usein edes riittänyt ruokajuomaksi, sillä sitä käytettiin raaka-aineena esimerkiksi juustoihin. Tärkein maitovalmiste oli tärkeä vientituote – voi! Siitä sai usein kipeästi kaivattuja lisätuloja, eikä voita usein nähty talojen omissa pöydissä muulloin kuin juhlapäivinä. Meillä pohjoisessa on poikkeuksellisen edulliset olot säilyttää maitoa ja maitotuotteita, sillä jäätä on saatavilla pitkään ja sitä voidaan säilyttää esimerkiksi kellarissa sahanpurujen alla kuten vielä 1900-luvun alkupuolella tehtiin.\nNykyään maito on ruokajuomien ykkönen, mutta muuntautuu yhä erilaisemmiksi jalosteiksi. Terveysvaikutteiset maitotuotteet tulivat markkinoille jo 25 vuotta sitten, eikä niiden suosiolle näy loppua. Viimeisin myyntihitti on ollut maitorahka, joka sopii urheilulliseen elämäntyyliin.\nKotimaisista raaka-aineista eniten arvostustaan on menettänyt liha. Vain joitain vuosikymmeniä sitten asia oli toisin. Liha oli kallis ja arvokas raaka-aine. Sota-aikojen pulavuodet näkyvät edelleen suhteessamme lihaan. Moni tunnistaa edelleen ajatuksen siitä, että liha on oikeaa ruokaa ja sitä tulee tarjota kunnon aterialla. Tämä asenne juontaa juurensa kulttuuriin, jossa tuoretta lihaa saatiin vain harvoin. Myös liha oli sesonkituote.\nLihan kysyntä ja tuotanto kuitenkin kasvaa edelleen. Sianlihaa tuotettiin Suomessa vuonna 2015 kolme prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena. Naudanlihan suhteen vastaavaa kasvua tapahtui neljä prosenttia. Samaan aikaan myös kiinnostus riistaa kohtaan on kasvussa. Moni haluaa entistä enemmän panostaa määrän sijaan laatuun, ja tuntea kuluttamansa lihan alkuperän. Kunnioitus arvokasta raaka-ainetta kohtaan on palaamassa.


Moottori 1.9 l, Diesel Mittarilukema 659 300 km\nKokenut Golffi kaipailee uusia seikkailuja. Ostin auton 2012 tuolloin mittarissa oli 411tkm. On toiminut mainiosti minulla 250tkm. (merkittävästi paremmin kuin tämän ylvään sotaratsun seuraajat 2 passattia) Perheen kasvamisen takia en pysty jatkamaan miljoonan metsästämistä.\nKesärenkaina alla on kesän ajetut continentalit aluilla ja talvirenkaat on noin talven ajetut BF Goodrich nastarenkaat peltivanteilla.\nIsoimmat entisöinnit minun aikana:\n31.1.2015 482tkm jakohihna+vesip.\n21.9.2015 506tkm akku\n16.3.2016 takapyörien laakerit, levyt ja palat\n13.5.2017 568700 taakse jarrusatulat ja vaijerit\n18.3.2018 594044 jakohihna, vesipumppu, moniurahihna, kiristin ja termari\n21.3.2019 637273 Laturi 140a\n11.5.2019 642352 taakse levyt, palat ja jouset\n5.1.2020 kuskin etusiipi\nÖljyt ja suodattimet vaihdettu tasaisesti 10-15tkm välein. Piilota »\nTuomo Tupala, Luumäki\nVolkswagen Golf 1.9, '99, 550 tkm\nVolkswagen Golf 1.9, '01, 501 tkm\nVolkswagen Golf 1.9, '01, 560 tkm\nVolkswagen Golf 1.9, '01, 343 tkm\nVolkswagen Golf 1.9, '01, 400 tkm\nNettiauto ID 11507621


Näin poimitaan kirsikat tyylillä – muutamassa sekunnissa! – Stara\nNäin poimitaan kirsikat tyylillä – muutamassa sekunnissa!\nViihdeuutiset 31.8.2014, 18:00 · Tim Isokivi\nSyksy on sadonkorjuun aikaa, jolloin monet hyötypuutarhan omistajat toivoisivat nopeampia keinoja marjojen ja omenoiden keräämiseen. Omenoita on helppo kerätä maasta, mutta esimerkiksi pienemmät kirsikat saattavat liiskantua helposti ruohon joukkoon.\nKirsikkapuutarhoilla hommaan käytetään erityistä konetta, joka ravistelee kypsät luumarjat puun juurella olevan pressun päälle. Mikäli kodin väestä löytyy tarpeeksi voimaa, voi samaa ideaa hyödyntää myös kotikonstein. Puun alla ei kuitenkaan kannata seisoa tai saattaa saada ikäviä kolhuja päähän putoilevista hedelmistä.\nSuomessa kirsikkapuista parhaiten menestyvät hapankirsikan kaksi päätyyppiä, kuulasmarjat ja morellit. Kirsikkapuissa on perinteisesti kauniit kukat keväisin, ja vaaleanpunaista väriloistoa katselee mielellään. Kirsikkapuut sijoitetaan yleensä lähelle toisiaan pölyttämisen helpottumiseksi.


Oikaisuvaatimusta käsittelevä viranomainen on sidottu niihin vaatimuksiin, joita oikaisuvaatimuksessa esitetään, eikä se voi käsitellä asiaa laajemmin. Oikaisuvaatimuksen väitteet laillisuusvirheistä tutkitaan. Jos oikaisuvaatimuksessa on tarkoituksenmukaisuusperusteita, harkitaan oikaisuvaatimuksen hyväksymistä esitetyillä tarkoituksenmukaisuusperusteilla. Oikaisuvaatimukseen annetussa päätöksessä on annettava perusteltu ratkaisu oikaisuvaatimuksessa esitettyihin vaatimuksiin. Oikaisuvaatimus voidaan hylätä, jos päätöksessä ei todeta laillisuusvirheitä. Jos oikaisuvaatimus hyväksytään laillisuus- tai tarkoituksenmukaisuusperusteella, alkuperäinen päätös joko kumotaan tai sen tilalle tehdään uusi päätös. Silloin kun alkuperäisen päätöksen on tehnyt toinen viranomainen, asiaa ei oikaisuvaatimuksen johdosta yleensä palauteta uudelleen käsiteltäväksi, vaikka tähän ei liene varsinaista estettä. Esteellisyys oikaisuvaatimuksen käsittelyssä\nKunnallishallinnossa ei sovelleta ns. toisen asteen jääviä, joten osallistuminen saman asian käsittelyyn sen eri vaiheissa ei aiheuta esteellisyyttä. Oikaisuvaatimuksella jatketaan saman asian käsittelyä hallintoasiana eikä oikaisuvaatimuksen käsittelyä pidetä lainkäyttönä. Jos päätös on oikaisuvaatimuksella saatettu toimielimen käsiteltäväksi, asiaa aiemmin käsitellyttä luottamushenkilöä tai viranhaltijaa ei pidetä esteellisenä. Asiassa aiemmin päätöksen tehnyt viranhaltija voi yleensä osallistua oikaisuvaatimuksen käsittelyyn ja toimia esittelijänä (KHO 1.3.2001 T 344 ja 8.6.2000 T 1894).


Päivänpesän elämää: The Pöytä\nNanna 16. kesäkuuta 2013 klo 23.17\nKuule, mä sanoisin, että pöytä on nyt kotona. At home. Se on kuin olisi aina ollut tuolla!\nUkki voi jatkaa uniaan rauhassa. Kiitos Katja tästä adoptiosta!\nKatja 16. kesäkuuta 2013 klo 23.21\nSanoin S:lle että onneksi emme löytäneet toista pöytää tätä ennen. Täydellinen meille tarinoineen :)\nKartanonrouva Elise 16. kesäkuuta 2013 klo 23.25\nHieno pöytä! Tykkään tuollaisista jaloista :) Huoneessa on muuten tosi ihana tunnelma, ja seinän vihreä on kaunis (olen viime päivät tuijotellut maalivärikarttoja!).\nKatja 17. kesäkuuta 2013 klo 18.26\nMinustakin nuo kaarevat tassujalat on ihan huiput! Olen heikkona just tuommosiin huonekaluihin.\nSeinien väri on aika onnistunut siihen nähden, että niitä mietittiin noin puoli sekuntia, eli tökkästiin sormi vain jollekin vihreän kohdalle värikarttaan. Tässä huoneessa seinien maalaus on väliaikaisratkaisu.\nSaila 17. kesäkuuta 2013 klo 0.34\nAivan upea pöytä! Onnea uuden kameran hankintaan.\nKatja 17. kesäkuuta 2013 klo 18.27\nTaita aolla mun uusi lempparihuonekalu :)\nVaikeaa on uuden kameran hankita, hyviä on paljon.\nNanna 17. kesäkuuta 2013 klo 11.13\nKamerasta vielä sen verran, että jos mä ostaisin nyt kameran, niin ostaisin varmaan sen pienen Olympus PEN -minijärkkärin. Se vilahteli tosi monissa blogeissa viime syksynä ja vaikutti todella kätevältä ja kuvien laatua kehuttiin kovasti myös.\nMun täytyy mennä ihan ajan kanssa liikkeeseen kunhan kesäloma alkaa. Olympus meillä on ollut kivikaudella ja silloin oli hyvä kamera.\nHymy 17. kesäkuuta 2013 klo 12.08\nOlipa hyvä ettei mahtunu meidän autoon;)\nKatja 17. kesäkuuta 2013 klo 18.28\nAi se olisi ollut tulossa teille. Meille onni ettei mahtunut kyytiin :))\nKotivalo 17. kesäkuuta 2013 klo 15.43\nMulla on Pentaxin muutaman vuotta vanha digikamera, missä hieman järkkäritoimintaakin. On tosi mukavan kokoinen mukana kannettavaksi, ja zuumaustakin voi harrastaa. Ottaa minusta hyviä kuvia. Viime vuonna ostin lisäksi Nikonin järkkärin, ja se on ihan super! Vielä kun osaisi käyttää kaikkia herkkuja, mistä on maksanut =)\nKatja 17. kesäkuuta 2013 klo 18.29\nMulla on Canonin peruspokkari, ikää jo ainakin viisi vuotta joten ei ihme että alkaa olla tiensä päässä. Nikonin kamerat on mulle ihan vierasita, mutta pitää tutustua niihinkin.\nKotivalo 17. kesäkuuta 2013 klo 15.44\nJa pöytä sopii tuohon kuin nenä päähän =)


Kävin viikonloppuna läpi läppärini kuva-arkistoja ja vain kuukauden takaa eteeni aukesi vihreitä nummia, rikkonaista rannikkoa ja aivan mielettömän upeita maisemia. Irlannista on siis vielä monta tarinaa kertomatta, mutta sillä välin kun yritän selvittää miten lisään kuvat tänne blogiini jatkossa niin että maisemat pääsevät oikeuksiinsa (toisin sanoen yritän selvittää mitä Flickr-tililleni on tapahtunut), tässä muutamia vinkkejä Tampereelta lapsille ja lapsenmielisille. Kännykkäkuvien kera.\nNäin ulkosuomalaisena kotimaanmatkoihin liittyy aina paljon nostalgiaa ja muistoja, ja Tampereella tulee yleensä koluttua omia vanhoja suosikkipaikkojani. Saakoon vaikka jo monesti mainitut Pyynikin munkit jälleen kerran oikeutetun maininnan.\nNyt kun tuo meidän mini alkaa olla siinä iässä että hänen varjollaan voin aivan oikeutetusti kiertää ja käydä läpi lastentapahtumia ja aktiviteettejä, on Tampere auennut aivan uudella tavalla. Tämähän on paratiisi lapsille ja lastenmielisille! On vauvauintia, jumppaa, joogaa, laulua, teatteria, urheilukeskuksia ja Hoploppia. Ja samat näille hieman isommille pienille.\nMeillä loppui viime reissulla aika aivan täysin kesken, mutta tässä muutamat suosikeistani Tampereelta ja lähikunnista, ja lista niistä paikoista missä me kyllä vielä joskus käydään! Ennen kuin nuo muksut tulevat siihen ikään että mikään mitä äiti sanoo ei kiinnosta, ei sitten tippaakaan (kauhulla niitä päiviä odottaessa).\nTeatteri Mukamas – www.teatterimukamas.com\nLastenteatteria parhaimmillaan kodikkaasti Pispalassa vanhassa puutalossa. Teatteri Mukamas on vuonna 1979 perustettu tamperelainen ammattinukketeatteri, missä suurin osa ohjelmistosta on suunnattu lapsille. Meidän reissulla kävimme katsastamassa nollasta kolmeen vuotiaille tarkoitetun “Satuvarjon alla KUK-KUU” esityksen, missä Mini innostui taputellen tanssimaan ja pieni mies katseli koko esityksen tarkkaavaisesti joskin hieman kummissaan. Liput 6,50€.\nKoko perheen liikuntakeskus Hippa – www.hippa.fi\nOhjelmaa koko perheelle, viikoittain voi liikkua vaikka CheerHipan, KeijuHipan, NinjaHipan tai ParkourHipan merkeissä, mutta me ulkopaikkakuntalaisetkin voimme liikkua omin toimin keskuksessa. Tekemistä löytyi temppuradan, kiipeilyseinän ja trampoliinin muodossa, vaikka minin suosikki taisikin olla pienet nukenrattaat ja siinä kärrättävät vauvanuket ja pehmolelut. Sisäänpääsy muksuilta VapaaHippaan (eli vapaavuoroilla tapahtuvaa salien ja laitteiden käyttöä): 1-3 vuotiaat 4€, yli kolmevuotiaat ja aikuiset 8€. Alla oleva kuvasarja on Hipasta.\nKuohu, Kangasalan Uimahalli – www.kangasalanuimahalli.fi\nJuuri sitä mitä uimahallin pitääkin olla; siisti, valoisa, ja lapsille oma matala allas ja vesileluja.\nHinnat: Aikuiset 7,60€ lapset/nuoret 4 -16 v. 3,30€, Lapset 0 – 3v. maksutta\nJa muutamia syitä miksi Tampereelle pitää vielä palata\nLasten Kultturikeskus Rulla: Tampereen Kaupungin Kulttuurikeskuksen ylläpitämä keskus, missä lapset saavat taiteilla ja esitellä töitään ja osallistua erilaisiin tapahtumiin ja työpajoihin. Rullaan on ilmainen sisäänpääsy, ja se on auki to-pe klo 9-14 ja la-su klo 11-16.\nAhaa Teatteri: Lasten- ja nuortennäytelmiin erikoistunut ammattiteatteri, missä myös nuoret tekijät, ohjaajat ja käsikirjoittajat pääsevät ohjelmistossa esille. Tällä hetkellä ohjelmistossa on Viirun ja Pesosen joulu, perhenäytelmä yli 3-vuotiaille.\nTampereen Napapiiri: Vauva- ja taaperosirkusta, tosin kertamaksukäytäntöä ei taida löytyä vaan sirkus on kurssimuotoinen.\nJa tietenkin listalta löytyvät myös Särkänniemi ja ehostettu eläinpuisto, delfinaario, Lasten liikennepuisto, Herra Hakkaraisen talo…\nMuita vinkkejä lapsiperheille\nTampereen Napapiirissä toimii myös kantoliinalainaamo, josta voi lainata erilaisia kantoliinoja ja -reppuja edulliseen hintaan. Viikkovuokra on vain 5 € +20 € pantti.\nIsompia lastentarvikkeita, kuten auton turvaistuimia tai matkasänkyjä voi vuokrata mm. Baby Stylestä, viikon vuokrahinta esimerkiksi 2-vuotiaan turvaistuimelle on 12 euroa.\nJa lisää ideoita Tampereen reissulle löytyy Visit Tampereen sivuilta.\nKotimaan matkailuKotimaanmatkailuTampereTampere lapsiperheille\n18.11.2013 by satuvw


Sisustusarkkitehti Marko Paananen: Suomalainen on rohkea sisustaja, mutta hän uskaltaa vasta kun muutkin uskaltavat\nMyös Yhdysvalloissa työskennellyt Paananen kertoo, että amerikkalaiset arvostavat sisutuksessa viihtyvyyttä jopa ulkonäön kustannuksella.\nSisustusarkkitehti Marko Paananen on tuttu televisiosta jo vuosien takaa. Tänä syksynä hän teki paluun televisioon uuden ohjelmakonseptin mukana. Remppa vai muutto Suomi -ohjelmassa Paananen vastasi ohjelmaan ilmoittautuneiden asiakkaiden kotien remontista ja sisustamisesta.\nMutta televisiohommat ovat vain pienen pieni osa Paanasen arkea. Yhdysvalloissa Los Angelesisssa sisustusarkkitehdiksi opiskellut Paananen suunnittelee täyspäiväisesti koteja niin Suomessa kuin ulkomaillakin.\n– On ihastuttavaa, kun pääsee ihmisten koteihin. Yleensä kun teen jonkun asian, niin se on hyvin pitkäikäinen. Ihmiset asuu siinä vuosia. Julkisen tilan tekijä saattaa suunnitella vaikka puhelinliikkeen sisustuksen ja puolen vuoden jälkeen se on mennyttä, Paananen kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa.\n– Minä en ehkä kestäisi sitä. Pidän siitä, että vuosienkin päästä ihmiset sanovat, että: "Voi kyllä me ollaan viihdytty". Se on minulle tärkeä arvo, hän jatkoi.\nAmerikkalaisille viihtyvyys on kaikki kaikessa\nMyös Yhdysvalloissa työskennellyt Paananen löytää suomalaisista ja yhdysvaltalaisista sisustustyyleistä joitakin keskeisiä eroja.\n– Jos puhutaan vähän korkeamman tason suunnittelusta, niin amerikkalaiset painottavat paljon enemmän viihtyvyyttä. Se, että sohvalla on hyvä istua, on tärkeää ja silloin voidaan ulkonäöstä miinustaa.\nKäyttömukavuuteen myös satsataan.\n– Siellä on paljon sivupöytiä, joihin saa laskettua ruuat ja juomat.\nSuomalaiset siis ovat sisustajina kenties rohkeampia kuin amerikkalaiset?\n– Suomalaiset ovat ihan rohkeita sisustamaan, mutta se on aina se koko ryhmä ei yksilönä.\nPaananen viittaa siihen, että suomalaiset hänen kokemuksensa mukaan innostuvat tekemään rohkeitakin sisustuvalintoja, jos muutkin ovat keksineet tehdä niin.\nAvokeittiöiden suosio on laantumassa ja siihen on useampi syy – katso koko lähetys Areenasta.\nMarko PaananenSisustusarkkitehditSisustussuunnittelijatKoti ja asuminenHuonekalutSisustusMuotoilu


Puutarhurin jorinat: elokuuta 2016\nKeväällä omenapuiden hurjan kukinnan aikaan kysyttiin tuleeko niitä omenia kukintaa vastaava määrä. Ja nyt siihen voi vastata, että tulee. Meidän omenapuuvanhus juuri ja juuri jaksoi kantaa taakkansa.\nAinakin meillä satoa rajoittaa muumiotautiset ja rupiset yksilöt, joita tuntuu olevan enemmän kuin aiempina vuosina.\nPohdiskelin viikonloppuna, mikä pitää omenat puussa sellaisella myrskytuulella kuin lauantainakin oli. Toiset kun tippuu ilman pienintäkään tuulenvirettä. Sen tiedän, että omenapuu ja marjapensaat pudottavat raakileita ihan vain helpottaakseen taakkaassa ja raakileiden harvennus myös kasvattaa jäljelle jäävien kokoa.\nNyt pitäisi vain kerätä pudonneet omenat pois, varsinkin tautiset. Saisi sitten terveemmän sadon ensi vuonna.\nJa sitten projekteja.\nLomalla sain idean, että nyt teen meidän pihalle vesiaiheen. Jep.\nValitsen paikan, check.\nHankin suihkulähdepumpun, check.\nKaivan ylös perennat, check.\nKaivan montun kahdelle ämpärille, check.\nVirittelen putouksen ja suihkulähdepumpun toimintaan, check.\nTestaan toiminnan, check.\nMaisemoin melkein kokonaan (kivet loppui), check.\nHavaitsen vuotokohdan, check.\nLoma loppuu, check.\nProjekti vaiheessa, check.\nEli vesiputoukseni odottaa, että minulla olisi aikaa ja motivaatiota paneutua.\nJa syypää ajan puutteeseen ovat tietenkin työt. Loman viimeisenä päivänä katselin puutarhaani pienellä haikeudella ja ajattelin sen jäävän oman onnensa nojaa, koska en ehdi ja jaksa tehdä sille mitään. Tylsää toisaalta. Toisaalta sitten taas mukava, kun aikaa on, niin voi toteuttaa omia päähänpistoja omassa puutarhassa omin luvin omassa tahdissa. Onneksi meillä on viime vuosina ollut pitkät syksyt, joten puutarhurikin ehtii panostaa myös omaan pihaan.\nTyöauton takakontti näyttää pullauttaneen pihalle kasallisen rojuja. Osa tavaroista matkaa seuraavalle työmaalle, kunhan auto tulee huollosta.\nSitten jotain kauniimpaa.\nKuten tämä tarhakultapiisku.\nOn näköjään kärpästen sun muiden hyönteisten suosiossa, itse pidän tuosta kesäisen keltaisesta väristä.\nPyykkiä kuivumaan laittaessa huomasin leimujen olevan perhosten suosiossa, hyvä niin.\nTyömaalla istutin kukkivia punatähkiä ja nehän vasta kutsuivatkin perhoset kesteihin.\nViljelykset tuottavat huonosta hoidosta huolimatta satoa. Porkkana näyttää hyötyneen toisen viljelylaatikon lisäämisestä toisen päälle, multatila kasvoi huomattavasti.\nTästäkin kohdasta saa kuvan, kun auto on huollossa. Viime syksynä tehty kivimuuri ja portaat ovat pysyneet paikoillaan routimatta ja kuunliljat ovat myös selviytyneet kaltoin kohtelusta (nostin ne ylös autopaikan tieltä ja joutuivat odottamaan maahan pääsyä jonkin aikaa).\nKuva on otettu portilta päin, eli voi päätellä, että auto antaa hyvän näkösuojan kadulta päin keinulle. Nyt ei pääse päiväunille huomaamattomiin ohikulkijoilta.\nKesä kääntyy uhkaavasti kohti syksyä, mutta vielä on hyvää aikaa istuttaa ja möyriä puutarhassa, työsäät nimittäin ovat otolliset, ei tarvitse kastella, ilma on viileä, mutta puutarhatöitä tekemällä pysyy lämpimänä. Ja sellaisina aurinkoisina sateettomina päivinä kuin tänään, niin mitäpä muuta sitä tekisikään. Pitää vain hoitaa pari työasiaa pois tieltä...\nLähettänyt Puutarhuri klo 12.56 Ei kommentteja:


Sää on suurimmassa osassa maata pilvinen ja ajoittain tulee heikkoa lumisadetta, paikoin myös jäätävää tihkusadetta. Keski- ja Pohjois-Lapissa on osaksi selkeää, huomenna myös maan eteläosassa.\nSade- ja pilvialueetVaroitukset ja turvallisuusSäämerkkien selityksetLumitilastotJäällä liikkuminenPitkän ennusteen seurantaKuukausitilastotKovat pakkaset\nPäivitetty: 11.1.2021 12:16\nSääennusteen mukaan louppuviikosta #pyryttää jälleen ❄Tässä sadekertymät keskiviikosta viikon vaihteeseen asti vedeksi (mm) muutettuna. Iso osa tästä tulee lumena! Torstaille osuu sakein lumisade - vuorokaudessa 15-20 cm uutta lunta! #varoitukset #ajokeli #talvi https://t.co/79MG8Mo8x6\nRT @MarjoHippi: #ÄläKaaru! #PysyPystyssä! #murre 1. Käytä lipoosalla kelillä kunnon saappahia 2. Tällää saappaasihin liukuestehet 3. Älä ta…\nPretty #extreme #snow conditions in Finland ❄ Sodankylä snow depth 36 cm and temperature -35 C. Helsinki Kumpula snow depth 38 cm and temperature -8 C. https://t.co/hQSp3ib2QX\nViikko alkaa #pakkassää'ssä, mutta viikon puolivälin jälkeen tarjonta kasvaa. Vaihtoehtona on joko #vesisadetta ja #loskakeli'ä maan etelä- ja keskiosaan tai reilusti lisää #lunta. #Jalankulkusää on liukasta jo nyt! #pingviinityyli #lauhtuminen #talvi #varoitukset #pysypystyssä https://t.co/bqyQbZ5QM4\nRT @kalle_nordling: Kuinka paljon ihmisen päästämät kasvihuonekaasut sekä pienhiukkaset ovat aiheuttaneet havaitusta lämpenemisestä? Vastau…\nRT @JariLiski: Töihin meille kehittämään #ilmastonmuutos'ratkaisuja. Vielä pari päivää aikaa hakea @IlmaTiede #FMIclimatesystem tutkimuskoordinaattoriksi taitavaan tutkimusryhmäämme ja vaikutusvaltaiseen yhteistyöverkostoomme. Haku päättyy to 14.1. klo 1… https://t.co/YGIycKCKdl\nVaroitukset on suunnattu erityisesti riskiryhmille.\nMaapallon lämpenemisen rajoittaminen vaatii nopeita toimia.\nMissä ovat jäällä liikkujan vaaran paikat?\nJoka talvi noin 50 000 jalankulkijaa loukkaantuu liukastumisen takia. Jalankulkusää varoittaa liukkaista keleistä.\nOhjeita jäillä liikkuville\nTurvallisen jäällä liikkumisen edellytys on, että tuntee jäällä kulkemiseen liittyvät riskit ja varustautuu oikein.\nSääpalvelua kiinteistöjen talvihoitoon\nMeillä on kattava valikoima säätuotteita, jotka sopivat kiinteistönhoitoon erityisesti talvella. Tällöin lumisade tai liukkaus ei pääse yllättämään.


Ninniksen blogi: Ninnis haaveilee metallisesta clutchista\nNinnis haaveilee metallisesta clutchista\nNäettekö tuon ihanan hopeisen clutchin joka on mielestäni osittain läpinäkyvä? Se kuuluu H&M:n Fashion Against Aids 2011 mallistoon joka julkaistaan pian! Tangossa vasemmalla roikkuu lisäksi The Laukkukopio Jil Sanderin muovipussilaukusta. Huhtikuuhun asti täytyy odottaa jotta pääsee hypläämään mallistoa kauppoihin, sitä odotellessa!\nklo 18:47 Tagit: Copycat, HM, Ninnis haluaa...\nMouMou 18. maaliskuuta 2011 klo 19.10\nAikamoisen ihana clutch kyllä!:)\nNinnis 18. maaliskuuta 2011 klo 19.34\nMouMou: Juu kuvien perusteella herahtaa vesi kielelle! Toimii kesällä täydellisesti bilemekkojen kaverina, ja hinta ei pitäisi päätä huimata=)\nKati 18. maaliskuuta 2011 klo 19.41\nKiinnostavaa katseltavaa :) Kiinnitin kuvassa huomiota myös noihin ihaniin väreihin <3\nInaria 20. maaliskuuta 2011 klo 11.04\nNäin tänää muutaman eri kuvan tästä laukusta. Mikä ettei!\nNinnis 20. maaliskuuta 2011 klo 18.18\nMuistatko vielä mistä löysit lisää kuvia tästä clutchista? Haluaisin nähdä lisää, en ole oikein saanut vielä täydellistä kuvaa siitä kuinka läpinäkyvä laukku todellisuudessa on, lisäkuvat auttaisivat tässä kovasti=)\nAnsku 21. maaliskuuta 2011 klo 20.03\nOho, onpa erikoinen laukku. Mielenkiintoinen jopa, voisin sanoa ;D\nNinnis 22. maaliskuuta 2011 klo 19.49\nHihihi, juu, melko MUOVINEN, ehkä jopa hitusen futuristinen=)\nInaria 23. maaliskuuta 2011 klo 13.35\nEn yhtaan muista, mista fotot olivat. Jos naen ne uudelleen, laitan sulle viestia :)\nAurora 23. maaliskuuta 2011 klo 19.59\nTossa Fashion Against Aidsissahan on myös sen HYVIN jilsandermainen muovipussilaukku... alkuperäisen pussin hinta jo kirpaisee sen verran (hei, se on muovipussi!), että taidan jahdata H&M:ltä sen vastaavan ;)


Dinner4U2: Pizzaa - tällä kertaa ilman bissee\nPizzaa - tällä kertaa ilman bissee\nAika monta vuotta ehti vierähtää sitten edellisen vierailun Turussa. Turkuun on päästävä -missioni on oikeastaan lähtenyt jutuista, joita olen kuullut loistavasta Pizzarium-ravintolasta. Kerran meinasin jo Turusta pyytää tuliaisina palan pizzaa, mutta luotin kärsivälliseen luonteeseeni ja siihen, että kyllä tästä pian Turkuun pinkaistaan.... Viime syksyn Napolin reissun jälkeen Pizzarium-intoni vain kasvoi. Napolin pizzat, joita maisteltiin näissä pizzerioissa, olivat heittämällä parhaita pizzoja ikinä.\nPizzarium on kovasti kehuttu pizzapaikka aivan Turun keskustassa Hansakorttelissa. Pizzariumissa myydään palapizzoja, pizza al taglio, joka on tyypillinen roomalainen pannupizza. Palapizzojen ihanuus on se, että niitä voi ostaa useamman kerralla ja näin pääsee näppärästi maistelemaan eri makuyhdistelmiä. Mutta saa Pizzariumista myös muutakin, kuten perinteisiä pyöreitä pizzoja (kasvissyöjille ja vegaaneille on oma lista),\n....aracinoja eli rapeita risottopalleroita, leipää, salaatteja ja italialaista kahvia.\nPizzariumin pizzataikina leivotaan hapantaikinajuureen ja sen annetaan kohota vähintään 48 tuntia. Itse taikina sisältää italialaisia pizzajauhoja, neitsytoliiviöljyä, vettä ja suolaa. Pizzojen täytteissä käytetään laadukkaita raaka-aineita ja täytteet esivalmistellaan paikan päällä. Aitoa makua.\nRunsas hotelliaamiainen, lounassushit ja illallinen Pinellassa olisivat varmasti riittäneet päivän aterioiksi. Onneksi ruuan ollessa kyseessä löytyy joustoa ja saimme mahdutettua pikaisen vierailun Pizzariumiin. Kauppakeskusmiljöö ei innostanut meitä illallistamaan täällä, mutta välipalamestana toimi hyvin.\nValinnanvaikeus oli tiskillä suuri, vaihtoehtoja ja mielenkiintoisia makuyhdistelmiä löytyy vaikka kuinka ja ihan varmasti jokaisen makuun sopivaa.\nNapolissa ihastuin Margheritaan (tomaattikastiketta, basilikaa ja mozzarellaa) ja siksi päädyin maistamaan Pizzariumin versiota klassikkopizzasta. Ja olihan tää hei ihan älyttömän hyvää! Pohja oli sopivan sitkoinen, rapea ja maukas. Täytteet, tomaattikastike ja mozzarella, eri hyviä. Ihan mun lempparisafkaa! Nautiskelin pizzapalasen ilolla. Enemmänkin olisi mennyt ja helposti, mutta pakko oli himmailla.\nPizzapalani maksoi 3,90 € ja tämä oli hyvän kokoinen siivu pikkunälkään. Odotukset Pizzariumin pizzasta olivat korkeat ja onneksi ne täyttyivät. Voisko tälläisen mestan saada tänne Helsinkiin :). Onneksi pian taas päästään Turkuun - seuraavaa Turun reissua odotellessa ja Pizzariumin Margherita-pizzasta haaveillen. Suosittelen! Ihan kaikille!\nTunnisteet: pizza, Pizzarium, ruoka, Turku Lähettänyt Dinner4u2 klo 11.11


Vesiensuojelua Hämeessä - Hämeenraitti Vesiensuojelua Hämeessä - Hämeenraitti\nValoisan ajan pidentyessä päivä päivältä Ojat Kuntoon -hankkeen raportti alkaa olla lähellä valmistumistaan. Kokosin syksyllä 2017 toteutetusta vesiensuojelurakenteita koskevasta kyselystä saadun tiedon raportin muotoon ja täydensin saatuja tietoja puhelinhaastatteluilla. On ollut mukava huomata, kuinka omistautuneita vesiensuojelun asiantuntijat ovat olleet antamassa arvokasta tietoa hankkeen käyttöön. Asiantuntijatiedon avoimuus ja tiedon levittäminen edistää vesiensuojelutyötä.\nRaportissa käsiteltiin sellaisia vesiensuojelurakenteita, jotka pystyttiin kyselyn vastauksista nimeämään. Kyselyyn vastanneiden ja kunnostettujen kohteiden joukossa oli eniten putkipatoja ja toiseksi eniten laskeutusaltaita. Lisäksi oli kosteikko, pintavalutuskenttä, pohjapato tai muu patorakenne ja ojakatkot. Joissakin kohteissa tehtiin tai huollettiin useita ratkaisuja samalla kerralla. Kohteet sijaitsivat eteläsuomessa, enimmäkseen Päijät-Hämeessä ja Kanta-Hämeessä. Sähköpostilla lähetetyn kyselylomakkeen lisäksi tietoja täydennettiin puhelimitse tehtyjen haastattelujen perusteella. Puheluissa saatiin täydentävää lisätietoa kohteista ja niiden olosuhteista, sekä kunnostuksen syistä.\nRaportin lisäksi laaditaan käytännönläheiset ohjekortit ja ohjeistus vesiensuojelun rakenteiden kunnossapitoon liittyen. Kunnossapito asiat ja ohjeistuksen laatiminen on otettu hyvin vastaan, ja moni asiantuntija on sanonut sille olevan käyttöä maanomistajien keskuudessa. Ohjeistuksen sisältöä on täydennetty asiantuntijoiden avulla, jotka tekevät tärkeää työtä vesiensuojeluun liittyvien rakenteiden parissa.\nKuva Kati Kontinen Tapio 2017\nLaadittavissa ohjeistuksessa ja ohjekorteissa käsitellään raporttia tehdessä esille nousseita yleisiä ongelmia ja vesiensuojelurakenteita. Ohjekortit on laadittu yleisimpiä rakenteita ja niitä koskevia ongelmia mukaillen. Niiden tarkoitus on toimia tiiviinä ohjenuorana vesiensuojelurakenteita kunnostettaessa. Parhaillaan ne voivat antaa maanomistajalle tai ojitusyhteisölle suuntaviivoja mahdollisten ongelmien varalta, ja niiden ratkaisemiseksi.\nOhjeistuksessa tullaan käsittelemään myös muita yleisiä vesiensuojelurakenteita, eikä pelkästään raportissa käsiteltyjä rakenteita. Ohjeistuksen on tarkoitus antaa hyvä kokonaiskuva vesiensuojelurakenteista ja niihin liittyvästä perustiedosta, sekä kannustaa maanomistajia vesiensuojeluun.\nOpiskelija- Hämeen Ammattikorkeakoulu\nYmpäristösuunnittelija- Kestävä kehitys


Kuinka eri musiikkityylit vaikuttavat meihin? – Progol Forum\nEri musiikkityylit vaikuttavat ihmisiin eri tavoin. Esimerkiksi klassisen musiikin on sanottu parantavan keskittymistä ja rap-musiikin luovuutta. Nopeatempoinen musiikki tekee kuuntelijastaan nopeamman liikkeissään, minkä vuoksi nopeatempoisen musiikin, etenkin popin kuuntelu on hyvää treenimusiikkia. Nopeatempoinen musiikki on monesti yhdistetty myös nopeampaan aivojen reaktioaikaan, mikä tarkoittaa, että nopeatempoisen musiikin kuuntelun jälkeen aivojen reaktioaika on nopeampi ja henkilö on niin sanotusti “terävä kuin partaveitsi”.\nGimme some of that dopamine\nKaiken tämän lisäksi on melko itsestään selvää, että oman lempimusiikin kuuntelu tekee kuuntelijastaan iloisemman, mutta kyseinen väite on myös tieteellisesti tutkittu. McGill-yliopistossa tehty tutkimus todistaa, että oman lempimusiikin kuuntelu parantaa henkilön aistikokemuksia mielihyvähormoni dopamiinin vapautumisen takia.Dopamiinin vapautuminen elimistöön parantaa esimerkiksi ruoan makua; ei siis ole ihmekään, miksi ravintolat soittavat tietynlaista musiikkia ravintoloissaan. Toivottavasti ravintoloissa soitettava musiikki on kuitenkin mahdollisimman monen mielimusiikkia, koska jos ei, dopamiinia ei vapaudu elimistöön, eikä ruoka siis maistu yhtään sen paremmalta kuin ennenkään. On jännittävää, kuinka niinkin arkinen asia kuin musiikki voi aiheuttaa edellä mainitun kaltaisia fysiologisia reaktioita!\nParemmiksi koululaisiksi ja työntekijöiksi\nTieteellisesti on todistettu, että musiikkia harrastavien lasten ja heidän hyvien kouluarvosanojensa välillä on yhteys, kertoo Times-lehti. Ilmeisesti musiikkia harrastavan lapsen aivot kehittyvät kuulemaan ja prosessoimaan eri ääniä, kehittäen näin heidän neurofysiologisen erottamisen taitoa, mikä voi puolestaan auttaa lukemisessa. Valitettavasti pelkkä musiikin kuuntelu ei kehitä tätä taitoa, vaan musiikin soittamista täytyy harjoittaa.Musiikilla ja musiikkityyleillä on siis monenlaisia vaikutuksia meihin jokaiseen. Kaiken yllämainitun lisäksi musiikki tekee meistä parempia työntekijöitä! Kuorolaulu teki sairaalan työntekijöistä terveempiä ja iloisempia, Nord-Trøndelag Health Trustin tutkimus selvitti. Jokaisen työnantajan kannattaa pitää tämä mielessä, ja laittaa työntekijänsä kuorolaulua harrastamaan; kaikki voittavat!\nIsoissa ja hienosti järjestetyissä konserteissa käyminen on varmasti monen mieleen. Vaikka pienet keikat ovat intiimejä ja esiintyjään saa erilaisen kontaktin kuin isoilla stadionkeikoilla, ei mikään vedä vertoja jättimäisessä musiikkikonsertissa kirkumiselle ja ihmisten sydäntälämmittävälle yhteishengelle. Cheekin stadionkeikalla oli varmasti sellainen tunnelma, ettei edes Katy Perryn tämän keväisellä konsertilla sitä päihitetä.Saapas nähdä, minkälaisen vastaanoton One Direction saa tänä kesänä. Poikabändi esiintyy kolmesti Helsingin Olympiastadionilla kesäkuussa. Yleisesti ottaen heidän vastaanottoonsa kuuluu paljon huutoa ja kiljuntaa sekä nuoria tyttöjä, joten Suomikaan ei varmasti tässä asiassa ole poikkeus.\nFlow’ssa hemmotellaan aisteja\nFestivaaleilla vierailee useita suuria nimiä kesäisin. Tämäkään vuosi ei varmasti tuota pettymystä kellekään. Flow-festivaalin tarjontaan kuuluvat muun muassa Manna, Major Lazer, Roisin Murphy, Belle and Sebastian, Years and Years, Seinabo Sey, Tove Lo, Alt-J, ja Florence + The Machine. Näitä isoja konsertteja ei todellakaan kannata jättää välistä! Flow-festivaali pidetään elokuussa Helsingissä.Festivaalikonserttien lisäksi Nightwish, Sonata Arctica, ja Children of Bodom tekevät yhteiskonsertin Tampereella heinäkuussa, joka on varmasti yksi suurimmista tapahtumista Suomessa tänä kesänä. Mikäli edellä mainittujen yhtyeiden musiikki miellyttää korvaa, kannattaa suunnata siis Tampereelle.Eri tyyliset musiikit miellyttävät eri ihmisiä, mutta melkeinpä jokaiselle löytyy jotakin mieleistä tämän kesän konserttitarjonnasta. Voit lukea lisää, kuinka eri musiikkityylit vaikuttavat ihmisiin artikkelistamme Miten eri musiikkityylit vaikuttavat meihin.\n« Hard Rock ja Kasino


Jere Karalahti kirjassaan: Vaati naisystäväänsä tekemään abortin - on nähnyt lapsensa vain kerran\n06.10.2017 klo 6:07\nJere Karalahti kertoo kirjassaan nähneensä Stella-tyttärensä vain kerran.\nDinamo Minskissä kiekkoillessaan Jere Karalahti tutustui Oksana-nimiseen naiseen. Jere oli tuolloin, kaudella 2011-2011 vielä naimisissa Susannan kanssa, mutta "Suski" asui Jeren ja hänen Ronja-tyttären kanssa Helsingissä. Jere koki olonsa yksinäiseksi, sillä monella muulla pelaajalla oli perhe mukanaan Valko-Venäjällä.\n- Yksi keino kuluttaa aikaa oli touhuta naisten kanssa. Iloinen ja positiivinen Oksana oli vaihtelua raskaaseen kiekkoarkeen, Jere kertoo.\nJere vietti Oksanan kanssa aikaa, maksoi hänelle kalliita illallisia ja osti lahjoja.\n- Suhteemme perustui seksiin eikä merkinnyt minulle mitään muuta.\nOksana oli tietoinen Jeren Ronja-tyttärestä, mutta Jere valehteli eronneensa Suskista.\nJere jäi toiseksi kaudeksi Minskiin, eli kaksoiselämää peläten, että suhde Oksanan kanssa paljastuisi.\nJere Karalahdella on kolme lasta: Ronja, Stella ja Jax. PASI LIESIMAA\nKaksi kautta Minskissä pelattuaan Jerelle kävi selväksi, että hän ei jatkaisi enää joukkueessa. Tuolloin Oksana sanoi olevansa uudestaan raskaana.\n- En halua tehdä aborttia. Parasta vain hyväksyä, että meille tulee vauva, Oksana sanoi Jeren mukaan.\nMinskissä pelattujen MM-kisojen aikaan Oksana ja hänen sekä Jeren lapsi Stella ilmestyivät valkovenäläisen hotellin aulaan. Jere suostui tapaamaan heidät välttääkseen isomman hässäkän. Lyhyt tapaaminen oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa kerta, kun Jere on nähnyt oman lapsensa.\n- Vaikka halveksunkin syvästi lapsen äitiä, toivon että voisin vielä joskus olla isä myös Stellalle. Olen antanut hänelle sukunimeni ja Suomen kansalaisuuden. Se on oikeastaan ainoa konkreettinen asia, jonka voin tehdä.\nKursivoidut kohdat ovat otteita Aki Linnanahteen kirjasta Jere (WSOY).\nKirja: Jere Karalahti iski tulevan vaimonsa syömällä ruusun terälehdet - meni naimisiin kaverinsa sormuksellaKirja: Nanna Karalahti sai tietää Jeren salalapsesta Instagramissa - "Kuka helvetti tämä nainen on?"


Parsa-saniaistenhoito: Kuinka kasvattaa parsa-saniaisia - Sanne puutarhat\nparsa-saniaiskasvi löytyy yleensä ripustettavasta korista; Koristele kansi tai terassi kesällä ja auttaa puhdistamaan sisäilma talvella. Opi tässä artikkelissa, kuinka kasvattaa parsa-saniaisia.\nparsa-saniaiskasvi (Asparagus aethiopicus syn. Asparagus densiflorus) löytyy yleensä roikkuvasta korista, koristaen kannen tai terassin kesällä ja auttavat puhdistamaan sisäilman talvella. Parsa-saniaistehdas ei oikeastaan ole saniaisia, vaan Liliaceae-perheen jäsen. Kun kasvatet parsa-saniaisia ulkopuolella, aseta ne osittain aurinkoon varjoisaan paikkaan, jotta lehdet kasvavat parhaiten. Vaikka parsa-saniaiskasvi saattaa joskus kukita, pienet valkoiset kukat ovat pieniä eivätkä ole välttämättömiä kasvavan parsa-saniaisen kauneuden kannalta.\nTietoja sparran saniaisten hoidosta\nKasvaa parsa-saniaisia on helppo. Rauhallinen, sulkainen parsa-saniaiskasvi näyttää pehmeältä ja sumealta, mutta kun hoitaa parsa-saniaisia, saatat olla yllättynyt siitä, että niillä on hankalia kannuksia. Tämä ei kuitenkaan ole syytä olla kasvamatta parsa-saniaisia. Käytä vain käsineitä parsa-saniaisten hoidon aikana.\nParsa-saniaiset voivat antaa pieniä kukkasia ja marjoja, kun se on onnellinen sijainnissaan. Marjat voidaan istuttaa lisäämään parsan saniaiskasvia. Kasvavan parsa-saniaisen voi odottaa olevan keskipitkän vihreää, asteikolla varustettua lehtia, joka täyttää nopeasti astian.\nParsa-saniaisen kasvattaminen sisätiloissa vie hieman enemmän vaivaa. Kosteus on välttämätöntä ja sisätilat ovat usein talvisen lämmön vuoksi kuivia. Sumu kasvi päivittäin ja tarjoa lähellä oleva kivirakenne, jotta pienet lehdet eivät muuttu ruskeiksi ja pudota. Saniainen voi kuivua pisteeseen, joka näyttää kuolleelta; kevään ulkolämpötilat kuitenkin elvyttävät niitä yleensä.\nPidä kasvi hyvin juotettuna kaikissa tilanteissa ja tee kasvatus muutaman vuoden välein. Parsa-saniaisten hoitaminen sisätiloissa käsittää kaarevien varsien kostuttamisen kasvin kosteuden aikaansaamiseksi. Kun kasvatat parsa-saniaisia kesällä, parsan saniaisten hoitoon kuuluu kastelu, lannoittaminen kasvun edistämiseksi ja kuolleiden varjojen karsiminen toisinaan. Parsa-saniaiset mieluummin ovat ruukkuun sidottuja, joten vuosittaista jakamista ei tarvita tai toivota.\nYhdistä tämä luotettava näyte kesäkukinnan ja lehtikasvien kanssa houkuttelevaksi säiliöksi. Spiky, varjoa rakastava kasvi menee hyvin ruukun keskelle, ja sitä ympäröivät parsan saniaisen asteittaiset oksat.\nMikä on kuivaus: Lisätietoja kuivaus kasveissa\nLintujen vahingot nurmikoille – miksi linnut kaivaavat minun nurmikkoa?


Lähettänyt Kirsu klo 12.46\nVeela 16. helmikuuta 2012 klo 14.32\nVoi jee, jänskättää täälläkin! Silloin ennenvanhaan ei edes saatu tietää virallista arviota kumpi on tulossa, mutta ei se homma taida erityisen paljon helpottua nytkään virhemarginaalin takia.\nNollavaimo 16. helmikuuta 2012 klo 14.56\nNo, halvattu ! Enhän mä voi lähteä lomalle ja pois netin äärestä, kun oot noin jännässä vaiheessa. Penteleenpenteleenpentele.\nRoz 17. helmikuuta 2012 klo 10.10\nOnpas jännät paikat =).\nKirsu 17. helmikuuta 2012 klo 11.27\nVeela, musta tuntuu että olis helpompaa jos ne ei olisi edes arvanneet sukupuolta (siis mähän en ole tyhmä kun kysyin..) ni ei ehkä tarttis kärsiä näistä loppumetrien paniikeista.\nNollis, no jos mä lupaan olla räjähtämättä teidän loman aikana, tai sitten lupaan ainakin välttää postaamista aiheesta? Ja ajattelin olla äiti 90-luvulta, enkä ota konetta sairaalaan mukaan (kuten kaikki modernit 2000-luvun poikijat), eikä mun kännykälläkään saa postattua, joten lomaile rauhassa :D\nRoz, jännät paikat, indeed :D\nNollavaimo 17. helmikuuta 2012 klo 11.34\nJaa...No, ehkä sitten. :) Mutta ota ainakin papyrusta ja sulkakynä, että saat kirjoittaa hehkutukset ylös tuoreeltaan. Lupaan, että tulet kiittämään mua tästä neuvosta joskus 20 vuoden kuluttua. Siis jos nyt päätät kumminkin jakaantua mun loman aikana. ;)\nJonna1983 17. helmikuuta 2012 klo 14.04\nJaa-a, pitäiskö sitä munkin pakkailla hiljalleen sairaalakassia valmiiks? Mä kun oon aatellut et sit kun tulee lähtö niin mä näppäräsit ulkomuistista nakkailen kaiken kassiin ja menoks. Kuitenkin sitä tulee vietettyö himassa ihan jokunen tunti kärsien ennen kun saa mennä puskemaan kakaran pihalle. Siinähän sitä sit kerkee pakata kassinkin :D\nOi vitsi, sulla on H-hetki lähellä! Toisaalta olis kiva millon tähästä möhiksestä pääsee eroon mut kyllä se tuo oman jännitysmomenttinsa kun odottelee et koska mukula suvaitsee ulostautua.. Ja mä oon muuten kans ihan varma ettei tuolla asusta ollenkaan sen merkkinen yksilö mitä lääkäri sanoi vaan just se toinen :D\nKirsu 19. helmikuuta 2012 klo 13.01\nJonna, kato mä ennakoin ton kassin kanssa sitä, kun perätilassa olevien pitäs sitten lähteä lanssilla sairaalaan ja pötkötellä pitkällään jos vedet menee.. Muuten mäkin olisin varmaan sen hengailuajan käyttänyt kamojen pakkailuun.\nVähän tässä on joo jännät tunnelmat, kun tiedetään syntymäpäivä (no ainakin melkein), tavallaan olis ollut hauskempi tuijotella kalenteria ja arpoa että olisko tuo tai tuo PaavoBirgitan syntymäpäivämäärä.\nOnneks noissa sukupuolissa ei ole kuin kaks vaihtoehtoa, saattais mennä hermo kun nytkin jo arvon näiden kahden välissä.


Avattiinko Suomi liian aikaisin? Ravintolarajoitukset mietityttävät – HUSin Asko Järvinen: ”Voi kysyä, milloin olisi ollut oikeampi hetki” - MTVuutiset.fi\nLaulu- ja tanssikielto jäivät syys-lokakuun vaihteessa historiaan – MTV paikalla: Näin höllentyneet rajoitukset otettiin vastaan helsinkiläisessä karaokebaarissa\nJulkaistu 16.10.2021 10:22\nAvattiinko yhteiskunta ja etenkin ravintolat liian laajasti ja liian nopeasti? MTV Uutiset kysyi asiaa sairaanhoitopiireiltä.\nLapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri Markku Broaksen mukaan Suomessa on edetty koronarajoitusten vapauttamisen osalta johdonmukaisesti.\nMonissa sairaanhoitopiireissä on kuitenkin oltu sitä mieltä, että esimerkiksi ravintolarajoituksista on tänä syksynä luovuttu liian nopeasti pahimmilla tautialueilla, kuten Varsinais-Suomessa ja pääkaupunkiseudulla.\n– Jos puhutaan nimenomaan pääkaupunkiseudusta, jossa viruskuorma on ollut koko ajan korkeahko ja jossa suurimmat riskit ikään kuin lehahtamiselle ja sairaalakuormituksen nousulle ovat olemassa, ehkä esimerkiksi ravintolarajoitusten osalta olisi voinut vielä katsoa, miten rokotustilanne ja epidemia etenevät, Broas toteaa MTV Uutisille.\nLue myös: Onko koronaepidemia ohi? Ei, sanotaan sairaanhoitopiireistä – tällainen koronatilanne on eri puolilla Suomea\nBroas kuitenkin muistuttaa, ettei vastuu epidemian hillitsemisestä ole vain hallituksella, vaan viimekädessävastuu on alueilla itsellään.\n– Alueet voivat toimia, jos katsovat, että tilanne on huonotumassa. Alueet voivat pohtia suosituksia ja tarvittaessa jopa rajoituksia, joilla voidaan estää koronatartuntojen lisääntyminen, Broas toteaa.\nRavintolarajoitukset höllenivät, mutta eivät poistuneet – MTV vierailee Herra Ylpön rock-keikalla\nMitä mieltä asiasta ollaan Etelä-Suomessa: Avattiinko yhteiskunta etukenossa?\nKysyttäessä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) infektioylilääkäri Asko Järviseltä, hänestä asia on hieman kaksipiippuinen asia.\nKolikolla on kuitenkin kääntöpuolensa. Suomessa on edelleen paljon niitä, jotka ovat vailla täyttä rokotesuojaa.\nTällä hetkellä koronaepidemian kerrotaan olevan rokottamattomien epidemia, sillä valtaosa sairaala- ja tehohoitoon joutuvista koronapotilaista on rokottamattomia tai vajaan rokotesuojan omaavia ihmisiä.\n– Rokottamaton väestö riittää edelleen täyttämään teho-osastoja niin laajalti, että joudumme pohtia muiden tautien hoitoa, Järvinen toteaa.\nLue myös: Uudenmaan terveysviranomaiset: Jos tämä raja ylittyy, on tehtävä uusia ravintolarajoituksia – kriittistä pistettä lähennelty jo tällä viikolla\n"Voi kysyä, milloin olisi ollut oikeampi hetki"\nJärvisen mukaan Suomessa on tällä hetkellä saavutettu suurin piirtein se rokotekattavuus, joka on saavutettavissa. Tai ainakin koronaviruksen aiheuttaman taudin vaikeille tautimuodoille alttiiden ihmisten osalta.\nMikäli tiukoista koronarajoituksista olisi pidetty kiinni niin kauan, että riittävä rokotekattavuus on Suomessa saavutettu, Järvisen mukaan yhteiskunnan avaamista olisi voitu joutua odottamaan pitkään.\n– Ja voi kysyä, milloin olisi ollut oikeampi hetki, ensi vuonna vai kuinka monen vuoden kuluttua, Järvinen pohtii.\nLue myös: MTV Uutisten kysely: Ylivoimainen enemmistö suomalaisista kannattaa koronapassin käyttöönottoa – "Nyt se on noin puoli vuotta myöhässä"\nKoronapandemia on yllättänyt myös varautumisen osalta\nOman lisämausteensa yhteiskunnan avaamiseen liittyvään keskusteluun tuo se, että koronavirus on onnistunut yllättämään moneen otteeseen.\nKoronapandemian kehitystä on ollut vaikea ennustaa, ja siksi myös varautumisessa on ollut omat haasteensa.\n– Ongelmahan koronavirusinfektiossa on ollut se, että sangen tartuntojen määrä johtaa kohtalaisen suureen tehohoitopotilaiden määrään.\n– Tehohoitoon joutuneiden prosenttiosuus todetuista tartunnoista on paljon suurempi kuin alle prosentti, mikä on kaikissa pandemiavalmistautumisissa ja -varautumisissa ollut.\nLokakuu näyttänee, millaisia vaikutuksia yhteiskunnan avaamisella oli.\nMitä tiedetään kolmannen koronarokotteen tarpeesta? Näin asiaa puitiin Viiden jälkeen -ohjelmassa – katso video!\nLue myös: "Todella kipeä olo" – kahdesti rokotettu Johanna sairastui koronaan: Näin hän kuvailee kokemustaan MTV Uutisille\nKoronarajoitukset Koronavirus Koronarokotus Rokotteet Yhteiskunta Sairaudet ja taudit Terveys ja hyvinvointi Marinin hallitus Politiikka Tartuntataudit Pääkaupunkiseutu Varsinais-Suomi Koronatilanne Kotimaa


Viesti kirjastosta. Jarmo Saarti ja Helena Silvennoinen-Kuikka (toim.) Itä-Suomen yliopiston kirjaston vuosikertomus PDF\nViesti kirjastosta. Jarmo Saarti ja Helena Silvennoinen-Kuikka (toim.) Itä-Suomen yliopiston kirjaston vuosikertomus 2013\nDownload "Viesti kirjastosta. Jarmo Saarti ja Helena Silvennoinen-Kuikka (toim.) Itä-Suomen yliopiston kirjaston vuosikertomus 2013"\n1 Jarmo Saarti ja Helena Silvennoinen-Kuikka (toim.) Viesti kirjastosta Itä-Suomen yliopiston kirjaston vuosikertomus 2013 Publications of the University of Eastern Finland General Series\n3 JARMO SAARTI JA HELENA SILVENNOINEN-KUIKKA (TOIM.) Viesti kirjastosta Itä-Suomen yliopiston kirjaston vuosikertomus 2013 Publications of the University of Eastern Finland General Series 15 Itä-Suomen yliopisto Kuopio 2014\n4 Grano Oy Joensuu, 2014 Sarjan vastaava toimittaja Jarmo Saarti Toimitussihteeri: Taina Sahlman Julkaisujen myynti Itä-Suomen yliopiston kirjasto ja tiedekirjakauppa Granum ISBN: (nid.) ISBN: (PDF) ISSN-L: ISSN: ISSN: (PDF)\n5 Saarti Jarmo ja Silvennoinen-Kuikka Helena (toimittajat) Viesti kirjastosta Itä-Suomen yliopiston kirjaston vuosikertomus 2013 Itä-Suomen yliopisto, Kirjasto, 2014 Publications of the University of Eastern Finland. General Series, no 15 ISBN: (nid.) ISBN: (PDF) ISSN-L: ISSN: ISSN: (PDF) VIESTINNÄN KEHITTÄMISEN VUOSI Kirjaston rooli on muuttunut tieteellisen julkaisemisen digitalisoituessa. Perinteisen kokoelmapainotteisen kirjastotyön rinnalle ovat nousseet aktiivinen kumppanuus julkaisemisessa ja aktiivinen aineistojen markkinointi sekä tiedonhankintaan että tiedonhallintaan liittyvien taitojen opettaminen erityisesti opiskelijoille. Muuttuvien tehtävien myötä myös kirjaston viestinnällinen toimintakulttuuri on muuttumassa. Viestinnän kehittäminen nostettiin Itä-Suomen yliopiston kirjastossa erityisen huomion kohteeksi toimintavuoden 2013 aikana. Viestinnän ajattelun suunnanmuutoksesta kertoo viestintätyön suunnitelmallinen organisoiminen kirjastossa, aktiivinen viestintä sosiaalisessa mediassa sekä uuden intran ja modernien viestintävälineiden mukanaan tuoma uudenlainen toimintakulttuuri. Monialainen yliopisto tarkoittaa myös monenlaisia asiakasryhmiä erilaisine tiedontarpeineen. Tietoaineistoja on tarjolla yhä enemmän, ne ovat yhä moninaisempia ja hajallaan eri lähteissä. Ydinkysymys on, kuinka kirjaston tarjoamat tieteelliset tietoaineistot ja niiden tarvitsijat saatetaan yhteen. Kirjastoammattilaisilta vaaditaankin yhä enemmän kykyä välittää tietoa ja omaa osaamistaan erilaisille kohderyhmille. Tietoaineistojen ja -järjestelmien sekä palveluiden jatkuva kehittäminen edellyttää vuorovaikutusta ja palautteen saamista asiakkailta. Sosiaalinen media tarjoaakin uudenlaisen mahdollisuuden avoimeen vuorovaikutukseen asiakkaiden kanssa. Muuttuva työympäristö uusine haasteineen vaatii myös ammatti-identiteetin kehittämistä. Osaamisen kehittäminen ei voi tapahtua irrallaan työyhteisön kehittämisestä. Kirjastossa kouluttauduttiin toimintavuoden aikana uudenlaiseen tapaan käydä kehityskeskusteluja, jossa kunkin työntekijän rooli työyhteisön kehittämisessä on keskiössä. Jarmo Saarti ja Helena Silvennoinen-Kuikka\n6 Saarti, Jarmo & Silvennoinen-Kuikka, Helena (editors) University of Eastern Finland Library Annual Report 2013 University of Eastern Finland, Libary, 2014 Publications of the University of Eastern Finland. General Series, no 15 ISBN: (nid.) ISBN: (PDF) ISSN-L: ISSN: ISSN: (PDF) UNIVERSITY OF EASTERN FINLAND LIBRARY ANNUAL REPORT 2013 ADVANCES IN THE WAY THE LIBRARY COMMUNICATES WITH ITS CLIENTS The role of academic libraries has changed due to the digitalization of scientific document dissemination. In addition to traditional, collection-focused librarianship, new tasks have appeared, e.g. active partnership in publishing and document marketing, instruction of knowledge management and information searching, especially for students. Thus the dynamics of how the library communicates with its clients is changing. Improvements in communication were set as the main focus during the year 2013 and clear evidence of this change can be seen the more systematical approach to the communication within the library, social media activities and new ways of working with intranet and extranet technologies including other up-to-date information technologies. A diversified university means diversified users with diversified information needs. The amount of academic information is overwhelming and it is being published in more and more diverse media forms. The main issue is how to help the users locate their academic documents. The library profession has thus faced the need to improve its marketing and communication skills in order to disseminate information and to describe their expertise in these fields to the patrons. The continuing development of information systems and the revolution in academic publications require co-operation and constant feedback from the users. The social media provides new opportunities for interactions with the academic community. The changing operational environment also means changes in the professional identity. Thus one needs to develop this know-how in the entire library staff. The library started to reform the process of the performance appraisal focusing on how each individual worker can contribute to improving the work environment. Translation: Ewen MacDo\n7 Sisältö 1 KIRJASTOTYÖ OSANA TIETEELLISTÄ VIESTINTÄÄ... 1 Jarmo Saarti 2 VIESTINTÄAJATTELUN SUUNNANMUUTOS... 5 Eeva Abell, Eeva Honkanen, Antti Laurila, Mikko Meriläinen, Matti Pellikka, Tuula Rissanen ja Taina Sahlman 3 NEUVOJA JA VINKKEJÄ KIRJASTOPALVELUIDEN MARKKINOINTI JA KÄYTTÄJÄKOULUTUS KÄY MYÖS BLOGATEN Tuulevi Ovaska 4 ASIAKKAAT MUKAAN PALVELUITA KEHITTÄMÄÄN Eeva Abell, Eeva Honkanen, Arja Juntunen, Pirkko Kainulainen ja Marjut Kangasaho 5 TIETOASIANTUNTIJATYÖN MONET KASVOT: OPETTAMISTA, OHJAUSTA, VIESTINTÄÄ JA UUDEN OPPIMISTA Marja Aho, Jussi Hyvärinen, Merja Kauppinen, Heikki Laitinen, Laura Parikka, Maarit Putous, Tuula Rissanen, Tomi Rosti ja Helena Silvennoinen-Kuikka 6 KOKOELMAPALVELUJEN VIESTINNÄN KESKIÖSSÄ HANKINTA JA LUETTELOINTI Annika Jolkkonen, Mikko Meriläinen, Riitta Porkka, Marja-Leena Räty ja Tarja Turunen 7 KOKO KIRJASTON YHTEINEN HANKE - RFID Marja Maijala, Marja-Leena Partanen, Kirsi Rask, Pirkko Riikonen ja Pia Seppänen 8 KEHITTÄVÄLLÄ DIALOGILLA YHTEISEEN YMMÄRRYKSEEN Helena Hämynen 9 YHDESSÄ ENEMMÄN: TYÖHYVINVOINTIA RAKENTAMASSA Jussi Hyvärinen Liite Liite Liite Liite\n9 1 Kirjastotyö osana tieteellistä viestintää JARMO SAARTI 1.1 KIRJASTOTYÖ OSANA TIETEELLISTÄ VIESTINTÄÄ Yliopistojen perustehtävänä on tutkimus ja opetus, sen lisäksi usein puhutaan yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta. Tutkimukseen ja opetukseen liittyvät keskeisesti julkaisut ja julkaiseminen. Merkittävä osa yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta toteutuu myös julkaisemisen kautta: oppikirjoja ja tutkimusjulkaisuja lukemalla tieteen tulokset leviävät muuhun yhteiskuntaan. Lisäksi keskeinen osa oppimista on erilaisen kirjallisuuden lukeminen ja omaksuminen. Eräs tieteen perusarvoista on julkisuus: vasta julkisuudessa esitetyt ja arvioidut tutkimustulokset muodostuvat osaksi tiedettä ja sen näkemystä. Julkisuus vaatii välineitä, joilla tämä toteutuu: julkaisuja ja organisaatioita, jotka keräävät ja antavat käyttöön julkaisuja: kirjastoja. Painettujen aineistojen aikakautena tieteelliset kirjastot olivat käytännössä ainoa paikka, jossa tutkija kohtaa muiden tutkijoiden kirjallisen työn. Tämän lisäksi tietysti kerättiin henkilökohtaisia kirjastoja omaan käyttöön. Vielä 1990-luvulla maailmassa oli kirjastoja, jotka olivat asettaneet tavoitteekseen kaiken keskeisen painetun tieteellisen aineiston hankkimisen omiin kokoelmiinsa. Tieteellisen julkaisemisen määrän ja digitaalisen tieto- ja viestintätekniikan tulo mursi tämän ajattelutavan lopullisesti siirryttäessä tälle vuosituhannelle. Maailmassa arvioidaan vuodessa julkaistavan tieteellisiä artikkeleita 1 2 miljoonan välillä. Julkaistujen kirjojen lukumäärä arvioidaan 130 miljoonaksi kappaleeksi. Jo nämä luvut tarkoittavat, että tällä hetkellä ihmiskunta pystyy tuottamaan niin paljon uutta tieteellistä tietoa, ettei tätä voida enää hallita painetun ajan teknologioilla. 1\n10 Kuva 1. Tieteellisen viestinnän kenttä Tieteellisen viestinnän voi kuvata kuvan 1. mukaisella mallilla. Siinä keskiössä ovat julkaistut tieteelliset teokset: monografiat ja tieteelliset artikkelit, joista jälkimmäiset ovat selvästi tällä hetkellä lukumäärältään suurin jakelukanava. Yksittäiset teokset eivät ole pedagogisesti kuitenkaan riittäviä, sen vuoksi niiden ympärille on kasvanut uudenlaisia tapoja välittää ja järjestää tieteellistä tietoa. Tämä liittyy myös tieteelliseen keskusteluun ja erilaisten tulkintojen esittämiseen ja dokumentointiin. Kirjastojen roolina on ollut painettuna aikakautena teosten metatietojen tuottaminen ja niiden tallentaminen erilaisiin tietokantoihin tiedonhaun ja hankinnan mahdollistamiseksi. Oppikirjojen ja tieteellisten yleisesitysten roolina on puolestaan ollut teosten välisten viittausten ja erilaisten tulkintojen esittäminen. Tieteellinen totuus rakentuu tieteellisessä keskustelussa ja siten erilaisten tulkintojen ja perusteluiden julkaiseminen on keskeinen osa tieteellistä julkaisemista. 2\n11 1.2 DIGITAALINEN KIRJASTO OSANA TIETEELLISTÄ VIESTINTÄÄ 1990-luku oli selkeästi Suomessa tieteellisissä kirjastoissa tietojärjestelmien rakentamista, joka mahdollistaa tieteellisten dokumenttien etsimisen ja paikantamisen. Kun tieteellinen julkaiseminen alkoi digitoitua, kustantajat ja kaupalliset tieteelliset tiedonhakujärjestelmät alkoivat kehittyä nopeasti jopa nopeammin kuin kirjastojen omat tietokannat. Sama muutos tapahtui kaikessa viestinnässä: perinteiset toimijat huomasivat globaalin kilpailun syntyneen. Äärimmillään joissakin kirjastoaineistoissa alkoi näyttää siltä, että oltiin tehty runsaasti hukkainvestointeja painetun aineiston pelisäännöillä. Ensimmäinen muutos, joka kirjastoissa näkyi, oli se, että opiskelijat, opettajat ja tutkijat tarvitsivat uutta osaamista. Kirjastojen merkittäväksi tehtäväksi tuli tiedonhankinnan ja haun taitojen opettaminen. Tutkijasta tuli yhtäkkiä tiedonhakija; tehtävä, joka aikaisemmin oli ulkoistettu kirjastoille. Painettujen aineistojen digitoiminen aiheutti sen, että tieteen tekeminen ei ollut enää paikkaan sidottua. Verkkolehtiä voi lukea missä vain, jos käytössä on toimivat verkkoyhteydet, laitteet ja oikeus käyttää digitaalisia julkaisuja. Seurauksena oli myös se, että eri tieteenalat joutuivat erilaiseen asemaan: nopeasti kehittyvät alat pärjäsivät hyvin e-lehtien kanssa pitkän historian aineistojen alat tarvitsevat edelleen laajoja painettuja kokoelmia. Tietojärjestelmien syntyminen aiheutti myös sen, että tutkijoiden toimintaa voitiin alkaa mitata helposti ja konkreettisesti. Tällä vuosituhannella on yleistynyt jokapäiväiseksi puheeksi se, että humanistinkin erilaisia viittausindeksejä pitää laskea, arvioida ja palkita. Kirjastojen osaaminen tuli tässäkin tarpeeseen. Julkaisemisen kynnys myös madaltui: yliopistokirjastot tulivat aktiivisiksi digitaalisen julkaisemisen toimijoiksi erityisesti kaikenlaisten opinnäytteiden osalla. Merkittävä ja keskeinen digitaalisen ajan muutos oli myös työn tekemisen tavassa: kirjasto alkoi integroitua yhä tiiviimmin yliopiston perustehtäviin. Tieteellinen viestintä, sen arviointi ja kehittäminen alkoivat näyttäytyä laajasti yliopistossa. Hallinnossa bibliometriana, opetuksessa informaatiolukutaitoina ja tutkimuksessa tiedonhallintana. Yhtäkkiä kirjasto oli joka paikassa ja sitä voitiin käyttää ja hyödyntää kaikkialla. 1.3 KOHTI JÄLKIDIGITAALISTA TIETEELLISTÄ VIESTINTÄÄ Parhaillaan olemme läpikäymässä ehkä ihmiskunnan historian suurinta muutosta tieteellisessä viestinnässä. Tästä on alettu käyttää nimitystä jälkidigitaalinen luvulla syntynyt tieteellisen digitaalisen julkaisemisen ja niiden jakelun maailma perustui perinteisen, painetun maailman tapojen mallintamiseen tietoverkkoon. Esimerkiksi tieteelliset verkkolehdet näyttävät edelleen paperilehdiltä vaikka niin ei olisi välttämättä tarve näyttäytyä. 3\n12 Jälkidigitaalinen maailma tarkoittaa täysin digitaalista ja digitaalisen ehdolla toteutettu oppimisen ja tutkimuksen tekemisen tapaa. Selkeitä merkkejä tästä ovat mm. OpenAccess julkaiseminen, tutkimusdatan digitaalinen jakelu ja synnyttäminen, mutta erityisesti tieteenalojen sisäiset verkkoyhteisöt, joissa tutkimuksen tekeminen on siirtynyt täysin paikasta riippumattomaan tapaan toimia yhdessä. Oppimisessa tämä näyttäytyy avointen verkkokurssien määrän lisääntymisessä ja muussa verkko-oppimisessa. Arkielämässä tästä merkkinä on erilaisten digitaalisten yhteisöllisten sovellutusten käytön räjähdysmäinen kasvu. Kuva 2. Painettu, digitaalinen ja jälkidigitaalinen kirjasto Kirjastoille tämä tarkoittaa lopullisesti sitä, että niiden tulee integroitua verkossa tehtävään tutkimukseen ja oppimiseen (ks. kuva 2.). Suurin tiedeyhteisön yksittäinen haaste tulee olemaan siinä, kuinka yksilön hahmottamiskyvyn ylittävä tutkimusjulkaisujen ja tutkimusdatan määrä pystytään hallitsemaan. Tässäkin kirjastoilla on merkittävän yhteistyön paikka oman osaamisen tarjoamisessa tiedeyhteisön käyttöön. 4\n13 2 Viestintäajattelun suunnanmuutos EEVA ABELL, EEVA HONKANEN, ANTTI LAURILA, MIKKO MERILÄINEN, MATTI PELLIKKA, TUULA RISSANEN JA TAINA SAHLMAN 2.1 VIESTINTÄ KEHITTÄMISKOHTEENA Viestinnän kehittäminen oli kirjastossa erityisen huomion kohteena vuoden 2013 aikana. Kirjasto on organisoitunut palveluiksi, joista kukin sitoutui nostamaan viestinnän keskeiseksi osaksi toimintaansa. Itä-Suomen yliopiston kirjaston toiminta vakiintui vuonna 2010 tapahtuneen kahden yliopiston yhdistymisen jälkeen. Viestintäajattelun päivittämiselle oli kuitenkin tarvetta. Pysyäkseen muuttuvan maailman tahdissa kirjaston oli siirrettävä toimintojaan ja markkinointiaan myös sosiaaliseen mediaan. Kirjastossa toimii eri palveluiden edustajista koostuva viestintäryhmä, jonka tehtävänä on koordinoida viestintää sekä luoda viestinnän edellytyksiä valmistelemalla toimintatapoja, ohjeita ja työvälineitä koskevia esityksiä johtoryhmälle Vuoden 2012 lopussa viestintäryhmä laati yhteistyössä palveluiden kanssa kirjaston yhteisen viestintäsuunnitelman, joka pohjautuu Itä-Suomen yliopiston viestintäohjelmaan. Viestintäsuunnitelma noudattelee Itä-Suomen yliopiston viestintäohjelmaa ja siinä määritellään kirjaston viestinnän tavoitteet, kohderyhmät ja vastuut. Viestintäsuunnitelma esiteltiin henkilöstökokouksessa, ja kirjaston johtoryhmä hyväksyi sen lopullisesti huhtikuussa ARVIOINTI KANNUSTAA KEHITTÄMÄÄN Palvelupäälliköt vastaavat oman palvelunsa viestinnän toteutuksesta, ja jokainen kirjaston työntekijä on vastuussa viestinnästä toimenkuvansa mukaisesti. Kirjaston viestinnän tavoitteena on, että asiakkaat osaavat käyttää tehokkaasti kirjaston palveluita, aineistoja ja asiantuntemusta tutkimuksen, opiskelun ja työelämän tiedonhankinnan tarpeissa. Kirjaston palvelut laativat viestinnän toimenpidesuunnitelmat vuosille ja johtoryhmä hyväksyi toimenpidesuunnitelmat loppuvuodesta Kirjaston viestintää arvioidaan vuosittain yliopiston työhyvinvointikyselyllä sekä valtakunnallisella asiakaskyselyllä. Viestinnän arviointi kuuluu myös kehityskeskusteluihin, joihin etsittiin uutta toimintatapaa kehittävän dialogin näkökulmasta vuoden 2013 syksyllä. 5\n14 Vuoden 2013 valtakunnallisen asiakaskyselyn palautteet käsiteltiin kirjaston johdon katselmuksessa sekä kokonaisuutena että osana palveluiden raportteja. Työ viestinnän kehittämisen parissa konkretisoitui valtakunnallisen asiakaskyselyn tuloksissa, joissa kirjaston tiedottamisen indikaattorin saama arvo oli kohonnut vuodesta Keskiarvo oli vuonna ,76 ja vuonna 2013 jo 3,919, tavoitteen ollessa 4. Kyselyn tuloksista koostettiin palvelujen parantamistoimenpiteitä, joista tiedotettiin myös asiakkaille. Kirjaston viestinnän kehittämistyön tavoitteissa pysyttiin ja kehitys on ollut jatkuvaa. Näkyvyyden lisäämiseksi viestintäryhmä toteutti kirjaston esittelymateriaalin käytettäväksi vierailujen yhteydessä. Keväällä 2013 laadittiin toimintaa rytmittävä viestinnän vuosikello, jossa esimerkiksi viestintäryhmän kokousten, toimintakertomusten ja suunnitelmien laatimisen, sekä kotisivupäivitysten aikataulutus on määritelty. 2.3 KANAVAT VERKOSSA Monisuuntaisen viestinnän kehittäminen jatkui uusien viestintävälineiden käyttöönotolla. Käyttöönotto mahdollisti uuden toimintakentän kehittymisen sekä sisäisen että ulkoisen viestinnän osalta kuvan 3 mukaisesti (s. 7). Viestintäryhmän alaisuuteen perustettiin sosiaaliseen mediaan keskittynyt some-ryhmä, joka teki selvitystyötä ja kokeiluja uusien viestintävälineiden parissa. Perinteisten kanavien rinnalle nostettiin kirjaston tarpeisiin parhaiten sopivat välineet Facebook, YouTube ja kirjaston yhteinen blogi. Some-ryhmä laati kirjastolle myös sosiaalisen median käytön suosituksen. Kirjastolla oli ollut Facebook-sivu jo vuodesta 2010 lähtien, mutta 2013 vuoden aikana sitä ryhdyttiin käyttämään entistä aktiivisemmin. YouTube-kanavalle lisättiin asiakkaille suunnattuja opastusvideoita, joissa ohjeistetaan esimerkiksi kirjavarauksen tekoon. Blogin alustaksi valittiin yliopiston viestinnän suosituksen pohjalta Wordpress. Blogiin kirjoittaa säännöllisesti koko henkilökunta. Yhteisen blogin avulla pyritään tiivistämään laitosyhteistyötä, tavoittamaan opiskelijoita, sekä tekemään kirjastoa näkyväksi tiedeyhteisössä. Monipuoliset viestintävälineet mahdollistavat aktiivisen mukanaolon kansallisessa kirjastoverkostossa. Vuoropuhelu asiakkaan ja kirjaston välillä on mutkattomampaa uusien välineiden avulla. Eräänä askeleena kirjaston viestinnän tehostamiseksi oli myös Lync-pikaviestinohjelman käyttöönotto. Yliopiston tietotekniikkakeskus tarjosi sovelluksen koko yliopiston käyttöön ja kirjastossa väline otettiin hyvin vastaan: monelle siitä on tullutkin päivittäinen työkalu. Lync on viestinnän välineenä monipuolinen, koska sillä onnistuu normaali pikaviestiminen tekstimuodossa, äänipuhelut, videopuhelut, ja ruudun jakaminen kollegan kanssa. Kaikki tämä voidaan tehdä joko kahdenkeskisenä tai monenvälisenä viestintänä. Osa kirjaston kokouksista hoidetaan jo täysin Lync-ohjelman avulla. 6\n15 Kuva 3 Antti Laurila. Uudet viestinnän välineet kirjaston ja asiakkaiden käytettävissä. Vuosi 2013 oli siis monellakin tapaa käännekohta kirjaston viestintäajattelussa, sillä toteutimme yhdessä huomattavia muutoksia kohti entistä yhteisöllisempää työyhteisöä. Kirjaston uuden intranetin käyttöönotto oli suurin ponnistus kohti tätä tavoitetta. Esimerkkinä mainittakoon, että koko kirjaston yhteisen pikkujoulun suunnitteleminen onnistui kätevästi intranetin keskustelualueella. Kampuskirjastojen väliset rajat hälvenivät entisestään, kun uusi intranet suunniteltiin palveluiden näkökulmasta. 2.4 INTRA-KULTTUURIN RAVISTELUA Itä-Suomen yliopiston kirjaston käynnistysvaiheessa vuonna 2010 käyttöön otettu intranet-sivusto ei kyennyt vastaamaan uusiin vaatimuksiin. Toimivan intranetin pitää tukea yksikön toimintaa siten, että tarvittava tieto on helposti löydettävissä, käsiteltävissä ja jaettavissa yksikön eri toimijoiden kesken. Niinpä uuden sisällönhallintajärjestelmän valintaa sekä käyttöönottoa ryhdyttiin suunnittelemaan näiden kriteereiden perusteella ohjenuoranaan kirjaston uusi viestintäsuunnitelma. Kirjaston sisäisen viestintäkulttuurin suurin osatekijä oli intranetin päivittäminen uudelle alustalle. Käyttöönotettu Microsoft Sharepoint Server -järjestelmä muutti kirjaston intranetin dokumenttivarastosta asiakirjojen hallinnointialustaksi, alustaksi jossa tiedon koko elinkaari tulee näkyville: dokumentit luodaan, niitä muokataan ja luonnollisesti myös jaetaan ja käytetään saman palvelun kautta. Uuden intranetin myötä sähköpostien määrää kirjaston sisällä pystyttiin vähentämään keskittämällä tiedottamista intranetiin. 7\n16 Sharepoint tarjosi myös vaihtoehdon omien sovellusten rakentamiselle. Pienet sovellukset on perinteisesti toteutettu Access-tietokantoina, mutta sovellusten rakentuessa intranetiin, saatiin niiden käyttöönottoa sekä hallinnointia helpotettua. Esimerkkinä sovelluksista mainittakoon e-kirjojen hankintaan liittyvän työnkulun ohjaaminen. Työprosessi on useaa kirjaston toimintoa koskeva ja sovelluksen käyttöönotto selkeytti huomattavasti työntekoa kussakin työn vaiheessa. Uudessa intranetissä dokumentit eivät ole perinteiseen tyyliin hakemistoissa vaan niiden järjestely perustuu luokittelutietoihin, jotka käyttäjä liittää dokumenttiin samalla kun hän vie sen intranetiin. Luokittelutiedot toimivat dokumenttien metatietoina, jotka helpottavat sekä tiedon hakemista että lajittelua intranetissä. Käyttäjä pystyy hakemaan tietoa intrasta tarpeensa mukaisesti. Tarve voi olla esimerkiksi löytää kaikki tilastot vuodelta 2013 tai kaikki kirjaston prosessikuvaukset. Uuden intranetin myötä saimme siis toimivan hakutoiminnon sisäiselle aineistollemme. Yhtenä ajatusmallina kehitysvaiheessa olikin, ettemme voi tietää käyttäjän vaihtelevia tarpeita, vaan intranetin täytyy palvella myös tässä tilanteessa. Dokumentit on lajiteltu myös loogisiin kokonaisuuksiin, tämä lajittelumalli toimii käyttöliittymänä intralle. Tietoinen ratkaisu oli erottaa kokousasiakirjat omaksi kokonaisuudekseen ja kirjaston toimintoihin liittyvät dokumentit omakseen. Kokousasiakirjojen erottaminen toimintokohtaisista dokumenteista helpotti niiden löytymistä. Toimintoja koskeva osio selkiintyi myös, kun sieltä saatiin pois suuri massa kokousdokumentteja, jotka eivät suoraan tue käytännön tasolla tapahtuvaa työtä. Tämän lisäksi tiettyihin toimintoihin on rakennettu luokittelutietojen avulla ns. työkalupakkeja, joihin on koostettu toiminnon kannalta oleellisimmat ohjeet sekä intrasta että internetistä. Tarpeellisimmaksi työkalupakki havaittiin kirjaston palvelutiskissä, jossa ohjeiden löytyminen tulee tapahtua välittömästi asiakaspalvelutilanteessa. 2.5 MUUTOKSET KOKOUSKÄYTÄNTEISSÄ Kirjastossa on aktivoiduttu uuden intranetin tarjoamien mahdollisuuksien myötä myös huomattavasti ennakoivampaan toimintakulttuuriin. Tämä havainnollistuu etenkin kokousten valmistelussa. Esityslistoja on alettu viemään intranetiin jo kuukausia etukäteen, mikä on tehnyt kokousten suunnittelusta pitkäjänteisempää ja hallitumpaa. Kokouksiin osallistuvat voivat lisätä asioita ja liitteitä esityslistalle oman aikataulunsa mukaisesti. Usein myös kokouksen pöytäkirja alkaa rakentumaan jo kokouksen aikana, jolloin sen avaaminen kommenteille on nopeutunut myös huomattavasti. Kokouskäytänteisiin on kirjattu myös pöytäkirjojen kommentoinnin aikaraamit, mikä on jämeröittänyt toimintaa entisestään. 8\n17 Kuva 4. Moderni kokous tapahtuu työpisteellä. Kolmella kampuksella toimivan kirjaston toiminnan kannalta toimivat videoneuvottelupalvelut ovat olleet elinehto. Tilojen varaaminen on kuitenkin työlästä ja tiloja ei aina ole edes saatavilla. Osa kokouksista onkin siirtynyt käyttämään Lync-sovelluksen tarjoamaa monenkeskistä videopuhelumahdollisuutta. Kokemukset näistä ovat olleet hyviä. Kokouksista onkin tullut huomattavasti monipuolisempia, kun ruudun jakamisella kukin esittelijä saa oman materiaalinsa esille parilla napin painalluksella (kuva 4). Tämä on luonnollisesti vähentänyt myös tarvetta tulostaa kokousmateriaali paperille. Lync-kokoukset ovat myös osoittautuneet tehokkaammiksi ja vähemmän aikaa vieviksi kuin perinteiset kontakti- tai videokokoukset. 9\n18 3 Neuvoja ja vinkkejä kirjastopalveluiden markkinointi ja käyttäjäkoulutus käy myös blogaten TUULEVI OVASKA 3.1 BLOGGAAMINEN VIESTINNÄN VÄLINEENÄ Blogi on vuorovaikutteinen verkkosivusto. Bloggaaminen on luontaista kirjastoille ja kirjastoammattilaisille, koska blogit tarjoavat erinomaisen keinon tiedonvälitykseen asiakkaille ja henkilökunnalle ja ovat arvokas markkinointityökalu. Lisäksi bloggaaminen voi olla opetuksellista (Bar-Ilan 2007, Dodson & Gleadon 2011). Itä-Suomen yliopiston kirjastossa on jo muutaman vuoden ajan ollut käytössä useita eri blogeja. KYSin tieteellisen kirjaston KYSin henkilökunnalle suuntaamassa Kirjanmerkki blogissa (http://kyskirjastokirjanmerkki.blogspot.fi) tiedotettiin uusista hankinnoista, verkkoresurssipalveluiden ylläpitämässä Verkkoaineistouutisissa (http://uefverkkoaineistouutiset.blogspot.fi) tiedotettiin sähköisistä aineistoista. Lisäksi Matkalla IFLAan blogissa jaettiin kokemuksia kansainväliseen konferenssiin osallistumisesta. (http://matkallaiflaan.wordpress.com). Tässä artikkelissa tarkastellaan lähemmin Vinkkejä lääketieteen ja lähialojen tiedonhakuun - blogin syntyhistoriaa, tavoitteita ja toiminnasta saatuja kokemuksia. 3.2 VINKKEJÄ LÄÄKETIETEEN JA LÄHIALOJEN TIEDONHAKU BLOGI Itä-Suomen yliopiston kirjaston kotisivuja uudistettaessa pari vuotta sitten luotiin myös alakohtaiset tiedonhaun sivut ja annettiin mahdollisuus aloittaa tietyn tieteenalan blogi. 10\n19 Helmikuussa 2012 sai alkunsa kokeiluluonteinen Vinkkejä lääketieteen ja lähialojen tiedonhakuun blogi (VLLTH), jonka aihepiirejä ovat ergonomia, hammaslääketiede, kansanterveystiede, liikuntalääketiede ja lääketiede, ja kohderyhmiä paitsi näiden alojen tutkijat, opettajat ja opiskelijat UEF:ssa, myös Kuopion yliopistollisen sairaalan (KYS) henkilökunta. VLLTH (http://uefkirjastotiedonhakult.wordpress.com) toimi yhtenä pilottina, kun kirjasto laati uutta viestintäsuunnitelmaansa. Blogin alustana oli Wordpress. Bloggaaminen oli teknisesti yksinkertaista ja kirjoituksen aiheitakin riitti. Kahden vuoden ajan blogissa annettiin vinkkejä tiedonhakuun sekä edistettiin ja markkinoitiin kirjastopalveluita. Kokeiluaikana helmikuusta 2012 lokakuuhun 2013 VLLTH:ssa ilmestyi 42 kirjoitusta joita blogosfäärissä yleensä postauksiksi kutsutaan neljässä kategoriassa. Tietokannat- kategoriassa ilmestyi 10 kirjoitusta, joissa markkinoitiin diagnostisten työkalujen tietokantaa ja kuvatietokantaa, esiteltiin uusia e-kirjoja ja e-kirjakokoelmia, muistutettiin Scopus- ja Trip-tietokannoista sekä edistettiin PubMedin personoitavien osien käyttöönottoa. Useimmat postaukset otsikoitiin Kuukauden vinkeiksi. Usein kysytyt kysymykset (FAQ) oli 15 postauksella suurin kategoria. Kategoriassa vastattiin muiden muassa näihin kysymyksiin: - Mihin tarvitaan kaikkia eri tietokantoja, kun Google on keksitty? - Miksen saa artikkelin kokotekstiä auki? - Mitä tarkoittaa Open Access? - Mikä ihmeen PICO? - Mitä eroa on hakusanalla, avainsanalla ja asiasanalla? - Miksi pitäisi hakea Cochrane-kirjastosta? - Mistä saan tilastollista neuvontaa? - Mistä niitä sanoja saa? - Mitä eroa on MEDLINE:lla ja PubMedillä? - Mistä tietää, voiko nettilähteeseen luottaa? Lähes yhtä monta (13) postausta oli uutiskategoriassa. Postauksissa pyydettiin lukijoita vastaamaan kirjaston kyselyihin, kerrottiin uusien Impact Factor lukujen olevan saatavilla, kerrottiin uusista e-kirja- ja lehtihankinnoista sekä eri tietokantojen käyttöliittymämuutoksista. Koulutus-aiheinen kategoria oli neljällä postauksellaan pienin, koska kirjaston muut tiedotuskanavat kotisivut, sähköpostilistat, Facebook olivat käytössä tehokkaammin. Postauksissa markkinoitiin kirjaston kaikille avoimia tietokanta- ja RefWorks-koulutuksia ja yhdessä tähdennettiin tiedonhaun opintojen merkitystä. 11\n20 Kategorisoinnin (eli luokituksen) lisäksi postaukset myös tägitettin. Tägejä eli avainsanoja oli 147, joista käytetyimmät olivat PubMed, e-kirjat, Terveysportti ja yliopiston kirjasto. (Kuva 5.) Blogeissa käytetään kategorioita ja tägejä, jotta käyttäjät löytäisivät postaukset. Kuva 5. Käytetyimmät tägit Lukijat, jotka käyttivät hakukoneita päätyäkseen VLLTH-blogiin, hakivat mm. näillä hakusanoilla ja niiden yhdistelmillä: pico question, katsausartikkelit, deep web, biolääketiede tietokanta sekä ihotaudit+kuvat. Lukijat tulevat blogeihin myös linkkien kautta. Luonnollisesti eniten seurattiin linkkejä VLLTH-blogiin yliopiston sivuilta ja KYSin intranetistä sekä Moodle-oppimisympäristöstä. Myös Facebookista ja Terkon (Helsingin yliopiston Meilahden kampuskirjaston) sivuilta löydettiin linkkien kautta VLLTH:iin. (Kuva 6.) 12\n21 Kuva 6. Miten blogi löydettiin Helmikuuhun 2014 mennessä VLLTH blogia oli katsottu hieman yli 3000 kertaa. Suosituin kuukausi oli maaliskuu 2012, jolloin blogissa käytiin yli 300 kertaa. Suosituimpana päivänään VLLTH sai 68 vierailua. (Kuva 7.) Kuva 7. Käynnit ja kävijät Aloitussivun, jolla käytiin 1807 kertaa, jälkeen suosituin kirjoitus oli Mikä ihmeen PICO? 225 katsomiskerralla. Toiseksi eniten (143) käyntiä sai postaus Etkö saa lääkiksen kurssikirjaa käsiisi? ja kolmanneksi eniten (96) Mihin tarvitaan kaikkia eri tietokantoja, kun Google on keksitty? 13\n22 Vaikka blogi oli kokonaan suomenkielinen, siellä käytiin kaikkiaan 23 maasta. Suomen (2942 käyntiä) jälkeen eniten vierailuja tuli Yhdysvalloista (102) ja seuraavaksi, huomattavasti pienemmin luvuin, Ruotsista (17) ja Kanadasta (10). (Kuva 8.) Kuva 8. Mistä kävijät tulivat Koska VLLTH:n luonne oli enemmän tiedottava ja kouluttava kuin keskusteleva, se ei ole kerännyt juurikaan kommentteja. Niitä on kaikkiaan 11. Blogilla on kaksi Wordpress- ja sähköpostiseuraajaa. Postauksia on jaettu Twitterissä 105 kertaa. Blogien evaluointiin ei ole olemassa standardisoitua metriikkaa (Blair & Level 2008, Sapp & Cogdill 2010). Jo kävijöiden/lukijoiden laskemisessa on haasteita, koska he saattavat tilata postaukset RSS-syötteinä eivätkä välttämättä silloin käy itse blogissa lainkaan. Edellä esitettyjen lukujen lähde on Wordpress. 3.3 KIRJASTOBLOGGAAMISEN MERKITYS Blogi on vaihtoehtoinen ja täydentävä tapa jakaa tietoa, kouluttaa, uutisoida ja markkinoida myös kirjastoissa. Sitä voidaan käyttää www-sivujen rinnalla, täydentämässä verkko-opetusta ja yhdessä muiden sosiaalisen median työkalujen kanssa. 14\n23 Monia VLLTH-blogin FAQ -kategorian postauksia hyödynnettiin tiedonhaun verkko-opetuksessa ja asiakkaiden kysymyksiin vastaamisessa sähköpostitse ja RequestTracker -järjestelmässä. Sen sijaan, että vastaus muotoillaan uudelleen joka kerran, on helppo linkittää blogikirjoitukseen ja lisätä tarvittaessa lisätietoa liittyen juuri asiakkaan kuvaamaan tilanteeseen. Kartoittavassa tutkimuksessa vuodelta 2012 on käsitelty englanninkielisiä akateemisia, lääketieteellisiä ja tutkimuskirjastoja bloggaajina (Gardois P et al. 2012), mutta kirjastobloggaamista muilla kielillä kuin englanniksi ei juuri ole tutkittu. Joka tapauksessa on blogattava asiakkaiden kielellä/kielillä ja nimenomaan omalle asiakaskunnalle. Muiden töiden ohessa blogatessa kirjoittamista ei koskaan priorisoi, joten VLLTH-blogiin ei ilmestynyt uusia kirjoituksia joka päivä tai edes viikko. Bloggaamiseen käytetty aika säästää kuitenkin aikaa ja vaivaa myöhemmin, kun voi viitata jo kirjoittamaansa yhä uudelleen. 3.4 JOHTOPÄÄTÖKSET VLLTH oli pilotti, jossa yksi kirjoittaja bloggasi tietyille asiakasryhmille suhteellisen rajatuilta aihealueilta melko harvakseltaan. Blogi täytti tehtävänsä kokeiluna ja arvokkaana oppimisprosessina. Kokeiluaikana saatujen kokemusten perusteella päätettiin, että Itä- Suomen yliopistolla on yksi blogi yhdellä alustalla eikä useita erilaisia ja erinäköisiä blogeja eri tarkoituksiin. Kokeiluaikana saatiin arvokasta tietoa ja kokemusta, johon päätös voitiin perustaa. VLLHT jatkaa olemassaoloaan yhtenä UEFLibrary-blogin (http://ueflibrary.wordpress.com) kategoriana. Syksyllä 2013 VLLTH:n päivittäminen päättyi ja uudet sisällöt kirjoitettiin kirjaston yhteiseen UEFLibrary -blogiin. Käyttäjien on yksinkertaista seurata kirjaston tiedottamista yhdestä blogista, joka on helposti tunnistettavissa Itä-Suomen yliopiston kirjaston blogiksi. Bloggaajien on helpompaa ylläpitää yhtä yhteistä blogia, jolla on monta kirjoittajaa, sen sijaan, että yksi tai pari ihmistä yrittäisi kirjoittaa tarpeeksi usein kukin omaan blogiinsa. On tärkeää, että blogia ylläpidetään usein. Kirjastoissa kannattaa kokeilla ja testata uusia viestinnän välineitä. Pilotoinnilla saadaan hyviä kokemuksia pysyvien päätösten pohjaksi. Blogi osoittautuikin monipuoliseksi viestinnän välineeksi. 15