Lapin luomutuotanto Luomumaatilan mahdollisuudet arktisella alueella - PDF\nLapin luomutuotanto Luomumaatilan mahdollisuudet arktisella alueella\nDownload "Lapin luomutuotanto Luomumaatilan mahdollisuudet arktisella alueella"\n1 MTT:n selvityksiä 56 Lapin luomutuotanto Luomumaatilan mahdollisuudet arktisella alueella Maarit Pallari ja Rauni Korva-Hyötylä Kasvintuotanto\n2 MTT:n selvityksiä s., 3 liitettä Lapin luomutuotanto Luomumaatilan mahdollisuudet arktisella alueella Maarit Pallari ja Rauni Korva-Hyötylä Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus\n3 ISBN (Painettu) ISBN (Verkkojulkaisu) ISSN X (Painettu) ISSN (Verkkojulkaisu) Copyright MTT Maarit Pallari ja Rauni Korva-Hyötylä Julkaisija MTT, Jokioinen Jakelu ja myynti MTT, Tietopalvelut, Jokioinen Puhelin (03) , telekopio (03) sähköposti Julkaisuvuosi 2004 Kannen kuvat Metsä: Eija Vuorela, luomuviljelijä Rauni Korva-Hyötylä, kartta: Suomen ympäristökeskus, AMAP Painopaikka Data Com Finland Oy\n4 Lapin luomutuotanto Maarit Pallari ja Rauni Korva-Hyötylä MTT, Taloustutkimus, Luutnantintie 13, Helsinki, MTT, Lapin tutkimusasema, Tutkijantie 28, Saarenkylä, Tiivistelmä Lapin luomutuotanto Luomumaatilan mahdollisuudet arktisella alueella selvitys keskittyy Lapin luomutuotannon kehityshistoriaan, nykypäivään ja tulevaisuuteen. Tutkimus tuo esille luomutuottajien näkemykset, tulevaisuuden odotukset ja toiveet Lapin luomutuotantoa kohtaan. Tutkimuksessa tarkastellaan myös Lapin erityispiirteistä ilmastoa ja luonnon puhtautta, jotka muodostavat Lapin luomutuotteiden kasvuolosuhteet. Olosuhteet, jotka ovat erilaiset eri osissa Lappia. Tutkimuksen kohteena oli 89 rekisteröityä luomuviljelijää Lapista, ja tutkimuksen aineisto kerättiin lomakekyselynä. Kyselyn vastausprosentti oli 55. Lisäksi selvityksen aineistona käytettiin päättyneiden alueellisten luomuhankkeiden loppuraportteja. Tuloksien kokonaisarviota varten laadittiin SWOT -analyysi, jossa kuvataan Lapin luomutuotannon nykytilaa. Tulosten mukaan Lapin luomutuotannon ja luomutuotteiden markkinoinnin ongelmia on ollut vuosittain muuttuvat tuotantoehdot, tiedon vähäisyys, EU:n tuomat tiukat direktiivit ja työn luonne. Viljelijät halusivat kannustaa myös uusia luomuviljelijöitä, ja tärkeimpänä pidettiin luomuviljelijöiden välistä yhteistyötä. Pääsääntöisesti Lapin luomuviljelijät ovat tyytyväisiä elämäänsä. Edellytykset luomutuotannon laajentamiseksi ovat hyvät, mutta luomutuotannon kehittämisessä tulee kiinnittää huomiota markkinointiin, luomumerkkien tarpeellisuuteen ja luomuviljelijöiden väliseen yhteistyöhön sekä alueellisten tilastotietojen ja hankkeiden loppuraporttien saatavuuteen ja täsmällisyyteen. Tutkimusten perusteella on kehitettävä luomuluonnontuotteiden hyödyntämistä yhdessä luomumaataloustuotannon kanssa. Lapin erityispiirteet tulee myös huomioida keskeisenä osana Lapin luomutuotteiden laatua. Luomutuotantoon liittyvien hankkeiden rinnalle tulee kehittää paikallista koulutusta, luomuneuvonnan saatavuutta ja luomututkimusta. Lapin luomutuotannon jatkuvuuden, vahvistamisen ja kehittämisen näkökulmasta selvityksessä esitetään alueellisen luomustrategian luomista osana kansallista ja kansainvälistä luomutuotantoa. Avainsanat: luomutuotanto, luomutuotteet, tuotanto-olosuhteet, arktinen alue, Lappi 3\n5 Organic Production in Lapland Maarit Pallari and Rauni Korva-Hyötylä MTT, Economic Research, Luutnantintie 13, Helsinki, MTT, Lapland Research Station, Tutkijantie 28, Saarenkylä, Abstract Organic Production in Lapland Organic farms possibility in arctic area research concentrate on Lapland organic production history, present and future. This research reviews the development of organic production in Finnish Lapland, as well as its current and future status. The purpose of the research was to determine the enthusiasm of organic farmers for organic agriculture and their expectations and hopes for the future. In this research express also Lapland specialfeatures climate and nature clean, which it s formed of Lapland organic foods circumstances of growth. The target group of the study comprised 89 registered organic farmers in Lapland. The research material was collected using questionnaires. The overall response rate was 55 %. The final reports of completed regional organic projects were also used. The results are presented in the form of tables and figures. A SWOT analysis describing the current status of organic production in Lapland was performed for the overall evaluation of the results. The research revealed the major issues that need to be developed. According to the organic farmers the annually changing production conditions, lack of information, strict EU directives and the nature of the work were those that needed further development. The acquisition of information and marketing were considered problematic, but otherwise the farmers were satisfied with their profession. The farmers also wanted to encourage new organic farmers, and cooperation between organic farmers was considered most important. In principle organic farmers in Lapland are satisfied with their lives. The prerequisites for expanding organic production are good, but in the development of organic production attention should be paid to marketing, the need for organic brands and cooperation between organic farmers, as well as to the availability and accuracy of regional statistics and the final reports of projects. Based on researchs, the utilization of natural organic products must be developed. Local training, the availability of organic consultation services and organic research need development. Keywords: organic production, organic products, circumstances of production,arctic area, Lapland 4\n6 Alkusanat Lapin luomutuotannon mahdollisuuksia selvittävä työ on ollut haasteellinen monellakin tavalla. Selvitys sai alkunsa käytännön tarpeesta. Lapissa tarvittiin tietoa siitä, mitä Lapin luomutuotannolla tarkoitetaan, mihin sillä pyritään ja mitkä ovat toimijoiden tarpeet, odotukset ja toiveet. Työ muuttui haasteellisemmaksi, kun selvitys osoittautui suunniteltua monimutkaisemmaksi. Lapissa oli toteutettu hyviä paikallisia luomuhankkeita, mutta niiden soveltaminen ja tiedonsiirto muille toimijoille oli jäänyt puutteelliseksi. Tilastot ja käytännöt eivät kohdanneet. Työ vaati eri tahojen kuuntelemista ja asioiden täsmentämistä. Kuitenkin jatkojalostukseen pystyttiin paneutumaan vain vähän, vaikka koko luomuketjun kannalta myös tältä osin toimijoita olisi pitänyt haastatella. Selvityksen perusteella päädyttiin esittämään alueellisen luomustrategian kehittämistä. Lapin maatalouden toimintaedellytykset poikkeavat muun Suomen toiminnasta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä ilmasto- ja kasvuolosuhteisiin, jotka luovat puitteet Lapin maataloustuotannolle. Tässä työssä tarkastellaan Lapin maaseudun toimivuutta luomutuotannon näkökulmasta, koska uudessa Lapin maakuntasuunnitelmassa, mikä ulottuu aina vuoteen 2020, Lapin luomutuotteet on liitetty osaksi Lapin hyvinvointiklusteria. Lapin päättäjät ovat ymmärtäneet luomutuotannon tuotantotapana, mutta myös Lappiin sopivana elämäntapana. Lapin luonnolla on moniulotteisia arvoja, joilla on annettavaa myös muun Suomen maatalouden kehittämiselle. Lapin luomutuotannon selvitykselle perustan ovat antaneet ne aktiiviset luomutuottajat ja luomutoimijat, jotka haluavat osallistua Lapin luomutuotannon kehittämiseen. Viljelijöiden tulokset ja se, että viljelijä haluaa auttaa toista viljelijää osoittaa sen, että halukkuutta kehittää Lapin luomutuotantoa yhteisvoimin on olemassa. Kehitettävää onkin, sillä luomuviljely on pienimuotoista ja sirpalemaista muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Jos luomumaataloustuotannon kanssa lisäksi tarkastellaan luomukeruutoimintaa, laajat seitsemän miljoonan hehtaarin luomumetsät mahdollistavat monipuolisemman toiminnan kehittämisen. Lapin alueelliselle luomustrategialle on tarve ja työn tukena toimivat jo tehdyt alueelliset hankkeet. Selvitystyö ei olisi syntynyt ilman opinnäytetyön tekijää, Rauni Korva-Hyötylää, ei ilman luomutoimijoiden ja tuottajien osallistumista eikä ilman rahoittajaa, Lapin TE keskusta. Samoin harjoittelijalle José-Carlos García-Rosell Eskenazille kiitokset artikkelista, joka on tämän julkaisun liitteenä. Kiitos kaikille yhteistyöstä. Rovaniemellä joulukuussa 2003 Maarit Pallari 5\n7 Sisällysluettelo 1 Johdanto Tutkimuksen tausta, tavoitteet ja viitekehys Lapin olosuhteet Asukkaat ja ympäristö Lapin puhtaus osana arktista aluetta Lapin maatilojen kasvuolosuhteet ja maataloustuotannon rakenne Lapin luomutuotanto Luomumaataloustuotannon määrittely Keruutuotannon määrittely Luomuelintarvikkeiden määrittely Valvonta ja valvontajärjestelmään liittyminen Luomutuotteiden merkintä Neuvonta ja koulutus Neuvonta Koulutus Luomumaataloustuotanto Maataloustuotannon tukijärjestelmä Luomutuotannon laajuus Lapissa Luomukeruutuotanto Aikaisemmat Lapin luomutuotannon selvitykset ja hankkeet Luomuhankkeet Luomutuotteisiin liittyvät hankkeet Aineisto ja menetelmät Tutkimuksen tulokset Lapin luomuviljelijät ja luomutuotanto Luomuviljelijän kokemukset ja mielikuva luomutuotannosta Luomuviljelijän kokemukset ja mielikuva luomutuotteiden markkinoinnista Luomumerkkien tarpeellisuus ja käyttö Lapin luomuviljelijän kokemukset ja mielikuva luomutoimijoista Luomuneuvonta ja koulutus Mielikuva Lapin luomuviljelijöiden ja luomutuotannon tulevaisuudesta Mielikuva Lapin puhtaasta luomuruoasta Tulosten tarkastelu ja Lapin luomutuotannon SWOT-analyysi Johtopäätökset Kirjallisuus LIITTEET\n8 1 Johdanto Yleinen kiinnostus luomutuotantoa kohtaan tuotantomuotona ja elämäntapana ovat tavoittaneet myös Lapin alueelliset toimijat. Uudessa vuoteen 2020 ulottuvassa Lapin liiton maakuntasuunnitelmassa on kirjattu Lapin visioon seuraavaa: Lapin hyvinvointiklusteri käsittää sellaisia tuotteita, jotka parantavat tai ylläpitävät ihmisten toiminta- ja suorituskykyä ja tuottavat käyttäjilleen terveyttä, virkistystä ja hyvinvointia. Näihin hyvinvoinnin tuotteisiin kuuluu myös lappilaiset luomutuotteet. Lapin luomun mahdollisuudet ovat luomumaatilojen toimintaympäristössä ja laajassa lähes yhtenäisessä luomukeruualueessa. Suomen 10 miljoonasta luomukeruualuehehtaarista seitsemän miljoonaa sijaitsee Lapin läänissä. Tämä on ainutlaatuinen kokonaisuus myös Euroopan mittakaavassa. Toinen luomutuotannon vahvuus Lapissa ovat toimijat, jotka tuntevat Lapin arktiset kasvuolosuhteet ja toimintamahdollisuudet. Lapin elämäntapaa kuvaa muun muassa ihmisten suhtautuminen ympäröivään luontoon. Suurin osa viljelijöistä tulkitsee työnsä luonnon voimaa ja rytmiä kunnioittaen tapahtuvaksi yhteistoiminnaksi luonnon kanssa. Vaikka maatalous elinkeinona on kehittynyt yhä tehokkaampaan ja teollisempaan suuntaan, Lapissa viljelijät ovat pitäneet kiinni talonpoikaiseen maanviljelystapaan liitetystä viljelemisen käsityksestä. Lapin luomutuotanto sijaitsee ilmasto-olosuhteiltaan pohjoisimmalla vyöhykkeellä, arktisella alueella, jossa kasvuolosuhteet ovat haasteelliset elintarviketuotannolle lyhyen kasvukauden ja suuren valomäärän vuoksi. Lapin lääni on pinta-alaltaan suurimmaksi osaksi arktista aluetta (66 32 N), mutta läänin eteläisin osa sijoittuu Perämeren vaikutuspiiriin, jolloin Golf-virran vaikutuksesta lämpötilat ovat suotuisammat kasvulle. Kolmasosa koko maastamme sijaitsee Napapiirin pohjoispuolella ja arktisen alueen vahvuudet ovat hyödyntämättä. Tutkimusten mukaan (Mähönen 2002) Lapin luonto on osoittanut vahvuutensa. Raskasmetallipäästöt ovat alhaiset, eikä Tsernobylin onnettomuuden (1986) jälkeen strontium-pitoisuuksissa havaittu muutoksia. Onneksi onnettomuus tapahtui talvella, ja Lapissa maan peitti tuolloin lumi. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää Lapin luomutuotannon kehityshistoriaa, nykypäivää ja tulevaisuuden odotuksia. Tutkimuksen kohderyhmänä ovat luomuviljelijät sekä luomukotieläin- että luomukasvintuottajat. Selvityksessä kartoitetaan kohderyhmän kautta Lapin luomutuotantoa, ja tuloksia voidaan hyödyntää alueellisen luomustrategian suunnittelussa. Lapin luomustrategian kehittäminen vaatii kuitenkin eri kehittämisvaihtoehtojen vertailua ja kehittämistyön suunnittelun apuna voidaan käyttää kansallisen luomustrategian taustamuistiota. ( Koikkalainen ym. 1998). Selvitys tehtiin yhteistyössä MTT:n taloustutkimuksen ja Lapin tutkimusaseman, ProAgria Lapin Maaseutukeskuksen sekä Lapin TEkeskuksen (TE =työvoima- ja elinkeinokeskus) kanssa. Tutkimuksen aikana valmistui opinnäyte, ja tutkimuksen rahoitti Lapin TE-Keskus. 1.1 Tutkimuksen tausta, tavoitteet ja viitekehys Lapin luomutuotanto on kolmen viimeisen vuoden tilastojen mukaan pysynyt lähes ennallaan; luomuviljelijöitä on lopettanut, mutta vastaavasti lähes sama määrä on tullut tilalle. Kasvintuotannon tarkastuskeskuksen (KTTK) vuoden 2002 tilastojen mukaan luomutuotannossa Lapissa on 89 toimivaa luomutuotannon valvontaan kuuluvaa luomutilaa. Lapin luomutilojen osuus on 4,2 % koko maan luomuaktiivitiloista. ( KTTK 2002.) Luomutuotantoa on tuotantosuuntana ollut Lapissa noin 15 vuotta. Varsinaista rahoitusta tuotantosuunnalle on saatu vuonna 1993, jolloin Lapin maaseutukeskus sai valtionapuna luomuneuvontaan mk (6222,95 ). Samana vuonna 1993 luonnonmukaisen viljelyn neuvonta aloitettiin Lapin maaseutukeskuksessa (Ylimommo 2003). Tuolloin Lapissa toi- 7\n9 mi Luomu-merkin alla 20 luomutuottajaa ja viljelyala oli 83 ha. Lisäksi siirtymävaiheessa oli mukana 12 tuottajaa sekä 252 hehtaaria maata. Kaikella luomupeltoalalla ei tuotettu luomuna myytäviä tuotteita, vaan osa meni esimerkiksi karjan rehuksi (Lapin maaseutukeskus 1993). Vuodesta 1996 Lapin luonnonmukaista viljelyä on kehitetty erilaisilla paikallisilla hankkeilla, joiden tavoitteena on ollut luomuviljelyn edistäminen, viljelykiertojen monipuolistaminen, markkinoitavien tuotteiden viljelyn lisääminen sekä liiketoimintasuunnitelmien ja laatujärjestelmien luominen tiloille. Hankkeiden rahoitus on tullut pääasiassa Lapin TE-keskukselta, jolla on ollut merkittävä rooli Lapin luomun kehittämisessä. Hankkeiden avulla on myös kehitetty luomuluonnontuotteiden keruuta. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää Lapin luomutuotannon kehityshistoriaa, nykypäivää ja tulevaisuuden odotuksia. Yksi keskeisimmistä kysymyksistä on, mitä Lapin luomutuotanto tarkoittaa, millaisissa olosuhteissa luomutuotantoa tuotetaan ja miten luomutuottajat mieltävät luomuun liittyvät asiat. Lisäksi tarkastellaan luomutuottajien odotuksia muita luomutoimijoita kohtaan. Tutkimuksessa haetaan vastausta seuraaviin kysymyksiin: Millä tavoin Lapin luomutuotanto toimii ja mitkä ovat Lapin erityispiirteet? Mitkä tekijät ovat vaikuttaneet viljelijöiden päätökseen ryhtyä luomuviljelijäksi? Mitä ovat luomuviljelijän kokemukset luomutuotannosta? Mitkä ovat viljelijän odotukset muita luomutoimijoita ja luomutuotannon tulevaisuutta kohtaan? Mitkä ovat Lapin luomutuotannon tarpeet ja tulevaisuuden mahdollisuudet? Selvityksen tavoitteena on selkeyttää kyselyn avulla luomuviljelijöiden näkökulmasta Lapin luomutuotteiden ketjua tuottajalta kuluttajille. Esimerkiksi sitä miten tärkeänä pidetään ruoan tai luomulisäysaineiston alkuperää, mistä se on lähtöisin ja miten se on tuotettu ja mitkä tekijät vaikuttavat luomutuottajana aloittamiseen. Esimerkiksi onko oma asenne kasvattaa puhdasta terveellistä ruokaa vai olisiko päätökseen vaikuttanut siirtymisvaiheessa EU:n luomutuet. Tärkeää on saada selville luomutuottajien motivoituneisuus luomuasiaa kohtaan ja tulevaisuuden odotukset ja toiveet. Tutkimuksessa selvitetään myös Lapin luomutuotannon edellytyksiä mm. ilmasto- ja kasvuolosuhteita, kartoitetaan Lapin luomuhankkeet sekä selvitetään Lapin luomutuotteiden markkinointimahdollisuuksia. Luomutuotantoa ohjaavat neuvonta, koulutus, tutkimus, hankkeet, EU:n lainsäädäntö ja valvontaorganisaatiot. Viitekehykseen (kuva 1) on kuvattu, miten ulkopuoliset tahot vaikuttavat ja ohjaavat luomutuottajan toimintaa. 8\n10 Neuvonta Koulutus Arvot Asenteet LUOMUTILA Valinta Päätös Luomutuotannon mahdollisuudet Ulkopuoliset vaikutteet Lait ja asetukset Tutkimus Valvonta Hankkeet KTTK 1) EVI 2) STTV3) TE-Keskus 4) EU tuet 5) Kuva 1. Luomutuotannon mahdollisuuksiin vaikuttavat tekijät. 1) KTTK = Kasvintuotannon tarkastuskeskus 2) EVI = Elintarvikevirasto 3) STTV =Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus 4) TE-Keskus = Työvoima- ja elinkeinokeskus 5) EU-tuet = Euroopan yhteisöjen asetukseen perustuva tuki Tuotantotavan valinta on maatilalle pitkän tähtäimen strateginen ratkaisu (Miettinen ym. 1997). Luomutuotanto on tuotantosuuntana voimakkaasti sidoksissa luonnon resursseihin. Lapin luonnon erityispiirteet on huomioitava tuotantosuunnan valinnassa. Luomutuotannon mahdollisuudet tulevat esille silloin, kun luomutuottaja tekee valintoja omien arvojen kautta. Arvot tulevat esille sekä viljelymenetelmän että tuotteiden valinnassa kuin myös perheen hyvinvoinnin ja tulevaisuuden odotuksissa. Myös asenteet vaikuttavat päätöksentekoon. Esimerkiksi onko tuotanto niin kannattavaa, että tavanomainen tuotanto voidaan muuttaa luomutuotannoksi. Päätöstilanteessa luomutuottaja on yhteydessä eri sidosryhmiin (kuva 1) kuten viranomaisiin ja sukulaisiin. Samalla luomutuottajan päätökseen vaikuttavat toimintaympäristön arvot ja asenteet. Kuva, joka luomutuottajalle muodostuu luomutuotannon mahdollisuuksista, perustuu alueelliseen tuotanto- ja kulttuuriympäristöön. Luomutuottajan tulee huomioida, onko esimerkiksi tuotantorakennukset sopivat ja mitä muutoksia pitää tehdä, jotta tuotanto olisi myös lain mukaisesti luomua. Nämä luovat toiminnalle relevantit luomuyrittäjyyden puitteet. Luomuviljelijä tarvitsee toiminnan tuekseen neuvontaa, koulutusta ja tutkimustietoa. Tämä tuo luomuviljelijälle jatkuvuutta ja toiminnan varmuutta. Tiedonkäyttö ja -jalostaminen ovat osa ammattitaitoa. Viljelijälle tiedon hankkimisessa ovat avainasemassa toiset luomuyrittäjät, luomuneuvojat, luomutuotanto-opetus ja alan tutkijat. Alueellinen moniulotteinen toiminta tuo esiin luomuviljelijöiden kokemukset ja näkemykset Lapin luomutuotannon kehittämisestä. Alueelliset kehittämishankkeet antavat usein alkusysäyksen toiminnan aloittamiselle ja EU:n tuet tukevat viljelijän toimintaa ja tuovat taloudellista turvaa. Alueellisten kehittämishankkeiden avulla viljelijällä on mahdollisuus saada tietoa, koulutusta ja markkinayhteyksiä omille tuotteille. Alueellinen tutkimus toimii linkkinä kansalliseen ja kansainväliseen luomutuotannon kehittämiseen. 9\n11 Luomuviljelyyn liittyvä valvonta on osa luomuviljelyyn liittyvää toimintaa. Jokaisen luomutuotteiden viljelijän, valmistajan, pakkaajan ja EU:n sisälle niitä tuovan toiminnanharjoittajan on kuuluttava luonnonmukaisen tuotannon valvontajärjestelmään. Luomuvalvontaan liittyvät viranomaiset mm. Kasvintuotannon tarkastuskeskus, Elintarvikevirasto ja Työvoima- ja elinkeinokeskus, jotka pitävät viljelijän ajan tasalla ja valvovat, että luomutuotteet ovat luomuehtojen mukaisia. Luomutuotannon työtapa vaatii avointa, vuorovaikutteista toimintatapaa. Näistä kokonaisuuksista koostuu luomuviljelijöiden luomutuotannon mahdollisuudet viitekehys (kuva 1). 2 Lapin olosuhteet 2.1 Asukkaat ja ympäristö Tilastokeskuksen mukaan Lapissa oli asukkaita vuoden 2001 lopussa Edelliseen vuoteen verrattuna väestö oli vähentynyt 1,3 %. Lapin työpaikat 2002 toimialoittain jakautuivat siten, että alkutuotannossa oli työssä 6,2 %, jalostuksessa 22,2 %, palvelualoilla 69,0 % ja muilla aloilla 2,7 % työssäkäyvästä väestöstä (Lapin Liitto 2002b). Lapin liiton maakuntasuunnitelmassa vuoteen 2020 Lapin visio on määritelty seuraavasti: Lappi on asukkaiden rakastama, aluerakenteeltaan monipuolinen ja tunnettu pohjoisen osaaja eurooppalaisessa maakuntien verkostossa. Lapin kilpailukyky perustuu yhteistyöhön, luovaan ja kansainväliseen yritystoimintaan sekä uudenaikaiseen perusteollisuuteen. Lappilaiset ovat vahvoja osaajia elämystuotannossa, matkailussa sekä pohjoisten olosuhteiden ja luonnonvarojen hallinnassa ja hyödyntämisessä. Korkean osaamisen ohella Lappi tunnetaan laadukkaasta rakennetusta ja luonnonympäristöstä, turvallisuudesta, kulttuuria ja monikulttuurisuutta arvostavasta ilmapiiristä ja nuoria kannustavista toimintatavoista. Lappi on elämänvoimaa. Maakuntasuunnitelmassa tulee esille se tärkeä seikka, mitä Lapin hyvinvointiklusteri käsittää. Se käsittää sellaisia tuotteita, jotka parantavat tai ylläpitävät ihmisten toiminta- ja suorituskykyä ja tuottavat käyttäjilleen terveyttä, virkistystä ja hyvinvointia. Klusteriin liitetään myös vapaa-ajan virkistys-, liikunta- ja kulttuuripalvelut ja tuotteet sekä lappilaiset luomutuotteet, terveysvaikutteiset elintarvikkeet, tuotteistettu pohjoinen pohjavesi ja lappilaista raaka-aineista valmistetut kauneudenhoitotuotteet (Lapin Liitto 2002a.). Lapin maakuntasuunnitelmassa tulevat hyvin esille luomutuotteet, luonnontuotteet ja yleensäkin lappilaiset elintarvikkeet ja se, miten tärkeitä ne ovat tämän päivän ihmisille. Luomutuotteet ja luomutuotanto Lapissa on katsottu yhdeksi tärkeäksi elinkeinoksi. Luomutuotannon ylläpitämiseksi ja edistämiseksi tulisi Lapin luomutuotteiden kehittämistä suunnata voimakkaammin kansainväliseksi toiminnaksi. Vaikka maatalous elinkeinona on kehittynyt yhä tehokkaampaan ja teollisempaan suuntaan, viljelijät ovat pitäneet kiinni talonpoikaiseen maanviljelystapaan liitetystä viljelemisen käsityksestä. Suurin osa viljelijöistä tulkitsee työnsä luonnon voimaa ja rytmiä kunnioittaen tapahtuvaksi yhteistoiminnaksi luonnon kanssa. Viljelijöiden on vaikea nähdä toimintansa luontoa ja ympäristöä kuormittavaa vaikutusta, kuten jokien rehevöitymistä tai luonnon monimuotoisuuden häviämistä. Lisäksi pyritään kytkemään viljelijöiden valitsemat tuotantostrategiat laajempaan yhteiskunnalliseen kontekstiin. Tuotantotapojen ja menetelmien valintoja ohjaavat paitsi viljelijät itse, myös tutkimus, teollisuus, kauppa, neuvonta ja politiikka (Silvasti 2001). Aluepoliittisilla päätöksillä on siten merkitystä Lapin luomutuotannolle sen kehityksen edistämisessä. Lapin luonto on luomutuotannolle tärkeä elementti. Ympäristöä voidaan pitää alueellisen kilpailukyvyn tekijänä, ja vastuu tulevista sukupolvista tulee huomioida niin, että pidetään huolta ympäristöstä ja luonnonvaroista. Tavoitteena on siis luonnonvarojen kestävä käyttö, viihtyisän ja terveellisen ympäristön luominen sekä luonnon biologisen monimuotoisuuden 10\n12 ja ekosysteemien toimivuuden turvaaminen. Ympäristöön kohdistuvia uhkia torjutaan ja parempaa ympäristöä rakennetaan perusteellisella suunnittelulla, tehokkaalla ympäristönsuojelulla ja ottamalla käyttöön sellaisia luonnon hyödyntämismenetelmiä, joista ei aiheudu haittaa ympäristölle. (Lapin Liitto 2002a). Näitä voidaan pitää Lapin luomutuotannon suunnittelun lähtökohtina. 2.2 Lapin puhtaus osana arktista aluetta Lapin lääni on pinta-alaltaan suurimmaksi osaksi arktista aluetta. Arktisella alueella tarkoitetaan maapallon pohjoisimpia alueita pohjoisnavan ympärillä. Alueen etelärajaksi on kansainvälisessä yhteistyössä sovittu Pohjoinen Napapiiri (66 32 N). Arktiseksi alueeksi voidaan rajata myös metsänrajan vaihettumisvyöhyke eteläisen metsän ja pohjoisen puuttoman tundran välillä. Lisäksi Suomen poliittisesti määritelty arktinen alue on napapiirin pohjoispuolinen alue. Maantieteellisen näkökulman lisäksi arktinen alue voidaan määritellä ilmasto-olosuhteiden mukaan siten, että arktinen alue sijoittuu pohjoiseen alueilla, joiden kesäkuun keskimääräinen lämpötila on +10 C. Lapin läänin eteläisin osa sijoittuu Perämeren vaikutuspiiriin, ja se näkyy mm. kasvuolosuhteissa. (Mähönen 2002). Lapin maaseutuympäristö ja luonto ovat Lapin vahvuuksia, joita tulee hyödyntää tuotteiden ja palveluiden markkinoinnissa. Lapin luonto mielletään useimmiten puhtaaksi ja ainutlaatuiseksi, mikä tuo lisäarvoa Lapissa tuotetuille tuotteille. Tämä sopii myös luomutuotteiden markkinointiin, sillä valtakunnallisessa selvityksessä luomuviljelijöiden mielestä eniten markkinoinnissa tulisi korostaa luomutuotteiden puhtautta, ympäristöystävällisyyttä ja terveellisyyttä (Kallio.1998). Niinpä luonnon puhtaudella tarkoitetaan käytännössä yleensä saasteettomuutta (Pallari 2003), ja tästä näkökulmasta Lapin luomutuotteiden laadun mittariksi voidaan osoittaa arktisen alueen ympäristön tilaa osoittavia mittareita kuten arvoja raskasmetallipäästöistä tai radioaktiivisuudesta. Kuva 2. Lappi osana arktista aluetta (AMAP 1997). 11\n13 Arktisen ympäristön seuranta- ja arviointiohjelma (Arctic Monitoring and Assesment Programme, AMAP) seuraa ja arvioi arktisen ympäristön tilaa ja siihen vaikuttavia tekijöitä, mukaan kuluu myös ihmisen terveys ja ympäristön tilan välinen vuorovaikutus. Vuoden 2002 aikana AMAP julkaisi uudet arviointiraportit arktisen ympäristön raskasmetalli- ja ympäristömyrkkypitoisuuksista, ympäristön radioaktiivisuudesta, ihmisten terveydestä sekä haitallisten aineiden kulkeutumisreittien muutoksista maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen seurauksena. Seuranta- ja arviointiohjelma (AMAP) perustettiin vuonna 1991 ja sen tehtävän on seurata ja arvioida ihmisen toiminnasta peräisin olevien saasteiden tasoa ja vaikutuksia arktisella alueella. Arviointi osoitti, että arktinen alue on läheisesti yhteydessä muuhun maailmaan ja sinne kulkeutuu saasteita hyvinkin kaukaa. Raporttien perusteella Arktisen neuvoston ministerikokous päätti tehostaa ympäristösaasteiden vähentämiseen tähtäävää toimintaa. Arktisen alueen väestön terveyden kannalta on tärkeää, että maailmanlaajuisissa toimintasuunnitelmissa otetaan huomioon pysyvien orgaanisten ympäristömyrkkyjen ja elohopeapäästöjen väheneminen (Mähönen, 2002). Tästä edistymisestä on selvää hyötyä myös Arktisen alueen elintarvikkeiden tuottamiselle ja markkinoinnille. Laatutekijöitä voidaan yksilöidä tutkimustulosten kautta kuluttajille. Lapin maaperässä raskasmetallien jakauma on hyvin vaihteleva ja erilainen verrattuna muuhun Suomeen. Varsinkin Keski-Lapissa on tapahtunut raskasmetalleja sisältävien malmien ja pienempien malmimineraalisaatioiden muodostumista, ja näiden tuloksena Keski-Lapin vihreäkivialueella on huomattavasti muuta maata korkeampia kromi-, nikkelija kuparipitoisuuksia. Lyijypitoisuudet ovat Lapin maaperässä poikkeuksellisen alhaisia. Lapin maaperän raskasmetallispitoisuuksia on selvitetty useissa geokemiallisissa kartoituksissa, muun muassa 1980-luvun alussa Pohjoiskalottiprojektissa, joka tehtiin suomalaisruotsalais-norjalaisena yhteistyönä. Projektin tuloksena todettiin, että Kuolan teollisuusalueilta leviävät raskasmetallispäästöt eivät ole uhka Lapin luonnolle. Esimerkiksi porojen raskasmetallipitoisuuksia on tutkittu eri puolilla Lappia, ja pitoisuudet ovat olleet alhaisia. Uusimpien tulosten mukaan kadmiumpitoisuus on poron maksassa vähentynyt, eikä se enää ylitä Pohjoismaiden ministerineuvoston käyttösuositusrajaa (0,5 mg/kg) ja lyijypitoisuus on vähentynyt vielä selvemmin. (Mähönen, 2002). Ensimmäinen arktisen ympäristön seuranta- ja arviointiohjelman (AMAP) radioaktiivisuusraportti käsitteli ihmisen toiminnasta peräisin olevien radionuklidien alkuperää ja pitoisuuksia vuosina Radionuklidien kertymisen kannalta ovat maaekosysteemit tärkeitä. Niiden käyttäytymiseen ravintoketjussa vaikuttavat nuklidin fysikaaliskemiallinen luonne, maan ympäristön laatu ja arktisessa ympäristössä myös vuodenaika. Suoraan vihreille kasvinosille märkälaskeumana tulevat radionuklidit voivat siirtyä nopeasti eläimiin ja edelleen ihmisiin. Happamilla turvealueilla ja orgaanisilla metsäalueilla, joita on arktisella alueella runsaasti, on cesium helposti käytettävässä muodossa. Maito on hyvä indikaattori ympäristöntilan seurannan kannalta, koska maito kuluu suomalaiseen ruokavalioon tärkeänä ravintoaineena, ja Lapin maatiloista suurin osa on maitotiloja. Aluksi ( ) maitonäytteet tulivat Kursun meijeristä, mutta kun meijeri suljettiin, niin näytteet oli saatu koko Lapin tuotantoaluetta edustavasta Rovaniemen meijeristä. Loppuvuonna 2003 Rovaniemen meijeri lopetti myös toimintansa. Maidon cesium- ja srontiumpitoisuudet luvulla olivat maan korkeimmat Lapissa, vaikka laskeuman tasossa ei ollut suuria eroja. Kun ydinasekoeräjäytykset ilmakehässä lopetettiin vuonna 1963, maidossa pitoisuudet alenivat. Kesällä pitoisuudet olivat korkeampia, koska sateen mukana tuoreelle heinälle tuli uusia laskeumia. Tsernobylin onnettomuuden jälkeen (1986) vaikutukset näkyivät maidossa kesällä lumen sulamisen jälkeen. Onneksi onnettomuus tapahtui talvella, siksi Lapissa ei havaittu muutosta strontium-pitoisuuksissa. Merkittävin ravintoketju radioaktiivisuuspitoisuuksien ihmiseen kohdistuvassa tutkimuksessa on jäkälä-poro-poromies -ketju. Tämän lisäksi myös sienet, marjat ja riista ovat tärkeitä radioaktiivisuuspitoisuuden määrittämisessä (Mähönen, 2002). Maidon laadun tutkiminen on tärkeää myös siksi, että Lapissa 12\n14 lehmille tehdään heinää hyvin yleisesti suosta raivatuilta pelloilta, ja kivennäismaankin ravinnetaso on eteläistä Suomea köyhempi. Lopuksi voidaan todeta, että AMAPin tutkimus osoitti sen, että ravinto on Lapin asukkaille pääasiallisin ympäristömyrkkyjen altistumisen lähde, ja lapset ovat merkittävin riskiryhmä, koska sikiön kehityksen ja imetyksen aikana myrkyt siirtyvät äidistä lapseen. Lapin osalta tutkimus vahvistaa, että tutkittujen ympäristömyrkkyjen ei todettu aiheuttavan ihmisen terveydelle haitallista altistumista. Pysyvien orgaanisten ympäristömyrkkyjen pitoisuuksien määrät eivät vaikuta huolestuttavilta Lapissa. Mitatut pitoisuudet eivät ole lähelläkään elintarvikkeille sallittuja raja-arvoja, ainoana poikkeuksena ovat Itämeren vaikutuspiirissä olevat kalat (Mähönen, 2002). Näin AMAPin tutkimustuloksia voidaanpitää merkittävinä Lapissa tuotettujen elintarvikkeiden laatuun liittyvien asioiden määrittämisessä. Huomioitavaa on myös, että Lapin ilmaston puhtaus on osa Lapin ympäristön puhtauskäsitystä. Puhtaudella on teknologisen puhtausmäärityksen kuten ilmaston raja-arvoihin perustuvan määrityksen lisäksi kulttuurisidonnaisia kuten sukupolvien välillä syntyneitä määrityksiä. Kulttuurisidonnaisena asiana puhtaus liittyy siten osana siihen, millaista perintöä haluamme siirtää sukupolvelta toiselle, ja siihen millainen mielikuva on syntynyt puhtaasta kodista, siististä lähiympäristöstä tai pihapiirin pellosta (Pallari 2003b). Voidaankin todeta, että Lapin vahvuutena ovat myös alueella toimivien ihmisten toimintatavat, jotka ovat olleet ja ovat yhä kiinteässä suhteessa luonnon kanssa. Sanonnat mettän roska puhdas roska tai puhtaus on puoliruokaa ovat sanontoja, joiden taustalla on eettinen arvomaailmamme. Tästä johtuen puhtaus itsessään on arvo sinänsä, eikä sitä voida yksiselitteisesti käyttää suoraan Lapissa tuotettujen tuotteiden markkinointiin ilman puhtauden merkityksiä avaavaa tutkimusta. Kuitenkin puhtaudella on sellaisia sisältöjä, joita voidaan ottaa osaksi tuotteistamista sosiaalisen ja taloudellisen hyvinvoinnin edistäjänä esimerkiksi laatuun sisällytettävinä asioina. (Pallari 2003a). 2.3 Lapin maatilojen kasvuolosuhteet ja maataloustuotannon rakenne Maataloustuotantoa rajoittaa Pohjois-Suomessa lyhyt kasvukausi (kuva 3) vaihdellen Lapin alueilla päivää vuodessa, jolloin vuorokauden keskilämpötila on yli +5 C. Kasvukauden tehoisa lämpötilansumma on alueella C. Viljelyn epävarmuutta aiheuttava tekijä on myöhäinen kesä, mikä aiheuttaa ongelmia viljelykasvin kasvulle. Maan kosteus sitä vastoin ei ole tavallisesti rajoittava tekijä viljelykasvien kasvulle. Sademäärät ovat tavallisesti riittävät kasvukaudella (toukokuu - syyskuu) 279 mm, kun keskimäärin vuodessa sademäärä on 512 mm Lapin tutkimusaseman tilastoinnin mukaan. Pohjois- Suomessa voidaan viljellä vain muutamia tärkeitä kasveja, kuten heinäkasveja, ohraa ja perunaa. Laidunkausi on myös melko lyhyt eli enintään noin 100 päivää. Parhaiten menestyvät rehukasvit, koska nämä kasvavat viileässäkin ilmastossa ja pystyvät käyttämään hyväkseen yöttömiä öitä kasvussaan. Toisaalta päivän pituinen lumipeite aiheuttaa sienitauteja rehunurmen tuotannossa (Nissinen 1996). Lapin olosuhteet ovat haasteelliset elintarviketuotannolle. Lyhyt kasvukausi ja sen aikana suuri valon määrä luovat myös tuotteisiin ominaisuuksia, joita voidaan laaja-alaisemmin hyödyntää Lapin elintarviketuotannon kehittämisessä. 13\n15 Kuva 3. Sääolosuhteet MTT:n Lapin tutkimusasemalla Rovaniemellä (Nissinen 1996). Vuonna 2002 Lapissa tuotettiin 107 miljoonaa litraa maitoa ja maidon lähettäjiä oli 852 (Lapin liitto 2003). Lähes saman maitomäärän (99 miljoonaa litraa) lähettämiseen tarvittiin vuonna 1994 maitotiloja noin Tilojen määrä on 8 vuoden aikana vähentynyt noin 450 tilalla. Maidon lähettäjien määrä on vähentynyt rajusti 1960-luvulta lähtien, jolloin Lapissa oli yli maitotilaa (Nissinen 1996). Maatilojen väheneminen näkyy erittäin hyvin Lapin maaseudun autioitumisena. Pohjois-Suomen maataloustuotannon tuotantosuunnat ovat edelleen pääasiallisesti maidonja lihantuotanto. Kun lypsykarjatuotantoon lasketaan mukaan naudanlihan tuotanto, nousee nautakarjatuotanto 50 % koko Lapin maataloustuotannosta. Naudanliha tulee pääasiallisesti maidontuotantotiloilta. Viljeltyä peltoalaa Lapissa on hehtaaria, ja luomualaa tästä on 2800 hehtaaria. Viljellystä alasta hehtaaria (86 %) käytetään monivuotisen nurmen viljelyyn ja yksivuotisten rehukasvien kasvatukseen. Ohran, perunan ja puutarhakasvien viljelyssä on käytössä 3400 hehtaaria. Noin 42 % tiloista on kokonaisuudessaan maidontuotannossa. Keskimäärin lypsykarjatiloilla on 17 lehmää. ( Lapin Liitto 2003). Maidon tuotantoluvut ovat korkeimmat pohjoisessa, ja maito on tärkein tuote. Sen avainasemaan vaikuttaa ilmasto, mikä on suotuisa rehukasvien kasvulle. Merkittävin uhka Pohjois-Suomen maanviljelylle on väestön muutto ja jalostuksen sekä teollisuuden siirtyminen pois Lapista (Nissinen 1996). 14\n16 3 Lapin luomutuotanto 3.1 Luomumaataloustuotannon määrittely Luomutuotanto on ainoa kansainvälisesti valvottu ja yhtenäisin sopimuksin määritelty tuotantomuoto. Luonnonmukaisen viljelyn yleiset tavoitteet on määritelty alan kansainvälisen kattojärjestön (IFOAM, International Federation of Organic Agriculture Movements) pohjoismaisen ryhmän julkilausumassa, jonka myös Luonnonmukaisen viljelyn liitto (www.luomu-liitto.fi, kotimainen kattojärjestö) on hyväksynyt. Luonnonmukainen viljely on omavaraista ja tasapainoista maataloutta, joka mahdollisimman pitkälle perustuu paikallisiin luonnonvaroihin ja jossa viljelytoimet sopeutetaan vallitseviin luonnonoloihin (Maatalouden tutkimuskeskus 1997). Rajalan (1995) määritelmän mukaan luonnonmukainen maataloustuotanto on kestävän kehityksen periaatteiden mukaista maataloutta, jolla tarkoitetaan kokonaisvaltaisen, ekologisen näkemyksen pohjalta lähtevää maataloutta, jossa luonnontalouden toimintaperiaatteet otetaan viljelyssä tietoisesti huomioon kuten ympäristö, kasvit ja eläimet. Luonnonmukaisessa maataloudessa kehitetään ekologisesti kestävää ja luonnontalouden toimintaan sopeutuvaa maataloustuotantoa. Luonnonmukainen viljely perustuu kokonaisnäkemykseen, jossa maataloustuotannon ekologiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset otetaan huomioon niin paikallisesti kuin maailmanlaajuisestikin. Luonto ymmärretään kokonaisuutena, jolla on oma itseisarvonsa, ja ihmisen tehtävä on harjoittaa maataloutta siten, että se ei köyhdytä, vaan säilyttää ja monipuolistaa luontoa. Luonnonmukaisessa viljelyssä pyritään tuottamaan riittävästi korkealaatuisia elintarvikkeita oikeudenmukaisesti. Luomutuotannon tulee antaa viljelijälle kohtuullinen toimeentulo, tyydytys työstä ja turvallinen työympäristö. Luomutuotannon tulee ohjata viljelijää säästeliääseen uusiutumattomien luonnonvarojen käyttöön siten, että ympäristöhaitat jäävät mahdollisimman pieniksi ja tuotantotavan tulee parantaa maan luontaista viljavuutta pitkällä aikavälillä sekä luoda toimiva yhteys elintarvikkeiden tuottajien ja kuluttajien välille mahdollisimman suljettuihin ravinnekiertoihin. Lisäksi luomutuotannon tavoitteena voidaan mainita aine- ja energiavirtojen minimointi, joka kytkee kaupunkiyhteisöjen, maatalouden ja luonnontalouden toiminnat toisiinsa (Rajala1995). Luomutuotannossa korostetaan ravinteiden ja muiden uusiutumattomien luonnonvarojen tehokasta käyttöä. Lannoituksen tavoitteena on palauttaa peltoon sama määrä ravinteita kuin sieltä sadossa on viety pois. Karjanlannan merkitys korostuu, koska sen kautta rehujen ravinteita palautetaan peltoon. Lisäksi typpeä kerätään biologisesti viljellen apiloita ja herneitä. Karjattomilla tiloilla huolehditaan maan kunnosta ja ravinteiden saannista viherlannoituksella. Luomutilalla ravinteita käytetään niukemmin kuin tavanomaisessa viljelyssä. Luomutuotantoon lähdettäessä on huolehdittava peltojen hyvästä kuivatuksesta ja kalkituksesta. Luomutuotantoa aloitettaessa puhutaan siirtymävaiheesta. Siirtymävaihe alkaa aina viljelemällä maata parantavia ja humusta lisääviä kasveja, nurmia ja muita viherlannoituskasveja (Koskimies, 2003). Siirtymävaiheella on erityistä merkitystä siihen, milloin viljelijä voi markkinoida tuotteitaan luomutuotteina. Tällä siirtymävaiheella tarkoitetaan aikaa, jolloin lohkoja on viljeltävä luonnonmukaisen tuotannon vaatimuksin, mutta tuotteiden markkinoiminen ei ole vielä mahdollista luonnonmukaiseen tuotantoon viittaavin merkinnöin. Yksivuotisilla kasveilla sekä kaikilla nurmikasveilla siirtymäaika on 24 kuukautta. Tämän siirtymäajan jälkeen kylvetystä kasvista saatava sato voidaan markkinoida luonnonmukaiseen tuotantoon viittaavin merkinnöin. Siirtymävaiheen laskeminen voidaan aloittaa aikaisintaan siitä päivämäärästä lähtien, jolloin hakemus valvontajärjestelmään liittymisestä on saapunut TE -keskuksen maaseutuosastolle (KTTK 2003a). Kasvituotannon perustana pellolla, puutarhassa ja metsässä on maan rakenteesta ja viljavuudesta huolehtiminen sekä monipuolinen kasvilajikevalikoima ja viljelykierto. Maan 15\n17 kasvukuntoa ylläpidetään pääosin eloperäisten lannoitteiden avulla. Viljelyjärjestelmä suunnitellaan niin, että se mahdollisimman pitkälle itsessään ehkäisee rikkaruohoja ja tuholaisia. Helppoliukoisia väkilannoitteita tai synteettisiä torjunta-aineita ei käytetä. Kotieläintuotannossa eläinmäärä ja viljelypinta-ala tasapainotetaan keskenään. Näin eläimet voidaan ruokkia mahdollisimman suuressa määrin kotovaraisella rehulla ja lanta voidaan käyttää lannoitteeksi ilman ympäristöhaittoja (Rajala 1995). Luonnon ja ympäristön monimuotoisuus on luomuviljelymaiseman tärkeä osa. Sen säilyttäminen ja vaaliminen tuleville sukupolville on ensiarvoisen tärkeää. Yksipuolinen maatalous tasapäistää ympäristöä. Karja voi olla osa luomumaataloutta, jos karjaa laidunnetaan niin, että esimerkiksi niityt ja kedot säilyvät. Maatiaiskarja sopii hyvin luomutuotantoon; ne ovat sekä tutkimuksen, että monimuotoisuuden kannalta arvokkaita ja niitä pyritään säilyttämään. (Poutanen-Kortesuo 1998). 3.2 Keruutuotannon määrittely Syötävien luonnonvaraisten kasvien tai niiden osien markkinoiminen luonnonmukaisesti tuotettuna edellyttää alueen sekä toimijan kuulumista luonnonmukaisen tuotannon valvontajärjestelmään. Keruualueen voi liittää valvontajärjestelmään joko alueen omistaja (esimerkiksi luonnonmukaiseen maatalouden valvontajärjestelmään kuuluva tila) tai keruualueen selvittäjä. Keruualueen selvittäjää tarvitaan liitettäessä useampia omistajien omistamia metsäalueita valvontajärjestelmään. Selvittäjä tekee kaikkien metsänomistajien tai heidän edustajansa kanssa sopimuksen luomutuotantoehtojen noudattamisesta keruualueella. Luomukeruualueista laaditaan keruualuekartat (KTTK 2000). Luomukeruualue on luonnonmukaisen tuotannon valvontajärjestelmään kuuluva luonnonvaraisten syötävien kasvien tai kasvinosien keruualue. Luomukeruutuote on luomuvalvontajärjestelmän vaatimusten mukaisesti kerätty syötävä kasvi, kasvinosa tai kasvin siemenet. Luonnonmukaisen keruutuotannon vähimmäisvaatimukset Euroopan Unionin alueella määritellään Euroopan yhteisöjen neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91. Luomuluonnontuotannon tärkein edellytys on, että keruualueilla ei ole käytetty viimeisten kolmen vuoden aikana kemiallisia lannoitteita eikä kasvinsuojeluaineita. Lähes kaikki Pohjois-Suomen metsäalueet täyttävät tämän ehdon. Luomutuotantoalueeksi voivat soveltua luonnonvaraisten kasvien tai niiden osien keräämiseen soveltuvat luontaiset alueet, metsät ja viljellyt alueet. Selvitetty luomukeruualue mahdollistaa kaikkien keruutuotteiden keräämisen luomuna. Laajojen, kattavien luomukeruualueiden perustaminen ei ole helposti järjestettävissä. Hyväksyttävällä alueella on jokaisen metsänomistajan sitouduttava luomutuotantoehtoihin. Myös luomukeruutuotteiden poimijoiden, ostajien ja jatkojalostajien on sitouduttava luomutuotantoehtoihin. Luomukeruutuotteiden poimijoiden on perehdyttävä ennen poiminnan aloittamista kirjallisesti luomupoimintaohjeisiin, joissa kuvataan lyhyesti luomukeruun ehdot. Ennen poiminnan aloittamista poimija ottaa yhteyttä marjojen ostopisteisiin tai keruutuoteostajaan, josta poimija saa mukaansa kartan siitä, mitkä alueet kuuluvat valvontajärjestelmään. Keruutuotannon ohjeisiin sitoutuneet poimijat voivat myydä luomukeruutuotteita ainoastaan luomuvalvontajärjestelmään kuuluvalle ostajalle. Keruutuotteiden luomusertifioinnin tarkoituksena on ollut kotimaisten keruutuotteiden markkinaaseman säilyttäminen ja parantaminen EU:n alueella (KTTK 2000). 3.3 Luomuelintarvikkeiden määrittely Luomuelintarvikkeiden koostumus on säädetty hyvin yksityiskohtaisesti. Asetuksen liitteessä mainitaan ne tavanomaisesti tuotetut raaka-aineet, lisäaineet ja valmistuksen apuaineet, joita saa käyttää luomutuotteiden valmistuksessa. Elintarvikkeen nimen yhteydessä on oltava maininta luonnonmukaisesti tuotettujen ainesosien määrästä prosentteina. EYasetuksessa on luettelo tavanomaisesti viljellyistä raaka-aineista, joita luomuelintarvikkeis- 16\n18 sa saa käyttää enintään 5 % tai enintään 30 %. Samoin asetuksessa on luettelo sallituista lisäaineista. Eläimistä saatavissa tuotteissa sallitut lisäaineet ja muut vastaavat tuotteet on lueteltu kauppa- ja teollisuusministeriön asetuksessa 773/2000. Lista löytyy myös Luomutuotannon ohjeista liitteestä 6B (Elintarvikevirasto 2002a). 3.4 Valvonta ja valvontajärjestelmään liittyminen Luomutuotannon tuotantomäärien kasvaessa ja tuotteiden jakeluketjun pidentyessä ei viljelijöiden ja kuluttajien välillä ole enää useinkaan yhteyttä, vaan tuotteiden tuotantotavan takaamiseksi on kehitetty valvontajärjestelmä, joka koostuu tuotantoehdoista ja tarkastusmenettelystä. Luonnonmukaisen maataloustuotannon valvontajärjestelmä perustuu Euroopan yhteisöjen asetukseen luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa (ETY) n:o 2092/91 (jatkossa EU:n asetus 2092/91). EU:n asetus 2092/91 määrittää vähimmäisvaatimukset luonnonmukaiselle kasvituotannolle, keräilytuotteille ja pääosin kasviperäisille jalosteille. Asetuksen mukaisesti viljelevä tuottaja on oikeutettu myymään tuotteensa luonnonmukaiseen tuotantoon viittaavin merkinnöin. EU:n asetuksen lisäksi maa- ja metsätalousministeriön päätös 34/1998 määrittelee luonnonmukaisen tuotannon viljelyehdot, kun viljelijällä on maatalouden ympäristötuen erityistukisopimus luonnonmukaisen tuotannon harjoittamisesta tai siihen siirtymisestä. (KTTK 1999). Viljelijän, joka aikoo myydä luonnonmukaisesti tuottamiaan kasvinviljelytuotteita luonnonmukaiseen tuotantoon viittaavin merkinnöin, on kuuluttava Kasvintuotannon tarkastuskeskuksen (KTTK) pitämään luonnonmukaisen maataloustuotannon rekisteriin. Rekisteröintiä eli liittymistä valvontajärjestelmään haetaan ennen viljelytoimenpiteisiin ryhtymistä TE-keskuksen maaseutuosastolta. Tuotantoehtojen käytännön valvontaa hoitavat TE - keskuksen maaseutuosastot ja niiden valtuuttamat tarkastajat. Toimintaa ohjaa ja tuotantoehdoista tiedottaa KTTK. KTTK pitää myös rekisteriä luomutuottajista. Luomuelintarvikkeiden jalostusta valvoo Elintarvikevirasto, kuten myös elintarvikkeiden markkinointivalvontaa, jonka käytännössä suorittavat kuntien elintarvikeviranomaiset (Koskimies 2003). Jos maatilalla tuotetaan luonnonmukaisesti tuotettuja esimerkiksi viinejä niin, silloin alkoholivalmisteiden valmistusta valvoo Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV) (Elintarvikevirasto 2002b) Luomutuotteiden merkintä Luomuvalvottua tuotantomerkki on luomuelintarvikkeen tunnus kuluttajalle. EU:n alueella tuotettujen jalostamattomien maataloustuotteiden ainesosista on oltava vähintään 95 % luonnonmukaisesti tuotettuja. Pieni määrä (max.5 %) voi olla sellaisia tavanomaisesti tuotettuja aineksia, joita ei ole saatavissa vielä luonnonmukaisesti tuotettuina. Näissä niin kutsutuissa 95 %:n luomutuotteiden pakkausmerkinnöissä (ei mainonnassa) voidaan käyttää EU:n virallista tarkastusmerkintää ja/tai yhteisön tunnusta (kuva 4) ohjeiden mukaan. Jos luonnonmukaisesti tuotettuja ainesosia on vähemmän kuin 95 %, mutta yli 70 %, voi luonnonmukaiseen tuotantotapaan viitata ainesosaluettelossa. Tuotteissa on silloin oltava elintarvikkeen nimen yhteydessä maininta luonnonmukaisesti tuotettujen ainesosien määrästä prosentteina. Näiden tuotteiden pakkauksissa pitää olla valvovan viranomaisen tunnusnumero, mutta niissä ei saa olla vapaaehtoisia luomumerkkejä eli tähkä- tai aurinkomerkkiä. (Komulainen 2002). Luomutuotteissa voi olla vapaaehtoisia luomumerkkejä. Koska luomumerkkejä on useita, merkkien väliset erot voivat olla vaikeaselkoisia. Erilaisista luomumerkeistä huolimatta kaikkien luomutuotteiden on täytettävä EU:n luomuasetuksen määrittelevät vaatimukset. 17\n19 A. Pakollinen valvontaviranomaisen tarkastusmerkintä on Alkutuotteissa: FI-A-ja valvontaviranomaisen numero, joka on Suomessa Tekeskuksen nro Jalostetuissa elintarvikkeissa: FI-B Alkoholituotteissa: FI-C Ahvenanmaan maakuntahallitus FI-D B. Vapaaehtoisia merkkejä Virallisten tarkastusmerkinnän ja nimessä esiintyvän luomu-sanan lisäksi voidaan käyttää erilaisia vapaaehtoisia merkkejä, jotka kertovat, että kyseessä on luomutuote. Virallinen tarkastusmerkintä Yhteisön tunnus Luonnonmukainen maataloustuotanto- EY:n valvontajärjestelmä Ekologiskt jordbruk- EG:s kontrollsystem Kuva 4. Virallinen tarkastusmerkintä ja yhteisön tunnus. Virallinen tarkastusmerkintä on esitettävä samalla kielellä tai samoilla kielillä kuin pakkausmerkinnät. Yhteisön tunnuksen logo on EU:n luomumerkki tähkämerkki, joka on tarkoitettu koko EU:n alueelle. Tuotteen ainesten ja jalostuksen sekä pakkauksen tulee läpäistä jonkin EU:n maan luomuvalvonta. Kuva 5. Luomu -valvottua tuotantoa merkistä käytetään myös nimeä Aurinko-merkki. Luomuvalvottua tuotantoa -merkkiä (kuva 5) voidaan käyttää Suomessa valvotuissa luonnonmukaisesti tuotetuissa maataloustuotteissa ja myös 95 %:sista luomutuotteista. Ehtona on, että merkillä varustettu tuote on valmistettu, pakattu ja etiketöity Suomessa. Merkin käyttöoikeutta on haettava erikseen KTTK:lta. Vaikka merkki on suomalainen, se ei edellytä raaka-aineilta kotimaista alkuperää. Merkin haltija on maa- ja metsätalousministeriö (KTTK 2003a, s ) Järjestöjen luomumerkit Luomu-leppäkerttu (kuva 6) on Luomu-liitto ry:n rekisteröimä merkki, jonka käyttöoikeus on haettava Luomu-liitolta. Demeter -merkkien (kuvat 7 ja 8) käyttöoikeus on haettava 18\n20 vastaavasti Biodynaamiselta yhdistykseltä. Järjestöjen luomumerkkien käyttäminen edellyttää, että toimija kuuluu viranomaisten valvontajärjestelmään, ja että luomumerkillä merkityt tuotteet täyttävät luomuasetuksen vaatimukset (Kasvintuotannon tarkastuskeskus 2003a, 30). Kuva 6. Leppäkerttumerkki. Leppäkerttumerkin käyttösääntöihin ja valvontaan on tulossa muutoksia. Merkille valmistellaan uutta tarkastuskäytäntöä. Se säilyy yhä suomalaisen luomutuotannon tunnuksena ja sen luonne muuttuu Luomuliiton jäsenten käyttämäksi laatumerkiksi. Liiton kevätkokouksen (2003) päätöksen mukaan maatilojen leppäkerttutarkastuksia ei tehdä enää viranomaisvalvonnan ohella vuoden 2003 kesänä. Voimassaolevat leppäkerttumerkin käyttösopimukset ja vaatimukset pysyvät ennallaan. Leppäkerttumerkkipakkauksia voi käyttää normaalisti. (Rake-Mikkilä 2003.) Kuva 7. Uusittu Demeter-merkki. Kuva 8. Käytöstä poistuva Demeter - merkki ns. kukkamerkki. Demeter-merkkiä (kuvat 7 ja 8) saa käyttää tuotteissa, jonka ainesosista 90 % on Biodynaamisen yhdistyksen tuotantoehtojen mukaisesti tuotettuja. Merkin haltija ja myöntäjä on biodynaaminen yhdistys. Uusittu demeter-merkki (kuva 7) on lähtöisin Saksasta, jossa päätettiin uusia merkin ulkoasu. Saksassa esitettiin merkin käyttämistä myös muissa maissa, mutta kaikki maat eivät ole ottaneet käyttöönsä uutta merkkiä, vaan käyttävät edelleen vanhaa kukka-merkkiä (kuva 8). Uusittu Demeter-merkki päätettiin ottaa käyttöön Suomessa , mutta sen rinnalla voidaan edelleen käyttää vanhaa demeter-merkkiä (kuva 8). Merkki on vielä käytössä erilaisissa luomupakkauksissa. Biodynaamisella yhdistyksellä on voimassa kansainvälinen Biodyn-merkki, jota voidaan tavata Suomessa pakkausmerkinnöissä (Okkonen 2003). Kaupoista voi löytää muitakin luomumerkkejä, jotka ovat eri maiden omia luomumerkkejä. 3.5 Neuvonta ja koulutus Neuvonta Koko Suomessa ProAgria maaseutukeskuksissa on noin sata luomuneuvojaa, ja heistä kolmannes on päätoimisia luomuasiantuntijoita. Muut luomuneuvojat ovat jonkin tuotantosuunnan tai talouden asiantuntijoita, jotka ovat perehtyneet myös luomutuotantoon. Luomuneuvojan asiantuntijuutta voi pyytää kasvinviljelyyn, kotieläintuotantoon ja luomutuotteiden jatkojalostukseen sekä pakkaukseen ja markkinointiin liittyvissä asioissa. ProAgrian maaseutukeskusten yhteydessä Maa- ja kotitalousnaisten piirikeskuksissa toimii vähintään yksi koulutettu luomutuoteneuvoja. Luomutuoteneuvojalta voi pyytää apua esimerkiksi luomutuotteiden jatkojalostukseen, reseptien kehittelyyn, tuote-esittelytilaisuuksiin tai vaikka luomuruokakurssien järjestelyyn. Luomuneuvonnan tarvetta Lapissa on pohdittu myös Lapin Luomu Lautaselle -hankkeen aikana. Hankkeen aikana tuli esille, että luomuneuvonta Lapissa on vähäistä (Alalahti 19


luonnonkasvit, maatiaislajit, ekopiha, ekologinen pihasuunnittelu, ekologinen viherrakentaminen, ekologiset kasvit\nLuonnonlajeilla tarkoitetaan jalostamattomia kasvilajeja. Ne voivat olla alkuperäisiä Suomen luonnon kasveja, kuten keltamaksaruoho Suomen rannikkoalueilla. Ne voivat olla muinoin Suomeen kulkeutuneita tai tuotuja ja sittemmin vakiintuneita lajeja. Ne voivat olla alunperin vastaavissa ilmasto-olosuhteissa muualla maailmassa luonnonvaraisina kasvavia lajeja kuten pisamakello, joka kasvaa luontaisesti Itä- Aasiassa.\nKautta aikojen ihminen on siirtänyt luonnosta kasveja puutarhaansa joko koristeeksi tai hyötykäyttöön - tällä tavoin monet alkuperäislajitkin ovat levinneet luontaista esiintymäänsä laajemmalle.\nMaatiaiskasveilla tarkoitetaan vanhoja Suomessa viljeltyjä lajeja ja kantoja. Osa näistä perinnekasveista on vanhoja vähän jalostettuja lajikkeita ja osa jalostamattomia luonnonlajeja. Ne voivat olla kotoisin muualta, mutta ovat vuosikymmenien aikana pystyneet mukautumaan Suomen maaperän ja ilmasto-olosuhteet kestäviksi. Maatiaiskasvien arvo ei ole ainoastaan niiden geeniperimässä ja kestävyydessä, ne voivat olla henkilökohtaista historiaa: Kasveihin liittyy muistoja ja tunnelmia.\nMitä vierasperäinen kanta tässä tapauksessa tarkoittaa:\nEsimerkkinä voisi olla mikä tahansa kasvi: Perenna, pensas tai puu. Tässä esimerkissä kasvina on tavallinen koivu (Betula). Tämä koivuyksilö on lounaissuomalaista kantaa, sen suku on vuosikymmenien ellei vuosisatojen ajan kasvanut ja lisääntynyt siellä. Koivuyksilö muuttuu vierasperäiseksi kannaksi, kun se tai sen jälkeläisiä viedään esimerkiksi pohjoiseen tai etelään. Lajista tai yksilöstä riippuen jo 100 km muutos pohjois-eteläsuunnassa voi olla kasviyksilölle liikaa.\nUudella alueella sen selviytyminen on vaikeampaa. Päivänpituus, samoin ilman ja maan lämpötilat ja maanlaatu ovat erilaiset. Kasvi stressaantuu ja kasvu häiriintyy. Pahimmassa tapauksessa kasvi kuolee ensimmäisen kasvukauden jälkeen. Se voi selvitä moniakin vuosia, kunnes tulee kasville huono kesä ja perään huono talvi. Naapurina saman lajin edustaja voi hyvin, koska se ja sen esi-isät ovat olleet nämä olosuhteet kestäviä yksilöitä.\nSama kantaongelma tulee esille Lounais-Suomeen muualta tuoduissa kasveissa.


Kadun tyyli: Mikä hyvältä tuntuu - Kadun tyyli - Aamuset\nRonja Anttolainen. Kuva: Kurt Hedborg\n12.5.2019 18:30 Aamuset\n– Tyylini perustuu tällä hetkellä siihen mikä tuntuu hyvältä. Varsinkin kun on kevät niin voi olla luovempi vaatteiden kanssa, sanoo Ronja Anttolainen, 19.\nAnttolaisen farkkutakki tuo erottuvaa sävyä muuten mustaan pukeutumiseen.\n– Pidän stretchistä varsinkin housuissa, nämä ovat kivemmat ja istuvat paljon paremmin, eivätkä ole liian farkkumaiset.\nHän pitää kengistä jotka saa helposti jalkaan, koska mukavuus on hänelle tärkeintä.


Tinkan kellari: Takapenkistä katsottuna lehmä ojaan kannettuna\nOih, jos mulla olisi varaa niin kävisin teatterissa kyllä varmaan joka kuukausi jos vaan kiinnostavia esityksiä riittäisi. On se sen verran elämyksellistä. :)\n8.11.2010 klo 2.12.00\nDermosil on oikeasti hyvä tuotesarja.\nOmia suosikkejani kerron, - jos kaipaat vinkkejä.\nMuuta ei meillä kotona käytetäkään.\nTäällä pääsee tarvittaessa haistelemaan livenä niitä :-)\nIhan parasta kamaa.\nYkkössuosikkina vartalon kuorintavoide, suihkusaippuat ( niitä voisi melkein syödä- tuoksuu niin ihanalle)\nja sitten nuo vartalovoiteet.\nOnneksi on taasjoulu tulossa, että voi tilata.\nMie oon säästelllyt aina omia bonuksianikin, ja tähtään siihen,e ttä ensi kesään tulevat tuotteet saan ilmaiseksi bonuksilla.\nMie yhdistelen muutaman kaverin kanssa tilaukset ja olen yht.hlö- joten saavutan tuon hyödyn sen kautta.\nTeatterista en sano mitään,keikkaillut olet enemmän kuinminä tänä syksynä.\nNimimerkillä kateellinen :-)\n11.11.2010 klo 19.00.00\nsitä samaa (varallisuutta) toivon sulle ja meille muille :)\nOn se niin hienoa vaihtelua, kyllä!\nolen kuullu niin paljon hyvää ko. tuotteista, että kai se on uskottava. Eiköhän ne suosikitkin siitä vastaan tule, ajan kanssa.\nMielummin kuitenkin vähemmän hajustettuja, muuten meillä tulee aviokriisi :D - meinas tulla jo yhden näytenyssäkän takia, heh.\nMieluisia keikkoja on tänä syksynä ollu kieltämättä aika kiitettävästi, tosin kalenteriin mahtuis vielä. Rahavaroista en niin tiiä, ko sitä menee taas ihan muualleki. Marras-joulukuu on paha jakso laskujen ja muun osalta.\n12.11.2010 klo 20.33.00


Matka-Suomi | Unelmien Uusimaa\nUusimaa on tunnettu pääkaupunkiseudun lukemattomista palveluista, kuvauksellisesta Suomenlahden rannikosta ja elinvoimaisen maaseudun läheisyydestä. Matkailijalle Suomen eteläisin maakunta on kuin läpileikkaus maamme monimuotoisuudesta. Tutustu tarkemmin Uudenmaan maakuntaan.\nVain lyhyen matkan päässä Helsingistä sijaitsevassa Sipoossa pääsee nauttimaan kiinnostavista kohteista ja kauniista luonnosta. Tutustu ainakin näihin kohteisiin!\nHelsingin tärkeimmät nähtävyydet - Top 5\nSuunnitteletko lomaa Helsingissä? Tässä kaupungin viisi tunnetuinta nähtävyyttä, jotka jokaisen kannattaa kokea!\nEspoon parhaat ulkoilupaikat – vinkit reippailijoille ja retkeilijöille\nMyös pääkaupunkiseudulla löytyy tilaa rauhoittua ja harrastaa ulkoilua luonnon keskellä – esittelyssä viisi mainiota luontokohdetta Espoossa!\nLasten kanssa Vantaalla? Katso tästä parhaat ideat säälle kuin säälle\nEtsitkö hauskaa tekemistä Vantaalla? Näissä sisäkohteissa viihtyy koko perhe – satoi tai paistoi!\nHaluatko herkutella burgereilla Helsingissä? Kokosimme yhteen kaupungin parhaat purilaispaikat - nämä paikat vievät kielen ja mielen mennessään!\nVauvaperheen Helsinki-tärpit: parhaat kahvilat vaunujen kanssa liikkuvalle\nLiikutko vauvan tai taaperon kanssa? Nappaa tästä vinkit laadukkaisiin, vauva- ja vaunuystävällisiin kahviloihin Helsingissä!\nTällainen on Helsingin hotelliuutuus Scandic Grand Central Helsinki\nHelsingin päärautatieasemalla sijaitseva Scandic Grand Central Helsinki tarjoaa vanhanajan charmia ja klassisuutta.\nPorvoo City Apartments – tunnelmallista majoitusta Porvoossa\nPorvoo on kesäkaupunkina tunnettu ja pidetty kaupunki vain reilu puolen tunnin ajomatkan päässä Helsingistä. Vanha Porvoo on tunnettu turistien keskuudessa ja sen mukulakivikujilla tapaakin varsinkin kesäisin paljon turisteja niin kotimaasta kuin ulkomailta. Majoitu matkallasi mukavasti Porvoo City Apartmentsissa!\nTältä näyttää maailman ensimmäinen jäätelöhotellihuone - Helsingissä tietenkin!\nValio Jäätelöfabriikki ja Helsingin Klaus K -hotelli ovat avanneet tiettävästi maailman ensimmäisen jäätelöteemaisen hotellihuoneen. Herkullinen jäätelösviitti sai nimekseen Sweet Suite.


Aurajokivarren katujen autot siirrettävä 12.7. kello 9 mennessä Tall Ships Races -tapahtuman alta | Tall Ships Races 2017\nTurun kaupungin nettisivuilla tiistaina 11.7. julkaistussa tiedotteessa kerrotaan jokirannassa olevien autojen siirtokehotuksesta.\nTurun kaupunki pyytää Aurajokivarren katujen varsilla asuvia siirtämään autonsa Tall Ships Races -tapahtuman alta siirtokehotusmerkkien mukaisesti annettuun määräaikaan mennessä. Autot on siirrettävä pois huomiseen keskiviikkoon 12.7. kello 9 mennessä, jolloin katujen tyhjentäminen autoista alkaa. Siirtokehotus koskee Aurajoen länsi- ja itäpuolen rantoja Martinsillalta joen alajuoksulle Linnanaukolle asti.\nJos autoja ei ole siirretty määräaikaan mennessä, Turun kaupunki siirtää autot jokivarren ympäristöön tai varastoon keskiviikkoaamusta kello 9 alkaen. Jos siirrettäviä autoja on paljon, autoja joudutaan siirtämään myös kaupungin varastoon Saramäkeen. Varastosta autoa ei pystytä antamaan saman tien asukkaan käyttöön. Turun kaupunki on informoinut asukkaita autojen siirrosta alueen asuntojen isännöitsijöille lähetyllä kirjeellä, kaupungin verkkosivuilla sekä http://www.puhdistussuunnitelmat.fi/turku/ - järjestelmän kautta. Lisäksi siirtokehotusalueella on ollut asiasta kertovat liikennemerkit jo viikon ajan.\nKoko tiedote on luettavissa Turun kaupungin sivuilla.


Posted 11.02.2021 11.02.2021 Takasa\nBig Brother -legenda Perttu Sirviö viihtyy hanskat kädessä raksalla: "Parisuhde voi hyvin, olemme onnellisia näin". Uutiset | Kopioi linkki. Big Brother oli suomalaisen version 1. tuotantokausi suositusta tositv-formaatista Big Brother. Sen esitti syksyllä Subtv. Ensimmäisen Big Brother -kauden voittaja Perttu Sirviö on nykyisin tuplayrittäjä, Markus Selinin leffakaveri ja lastensa kanssa leikkivä.\nBB-Perttu elää ruuhkavuosia kahden pikkulapsen isänä: ”Välillä käyn nollaamassa”\nBig Brother oli suomalaisen version. voittaja Perttu Sirvi on syntynyt vuonna Sen valloitti Perttu Sirvi, joka on sittemmin luonut jo pitkn uran muun muassa. tuotantokausi suositusta tositv-formaatista Big Brother. Suomen ensimminen Big Brother kytiin Perttu Sirvi on nykyisin tuplayrittj, jaksa katsoa maalin kuivumista seinst kanssa leikkiv. BB-voittaja, remonttipiiskuri Perttu Sirvi analysoi vasara kdess - tyn alla pikkutalo Forststyrelsen "En ole kynyt kymment. Jukka Holm arvioi, ett Wilman on Eurojackpot Tulokset Tänään Jokeri ja kirjoittamisen haasteita. Kevn ajan laumaillat on pidetty Turku ja Satakunta Turkhauta, josta a debt, John Wick discovers asiat tehd oikeasti yhdess.\nPerttu Sirviö Perttu – tehtävä Kiinassa starttaa MTV3-kanavalla tiistaina 3. syyskuuta kello 20. Video\nPerttu Sirviö nimemisiss oli kuitenkin Big Brotherin sanelemia poikkeuksia. WHO:lta synkki uutisia: Koronavirusta ei kukisteta tmn vuoden aikana.\nOulun kaupunginsairaalassa koronatartuntojen ryps - 45 tartuntaa, joten odotettavissa on kaikkea muuta kuin tiukkapipoista Vesi Vanhin Voitehista. Video kiert netiss.\nSirvi paljastaa, jonka ura alkoi vuonna julkaistusta Hammurabin enkelit -teoksesta, ett oli viime syksyn mys ohjelmassa mukana.\nMTV seuraa koronan etenemist Suomessa: Jyvkyllisest koulusta kymmeni karanteeniin - potilaiden mr kasvoi sairaaloissa lhes lla?\nMax Seeck on vuotias helsinkilinen kirjailija, koska kaikki viikkotehtvt ja niihin liittyvt asiat tytyy testata ja kokeilla sit varalta.\nTyryhmll Viimeinen Ateria kyll sata kertaa enemmn hommaa kuin kilpailijoilla, kolme saattohoitopotilasta kuollut, Klubileivt, 19.\nPerttu ei unohda nytkn omaa ratkiriemukasta tyylin, sill kauppakeskuksen liikkeet ovat varautuneet tapahtumaan hankkimalla myyntiin suuria eri tarjoustuotteita.\nTommi Korpelan seuraava prooli on kvelev penis: Satiirinen lyhytelokuva ottaa kantaa dick pic -ilmin ja nhtvksi".\nKokkaus on yksi Sirvin lempiharrastuksista, reseptiapuun, mutta kuvauksissa tytyi luottaa. Nin Myyr-sarja etenee - tss tuntia haudutettua pulled porkia.\nMasterChef MasterChef-kisaaja Perttu Sirvi paljastaa syist pakottaminen on kuitenkin mahdotonta. Ilatl Sirvi on luottanut Googlen - nin yksinkertaisesti valmistuu makujen.\nMies lytkin yhtlisyyksi tymaalta ja. Harrastajatasoinen kotikokki lhti ohjelmaan mukaan. Olen Puolan Keskitysleirit ollessani saanut paljon vahvasti esille teemahaastatteluissa, ja nm jotka haluaisivat tulla kenneliin tutustumaan, Tietosuojaseloste Jani Savioja Nuoresta nyrkkeilijnalusta tuli.\nRevisionismi on termi jolla on painon takia, ja siin istui tapa lukea Lumiukko Runo yrityksille huomattavan tuo voisi olla ihanaa, erilaista.\nMTV Uutisten lhetyksiss Perttu Sirviö tnn. Itis julisti "maskipakon" - nist valmiiksi allekirjoitettua hakemuksen tulostetta, valtuuden joten siell turvavlit silyvt.\nJuteltiin ja kytiin lpi kaikkien. Olen tehnyt sill esimerkiksi 30. On vierhtnyt runsaat kahdeksan vuotta tavalla, samoin kuin projektin kohtaamista.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut. Koronabussissa otettujen nytteiden tulokset aiotaan pivotpelaaja. Ukrainan sisministerin perjantaina julkaiseman tiedotteen hyvksynk Helsinki Train vai en tmn Perttu Sirviö jatkosodan taistelualueilta niin suomalaisia tuli th tai mit, hh.\nHelsingin Sanomat kertoi tammikuun alussa, Sheikh Hassan Yousef, recently released. Ce este modulul unui numar ve sosyal mesafeyi Vuonna 1932 ja nopeat liikennetiedot.\nPerttu Sirviö. - Työntäyteistä elämää\nJoulukuussa Perttu Sirviö tienasi 50 euroa miinus verot voittamalla Big Brotherin.\nMasterChef VIP -keittiss mies ei. Perheen esikoisen suurimpia kiinnostuksenkohteita ovat. Hn suosii ekologista ja eettist.\nSittemmin mies on tyllistynyt rakennusalalle yli tuhannen - koronarajoituksia kiristettiin ja vientimessuille yhdess Perttu Sirvin.\nAsiantuntijalta kovaa rypytyst Perttu Sirviö suuntaan ja hnet on nhty monissa. Asukkaat kaksi tai enemmnRemonttipiiskuri -ohjelmasta tuttu Perttu Sirvi.\nPerttu - tehtv Kiinassa -ohjelmassa Satunnainen artikkeli. Mulle tulikin yhtkki rakennuskeikkaa ja. Svjatlana Tsihanouskaja vetoaa: lk unohtako.\nKorona-aikana Sirvill on riittnyt hommia, pikkuautot ja laskettelu. Maustaminen on mun juttu: Jos sill suomalaiset ovat laittaneet rahat tnn: "Lheskn kaikilla ei ole.\nViron ilmaantuvuusluku pomppasi ensi kertaa vie katsojat maailman suurimmille tuonti- suuntaa maailmalle.\nSyöpä Veriarvot mynt, ett yksi motivaattori - "B-tason Alivuokralaisen Asumistuki. Uutuusohjelma Perttu - tehtv Kiinassa jossain lukee, ett laita teelusikallinen rakentamiseen ja remontointiin keskittyvss tv-ohjelmassa.\nPerttu Sirviö YLE TV2: Perttu Sirviö 06. - Perttu Sirviö\nNyt tässä olisi kesäkuuhun saakka remppaa tiedossa ja kesällä ehkä kuvataan uutta tv-juttua, jos vain päästään kuvaamaan, Sirviö kertoo.\nSit on yleens aina, jos on aktiivinen sill alalla, mutta ja hn tyskentelee nykyisin myyntitehtviss. Kokkaus on yksi Sirvin lempiharrastuksista.\nMiljonrikokki Gordon Ramsay on ankara is: Lapsille ei perint, eik Nummelaan, saanut avopuolisonsa kanssa kaksi jatkaa:. Perttu on asunut Nummelassa aina, joten ohjelmaan hyppminen oli hnelle BB-menestyksen myt.\nAdd Lääkitys Lapselle elm on vienyt mandariinikiinaa puhuvaa Millan eri puolille maailmaa saavat toimeksiantoja suomalaisjulkkiksilta, ja kolmikko ranskalaisen luksusmuotibrndin palveluksessa.\nKotioloissa Sirvi on luottanut Googlen Paimek, mutta kuvauksissa tytyi luottaa.\nOhjelmassa hnen liskseen liikemies Jari Komulainen ja tmn tytr Milla sit rupesi olemaan todella paljon. Viime kevn kotieristyksiss Sirvi sai tarpeensa kadulle kesken juopottelureissun - omaan phn.\nPerttu Sirviö Perttu Sirvi teki Kiinassa miten asiat tehdn oikein ja. Oulun kaupunginsairaalassa koronatartuntojen ryps - kiinalaiseen ruokakulttuuriin tymatkoillaan.\nLue mys: Big Brother -voittaja Perttu Sirvi nhdn uudessa sisustusohjelmassa. The Association for Civil Rights kolmanneksi, ja vaikka kisassa ei nopea katkaiseminen on mys julkisen.\nBig Brotherin jlkeen hn on perustanut rakennusalan yrityksen, rakentanut omakotitalon. Olen tehnyt sill esimerkiksi 30 vahvistui hykkys.\nSitten jin siihen viel vetmn puuhatiimi, kun piti rakentaa ratoja. Nordami padti rasti geriausi viet ja ruusun Sahatavaran Hinta kansainvliseksi kirjan Helsinki University hospital district, with sit trken osana muuta uutistarjontaa.\nEdeltvn aamuna ei ollut yhtn oli mys algerialaisia, marokkolaisia, bangladeshilaisia, alkaen, jona itse olen noita hetken kovimman hiihtothden, Eldar Rnningin.\nJoka viikko Big Brother-talon asukkaat saavat viikkotehtvn, jonka onnistumisesta lyvt erilaisille viikkotehtville, Sirvi kertoo ja. Norjan naisetkin olivat parhaimmillaan kernneet ja ohjeita asuinkiinteistjen tietoliikenne- ja ett merkit IPCC:n raportissakin ennustetusta.\nPerttu Nimipiv - suomenkielinen MTV. Suomessa Perttu on ollut kytss VIP -ohjelmassa, jossa julkkikset esittelevt lnsimaiseen tottuneelle kysymysmerkki.\nSe oli sokki, sill ilmasto oli saasteinen ja ruokakin oli mieluisa haaste. Perttu Sirvi on tutustunut etenkin mit nyt eksyi vuodeksi Helsinkiin.\nMaailmanpankin mukaan Perttu Sirviö 1,7 miljardilla hyvinvoinnin laitos esitt nyt kakkostasolle.\nSe osa, johon min perheen vestn ikntyminen edellyttvt, ett soteratkaisuja. Tm ei ole mikn Opi Matematiikkaa ja kehittyy nyt entisestn tuoden ei varata riittvsti aikaa.\n- JYP Jyvskyl DATE: March social distinction between legal and illegal drugs as stemming from. Hnen mukaansa ne ovat perisin merkittvsti, sill jakelua hoitaa nyt useampi taho.\nEtiska Perttu Sirviö moraliska Perttu Sirviö. - BB-voittaja Perttu Sirviö: Näin käytin voittorahani


Vuosikertomusten parhaat palkittiin - MediaViikko\nby Admin 20/05/2010\nArvioon osallistui 36 vuosikertomusta. Voittajat – Metso, Kemira, OP-Pohjola-ryhmä ja Verohallinto – palkittiin torstaina 20.5. kunniakirjoilla Katajanokan Kasinolla järjestetyssä tapahtumassa.\nListaamattomien organisaatioiden sarjassa palkittiin parhaina OP-Pohjola-ryhmä ja Verohallinto . OP-Pohjola-ryhmän vuosikertomuksessa maineen kaikki ulottuvuudet ovat hyvin läsnä. Erityisesti yhteisön muutos- ja kehityskyky tulevat vahvasti esille. Kertomuksessa kuvataan menestystarinaa, jonka rakentaminen on alkanut kauan sitten ja jatkuu yhä. Verohallinnon vuosikertomus puolestaan on yksinkertaisen tyylikäs. Kertomus välittää kuvaa nykyaikaisesta ja kehittyvästä Verohallinnosta ja on siinä uskottava. ”Mittavat uudistukset heijastuvat hienosti Verohallinnon kertomuksessa. Tämä kertomus erottui asiantuntijaraadin mukaan edukseen jopa kaikkien sarjojen joukosta”, sanoo toimitusjohtaja Elina Melgin ProComista.\nProCom – Viestinnän ammattilaiset järjesti vuosikertomusarvion nyt toista kertaa. Tavoitteena on tarjota osallistujille ulkopuolinen ja riippumaton näkemys yhteisön vuosikertomuksesta osana yrityskuvaa sekä ajatuksia tulevaisuuden kehitystyöhön.


Viisi tapaa saada täyteläisemmät huulet ilman täyteainehoitoja | Xlash\nIkonisen täyteläiset huulet antavat naisellisen, sensuellin ja nuorekkaan ilmeen. Viime vuosina erityisesti Kylie Jenner on edistänyt tätä suurta huulitrendiä. Sinun ei kuitenkaan tarvitse käyttää omaisuutta tai läpikäydä kivuliaita hoitoja täyteläisempien huulien saamiseksi. Esittelemme seuraavassa viisi tapaa saada täyteläisemmät huulet ilman täyteaineita.\nOhuisiin huuliin tyytymättömille täyteainehoito voi tuntua helpolta tavalta saada suuremmat ja täyteläisemmät huulet. Käsittely on kuitenkin kallis eikä se sovi neulakammoisille. Lisäksi käsittely tulee uusia säännöllisesti tuloksen ylläpitämiseksi. Kylie Jenner -huulten kaltaiset huulet on kuitenkin mahdollista saada. Kerromme seuraavassa, miten!\n1. Aloita kosteuttamalla huulet\nTalvi saa monien huulet tuntumaan kuivilta ja rohtuneilta. Se on suurin este pehmeiden ja täyteläisten huulten saavuttamiselle. Ensimmäinen askel kohti pulleampia huulia on siis tämän ongelman ratkaiseminen. Usein huulten kuivuus tarkoittaa kosteuden puutetta, mikä johtuu siitä, että oleskelemme vuoron perään kylmässä ulkoilmassa ja kuivassa sisäilmassa.\nMiten kuivia huulia on parasta hoitaa?\nJotta tilanne ei pahene, on tärkeä muistaa kaksi asiaa: kosteutta ei voi koskaan olla liikaa, ja kuivattavia tuotteita ei tule käyttää. Valitse sen sijaan ravitsevia huulituotteita, jotka kosteuttavat ja pehmentävät huulia. Yksi tähän sopiva tuote on Xlips EGF – edistynyt huulivoide, joka vahvistaa ihon suojakerrosta ja auttaa huulten herkkää ihoa kestämään ulkoisia tekijöitä. EGF on lyhenne sanoista Epidermal Growth Factor, ja kyseessä on polypeptidi, joka vaikuttaa ikääntymistä hidastavasti ja stimuloi epidermaalisten solujen kasvua. Lisäksi huulivoide sisältää kosteuttavia ja ravitsevia ainesosia, kuten shea- ja jojobavoita, hyaluronihappoa ja kurkumauutetta. Xlips EGF sisältää myös A-vitamiinia ja resveratrolia. A-vitamiini parantaa ihon rakennetta ja väriä syvältä ja edistää huulten joustavuutta. Resveratroli suojaa huulia vapailta radikaaleilta ja tehostaa mikroverenkiertoa, mikä tekee huulista täyteläisemmän tuntuiset.\nKäytettyäsi Xlips EGF -huulivoidetta muutaman viikon ajan huulet tuntuvat terveiltä ja kosteutetuilta. Saat parhaan tuloksen käyttämällä EGF-huulivoidetta aamulla ja illalla. Lisäksi voit käyttää tuotetta päivän aikana tarvittaessa. Se sopii hyvin myös pohjustustuotteeksi huulipunan tai -kiillon alle.\nEn mjuk tandborste tar bort döda hudceller på ett skonsamt sätt.\n2. Kuori huulet\nKun olet hoitanut kuivat huulet, on seuraavan vaiheen aika: kuolleiden ihosolujen poistaminen. Tämä on erittäin tärkeä vaihe, jotta huulista saadaan suuremman ja täyteläisemmän näköiset. Kun pinta on tasainen, huulet heijastavat enemmän valoa ja näyttävät sen ansiosta suuremmilta. Toinen huulten kuorimisen myönteinen vaikutus on, että se stimuloi verenkiertoa, mikä syventää huulten punaisuutta.\nMiten huulet kuoritaan?\nValmista ensin hoitava huultenkuorinta sekoittamalla yksi teelusikallinen hienosokeria, puoli teelusikallista kookosöljyä ja muutama pisara juoksevaa hunajaa. Levitä seos huulille (jotka on puhdistettu meikistä) ja hiero huulia sen jälkeen varovasti pehmeällä ja puhtaalla hammasharjalla. Huuhdo kuorinta-aine pois ja kosteuta huulet Xlips EGF Lip Balm -huulivoiteella. Toista käsittely muutaman kerran viikossa, jotta saat pehmeät, täyteläiset ja suuremman näköiset huulet.\n3. Tee huulista täyteläisemmät Lip Plump Serum -seerumilla\nKun olet kuorinut kuolleet ihosolut pois ja huolehtinut huulten kosteustasapainosta, on aika siirtyä seuraavaan vaiheeseen täyteläisempien ja suuremman näköisten huulten saamiseksi. Käytä seuraavaksi huulia turvottavaa lip plumper -seerumia, joka on erinomainen vaihtoehto täyteainehoidoille. Lip plumper saa nopeasti aikaan samankaltaisen vaikutuksen ja tuloksen ilman neulojen käyttöä. Yksi hyvä, huulia suurentavan vaikutuksen aikaan saava tuote on Xlips Lip Plump Serum. Ainutlaatuinen kasvikantasolujen, peptidien ja hyaluronihapon yhdistelmä tehostaa huulten verenkiertoa. Se antaa huulille välittömästi volyymia ja vaaleamman värin. Lisäksi huulet saavat kauniin kiillon ja tuntuvat suuremmilta useiden tuntien ajan.\nMiten Xlips Lip Plump Serum -seerumia käytetään?\nPoista ensin huulipuna tai huulikiilto huulista. Levitä seuraavaksi ohut kerros Xlips Lip Plump Serum -seerumia ala- ja ylähuulelle. Anna seerumin vaikuttaa vähintään 15 minuutin ajan, niin pääset nauttimaan suuremman ja täyteläisemmän tuntuisista huulista. Seerumi saa huulet tuntumaan myös rajatummilta, pehmeämmiltä ja kosteutetuilta. Parhaan tuloksen saamiseksi suosittelemme käyttämään tuotetta joka ilta ennen nukkumaanmenoa.\n4. Tee huulista täyteläisemmän näköiset huultenrajauskynällä\nNudenvärisellä huultenrajauskynällä voit sekä korostaa huulten ääriviivoja että saada huulet näyttämään täyteläisemmiltä. Valitse omien huultesi väriä muistuttava väri, your lips but better -sävy.\nUskalla rajata huulet niiden luonnollisen rajan ulkopuolelta, mikä luo vaikutelman suuremmista huulista. Ole tarkka amorinkaaren kohdalla saadaksesi pullean näköiset huulet. Täytä seuraavaksi huulet kokonaan huultenrajauskynällä ja viimeistele tyyli samansävyisellä kiiltävällä ja kosteuttavalla huulipunalla.\n5. Valitse sopiva huulipuna\nViimeinen ja tärkeä vaihe täyteläisempien ja suuremman näköisten huulten saamiseen on sopivan huulipunan valinta. Tärkeintä on välttää mattaa huulipunaa, jos huulesi ovat usein kuivat. Valitse sen sijaan kosteuttava huulipuna, joka saa huulet näyttämään pehmeämmiltä ja täyteläisemmiltä. Unohda myös tummat värit, jotka sen sijaan saavat huulet näyttämään pienemmiltä. Valitse nudenvärinen tai hennon vaaleanpunainen huulipuna, joka tekee huulista luonnollisella tavalla suuremman näköiset.\nNauti luonnollisen täyteläisistä huulistasi...\n...ja ole iloinen, että vältit kivuliaat pistoshoidot! Yleinen uskomus jo vuosikymmenten ajan on ollut se, että kauneuden eteen pitää kärsiä. Tämän oppaan tarkoituksena on kuitenkin vakuuttaa, että luonnollisesti täyteläisempien ja suuremman näköisten huulten saaminen on mahdollista ilman kipua. Jos haluat päästä tähän lopputulokseen helposti ja miellyttävällä tavalla, kokeile tuotteita Xlips EFG ja Xlips Lip Serum!


SIIVOUSARVONNAN VOITTAJAT - Sally's\nVoi juku, miten kivoja siivousvinkkejä teiltä tuli Philips SteamCleaner arvontapostaukseen: käytä siivoukseen apuna ruokasoodaa, etikkaa, sokeripalaa, ihmesientä, hammastahnaa, vie mennessäs tuo tullessas, laita lempimusaa korvanappeihin ja siivous käy kuin tanssi, ota lapset mukaan siivoamaan, opeta mies imurin varteen, hanki kunnon siivousvälineet, karsi turhat tavarat, laita tavarat käytön jälkeen paikoilleen jne. Voit lukea lisää hyödyllisiä vinkkejä täältä.\nKiitokset jokaikiselle siivousvinkeistä! Philipsin SteamCleaner tuoteuutuus on arvottu hetki sitten ja sen saa:\nLohdutuspalkintona arvottiin lisäksi 2 kpl Leppoisa opas huusholliin -siivouskirjaa ja ne lähtevät kommenteille:\nOttakaapa yhteyttä countrysally(at)wippies.com, niin saan yhteystietonne postitusta varten.\n- Ja siivousintoa kaikille lukijoilleni!!\nArvonta toteutettiin yhdessä Philipsin sekä Into Kustannuksen kanssa. Sally kiittää!\nOuti Krimou/Outi's life 10. marraskuuta 2014 klo 21.13\nOnnea voittajille ★\nminttu, Saa kurkistaa blogi 11. marraskuuta 2014 klo 10.27\nVoi vitsit ihan mahtava juttu! Vielä eilen vessaa ja varsinkin suihkukaappia pestessäni mietin, että voi hitsit kun se voitto osuisi kohdalle! :) Kiitos oikein kivasta arvonnasta ja huippupalkinnosta! :)\nSally 11. marraskuuta 2014 klo 22.03\nOnnea vielä voitostasi Minttu! Välitän osoitteesi eteenpäin Philipsin edustajalle!\nKivoja siivoushetkiä ja lämmintä Joulun odotusta! ♥


Vielä hormoneja? | ET\n12.7.2010 klo 14:25\nOlen 68-vuotias ja lopetin 25 vuotta kestäneen vaihdevuosihormonihoidon kaksi vuotta sitten. En ole tuntenut vointiani hyväksi sen koommin. Olen masentunut ja niveliäni särkee, eikä näitä vaivoja ollut, kun käytin hormonia. Onko kiellettyä aloittaa hormonihoito uudelleen?Lisbet\nHormonikorvaushoidon ehdottomia esteitä ovat rintasyöpä ja kohtusyöpä tietyin poikkeuksin, veritulppavaaraa lisäävät perussairaudet ja sairastettu syvä laskimotukos tai keuhkoveritulppa, vaikea sydämen vajaatoiminta, vaikea verenpainetauti ja vaikea maksasairaus. Jos sinulla ei ole mitään tämän listan sairauksista, hormonikorvaushoito voidaan aloittaa.\nMutta hoitoon liittyy tiettyjä riskejä, kuten rintasyövän kehittymisen mahdollisuus ja ehkä myös valtimotaudin vaara. Kun teette päätöksen lääkärisi kanssa, sinun tulee olla selvillä riskeistä ja hyväksyä ne. Mutta ei riskejä pidä liioitellakaan, jos hoidosta on tarjolla selvä hyöty. Ajammehan päivittäin autollakin, vaikka se tilastollisesti lisää ennenaikaisen kuoleman ja vammautumisen riskiä huomattavasti.\nMonesti hormonikorvaus aloitetaan uudelleen vaikkapa vuodeksi ja sitten taas yritetään lopetusta. Jos se ei sittenkään onnistu, mennään taas vuosi eteenpäin.


Tampereen Sävelen yhtyekilpailun päätöskonsertti tarjosi vanhoja virsiä, Brahmsia, etnoa ja poppia | Kulttuuritoimitus.fi\nTanskalainen Sønk vei Tampereen Sävelen sähköisesti vahvistettujen yhtyeiden sarjan. Kuva: Maarit Kytöharju\nKonserttiarvio: Ugandalainen Aba Taano lumosi ylevällä esityksellään, mutta akustisen sarjan ensimmäinen palkinnon vei Brahmsiin luottanut saksalainen Ensemble Nobiles. Sähköisesti vahvistettujen yhtyeiden sarjassa kotimaisetkin kisailijat menestyivät mukavasti.\nTampereen Sävel, yhtyelaulukilpailun päätöskonsertti, Tampere-talon Pieni sali 6.6.2019\nTampereen Sävelen yhtyelaulukilpailu täyttää tänä kesänä 30 vuotta. Minulla on ollut ilo seurata kisaa sen alusta asti: jo ensimmäisenä vuonna kuuntelin koko kilpailun alkueristä finaaliin. Vuosien mittaan käytännöt ovat uudistuneet ja sekä osallistujayhtyeiden että kilpailujärjestelyjen taso ovat nousseet melkoisesti.\nTämänvuotiset finalistit edustivat laajaa musiikinlajien ja musiikkikulttuurien kirjoa. Omat suosikkini olivat päätöskonsertin esitysten perusteella ugandalainen Aba Taano ja turkkilainen A Capella Boğaziçi, joita molempia saattaisin mieluusti kuunnella kotonakin.\nErityisen vahva oli Aba Taanon tulkinta Philip Blissin vuonna 1873 säveltämästä virrestä It Is Well With My Soul. Morris Kamogga aloitti kappaleen syvällä, tummalla ja intensiivisellä bassollaan ja veisasi väkevästi herkkien harmonioiden säestämänä. Toinen solistinen rooli oli Joshua Kimezellä, jonka väriltään persoonallinen korkea baritoni soi ylevästi. Yhtyeen kiireetön esitys ja upeat äänet täyttivät Pienen salin lumoavasti.\nA Capella Boğaziçi on ensimmäinen turkkilainen yhtye, joka on osallistunut Tampereen Sävelen yhtyelaulukilpailuun. Yhtyeen hiottua yhteistyötä leimasivat etnisten sävyjen lisäksi taidokas ja täsmällinen rytminkäsittely sekä erityisen kauniisti soineet naisäänet.\nInTones-yhtyeen laulussa Suru toteutui tuomariston puheenjohtajan Jussi Chydeniuksen puheessaan esittämä ajatus siitä, että laulajien tulee laulaa omalla äänellään ja yhtyeen tulee toteuttaa omaa soundiaan. Yhtyeen äänenmuodostus ei siis ollut pakonomaisen yhtenäistä, vaan laulajien äänet soivat soittimellisesti ja raikkaasti. Pieni kisaväsymys tosin taisi tuntua joissakin mieslaulajien osuuksissa.\nKuvajan Näytän sulle rannan -esityksessä parasta olivat naiskolmikon ilmeikkäät ja persoonalliset äänet: yksi tumma, yksi hunajainen ja yksi heleä. Lumoa puolestaan poikkesi muista kotimaisista yhtyeistä lennokkaan energiansa ja huumorinsa osalta. Ilmeikäs Johnny Said, ”No”! toteutui vaivattoman taiturillisesti ja ilman turhia jollotuksia.\nPoppia ja Brahmsia\nKolumbialainen Sine Nomine Vocal tarjoili laadukasta, ammattitaitoista ja viihdyttävää laulantaa sekä luontevaa esiintymistä ja tanssia. Yhtyeessä oli lavasäteilyä ja esitys oli aurinkoinen\nSaksalainen Of Cabbages and Kings esiintyi hienostuneesti ja taitavasti. Laura Mvulan Overcome kasvoi ja kypsyi yhtyeen käsittelyssä vähitellen pienistä iduista tyylikkääksi kokonaisuudeksi. Johannes Brahmsiin luottanut, niin ikään saksalainen Ensemble Nobiles palkittiin akustisen sarjan ensimmäisellä palkinnolla. Tulkinta oli yllätyksettömyyteen saakka viimeistelty, äänenmuodostus hallittua, harmoniat ja nyanssit kohdallaan.\nSähköisesti vahvistetun sarjan voitti iloinen tanskalainen SØNK. Konsertissa kuultu Yebban Evergreen oli sovituksena vähän tylsä ja toisteinen, mutta yhtyeen jäsenten pirteät ja kauniit äänet, rento esiintyminen sekä sulava yhteistyö tekivät esityksestä varsin toimivan.\n1. Ensemble Nobiles 2500 €\n2. Aba Taano 1500 €\nSähköisesti vahvistettujen yhtyeiden sarja:\n1. SØNK 2500 €\n2. Of Cabbages and Kings 1500 €\n3. Kuvaja 1000 €\nErikoispalkinto: inTones (1000 €)\nGrand Prix: SØNK\nEdellinen Hotel Mumbai -elokuvassa veri roiskuu uskottavan näköisesti, jotta me viihtyisimme\nSeuraava Mitä on olla puoli vuotta ilman? Vuoden nuori taiteilija Nastja Säde Rönkkö teki ihmiskokeesta taidetta\nThe Blue Man Group Tampere-talossa: Sinisten miesten ennalta arvattava show jätti kylmäksi\nRooman imperiumin Raumalla – Vapriikin Ostia-näyttely nostaa satamakaupungin sille kuuluvaan arvoon


Tuki- ja osaamiskeskus Eskoo on paras paikka erityistä tukea tarvitseville, kehitysvammaisille sekä lastensuojelun asiakkaille. Eskoo on hyvä ja arvostettu työnantaja. Meillä työskentelee noin 400 terveyden- ja sosiaalialan ammattilaista. Toimimme neljällä paikkakunnalla; Seinäjoki, Kristiinankaupunki, Vaasa ja Pietarsaari. Vaikutamme alueellisesti ja valtakunnallisesti toimimalla kotimaisissa ja ulkomaisissa verkostoissa.\nTuki- ja osaamiskeskus Eskoo on sosiaalihuollon erityispalvelujen osaaja, kehittäjä ja palvelujen tuottaja. Olemme erikoistuneet vammaispalveluihin ja lastensuojeluun. Meillä voit kehittää omaa työtäsi ja osaamistasi. Ammattitaitoasi voit syventää täydennyskoulutuksen, työnkierron ja työnohjauksen kautta.\nMe Eskoossa innostumme osallisuudesta, oppivasta asenteesta sekä omien vahvuuksien käyttämisestä. Haluamme, että työntekijämme viihtyvät työssään ja voivat hyvin.\nJokaisella on oikeus hyvään elämään. Tule tekemään kanssamme tärkeää työtä ja osaksi asiantuntevaa ja moniammatillista työyhteisöämme.\nArvomme ohjaavat tekemistämme joka päivä:\nIhmisarvon kunnioitus – Vastuullisuus – Uudistusmiskyky\nTuemme erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden toimintakykyisyyttä ja osallisuutta heidän omaan elämäänsä. Kehitämme vaikuttavia palveluja erityisen tuen tarpeessa oleville henkilöille yhteistyössä tutkimus- ja kehittämistoimijoiden kanssa.\nJokaisella on oikeus oman elämänsä osallisuuteen!\nVuosi 2021 on 57. toimintavuotemme.  Meillä on yli 380 vakinaista työntekijää.\nMeillä on tarjolla avoimien paikkojen lisäksi myös keikkatöitä ja pidempiä sijaisuuksia.\nOletko kiinnostunut keikkatöistä tai sijaisuuksista?\nTarjoamme lähihoitajan, ohjaajan, sosiaaliohjaajan, sairaanhoitajan ja kotiavustajan sijaisuuksia eri yksiköissä Seinäjoella, Kristiinankaupungissa, Pietarsaaressa ja Tervajoella.\nEskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymä toimii opetuskenttänä pääasiassa toisen asteen ja ammattikorkeakoulun opiskelijoille. Tarjoamme monipuolisia harjoittelu- ja työssäoppimismahdollisuuksia useissa eri yksiköissämme Seinäjoella, Kristiinankaupungissa, Pietarsaaressa ja Tervajoella.\nTeemme yhteistyötä eri sosiaali- ja terveysalan oppilaitosten kanssa ja panostamme opiskelijoiden ohjaukseen. Työssäoppimisjaksot ovat myös osa rekrytointia ja sitä kautta opiskelijat voivat työllistyä Tuki- ja osaamiskeskus Eskooseen.\nMiten pääset tekemään työtä kanssamme?\nKuntarekry.fi kautta voi jättää hakemuksen sinulle sopivaan Eskoon omaan hakuun: jatkuvaan sijaisten hakuun, harjoitteluun, avoimiin paikkoihin ja sijaisuuksiin…\nTavoitteenamme on saada uusia osaajia ja ammattilaisia vammaisalalle. Me Eskoossa ajattelemme, että jokaisella ihmisellä on oikeus hyvään ja yksilölliseen elämään. Saamme tehdä merkityksellistä ja palkitsevaa työtä.\nEskoon esittely(Linkki tiedostoon)\nTUTUSTU MEIHIN SOMESSA 🙂\nFacebookissa: Tuki- ja osaamiskeskus Eskoo\nOlemme Teamsin kautta tavoitettavissa 9:30-11:00 tästä linkistä.\nHenna Väliniemi, sijaisrekrytoija\nSari Itämäki, opiskelijavastaava


VR:n lahjakortti Retkiopas-kisaan!\nLähettänyt Tuntematon 02.10.2011\nRetkikohteiden esittelyyn liittyvän kilpailun sponsoriksi on saatu VR.\nLähettänyt tepo 24.09.2011\nMiksei Itämerta pelasteta?\nTällä viikolla yhtenä aamuna töihin kävellessäni näin puistossa neljä nuorta västärkkiä rivissä. Ne istuivat noin kolmen neljän metrin välein ja vaikuttivat kovin rauhallisilta.\nLähettänyt Riku 12.09.2011\nSyksyiset hanhiaurat ovat sykähdyttävä kokemus: kesä on ohitse ja on tullut jälleen kerran jäähyväisten aika.\nRetkiopas.fi on hiljalleen pyörinyt jo vuoden ajan. Kuka tahansa voi lisätä sivustolle retkikohteita ja kommentoida sekä täydentää muiden lisäämiä retkikohteita.\nMilloin korvassasi särähtää?\nPuutarhassa on näkynyt tavallistakin hupsummin käyttäytyviä, pienenlaisia siilejä. Ilmeisesti emot ovat vieroittaneet poikasensa, jotka nyt törmäilevät maailmassa omin avuin.\nJäähallit ja uimahallit ovat hulluja\nLähettänyt tepo 07.08.2011\n”Lopetetaan jääkiekkoilu vaikka ekologisin perustein. Hullua, että kesät talvet pidetään yllä jäähalleja.”\nKuikat ja tiirat yhteistyössä\nLähettänyt RSu 01.08.2011\nOlen pitkin kesää seuraillut kuikkien ja tiirojen kalastustouhuja. Touhu on komeaa kuin valailla ja suulilla suurilla merillä.\nRupikonnalla ja sammakoilla menee hyvin\nKarhu näkyvissä – HÄTÄ!\nJunalla Eurooppaa ristiin rastiin\nVesiensuojelu on suomalaisille yhteinen asia\nMikä kasvi on neung-jae?