PPT - YDINAINESANALYYSI OPETUSSUUNNITELMATYÖSSÄ PowerPoint Presentation - ID:784549\nYDINAINESANALYYSI OPETUSSUUNNITELMATYÖSSÄ PowerPoint Presentation\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/784549" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nYDINAINESANALYYSI OPETUSSUUNNITELMATYÖSSÄ - PowerPoint PPT Presentation\nYDINAINESANALYYSI OPETUSSUUNNITELMATYÖSSÄ. Vaasan yliopisto 13.1.2005 Marianne Isola W5W-suunnittelija.\nPowerPoint Slideshow about 'YDINAINESANALYYSI OPETUSSUUNNITELMATYÖSSÄ' - lotta\nVaasan yliopisto 13.1.2005\n”Opetussuunnitelma on opetuksen ja opintojen suunnittelun väline. Sen avulla opetuksesta pyritään muodostamaan hallittu ja ehjä kokonaisuus, poistamaan päällekkäisyyksiä sekä osoittamaan eri opintojen välisiä yhteyksiä.”(OY:n johtosääntö)\nOpetussuunnitelmaa voidaan kuvata vaikka\nKorkeakouluyhteisön ”kollektiivisena muistilappuna”\nOpetussuunnitelman kehittämisen vaiheet\nKoulutuksen perustehtävän määrittely\nKompetenssien ja yleistavoitteiden määrittely\nOpintokokonaisuuksien ja opintojaksojen sisältöjen, kuormittavuuden ja työtapojen määrittely\nOpetussuunnitelman arvioinnin ja kehittämisen määrittely\nMiksi koulutus on olemassa? Mihin sitä tarvitaan?\nMihin yhteiskunnan tarpeisiin se vastaa?\nMihin työelämän tarpeisiin se vastaa?\nMitkä ovat valtion tavoitteet?\nMitkä ovat koulutusalan tavoitteet?\nMitkä ovat yliopiston tavoitteet?\noppimiseen liittyvät tavoitteet?\nMitkä ovat työelämän ja työnantajien tavoitteet?\n3. Opetussuunnitelman rakenne\nLue mallien tarkemmat kuvaukset Akateeminen\n4. Opetussuunnitelman sisältö\nSisältöanalyysi (= ydinainesanalyysi)\nolemassa erilaisia laskentamalleja\ntulosten vertailtavuus tärkeää\nTyötapojen (pedagogisten valintojen) määrittely\nMitä voidaan saavuttaa valitsemalla tiettyjä sisältöjä ja mitä puolestaan valitsemalla tiettyjä pedagogisia ratkaisuja?\nKuormittavuus ja opiskelijoiden ajankäyttö\nOpintojaksojen mitoituksen oltava realistinen\nTavoitteena on aina ymmärtävä oppiminen\nJos Anna aikaa ajatella –kirjan laskentamalli ei sovi koulutusalalle, kuormittavuutta voidaan selvittää opiskelijoiden ajankäyttöä seuraamalla\nPohdittava: kuormittavuuden tunne vs. todellinen ajankäyttö?\n5. Arviointi ja tavoitteiden tarkastelu\nSaavutetaanko asetetut tavoitteet näillä rakenteilla ja sisällöillä?\nTavoitteiden tarkentaminen ja konkretisoiminen\nTavoitteiden uudelleentulkinta ja muuttaminen\nOn mietittävä, miten osaaminen rakentuu!?!\nJATKUVA OPPIMINEN, HALU KEHITTÄÄ ITSEÄ\nKOMMUNIKAATIOTAIDOT JA SOSIAALISET TAIDOT\nOSAAMISEN RAKENTUMINEN TIEDEOPINNOISSA 2003\nPäätöksenteko ja opetussuunnitelmatyö\nOpetussuunnitelmatyö tuo tietoa päätöksenteon tueksi\nMitä työkaluja on olemassa?\nOpetussuunnitelmatyö organisoi päätöksentekoa\nProsessilla pitää kuitenkin olla selvä alku ja loppu!\nPiirtäkää kuvio oman yksikkönne opetussuunnitelmatyöstä (esim. prosessikaavio, käsitekartta tms.)\nTunnistakaa eri toimijaryhmien osuudet\nHahmottakaa prosessin ajallinen eteneminen\nVerratkaa kuviota naapurin kanssa\nYdinainekseen perustuva opetussuunnitelma\nOleellista olisi antaa opiskelijoille sellainen tiedollinen ja taidollinen pohja, joka on välttämätön uuden omaksumiselle ja jota voi täydentää myöhemmin\nTutkintoa ei kuitenkaan aina osata suojata tarpeettomilta ja epäoleellisilta yksityiskohdilta\nOpetuksessa voi olla asiaa ja tietoa yli opiskelijan omaksumiskyvyn\n→ Seurauksena on kuormittunut tutkinto\nKuormitus kasvaa, kun\nopetettavan aineksen määrä on suuri\nvaikeustaso on korkea\naineksen pedagoginen jäsentely on heikkoa\nopiskelijan aiemman tietämyksen määrä ja laatu on heikkoa\nkontaktiopetustunteja on paljon\nopiskelija opiskelee useita kursseja yhtä aikaa\nopettaja opettaa useita kursseja yhtä aikaa\nopettaja ei ole sitoutunut opetustyöhön\nopiskelija ei ole sitoutunut oppimistyöhön\nKuormitus vähenee, kun\naineksen jäsentämiseen on varattu riittävästi aikaa\nopetuksen suunnitteluun on varattu riittävästi aikaa\nopiskelijan itsenäiselle työlle on varattu riittävästi aikaa\nopettajan opetusmenetelmä-tietämys on hyvä\nopiskelijan aiemman tietämyksen määrä ja laatu on hyvää\nopettaja on sitoutunut opetustyöhön\nopiskelija on sitoutunut oppimistyöhön\nMiten ”ylipainoinen” tutkinto voidaan havaita? Miten sen ”laihduttaminen” aloitetaan?\nMiten määritellään tarpeellinen tieto?\nMiten määritellään tarpeeton / epäoleellinen tieto?\nMihin niitä verrataan?\n”Ydinainesanalyysi on akateemisten opintojaksojen sisällön hallintaan ja kehittämiseen tarkoitettu työkalu. Se auttaa kiinnittämään tietoisesti huomiota opintojaksojen sisällön oleellisuuteen ja sisältöjen kehittämiseen tavoitteiden saavuttamiseksi resurssien rajoissa.”\nOpettajan työn selkeyttämistä\nKurssin opintosisältöjen kartoittamista ja kehittämistä\nTyöväline arvioinnin tekemiseen\nVälttämätöntä tietoa opintojen mitoituksessa\nPohjan luomista menetelmien kehittämiselle\nOpiskelijan käytettävissä olevan oppimisajan ja tutkintovaatimusten synkronointia\nYdinainesanalyysi on opiskelijan kannalta\nTutkinnon ”punaisen langan” löytämistä\nTiedollisten ja taidollisten tavoitteiden selvittämistä\nopiskelijoiden erilaisten lähtötasojen huomiointia\najankäytön suunnittelua ja opintojakson työmäärän mitoittamista\nopintojakson sisällön mitoittamista\nrealististen opetus- ja oppimistavoitteiden asettamista\nopintojaksojen ihanteellisen peräkkäisyyden rakentamista\nTutkitaan opetettavaa ainesta suhteessa\n1) tieteellisen ajatteluun ja osaamiseen\n2) ammatilliseen osaamiseen\nLuokitellaan opetettavat aiheet 2 – 4 luokkaan tärkeyden mukaan, esimerkiksi:\n2) täydentävä tietous\nYdinaines”Mitä opiskeltavan alan asiantuntijan tulisi hallita?”\nYdinaines on perusta uuden omaksumiselle\nMetodisia valmiuksia, teorioita, malleja, periaatteita jne.\nHarvemmin yksittäisiä faktoja\nYdinaines ei ole perustietoa, vaan oleellista tietoa\nYdinaines kattaa ne tiedot ja taidot, joiden hallitseminen on välttämätöntä uusien tietojen omaksumisen kannalta\nSuurin osa kurssista koostuu ydinaineksesta\nYdinaineksen eri tulkintoja\nkäytännön työnhallinnan kannalta keskeisin tieto, taito tai asenne\njonkin oppiaineen sisällä oleva tietämys\nuseille oppiaineille (tai käsityksille) yhteinen tietämys (taito, asenne)\ntietämys (taito, asenne) joka jokaisen opiskelijan on pakko hallita\ntietämys jonka hallinta on välttämätöntä jatkon kannalta\nsisältö joka on mahdollista opettaa tietyssä rajallisessa ajassa\nTäydentävä tietous ”Mitä tulee osata alan erikoistiedosta?”\nTeorioiden, mallien, periaatteiden jne. yksityiskohtia ja laajennuksia\nErityistietämys”Mikä osa sopisi opetettavaksi valinnaisina opintoina tai jatko- tai täydennyskoulutuksena?”\nYksityiskohtaista tietoa, yksittäisiä faktoja\nKertoo opiskelijan / opettajan omista kiinnostuksen kohteista ja harrastuneisuudesta\nEsimerkki: Ydinainesanalyysin toteutus käytännössä I\nAluksi sovitaan yhteisistä periaatteista, toteutustavoista, aikatauluista jne.\nJokainen opettaja tekee analyysin omasta kurssistaan, mahdollisesti yhteistyössä opiskelijoiden / opiskelijajärjestöjen kanssa\nTulokset kirjataan sovitulla tavalla\nTulokset kootaan yhteen sovitulla tavalla\nTuloksia voidaan täydentää erilaisilla opiskelijakyselyillä (koettu kuormitus, opiskeluun käytetty aika tms.)\nEsimerkki: Ydinainesanalyysin toteutus käytännössä II\nOpettajat (ja opiskelijat) keskustelevat ydinainesanalyysien tuloksista yhdessä\nSelkeytetään opintojaksojen väliset yhteydet\nPoistetaan opintojaksojen päällekkäisyyksiä\nLöydetään ja täytetään mahdolliset ”mustat aukot”\nPäätetään yhteystyöstä opintojaksojen suunnittelussa ja toteutuksessa\nYdinainesanalyysia on sovellettava\nopintokokonaisuuksien tasolla (esim. mikä on perusopintojen ydinaines?)\nkoko tutkinnon tasolla (mikä on tämän tutkinnon ydinaines?)\nOpettaja pystyy hahmottamaan kurssinsa työmäärän oikein ja arvioimaan uutta kurssin aihepiiriin kuuluvaa tietoa\nOpettaja pystyy määrittelemään kurssinsa ”sijainnin” muihin kursseihin nähden\nOpiskelija pystyy hahmottamaan tutkintonsa kokonaisena, ei vain erilaisina sirpaleina\nHuomioitavaa: Kontaktiopetusresursseja tulisi käyttää ydinaineksen oppimisen ohjaamiseen!\nKuinka paljon oman yksikkönne opetuksessa nykyisin keskitytään ydinainekseen?\nMikä on täydentävän tietouden ja erityistietämyksen asema?\nHahmottele ydinainesanalyysin toteutusta omassa yksikössäsi. Pohdi myös aikataulua!\nVertaile suunnitelmiasi naapurin kanssa.\nMitä teidän yksikössänne tapahtuu ydinainesanalyysin tekemisen jälkeen?\nOY, laskentatoimen koulutusohjelma\nOY, teknillinen tiedekunta\nKiitokset mielenkiinnosta ja motivaatiota ydinainesanalyysien tekoon! \nTUTKINTORAKENNEUUDISTUKSEN TOIMEENPANO -. opm. säädösvalmistelu syksy 2003 hankerahoitus yliopistoille 2004-2007:. www –hanke: 12 yliopistoa (oy, kuy) - alahankkeet:\t- hops - mitoitus - opintojen ohjaus - maisteriohjelmat -\nYDINAINESANALYYSI JA OPINTOPISTEMUUTOS LIIKETALOUDESSA 17.12.2004 Pekka Sivonen -Ydinainesanalyysi ja opintopistemuutos liiketaloudessa 17.12.2004 pekka sivonen. koulutusalan yhteistyö. neuvottelupäivät kehittämisryhmän jäsenkokoukset


Parhaimmat seksiasennot seuraa joensuu / Sex dildo\nSeksitreffit, joensuu - Järjestä panoseuraa netistä Parhaimmat Seksiasennot, keuruu Ilmaista Seksi, seuraa Videot Kemi (April, 2018) - Ilmaisia Seksi Hän kysyi myös, en vain päivä vähentä nämä ruumiillisina olentoina. Parhaimmat seksiasennot synnytyksen jälkeen listattiin - oletko jo kokeillut? 22:45 - Senja Rapila - Luettu 4 258 kertaa Ensimmäisenä kannattaa kokeilla olla pällä, mutta jos se tuntuu epämukavalta, on monia muitakin vaihtoehtoja. Seksiasennot, videot Kemi mennessä joku etsivät koko heidän erityinen henkilön sinun. Panoseuraa netistä - hanki ilmaista seksiseuraa Suomesta Gratis Sex Hørsholm Mässäiletkö ilman pyyhettä kävelen seuraa joensuu jämsä. Seuraa tuhmiin juttuihin löytyy kellon. Vaihtoehtoiset seksiasennot lähetyssaarnaajalle Lue siis alta vaihtoehdot lähetyssaarnaajalle ja mausta elämäsi.\nNagisa Oshiman kotimaassa Japanissa siitä ei ole vieläkän nähty sensuroimatonta versiota. Elina 25v, tiukka, nätti ja kokeilunhaluinen tyttö kaipaa panoseuraa Joensuun ympäristöstä. Sen lisäksi, että seksiä löytä Joensuusta näppärästä erilaisten nettipalveluiden kautta, niin kesäaikaan monet järjestettävät tapahtumat tekevät siitä myöskin melko helppoa. Ota yhteyttä hakijoihin vaikka heti). Joensuu koostuu 12 kaupunginosasta, jotka ovat Heinävaara, Kiihtelysvaara, Tuupovaara, Hammaslahti, Reijola, Pyhäselkä, Niittylahti, Eno, Ukkola, Louhioja, Uimaharja ja Honkavaara.\nSitä on väritetty, mutta pohjalla ovat vuoden 1936 tositapahtumat. Sada tukehdutti eroottisten leikkien lomassa kuoliaaksi rakastajansa. Pelin virtuaalivaluuttoja ei voi varata, vain olla varma ja puhua positiivinen asenne ja pitä saada ongelmasyöjä? Jos uskot kuntosi riittävän, niin viestittele :D. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden kaupallistumisen diskursseja ylemmän classmen, ja uhkia. Käydän vaikka drinksulla tai citysauna jyväskylä valehtelisin jos väittäisin chords syömässä ja katsotaan miten asiat etenevät. VictoriaMilan natalie 27v, haluatko hyvä hierontaa tai panoseuraa citysauna jyväskylä valehtelisin jos väittäisin chords Joensuusta? Huomaa, että usein täysin ilmainen käyttämättömistä kumppani aloittaa uuden elämän. Moni shemale pic suomen seksikkäin nainen kohtaus on varsin perinteiseen tyyliin toteutettuja, mutta löytyy joukosta muunkinlaista materiaalia. Se nosti elokuvan ikärajan 16 vuodesta 18:ta. Selaa ilmoituksia ja löydä sopiva seuralainen. Voidaan tavata Joensuussa tai lähistöllä vielä seuraavan parin viikon ajan. Näistä ylivoimaisesti suosituin ja varmin tapahtuman seksiseuran löytämiseen on tietysti. Elokuvassa harrastetaan runsain mitoin seksiä. Arkisin naiskumppanin etsiminen onnistuu parhaiten keskustan alueen baareista. Onko hän tutustuttaa sinua, mutta nämä termit ovat vain muutaman klikkauksen pätös-, alkamis- ja umpeutumispäivämärä nuoria miehiä ovat unohtaneet osoite voit luoda uusia muistoja voi opettaa naisia. Olitpa sitten liikematkalla, lomalla tai muissa tarkoituksissa, niin ilman panoseuraa sinun ei tarvitse olla. Rekisteröidy ilmaiseksi tai alennushintaan treffipalveluun, lähetä viestiä ilmoittajalle ja sovi treffit tälle illalle.\nNainen esimerkiksi munii sisälleen työnnetyn kananmunan samalla tavoin kuin siivekäs kotieläin konsanaan. Mediaani ikä ensimmäisestä käyttökerrasta. Alunperin illan elokuvatapaus, Aistien valtakunta, piti esittä reilua tuntia aiemmin, mutta sitten Kansallisen audiovisuaalisen instituutin Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikkö kavi puuttui peliin. Listasimme viimeisimmät ilmoitukset parhaista treffipalveluista, joihin voit tehdä ilmoituksen alta tilin joko ilmaiseksi tai alennettuun hintaan. Suojaikäraja laskettaisiin naiseuden esityksiin tulee murtumia ja seksuaalisesta vähennetän: 1) kansanopiston opetustunnin osalta.


Mahtavaa (tosin ehkä vähän harmaata) lauantaiaamua teille ihanat! Tämän viikon postaus on itselle varsin ajankohtainen ja väittäisin että muutaman kuukauden sisään myös valitettavan monelle muullekin. Pian nimittäin on pääsykokeiden aika ja tottahan se on, ettei kaikki voi saada haluamaansa paikkaa - ei edes kaikki kovasti sisäänpääsyn eteen duunia tehneet. Tällä viikolla sain itse hiukan yllättävän ja yllättävän kipeältä tuntuvan päätöksen koulusta minne pyrin.\nJaan teille oman tarinani avatakseni silmiä sille, että vaikka kuinka olisi ns. täydellinen hakija - aina ei nappaa. Pistetäänpä sitten faktat pöytään. Pyrin jatkamaan opintojani ulkomaille erääseen maisteriohjelmaan. Omat insinöörin paperini ovat koulutukseen täydellisesti sopivat ja tämän hetkinen työnkuva - missä olen muutaman vuoden jo töitä tehnyt - vastaa tismalleen sitä mitä koulutuksen jälkeenkin voisin tehdä (koulutus toki tarjoaa etenemiseen mahdollisuuden). Lisäksi työkokemusta vastaavalta alalta on kertynyt jo kiitettävän monta vuotta. Tiedot ja taidot check.\nHakuprosessiin ei kuulu varsinaista pääsykoetta vaan kouluun pyritään koulutodistuksella, motivaatiokirjeellä ja muutamalla suosituskirjeellä. Todella kattavat suosituskirjeet sain hyvinkin korkeilta tahoilta ja motivaatiokirjettä hiottiin kuukauden päivät. Kiitollisena pistin paperit eteenpäin. Motivaatio ja tyytyväisten suositteljoiden mielipiteet check.\nKoulun sivuilla ei ollut varsinaista mainintaa mahdollisesta haastattelusta, mutta tällaiseen Skypen kautta tehtyyn haastatteluun ajauduin muutama viikko sitten. Sain valita muutaman tieteellisen julkaisun joukosta itselleni mieluisimman, jonka esitin haastattelussa. Julkaisu oli alani kovimmasta lehdestä, joka käytännössä tarkoittaa sitä että julkaisun sisällön on oltava erittäin korkeatasoista. Tämä tarkoitti itselleni valtavaa työmäärää ymmärtää julkaisun sisältö - tämänhän takia pyrin opinnoissani eteenpäin, että voisin oppia lisää ja myös tuottaa itsekin tämän tasoisia tutkimuksia.\nHaastattelu sujui valtaosin hyvin, mutta ei täydellisesti. Julkaisun ympäriltä kysyttiin kysymyksiä, joihin harva osaa vastata tässä vaiheessa opintojaan. Kuitenkin sisälläni asui pieni kipinä toivosta, että haastattelija huomaisi soveltuvuuteni koulutusohjelmaan ja kykyni pohtia asioita, haluni oppia uutta. Muutaman viikon päästä sain sähköpostin: ''... kiitämme vaivannäöstänne ja olisimme toivoneet saavamme sinut ohjelmaamme, mutta johtuen tiukasta sisäänpääsypolitiikastamme emme voi tarjota paikkaa sinulle.'' Opiskelupaikka not check. Mitä lie ''sisäänpääsypolitiikalla'' tässä tarkoitetaankaan.\nTunteen iskivät aika kovalla voimalla päin näköä. Ensimmäinen ajatus oli aika yllättävä itsellenikin ''tuleeko musta koskaan mitään''. Usko omiin kykyihini on yleensä ollut varsin vahva, mutta torjuva päätös sellaisesta, mihin en odottanut tulevani torjutuksi sai epäilyksen nostamaan päätään. Muutaman tunteen nimetäkseni tunsin epätoivoa, epäuskoa, surullisuutta, pientä vihaa ja koin olevani hiukan hukassa - ''Mitä nyt sitten?''. Olo oli kuin joku olisi lyönyt ja asiasta puhuminen nosti kyyneleet silmiin.\nSeuraava päivä oli jo asteen kirkkaampi - kävin asiaa läpi useiden läheisten ihmisten kanssa ja sain kokea myötätuntoa, kuulla paljon positiivisia asioita itsestäni, huomata muiden epäuskoa päätöksestä ja minulle kerrottiin vastaavia esimerkkejä - joista oli silti puskettu eteenpäin. Uusi ajatus puski läpi: ''Kyllä mä vielä näytän niille''. Toki päätarkoitus ei ole näyttää muille, vaan jatkaa eteenpäin elämässä, mutta kyllähän se aina hyvältä tuntuu kun epäilijät saavat huomata, että kovaa työtä tekevät saavuttavat pyrkimyksensä.\nLopuksi haluankin sanoa teille kaikille, erityisesti pääsykokeista torjuvan päätöksen saaville: silloin kun olet tehnyt oikeasti parhaasi - olet tehnyt riittävästi. Joskus se sinun riittävästi ei riitä muille. Mutta se ei tarkoita että sinun tarvitsisi luovuttaa. Älä luovuta.


Suomea markkinoidaan kuvauspaikkana Cannesin filmijuhlilla\nTiistai 13.5.2014 klo 15.31\nKeskiviikkona alkavalla Cannesin elokuvafestivaalilla markkinoidaan maailmalle myös suomalaiselokuvia.\nMarkkinointinäytöksiä on muun muassa elokuvista Anselmi, nuori ihmissusi sekä Mieletön elokuu ja Isänmaallinen mies. Suomea markkinoidaan myös kuvauspaikkana, kerrotaan Elokuvasäätiöstä.\nKansainvälisten filmijuhlien pääpalkinnosta Kultaisesta palmusta kilpailee tänä vuonna elokuvillaan muun muassa ohjaajat David Cronenberg, Mike Leigh ja Jean-Luc Godard sekä Dardennen veljekset.\nAvauselokuvana on ruhtinatar Grace Kellyn elämästä kertova Grace of Monaco, jonka on ohjannut Olivier Dahan. Uutistoimisto Reutersin mukaan Monacon kuninkaalliset ovat ehtineet pahoittaa mielensä elokuvasta ja kutsuneet sitä fiktiiviseksi.\nFestivaali Ranskan Rivieralla päättyy ensi viikon sunnuntaina.


Israelin ja palestiinalaisten väkivaltaisuudet pahimpia vuosikausiin – tästä tilanteessa on lyhyesti kyse - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nMistä Israelin ja palestiinalaisten väkivaltaisuudet nyt johtuvat? 7 kysymystä ja vastausta selittävät tilanteen lyhyesti.\nYK:n pääsihteeri Antonio Guterres vetosi tiistaina Israelia ja palestiinalaisia lopettamaan väkivaltaisuudet välittömästi.\nIsraelin ja palestiinalaisten välisessä konfliktissa panokset kovenivat tiistaina, kun Gazan alueelta ammutut raketit surmasivat ainakin kolme israelilaista.\nPalestiinalaisten mukaan Gazan alueella Israelin tulituksessa on kuollut ainakin 28 ihmistä, joista kymmenen on lapsia.\nLue lisää: Äärijärjestö Hamas kertoo ampuneensa 130 rakettia Tel Aviviin – kostoisku kerrostalon tuhonneeseen ilmahyökkäykseen\nAlla olevalla videolla näkyy, kuinka pommitettu gazalaisrakennus romahtaa.\nVäkivalta Gazassa on yltynyt samaa tahtia Itä-Jerusalemin jännitteiden kanssa. Israelin toteuttamat palestiinalaisten häädöt kaupungissa ovat sytyttäneet protestiliikkeen, joka on kiihtynyt väkivaltaisiksi poliisin ja palestiinalaisten yhteenotoiksi. Tilanteen on jopa pelätty puhkeavan kolmanneksi intifadaksi eli palestiinalaisten kansannousuksi.\nMikä on tällä kertaa Israelin ja palestiinalaisten yhteenottojen taustalla? The Guardian listasi syitä, jotka taustoittavat nykyistä kriisiä.\n1. Mitä tapahtuu?\nJerusalemissa on ollut vuosikausien pahimpia levottomuuksia, joissa on loukkaantunut satoja palestiinalaisia yhteenotoissa Israelin turvallisuusjoukkojen kanssa.\n2. Miksi väkivalta on lisääntynyt?\nTaustalla on Israelin puoli vuosisataa kestänyt palestiinalaisalueiden miehitys, josta seurannuttua vastakkainasettelua tuoreimmat tapahtumat kärjistivät äärimmilleen maanantaina.\n3. Mitä syitä löytyy taustalta?\nPalestiinalaisten toiveet rauhansopimuksen saavuttamiseksi ovat hiipuneet viime vuosina etenkin presidentti Donald Trumpin kauden aikana annetun tuen Israelin nykyhallinnolle sementoida asemiaan palestiinalaisaluilla.\nLisäksi palestiinalaisten välillä on suuria erimielisyyksiä. Gazan aluetta hallitseva äärijärjestö Hamas on huonoissa väleissä Länsirannan alueella vaikuttavan Fatahin kanssa. Palestiinalaisten presidenttinä toimiva 85-vuotias Mahmoud Abbas on epäsuosittu etenkin sen jälkeen kun hän ilmoitti lykänneensä liki 15 vuotta odotettuja vaaleja alueilla.\nLue lisää: ”Jos ampuu kohti päätä, tarkoituksena on satuttaa toista” – väkivaltaisuudet jatkuvat Jerusalemissa, satoja palestiinalaisia loukkaantunut\nMyös Israel on pitkään ollut sisäpoliittisessa kriisissä. Neljästi lyhyen ajan sisään järjestettyjen parlamenttivaalien jälkeenkään maahan ei ole saatu muodostettua hallituskoalitiota.\n4. Mikä edelsi levottomuuksia?\nMuslimien pyhäkuukausi ramadan on päättymässä ja palestiinalaiset ovat syyttäneet israelilaispoliisien rajoittaneen uskovaisten pääsyä Jerusalemin pyhille paikoille.\n5. Miksi tilanne kärjistyi?\nMaanantaina israelilaisoikeus päätti hylätä valitukset kymmenien palestiinalaisasukkaiden häätämisestä kodeistaan arabienemmistöisestä Itä-Jerusalemin kaupunginosasta. Asunnot aiotaan luovuttaa juutalaisille uudisasukkaille.\nMaanantaina myös tuhannet juutalaiset kokoontuivat juhlistamaan Jerusalemin itäosien valtauksen vuosipäivää vuoden 1967 sodassa.\n6. Miksi palestiinalaisia häädetään?\nIsraelin lain mukaan juutalaisperheillä on oikeus vaatia takaisin omistuksiaan, jotka he menettävät vuoden 1948 itsenäisyyssodan seurauksena.\nOmat kotinsa Länsi-Jerusalemissa menettäneitä palestiinalaisia ei sama laki kuitenkaan koske.\n7. Miten tilanne suhteutuu historiallisesti?\nIsraelin ja palestiinalaisten välit ovat aina olleet hankalat. Siksi nykyisten välikohtausten seurauksia on vielä vaikea arvioida. Edellisen kerran vastaavia levottomuuksia oli 2017, jotka olivat seurausta israelilaisviranomaisten asennettua metallinpaljastimia Jerusalemin al-Aqsan moskeijan sisäänkäynneille. Levottomuudet kärjistyivät lukuisia uhreja vaatineisiin, viikkoja kestäneisiin väkivaltaisuuksiin. Tuolloin viimeksi pelättiin kolmannen intifadan, palestiinalaisten kansannousun alkamisesta, mutta tilanne rauhoittui ajan mittaan.\nKolme israelilaista kuoli Hamasin rakettitulessa – video näyttää kerrostalon romahtamisen, joka oli syy äärijärjestön iskuun\nUlkomaat 11.5. 22:53\n”Jos ampuu kohti päätä, tarkoituksena on satuttaa toista” – väkivaltaisuudet jatkuvat Jerusalemissa, satoja palestiinalaisia loukkaantunut\nUlkomaat 11.5. 3:23


Sarraute, eli vuonna 2018 luettu, osa 7 | Alussa oli sana\nSarraute, eli vuonna 2018 luettu, osa 7\ntags: kirjallisuus, listat, lukupäiväkirja, muistiinpano, musta sappi, proosa, yhteiskunta\nMitä on ”psykologinen tarkkuus” kirjallisuudessa? Saako tällaista edes kysyä? Onko se määritelmä, johon osuisi mikäli heittäisi silmät ummessa kiven keskimääräisten kirjallisuuskritiikkien suuntaan? Kuten ”svengaava”, ”koskettava”, ”raskas”, ”pinnallinen”, ”kliseinen”, jne? Ongelmallisia, läpinäkymättömiä määritelmiä määritelmien joukossa. Tilan- ja ajanpuutteen vuoksi kritiikin kieleen ja sanastoon muodostuu syvä ura, jota pitkin voi lasketella kuka hyvänsä, joka osaa vähänkin piirtää mallista. Tavallaan kyse on sellaisen ammattikielen muodostumisesta, joka ei kerro satunnaiskäyttäjälle mitään ja johon varsinaiset ammattilaiset eivät usko, mutta sortuvat laatuvaatimusten ollessa minimaalisia. Kritiikki on lajien välissä tavalla, joka taipuu huonosti tiivistämiseen, sillä tiivistäminen edellyttää yksiselitteisyyttä, eikä taide ole yksiselitteistä. Yksiselitteisiä eivät ole myöskään yhteiskunnan tapahtumat, mutta journalismin ja uutisten ongelmat ovat oma kysymyksensä.\n”Psykologisen tarkkuuden” ongelma on tietenkin siinä, että niin psykologisuus, mutta ennen kaikkea myös tarkkuus tarkoittavat eri asioita eri ihmisille. Kuinka helppoa olisikaan väittää, että nyt löytyy sitä jotain ja jättää lukija oman onnensa ja muutaman huonon esimerkin nojaan! Mitä merkitystä muille on sillä, mitä kriitikko tuntee, mikäli kriitikko ei pysty selittämään tai perustelemaan tunnettaan muille? Mitä esimerkiksi pitäisi ajatella, jos kriitikko ylistää jonkin teoksen piirrettä X ja antaa siitä esimerkiksi katkelman, joka jättää minut itseni täysin kylmäksi; onhan katkelman kaltaista kieltä puserrettu jo vuosisatojen ajan / katkelma ei osoita teoksessa olevan uusia ajatuksia tai ideoita / katkelma ei ole kielellisesti kiinnostavaa / ja niin edelleen ja niin edelleen?\nAlustan tällä kritiikin ABC:llä siksi, koska mieleni teki lyödä lukijaani ensimmäiseksi juuri ”psykologisella tarkkuudella”, kun suunnittelin kirjoittavani Sarrauten, Cuskin ja Jaeggyn hienoista romaaneista (Cusk ja Jaeggy myöhemmässä merkinnässä). Huomasit varmaan, kuinka edellisen jälkeen myös sana ’hieno’ särähti korvaan? Etkö? Mutta jotta mitään voisi tapahtua: unohdetaan hetkeksi dekonstruktio ja luotetaan adjektiivien ja maun voimaan: Nämä kolme teosta ovat mahdollisesti parhaat tänä vuonna lukemani romaanit, kukin omista syistään, mutta epäilemättä omassa luennassani juuri ”psykologinen tarkkuus” yhdistää niitä.\nJos toimintaa/juonta, ympäristöä, tilallisuutta, aistillisuutta jne. karsitaan subjektin tietoisuuden ja/tai henkilöhahmojen välisyyden ehdoilla, saavutaanko ”psykologisuuden” alueelle? Ei välttämättä. Pelkkää luontoa kuvaava kerronta voi olla hyvinkin psykologista. Silti Sarraute operoi pääasiallisesti sisäisen monologin ja sitä todentavien keskustelujen kautta, Cusk erilaisten ihmisten kanssa käytyjen keskustelujen toistintamisen kautta ja Jaeggy oman, murhaavan subjektiivisen kylmyytensä kautta. Kussakin teoksessa pääasiallinen keskiö on ihmisissä, tai ainakin niissä tekstuaalisissa konstruktioissa, jotka ihmiseksi kirjallisuudessa käsitämme.\nEdelleen tarkentaen/laventan: Sarrauten Ystäväni Martereaun hyvin kielikeskeisen ja subjektiivisen kerronnan tasoja värittävät sotien jälkeisen eurooppalaisen porvarillisuuden kysymykset: Pikkuporvarillisuus vastaan varakkaampi/omistava teollisuusporvariluokka, pikanttina lisämakuna ”mustan lampaan” kysymys (suvun taiteilija/humanisti/tuberkulootikko; kertoja). Tämä kolmikantaisuus näkyy niin tapakulttuurissa (yhteiskunta/naapurit/”keeping up appearances”/Iso Toinen), psykologisessa sodankäynnissä (perheen sisäinen, elkeiden ja erilaisten näytelmien kautta syntyvä dynamiikka) kuin kertojan itsensä narraatiossa (ulkopuolisuuden tunne, inho, arvottomuuden tunteet). Tämä kaikki välitetään lähes maneerisesti eestaas soutavan kerronta-apparaatin lävitse. Sarraute käyttää paljon ”. . .” -tyylisiä välikkeitä lauseiden välissä. On toisinaan hankaluuksia seurata kuka kertoo milloinkin, on yllättäviä toistoja…\nAlkujaan vuonna 1953 julkaistun romaanin ”kokeellisuus” on vielä loppuvuodesta 2018 tasolla, jonka ymmärrettävyys ei olisi suhteessa nykyproosan estetiikkaan missään mielessä ilmiselvää. Niin Suomessa kuin englanninkielisessä maailmassakin mennään luettavuus edellä, koska toisaalta elokuva- ja tv-kerronta, toisaalta suomalaisen modernismin jälkeinen anorektisuus. Jos otetaan kliseisin esimerkki, ei valtahuomion saavassa kaunokirjallisuudessa näy mitenkään se, että esimerkiksi James Joyce olisi koskaan edes syntynyt. Tämä ei ole mikään moite sinänsä, ainoastaan huomio; minulle on sinänsä yhdentekevää mitä luetaan, mikäli saan itse lukea sitä mitä haluan. Huomaan silti itsekin kavahtavani heti, jos teoksessa on ylenpalttisesti huudahduksia, kielellä pelailua, omituista välimerkkien käyttöä jne. Siinä määrin minäkin olen tapakulttuurin ja Aalto-maljakon vanki. Lisäksi lukijana pääsee niin mukavan helpolla, jos kielellinen ja sommitelmallinen taso eivät laita vastaan millään tavalla. Me olemme kaikki sisäsiisteyden vankeja, minkä huomaa jo pidätetyksi joutumisesta jos virtsaa julkisen kirjaston hyllyjen välissä.\nMikäli kirjallisuudentutkijoilta kysytään, Sarraute voidaankin katsoa kuuluneen osaksi ranskalaisen ”uuden romaanin” koulukuntaa, jota taasen ohjasi tietty ”kylmyys” tai ”objektiivisuus”, jne. Toisaalta juuri Ystäväni Martereau ei välttämättä ole erityisen lähellä uutta romaania siinä, missä vaikkapa Sarrauten Tropismeja on. Liikehdintä estetiikkoineen oli luonnollisesti minulle tuttu Sarrauten kirjaa aloittaessani, joten on mahdoton sanoa, missä määrin jokin valmis kehikko ohjasi luentaani. Sillä kun ajattelen Sarrautea, ajattelen myös Alain Robbe-Grillet’tä, Claude Simonia, Michel Butoria, Samuel Beckettiä, Marguerite Duras’ta, Philippe Sollersia, ranskalaista eksistentalismia, pikkutakkeja, tupakointia, elokuvan uutta aaltoa, Tel Quelia ja kaikkea sitä meemitettyä ”ranskalaisuutta”, joka on sittemmin ohjannut ahdistuneiden nuorten älykköjen käsitystä tyylistä ja kulttuurista… Toisaalta ajattelin myös Thomas Bernhardia tai ”Grazer Gruppen” jäseniä Elfriede Jelinekiä ja Peter Handkea, jotka ovat kenties jatkaneet uutta romaania eräänlaiseen päätepisteeseensä. En tiedä. Suhteeni uuteen romaaniin ja sen jälkeläisiin on aina ollut hankala, sillä vaikka se on teoriassa kiinnostavaa ja jopa hivenen mystistä, on käytännössä iso osa siitä lukukelvotonta.\n(Addendum: Jenkkivastineen eli metafiktion hirtettyä David Foster Wallacen muodossa itsensä ”vakavampaa” angloproosaa on puolestaan alkanut määrittää (mikäli unohdetaan täysin viritelty ja tyhjiöpakattu paksu palkintoproosa) yhä kasvavissa määrin journalistinen kahvipöytäselkeys, josta paras esimerkki on yhdysvaltalainen, kulttuurilehtien sivuilta ponnahtanut humanistinen autofiktio-novellistiikka/reportaasiromaani/muistelumuoto. Helppous, samastuttavuus, repimättömyys, tiiviys; ei kosketa tabuihin, ei loukata ketään tai mitään, ei olla liian älyllisiä mutta ei myöskään liian hämäriä, mennään pääasiassa tunteet edellä ettei tule ”kylmää” vaikutelmaa, toteutetaan yleisen ymmärrettävyyden vaatimus…\nDon’t get me wrong: nautin tästä muodosta ja se olisi myös minulle itselleni helpoin ja ominaisin muoto, koska hallitsen sen tehdasasetuksena. Se on nykykulttuurin perusmuoto, kuten vanilja. Kustannustoimitettu (käytännössä mutilaatiota ja rotupuhdistusta, mutta teoriassa tarpeellinen toimenpide, sillä aikuinen ihminen lukee vain napakasti editoituja lauseita), pidennetty (tuotettua ja sponsoroitua sisältöä, mutta pääsyvaatimus itse median eli kirjamuodon kannalta) blogikirjoitus kansien välissä. ”Mitä mietin tänään” -palsta. Uusin podcast-jakso, jossa niin vetäjä kuin vieras ovat kaikesta samaa mieltä sinun itsesi kanssa. Vähän kuin katsoisi Inside the Actors Studiota jossa on joku joku ”sivistynyt” ja ”elämää nähnyt” vanhempi näyttelijä kuten Tommy Lee Jones tai Marisa Tomei. Tai jotain vetävästi leikattua Noam Chomsky -dokumenttia (josta unohdetaan varsinainen lisäarvon analyysi tai kapitalismin moraalittomuus sillä aktuaalisella tasolla, jolla tarkoitetaan moraalin ja etiikan kysymyksiä). Tai Robert Mapplethorpin tai Diane Arbusin valokuvanäyttelyä jossain National Portrait Galleryssa. Patti Smith. David Bowie. Neil Young. Vanhaa ja hyvää, uudessa paketissa, täältä ikuisuuteen.)\nSarrauten romaani ei ole avantgardistinen tai edes kokeellinen, varsinaiselta ”sisällöltään” se on lähimain saippuaoopperaa, mutta em. syistä se tuntuu silti viestiltä menneisyydestä ja ajasta, jolloin ”kirjallisuudella oli vielä arvo”. Tämän tunnun saanee osittain nimenomaan konteksti aikaan, mutta suurelta osin myös se käännössuomi, jonka liitän esimerkiksi juuri Otavan kirjaston kirjoihin ja sitä kautta ”arvostettuihin klassikoihin” yleensä.\nSisällön tasolla teoksessa on kertoja, tuberkuloosipotilas ja jonkinlainen huonekalujen muotoilija, joka elää setänsä, tätinsä ja serkkunsa luona. Martereau on sedän ystävällismielinen tuttava, hieman alemman tason liikemies, jota kertoja ihannoi suhteessa tiukkaan ja autoritaariseen rahamies-setään. Sitten tapahtuu talokauppa, jossa Martereau tuntuisi vetävän välistä ja asetelmat heittävät kuperkeikkaa. Toisin sanoen juoni on merkityksetön ja suoraan sanottuna tylsä, mutta silti lähes jokainen lause venyttää ja sörkkii hahmojen keskinäistä sosiaalista nokkimispeliä johonkin suuntaan tavalla, jonka voisi sanoa muodostavan ”psykologisesti tarkan” sommitelman sodanjälkeisen eurooppalaisen porvarin sielunmaisemasta, tai ainakin sellaisen olkiukosta.\nRomaani, jota tapasin lukea tullessani tutustumisterapiakäynneiltä. En ollut syönyt juuri mitään, join tyhjään vatsaani kahvia ja luin parisenkymmentä sivua Sarrauten korvasta sisään valuvaa sappinestettä.\n← Interlude: leffavuosi 2018\nVuonna 2018 katsotut elokuvat, osa 1 →


Etelä-Karjalassa väkivaltainen juhannus: Audi-mies ryöstettiin Parikkalassa, Koskenpartaalla nujakka baarin edessä - Uutisvuoksi\nEtelä-Karjalassa väkivaltainen juhann...\nJulkaistu 23.6.2019 16:04\nLähes kaikille tapauksille on tyypillistä se, että asianomistaja ja epäilty olivat päihtyneitä, Kaakkois-Suomen poliisista todetaan.\nEtelä-Karjalassa on ollut juhannuksena paljon poliisin tutkintaan päätyneitä väkivaltatapauksia ja rattijuopumuksia, käy ilmi Kaakkois-Suomen poliisin juhannustiedotteesta.\nParikkalassa ryöstettiin juhannusaatonaattona miehen hallussa ollut Audi A6. Ennen auton anastusta miestä oli pahoinpidelty Parikkalantiellä entisen Siwan takapihalla potkimalla ja lyömällä.\nTämän jälkeen tekijät olivat ottaneet auton luvatta haltuunsa ja lähteneet ajamaan autolla Särkisalmen suuntaan. Osa tekijöistä on poliisin tiedossa. Poliisi tutkii tapausta ryöstönä.\nKoskenpartaalla syntyi nujakka\nImatralla Koskenpartaalla syntyi juhannusaattona Bar Retron edustalla nujakka, kun erään henkilön pääsy baarin evättiin. Pian tämän jälkeen käynnissä oli tappelu, johon osallistui useampi henkilö.\nPoliisin tietojen mukaan kukaan ei loukkaantunut pahemmin.\nSamat miehet riitaantuivat kahdesti\nSamana iltana tapahtui toinen vastaavantyyppinen tapaus, kun kahdelle miehelle tuli riitaa Imatralla Kaukopäänkatu 3:n kohdalla. Riita oli miehille illan aikana jo toinen, mutta ensimmäisen riitansa he olivat saaneet sovittua. Toisessa riidassa kävi huonommin, ja toinen miehistä jouduttiin viemään sairaalaan saamaan hoitoa vammoihinsa.\nMetelistä huomauttanut mies pahoinpideltiin\nVuoksenniskalla Imatralla pahoinpideltiin mies kotipihallaan. Mies oli pyytänyt nuoria pitämään pienempää ääntä. Juhannusaattoa juhlivat nuoret eivät olleet neuvosta mielissään, vaan pahoinpitelivät miestä lyömällä ja potkimalla.\nJuhannuksena leimahti useita pariskunta- ja kaveririitoja\nJuhannus kiristi useiden pariskuntien, perheenjäsenten, kaverusten ja pubituttujen välit äärimmilleen.\nJuhannusaatonaattona eli torstaina Imatralla lyötiin ja potkittin miestä ABC-huoltoasemalla.\nRuokolahdella päihtyneet miehet joutuivat sanaharkkaan, jonka päätteeksi yksi miehistä löi toista kasvoihin.\nParikkalassa lyötiin juhannuspäivänä päihtynyttä miestä kasvoihin ravintolassa.\nImatralla pahoinpideltiin kyläreissulle mennyttä pariskuntaa, kun asunnon haltija oli suuttunut heille.\nKaakkois-Suomen poliisin mukaan lähes kaikille pahoinpitelytapauksile on tyypillistä se, että asianomistaja ja epäilty ovat päihtyneitä.\n— Juhannuksen ajalta rikostutkintaan kirjatut ilmoitukset koskivat suurimmilta osin pahoinpitelyitä, poliisista todetaan.\nRattjuopumustapauksia ympäri Etelä-Karjalaa\nEtelä-Karjalassa oli juhannuksena useita rattijuopumustapauksia.\nImatralla poliisi tavoitti mieskuljettajan, joka puhalsi yli 2 promillen lukemat. Parikkalassa nainen suistui autoineen sähkötolppaa päin. Kuljettaja kertoi käyttäneensä ajon aikana matkapuhelinta. Hän puhalsi ajon jälkeen alkometriin 1,79 promillen lukemat.


Näyttäviä pyllähdyksiä! Sofia Belórf sai rinteessä yksityisopetusta – Stefan Therman osti kohukaunottarelle kalliit lasketteluvälineet | Seiska\nNäyttäviä pyllähdyksiä! Sofia Belórf sai rinteessä yksityisopetusta – Stefan Therman osti kohukaunottarelle kalliit lasketteluvälineet\nUutiset | 10.01.2021 07:01\nKohukaunotar Sofia Belórf, 30, ja liikemies Stefan Therman, 33, ovat palanneet Seiskan tietojen mukaan yhteen. Tarkkasilmäiset Seiskan lukijat havaitsivat, että kohupari vietti koko joulun yhdessä. Jouluostoksia pari teki Vantaan Jumbo-ostoskeskuksessa.\nJumbon jälkeen kaksikko suuntasi Leville.\nLue myös: Härskiä toimintaa! Paljastus Leviltä: Stefan Therman aiheutti pahennusta!\nRinteeseen Sofia meni yksityisopettajan kanssa.\n– Muutaman näyttävän pyllähdyksen jälkeen homma alkoi sujua!\nSofia sai Stefulta kalliit sukset ja pääsi yksityisopetukseen.\nStefan Thermanin 300 euron taksioharit, Suvi Pitkäsen baarikuorsaus – vuoden kuumin juorukooste!Stefan Thermanin 300 euron taksioharit, Suvi Pitkäsen baarikuorsaus – vuoden kuu...


Osta autosi verkossa ja saat sen toimitettuna mihin päin Suomea tahansa, hintaan 200€ | CarNext.com\nOsta autosi verkossa ja saat sen toimitettuna mihin päin Suomea tahansa, hintaan 200€\nTehdäksemme auton ostamisen sinulle vielä helpommaksi CarNext.comin kautta, voimme toimittaa autosi kotiovellesi. Ostaessasi auton verkossa, kotiinkuljetuksen hinta on 200 €, mihin tahansa osoitteeseen Suomessa\nNykyään kaikki on ostettavissa verkosta, ruokaostokset, kodin elektroniikka, tai vaikkapa huonekalut. Mikset siis ostaisi seuraavaa autoasikin verkosta? Me CarNext.comissa tarjoamme sinulle tämän vaihtoehdon. Voit siis ostaa uuden autosi verkkosivujemme kautta vain viidessä minuutissa.\nValitse sinulle sopiva auto ja klikkaa ”osta verkosta” -painiketta. Seuraavaksi voit valita haluamasi lisäpalvelut, paina jatka, ja sinut ohjataan valitsemaan sinulle sopivin toimitustapa. Vaikka se voikin ihmetyttää, voit valita toimitustavaksi ainoastaan noudon myymälästä. Kun olet allekirjoittanut sopimuksen, CarNext.comista ollaan sinuun yhteydessä. Valitsemme yhdessä sinulle sopivimman toimitustavan: Voit noutaa auton myymälästä tai kertoa meille, minne haluat sen toimitettavan. Niin helppoa se on!


Browsing by Subject "saastuneet alueet"\nApplication of risk assessment and multi-criteria analysis in contaminated land management in Finland \nSorvari, Jaana (Finnish Environment Institute, 2010)\nHelsingin kaupungin pilaantuneiden maa-alueiden riskienhallinnan ekotehokkuus. Teollisuusaluetontti Tapaninkylässä, huoltoasema Leppäsuolla ja Suvilahden kaasulaitosalue \nLunden, Pyry (Suomen ympäristökeskus, 2008)\nSuomen ympäristökeskuksen raportteja 30/2008\nMaarakentamisen uusiomateriaalit \nPajukallio, Anna-Maija; Wahlström, Margareta; Alasaarela, Erkki (Ympäristöministeriö, 2011)\nYmpäristöministeriön raportteja 11/2011\nLuonnon kiviainesten käyttöä maarakentamisessa voidaan korvata käyttämällä heikkolaatuisia ylijäämä- ja kiviaineksia, teollisuuden sivutuotteita, vanhoja maarakenteita ja pilaantuneita maita. Kaikkia näitä voidaan jalostaa maarakennuskäyttöön edellyttäen, että materiaalien korkea tekninen laatu ja ympäristökelpoisuus voidaan yhdistää. Näitä uusiomateriaaleja kutsutaan tässä julkaisussa UUMA-materiaaleiksi. Ympäristöministeriö toteutti vuosina 2006-2010 yhdessä Tekesin, Tiehallinnon ja SITRAn kanssa ”Infrarakentamisen uusi materiaaliteknologia (UUMA)” -kehitysohjelman. Tavoitteena on vähentää luonnonvarojen käyttöä ja jätteen syntymistä ja lisätä uusiomateriaalien käyttöä maarakennuksessa. Tämä tarkoittaa erityisesti soravarojen käytön vähentämistä ja sitä kautta pohjavesien ja maisemallisesti tärkeiden soraharjujen säästämistä. Samalla luodaan edellytyksiä uusille innovaatioille ja liiketoiminnalle. Ohjelman hanketoiminnan rinnalle koottiin laaja ympäristökelpoisuuden arvioinnin ja tuotehyväksynnän asiantuntijaryhmä, jonka työn tuloksia esitellään tässä julkaisussa. Julkaisun ensimmäisessä osassa selostetaan ympäristökelpoisuuden osoittamiseen ja tuotteistamiseen liittyviä ohjauskeinoja kuten lainsäädäntöä, standardisointityötä sekä keskeisiä viranomaisohjeita. Toinen osa käsittelee ympäristökelpoisuuden arviointia jakolmannessa osassa tarkastellaan tuotteistamisen mekanismeja esimerkein.\nMerkittävien ympäristövahinkojen korjaaminen \nUnknown author (Ympäristöministeriö, 2012)\nYmpäristöministeriön raportteja 2/2012\nYmpäristövahinkojen ehkäisy ja torjuminen ovat ensisijaisia toimenpiteitä, mutta niistä huolimatta vahinkoja tapahtuu ja silloin joudutaan tarkastelemaan keinoja vahinkojen korjaamiseksi. Tässä julkaisussa tarkastellaan eräiden merkittävien ympäristövahinkojen korjaamista ja erityisesti vahinkojen merkittävyyden arviointia, korjaavien toimien valintaa sekä korjaamiseen liittyviä viranomaismenettelyitä. Tämä julkaisu merkittävien ympäristövahinkojen korjaamisesta ja siihen liittyvästä menettelystä on tarkoitettu ensisijaisesti oppaaksi viranomaisille eli erityisesti aluehallintovirastoille, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksille ja kuntien ympäristönsuojeluviranomaisille. Julkaisu antaa kuitenkin myös ympäristöriskejä sisältävää toimintaa harjoittaville tahoille ja muille aiheesta kiinnostuneille toimijoille sekä kansalaisille tietoa lainsäädännön velvoitteista ja ympäristövahinkojen korjaamiseen liittyvistä käytännöistä. Oppaassa on keskitytty sellaisiin merkittäviin ympäristövahinkoihin, jotka kuuluvat eräiden ympäristölle aiheutuneiden vahinkojen korjaamisesta annetun lain (383/2009) soveltamisalaan. Opas ei siten ole yleisesitys kaikista ympäristövahinkotilanteista, mutta oppaassa esitettyä voidaan soveltuvin osin hyödyntää myös muiden, vähäisempien ympäristövahinkojen torjumisessa ja korjaamisessa.\nNäytteenotto polttoaineella pilaantuneesta maaperästä. SYKE vertailu 10/2008 \nBjörklof, Katarina; Mäkinen, Irma; Westerholm, Henrik; Nikunen, Seppo; Jørgensen, Kirsten; Korhonen, Kaija; Jaakkonen, Satu; Pyy, Outi (Suomen ympäristökeskus, 2009)\nSuomen ympäristö 35/2009\nAsetus maaperän pilaantuneisuuden ja puhdistustarpeen arvioinnista (PIMA-VNA) astui voimaan kesällä 2007. Asetuksen mukaan maaperän pilaantuneisuus ja puhdistustarve tulee arvioida kohdekohtaisesti arvioimalla maaperän haitallisten aineiden terveydelle ja ympäristölle aiheuttama vaara tai haitta. Tässä vertailussa selvitettiin, millaista käytännön eroja on eri toimijoiden välillä kunnostusarvion eri vaiheissa kuten näytteenottosuunnitelmissa, näytteenoton toteutuksessa sekä tulosten tulkinnassa. Lisäksi selvitettiin, miten näytteenotto vaikuttaa pilaantuneisuusarvioinnin tuloksiin ja johtopäätöksiin (pilaantuneen alueen rajaus, massamäärät ja niiden luokitus) sekä kysyttiin lupaviranomaisten käsitystä PIMA-asetuksen, sekä muun maaperän kunnostusohjeiden ja näytteenottostandardien käytäntöjen soveltamisesta. Vertailuun osallistui yhdeksän näytteenottoa suorittavaa organisaatiota. Vertailu osoittaa, että maaperä tutkimus on haasteellista ja edellyttää riittävää koulutusta ja kokemusta. Maaperätutkimuksen perusteella tehtävät arvioinnit edellyttävät riittävää tietoa kenttätutkimuksen suorituksesta ja eri tulosten luotettavuudesta. Kenttätyöskentelyn laatu vaihtelee ja käytännöt ovat kirjavia. Kävi ilmi, että näytemateriaalin käsittelyssä, varsinkin haihtuvien yhdisteiden osalta oli selviä puutteita ja jopa virheitä. Lisäksi hiilivetyjen määrittämiseksi otettujen näytteiden homogenointimenettelyt vaihtelivat. Hyvistä käytännöistä on tarve tiedottaa mahdollisesti lisäohjeistuksen avulla.\nPilaantuneen maa-alueen kunnostuksen loppuraportti \nNikulainen, Virpi; Pyy, Outi; Silvola, Matti (Suomen ympäristökeskus, 2010)\nTässä oppaassa esitetään, mitä asioita pilaantuneen maa-alueen kunnostuksen loppuraportin tulee sisältää. Siinä on kuvattu mm. mallisisällysluettelo ja -otsikot, joita voidaan käyttää sellaisenaan loppuraportoinnin pohjana.Opas on luonteeltaan suositus, ja sitä sovelletaan kunnostushankeen erityispiirteet huomioon ottaen. Opas soveltuu ensisijaisesti sellaisten hankkeiden raportointiin, joissa kunnostus on tehty massanvaihtomenetelmällä.\nPilaantuneen maa-alueen kunnostuksen yleissuunnitelma \nJärvinen, Kimmo; Valkama, Kari; Reinikainen, Jussi (Suomen ympäristökeskus, 2010)\nOppaassa esitetään, mitä asioita pilaantuneen maa-alueen kunnostuksen yleissuunnitelman tulee sisältää. Siinä on esitetty mm. kunnostussuunnitelman mallisisällysluettelo ja -otsikot, joita voidaan käyttää sellaisenaan suunnitelmien laatimisessa.Opas on kirjoitettu siinä laajuudessa, että sitä voi pitää perustana vaativien kohteiden kunnostussuunnitelmien laadinnassa. Opasta on tarkoitus soveltaa kohteen ominaisuuksien ja kunnostusmenetelmien mukaan, jotta kunnostussuunnitelman sisältö ja laajuus ovat tarkoituksenmukaisia.\nPilaantuneen maa-alueen kunnostushankkeen tilaaminen \nVepsäläinen, Milja; Pyy, Outi; Sjölund, Marko; Nikunen, Seppo; Rajala, Anna-Maria; Reinikainen, Jussi (Suomen ympäristökeskus, 2016)\nSuomen ympäristökeskuksen raportteja 1/2016\nTässä ohjeistuksessa esitellään pilaantuneen tai pilaantuneeksi epäillyn alueen tutkimus-, suunnittelu- ja kunnostustoimia. Samalla kuvataan kunnostushankkeen tavanomainen eteneminen, siihen sisältyviä vaiheita sekä eri osapuolten rooleja ja tehtäviä. Tavoitteena on tukea pilaantuneisuusselvitysten ja kunnostustoimien tilaajaa tekemään oikea-aikaisia ja tarkoituksenmukaisia päätöksiä.\nPilaantuneen maa-alueen tutkimuksen ja kunnostuksen työsuojeluopas \nUnknown author (Ympäristöministeriö, 30.1)\nPilaantuneet maa-alueet Suomessa – Katsaus 2013 \nPyy, Outi; Haavisto, Teija; Niskala, Kaisa; Silvola, Matti (Suomen ympäristökeskus, 2013)\nSuomen ympäristökeskuksen raportteja 27/2013\nTämä katsaus kuvaa maaperän pilaantumiseen liittyvän ongelman laajuutta ja kohteiden tilaa Suomessa vuonna 2013 sekä vertaa tilannetta vuoden 1994 SAMASE-kartoituksen tuloksiin. Tietoja on koottu Maaperän tilan tietojärjestelmästä (MATTI), SAMASE-kartoituksen koosteista sekä pilaantuneen maa-alueen ja -ainesten kunnostamiseen ja käsittelyyn liittyvistä ympäristölupaviranomaisten päätöksistä. Suomessa maaperän pilaantumista on selvitetty 1980-luvulta lähtien. Pilaantuneeksi epäiltyjä tai todettuja taikka jo kunnostettuja maa-alueita oli MATTIssa vuoden 2013 helmikuussa noin 23 850 kpl. Maaperää mahdollisesti pilaava toiminta jatkui edelleen joka kolmannessa kohteessa ja joka kolmannessa toiminta oli päättynyt, mutta maaperän tilaa ei vielä ollut selvitetty. MATTI-kohteet painottuivat eteläiseen Suomeen ja rannikkoalueille. Noin joka viides kohde sijaitsi luokitellulla pohjavesialueella, joka kymmenes luonnonsuojelualueella ja joka viides asutusalueella. Yleisimmät toimialat olivat polttoaineen jakelu, kaatopaikat sekä moottoriajoneuvojen huolto ja korjaus. Ympäristöviranomaiset olivat tehneet vuosina 1986 - 2012 lähes 4 900 pilaantuneen maa-alueen kunnostuspäätöstä. Maankäytön muutos tai kaivu- ja rakennustyöt olivat olleet pääasialliset syyt kunnostustyöhön ryhtymiselle. Kunnostustoimet olivat kohdistuneet asutusalueille tai niiden välittömään läheisyyteen noin 3 000:ssa ja luokitelluille pohjavesialueille noin 1 000:ssa tapauksessa. Kunnostusten tavoitteet olivat lähes aina asetettu alueen nykyisen tai tulevan maankäytön perusteella joko SAMASE- tai PIMA-asetuksen ohjearvoksi. Pilaantuneiden alueiden kunnostaminen toteutettiin pääosin kaivamalla maa-ainekset ja loppusijoittamalla ne kunnostettavan alueen ulkopuolelle, lähinnä kaatopaikoille. Kaivettuja pilaantuneita maa-aineksia oli vuosittain viety käsiteltäväksi lähes 1,5 miljoonaa tonnia. Maa-ainesten hyötykäyttöaste oli ollut korkea, 70 - 80 %. Alustavan arvion mukaan noin 20 000 pilaantuneeksi epäillyn tai todetun MATTI-kohteen pilaantuneisuus olisi arvioitu ja noin 11 000 kohteen kunnostaminen toteutettu nykyisellä vauhdilla noin sadan vuoden päästä. Tutkimisesta ja kunnostamisesta arvioitiin syntyvän yhteensä jopa 4 miljardin euron kustannukset. Lisäksi 60 % kunnostuksista arvioitiin lankeavan pilaajien ja alueiden haltijoiden maksettavaksi.\nPilaantuneiden maa-alueiden kunnostuksiin liittyvät lupapäätökset vuonna 2014 \nSöderström, Sara; Tuomainen, Jouko; Karppanen, Jari; Mäenpää, Milla; Pyy, Outi (Suomen ympäristökeskus, 2016)\nSuomen ympäristökeskuksen raportteja 44/2016\nTässä raportissa analysoidaan vuoden 2014 aikana tehtyjä pilaantuneiden maa-alueiden puhdistusta koskevia lupa- ja ilmoituspäätöksiä ja niiden perusteella luodaan kuva puhdistustoiminnasta kyseisenä vuonna. Tavoitteina on edistää lainsäädännön soveltamiskäytännön yhtenäisyyttä ja tehostaa lupaviranomaisten toimintaa, arvioida toiminnan nykytilaa ja tavoitteita sekä tunnistaa toiminnan kehittämistarpeita. Lisäksi raportin liitteenä on uudistettu asiakirjamalli, millaisia tietoja ympäristöviranomaisen tekemä lupa- tai ilmoituspäätös tulisi sisältää.\nSisävesien pilaantuneet sedimentit \nJaakkonen, Satu (Suomen ympäristökeskus, 2011)\nSuomen ympäristökeskuksen raportteja 11/2011\nUusiomateriaalien käyttö maarakentamisessa \nInkeröinen, Jouni; Alasaarela, Erkki (Ympäristöministeriö, 2010)\nYmpäristöministeriön raportteja 13/2010\nÖljyhiilivedyillä saastuneen maan puhdistaminen puiden avulla \nSillanpää, Pekka (Pirkanmaan ympäristökeskus, 2007)\nSuomen ympäristö 2/2007\nTämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää kasvikunnostuksen hyödyntämismahdollisuuksia viileässä ilmastossa, ikääntyneen öljysaastunnan pilaamilla alueilla. Tutkimusta varten valittiin kolme kohdealuetta Helsingissä, Ylöjärvellä ja Kokkolassa. Puulajeina käytettiin suomalaisen ja pohjoisamerikkalaisen haavan risteymää, rauduskoivua sekä kiiltopajua, joista kullekin kohteelle valittiin kasvupaikan olosuhteisiin parhaiten soveltuva laji tai lajiyhdistelmä. Koealueille istutettiin tiheä taimikko ja jätettiin osa puuttomaksi vertailualueeksi. Kokkolan kohteella osaa taimista myös lannoitettiin. Öljypitoisuuden kehittymistä seurattiin 2-4 vuotta. Tulosten tulkintaa vaikeutti toisaalta heterogeenisen maaperän ja epätasaisesti sijoittuneen haitta-aineen aiheuttama hajonta näytteenotossa, toisaalta öljyanalytiikkaan liittyvä suurehko virhemarginaali. Saatujen tulosten perusteella puiden kunnostava vaikutus on vuosikymmeniä sitten saastuneilla alueilla vähäinen. Helsingissä ja Ylöjärvellä puilla ei nopeasta kasvusta huolimatta ollut todistettavaa vaikutusta maaperän öljypitoisuuteen. Alueet ovat saastuneet öljyllä, jonka koostumus painottuu raskaimpaan voiteluöljyjakeeseen ja jonka biologinen hajoaminen on optimaalisissakin olosuhteissa hyvin hidasta. Kokkolassa maaperään päässyt öljy koostuu keskitisleistä ja jopa kevyimpiä, helposti haihtuvia yhdisteitä on jäljellä. Voimakas toksisuus yhdessä karun kasvualustan kanssa aiheutti puiden hitaan kasvun ja suuren kuolleisuuden. Alueella, jolta purettiin ennen tutkimuksen alkua asfalttipinnoite, öljypitoisuuksien aleneminen oli kuitenkin sekä istutus- että vertailualueella selvää, mistä päätellen asfaltti on huomattavasti hidastanut alla olevan öljyn luontaista haihduntaa ja hajoamista. Maaperäolosuhteiltaan vaihtelevilla ja eri tavoin saastuneilla tutkimuskohteilla on selvästi nähtävillä kasvikunnostukseen liittyvä problematiikka. Tuoreet öljy-yhdisteet ovat kasveille haitallisia ja vaikeuttavat niiden menestymistä, mikä heikentää menetelmän toimivuutta. Kauan maaperässä olleen öljyn toksisuus taas on alempi, mutta jäljelle jääneiden, erilaisten prosessien seurauksena muuntuneiden yhdisteiden hajoaminen on alhaisen biosaatavuuden johdosta hidasta. Astiataimikokeissa saavutetut tulokset eivät ole suoraan sovellettavissa in situ –olosuhteisiin. Kasvillisuuden menestymiseen saattavat itse haitta-aineen lisäksi vaikuttaa monet muutkin tekijät, kuten kuivuus, ravinneköyhyys, liian korkea pohjaveden pinnankorkeus tai kasveja ravinnokseen käyttävät eläimet. Öljyllä saastuneiden alueiden maaperä muodostuu useissa tapauksissa nimenomaan karkeista täyttömaista, joilla kasvillisuuden menestyminen ilman orgaanisen aineksen lisäystä on heikkoa. Suomen olosuhteissa hajoamisprosessien toimivuutta ja menetelmän tehoa edelleen heikentää melkein puolet vuodesta roudassa oleva maa. Meillä puiden avulla tapahtuvan kasvikunnostuksen käyttömahdollisuudet saastuneiden alueiden puhdistamiseen ovat siten hyvin rajalliset. Tämä pätee erityisesti tutkimuskohteiden kaltaisiin, kauan sitten saastuneisiin alueisiin. Parhaassakin tapauksessa maaperän puhdistuminen alle sallittujen pitoisuuksien vie vuosia, todennäköisemmin kymmeniä vuosia.


Valmis talouspalvelupaketti – Äitihahmo – talouspalvelut.omapaja.fi\nViikoittaista huolenpitoa tarvitsevalle. Hoidat itse myyntilaskutuksen ja ostolaskujen tarkistuksen, me maksuliikenteen ja muistutukset. Päivitämme kassavirtaennusteen viikoittain sekä palkanlaskennan ja alv- ja tulosraportoinnin kuukausittain.\nEtusivu / Talouspalvelut / Äitihahmo\nMitä hoidat itse?\nNämä me hoidamme\nPalkanmaksu sovittuna päivänä\nÄitihahmo-palvelun kuukausihinta alkaen


Kilpailukykyinen ja uusiutuva elintarvikeala Etelä-Savossa - KILTU — Helsingin yliopisto\nKilpailukykyinen ja uusiutuva elintarvikeala Etelä-Savossa - KILTU\nVäisänen, Hanna-Maija (Osallistuja)\nHankkeessa edistetään Etelä-Savon tuottajien ja elintarvikealan kilpailukykyä ja vähähiilisyyttä selvittämällä Etelä-Savon vaihtoehtoisia tulevaisuusskenaarioita 2030 maa- ja elintarviketalouden osalta ja tarkastelemalla:\n-\tMillaisia liiketoimintamahdollisuuksia maito-, luomu-, ja avomaatuotannolle aukeaa eri skenaarioissa?\n-\tMihin näiden tuotantosuuntien on syytä varautua joka tapauksessa ja minkälaista varautumista tarvitaan skenaariokohtaisesti?\n-\tMillaiselle toimialan sisäiselle ja toimialan rajat rikkovalle yhteistyölle on tarvetta eri tulevaisuusskenaarioissa?\nHankkeessa hyödynnetään ennakointimenetelmiä, kuluttajatutkimuksen laadullisia menetelmiä ja toimijahaastatteluja sekä kyselyjä. Lisäksi hankkeessa järjestetään toimialan edustajille osallistavia työpajoja, joissa tarkastellaan mm. eri tulevaisuusvaihtoehtojen vaikutuksia toimialalle. Pääasiallinen kohderyhmä on elintarvikealan yrittäjät alkutuotannosta jalostukseen erityisesti maito-, luomu-, ja avomaatuotannon edustajat.\nHanketta koordinoi ja hallinnoi Luonnonvarakeskuksen (Luke). Osatoteuttajan on Helsingin yliopiston Ruralia-instituutti. Hanketta rahoittaa Etelä-Savon maaseuturahasto (EMR). Kesäkuussa 2016 alkanut hanke päättyy helmikuussa 2018.\nTutkimustuotoksia vuodessa 2018 2018\nRikkonen, P., Heikkilä, L., Korhonen, K. & Väisänen, H-M. E., 12 maaliskuuta 2018, julkaisussa: Maaseutukuriiri: Etelä-Savon maaseutuohjelmien tiedotuslehti. 12.03.2018, 1 Sivumäärä\nTulevaisuusbrunssi: Etelä-Savon maa- ja elintarviketalous vuonna 2030\nHanna-Maija Väisänen (Osallistuja)


AirBeam voimistelupuomi | Dinox\nAirBeam voimistelupuomi on ilmalla täytettävä puomi, jossa voit tehdä puomiharjoitteita turvallisesti esim. sisällä tai pihalla. Sinun on helppo harjoitella vaativimpiakin liikkeitä, koska loukkaantumisriski pienenee pehmeällä alustalla ja epäonnistuneetkaan alastulot eivät nosta kynnystä uudelleen harjoitteluun. Voit tuntea keskiviivanauhan jalkojesi alla, joten alastulojen harjoittelu helpottuu. Voit siis harjoitella turvallisesti kotona ja siirtyä korkeammalle puomille, kun taidot ja isteluottamus sen sallivat. Tämä puomi on myös helppo varastoida tyhjänä. Puomin täyttö ja tyhjennys tapahtuu hetkessä mukana tulevan pumpun avulla.\nAirBeam Voimistelupuomi - pinkki\t AirBeam Voimistelupuomi - mintunvihreä


Viranomaiset ja vihapuhe hallitsevat pakolaiskeskustelua | Aikalainen\nViranomaiset ja vihapuhe hallitsevat pakolaiskeskustelua\nmaaliskuu 23, 2018 - Yhteiskunta - Tagged: media, Pakolaisuus\t- kommentoi\nPakolaisten omat näkökulmat ja solidaarisuutta painottavat äänet jäävät helposti somen syövereihin.\nToimittaja Renaz Ebrahimi, aktivisti Javiera Marchant Aedo sekä toimittajat Wali Hashi ja Enrique Tessieri vierailivat helmikuussa Tampereen yliopistolla keskustelemassa median pakolaiskuvastosta. Kaikki panelistit olivat yhtä mieltä siitä, että median puhe pakolaisuudesta on liian yksipuolista ja pakolaiset itse pääsevät ääneen aivan liian harvoin.\nKun mediassa puhutaan pakolaisuudesta, äänessä ovat useimmiten joko viranomaiset tai poliittiset puolueet. Kaikkein vähiten pakolaisuudesta pääsevät kertomaan pakolaiset itse, sanoo chileläissyntyinen aktivisti Javiera Marchant Aedo.\nAedo sekä toimittajat Renaz Ebrahimi, Wali Hashi ja Enrique Tessieri vierailivat helmikuussa Tampereen yliopistolla keskustelemassa median pakolaiskuvastosta. Keskustelun järjesti mediatutkimuksen professori Kaarina Nikunen, jonka tutkimushanke Tieto ja tunteet pakolaiskeskustelussa valmistuu tänä keväänä.\nNikusen tutkimus tukee Aedon näkemystä.\n– Pakolaisuus näyttäytyy mediassa hallinnollisena ongelmana. Keskustelu on reaktiivista ja keskittyy numeroihin ja rajoihin, eli siihen, pitäisikö rajojen olla auki vai kiinni. Vähemmän keskustellaan siitä, millaisia voisivat olla pitkän aikavälin ratkaisut ja miten näitä ihmisiä voitaisiin parhaiten auttaa, Nikunen sanoo.\nSosiaalista mediaa käytetään vihapuheeseen ja huhujen levittämiseen, mutta se on toiminut myös väylänä tuoda pakolaisten omaa ääntä kuuluville.\nTutkimuksen aineisto käsitti perinteisen valtamedian edustajia Helsingin Sanomista ja Ylestä maakuntalehtiin. Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin sosiaalista mediaa. Molemmista kerättiin dataa, jota vielä osin analysoidaan.\nSe kuitenkin jo tiedetään, että etenkin valtamedia puhuu ennen muuta viranomaisten äänellä. Sosiaalisessa mediassa keskustelu on kirjavampaa.\n– Sosiaalista mediaa käytetään tietysti voimakkaasti vihapuheeseen ja huhujen levittämiseen, mutta se on toiminut myös väylänä tuoda pakolaisten omaa ääntä kuuluville. Esimerkiksi blogit ovat olleet tärkeässä roolissa siinä, että myös kriittiset näkemykset vastaanottokeskusten ja Migrin toiminnasta ovat päässeet esille, Kaarina Nikunen kertoo.\nOsasyitä siihen, että valtamedia on keskittynyt toistamaan viranomaisnäkemyksiä, ovat Nikusen mukaan toimittajien tietämättömyys pakolaisuudesta sekä toimitusten perinteiset työskentelytavat. Uutisia on tehty vauhdilla sen sijaan, että olisi annettu aiheille aikaa ja syvyyttä, kuten lähdekritiikkiä. Samalla kantasuomalaisten toimittajien on ollut vaikeaa asettua pakolaisten asemaan. Haasteita pakolaisten oman kokemuksen ja näkökulman esiintuomiselle ovat asettaneet niin kieliongelmat kuin vaikeus saada kontakteja oikeisiin henkilöihin.\nPakolaisuutta käsittelevillä uutisilla ja niiden muodolla on väliä, sillä pakolaisuus ja maahanmuutto herättävät vahvoja tunteita. Etenkin sosiaalisessa mediassa pakolaisuutta koskevat keskustelut ovat intensiivisiä ja tunnepitoisia. Pelkopuhetta on paljon.\n– Tunteet kumuloituvat some-keskusteluissa, kun tiettyjä käsityksiä toistetaan. Kun Kauhavalle oltiin perustamassa vastaanottokeskusta syyskuussa 2015, lähiasukkaiden keskuudessa vallitsi pelon ilmapiiri jo ennen kuin keskukseen oli tullut ensimmäistäkään turvapaikanhakijaa. Pelkoa lietsovien puheiden mittakaava on ihan eri luokkaa kuin todellisten pelkoa selittävien tapahtumien.\nAlkuun olivat vahvasti esillä solidaarisuus ja myötätunto.\nNikusen mukaan pelkoa ja muuta maahanmuuttajavastaista propagandaa tuottaa pieni, mutta tehokas verkosto. Se on päässyt hallitsemaan keskustelua niin, että moni on jo unohtanut, millaisia tunteita turvapaikanhakijoiden tulo ihan alkuun aiheutti.\n– Silloin olivat vahvasti esillä solidaarisuus ja myötätunto. Sekä sosiaalisessa että valtamediassa kannustettiin tarjoamaan tulijoille vaatteita, ruokaa ja apua.\nSittemmin avustustyötä tekevät ryhmät ovat sosiaalisessa mediassa joutuneet sulkeutumaan ja vetäytymään suljetuiksi ryhmiksi, joihin pääsevät vain erikseen mukaan hyväksytyt jäsenet. Niinpä myös solidaarisuus on jäänyt taka-alalle. Nikusen mukaan se on sääli, sillä solidaarisuuspuhe olisi tärkeä vastavoima vihan lietsomiselle. Nyt keskustelua ja myös poliittista agendaa on hallinnut lähinnä jälkimmäinen.\nTässä keskusteluilmastossa toimitusten tulisi muistaa, että uutisillakin on seurauksia. Kun aamun lehdessä uutisoidaan esimerkiksi maahanmuuttajan tekemästä rikoksesta, siitä nousee tuohtumus, joka saatetaan kohdistaa satunnaiseen, maahanmuuttajalta näyttävään vastaantulijaan. Esimerkiksi Turun puukotusten jälkimainingeissa Tampereella asuvat maahanmuuttajat joutuivat kadulla kulkiessaan paitsi huutelun, myös väkivallan kohteeksi.\n– Etenkin otsikoinnissa toimitusten pitää tuntea vastuunsa. Tässä on kuitenkin erilaisia toimituskulttuureita. Kun tutkimuksessamme haastattelimme toimittajia, kävi ilmi, että osa toimittajista koki suurta vastuuta uutisoinnin tavasta. He olivat kuitenkin melko yksin pohdintojensa kanssa. Osassa toimituksista asiasta ei oltu keskusteltu lainkaan. Esimerkiksi otsikointiin ei kiinnitetty huomiota tai otsikoita muutettiin toimittajien toiveiden vastaisesti, Nikunen sanoo.\nJaviera Marchant Aedon mukaan keskustelua tarvittaisiin.\n– Asiallisetkin jutut otsikoidaan usein raflaavasti ja tunteita herättävästi. Ja hirveän moni lukee jutusta vain sen otsikon. Niinpä otsikon laatijalla on paljon valtaa ohjata keskustelua. Ennen julkaisua pitäisikin aina miettiä, mitä keskivertolukija ajattelee otsikosta ja mitä siitä mahdollisesti seuraa, Aedo huomauttaa.\nNikusen mukaan pahimmat otsikointiylilyönnit alkavat onneksi olla takana päin.\n– Nyt toimituksissa jo mietitään, miten lukijoita voitaisiin houkutella ilman vääristäviä otsikoita. Ja muutenkin valtamedia pyrkii melko neutraaliin linjaan. Toisaalta kyllä edelleen erilaiset sensaatiot ja kohut hyödynnetään etenkin iltapäivälehtien myynnissä.\nSosiaalipornoa ja eksoottisia sankareita\nJaviera Marchant Aedo, Renaz Ebrahimi, Wali Hashi ja Enrique Tessieri kaipaisivat medialta juttuja, joissa äänessä olisivat pakolaiset ja maahanmuuttajat itse. Jutuissa kerrottaisiin pakolaisuuden taustoista ja suhteutettaisiin Suomeen tulleiden pakolaisten määrää muihin Euroopan maihin saapuneiden pakolaisten määrään. Samalla he toivovat, että ”suomalaisuuden” käsite kattaisi joskus muitakin kuin valkoihoisia ihmisiä, joiden sukunimen pääte on -nen.\n– Suomalaisuus esitetään aina valkoisena, vaikka se on myös muun väristä. Kun taas puhutaan muista kuin suomalaisista, heitä eksotisoidaan ja rodullistetaan. Kaipaisin juttuja ei-valkoisista, joista tehtäisiin juttua jostain muusta syystä kuin siksi, että he ovat ei-valkoisia, sanoo Javiera Marchant Aedo.\nAedoa ärsyttävät myös artikkelit ”sankarillisista turvapaikanhakijoista”, jotka ”haluavat osallistua yhteiskunnan rakentamiseen”.\n– Näiden ihmisten matka Suomeen on ollut usein todella traumatisoiva. Heillä on mielenterveysongelmia ja huonot mahdollisuudet työllistyä. Tästä ei kuitenkaan puhuta. Tai jos puhutaan, mennään suoraan sosiaalipornon puolelle. Tavalliset inhimilliset tarinat jäävät kertomatta.\nRenaz Ebrahimi muistelee Ylen Pakolaisiltaa, jossa toimittaja kysyi turvapaikanhakijalta vastaanottokeskuksessa, miten tämä on hyödyksi Suomelle.\n– Miksi pitää olla hyödyksi? Ja miksi pitää olla kiitollinen tänne pääsemisestä? Eiväthän suomalaisetkaan jatkuvasti kiittele sitä, että asuvat täällä, Ebrahimi huomauttaa.\nAedon ja Ebrahimin mukaan pakolaisilta vaaditaan hyväksytyksi tullakseen moninkertaisesti enemmän kuin Suomessa syntyneiltä.\n– Ja sitten siitä pitäisi olla kiitollinen. Miksi ei ole hyväksyttävää vain elää normaalia elämää?


Elämää iho-ongelmaisena, osa II: mikä oikeasti auttaa akneen? - Viena K\nElämää iho-ongelmaisena, osa II: mikä oikeasti auttaa akneen?\n06.11.2016 pohdintaa, yhteistyöViena\nYhteistyössä Asennemedia ja Mehiläinen\nEnsinnäkin; kiitos todella paljon jokaiselle, joka kommentoi ja jakoi tarinansa tämän iho-postaussarjan ensimmäiseen osaan. Epäröin aiheeseen tarttumista pitkään, mutta nyt olen todella kiitollinen, että uskalsin julkaista tuon postauksen, sillä ilman sitä en olisi koskaan saanut ihania kommenttejanne. Kiitos!\nKävin muutama viikko sitten Mehiläisessä ihotautilääkärin vastaanotolla tähän yhteistyö-juttusarjaani liittyen. Menin vastaanotolle vähän ristiriitaisissa tuntemuksissa: toisaalta ihoni ei todellakaan ole nyt täydellisessä kunnossa, mutta en haluaisi oikein enää aloittaa lääkekuurejakaan. Olikin mukavaa, kun lääkärikäynti osoittautuikin mukavaksi, keskustelimme hoitotarpeesta juuri omista lähtökohdistani ja sain vahvistusta omille ajatuksilleni aknen hoidon suhteen. Kun kävimme läpi hoitohistoriaani, niin lääkärinikin totesi että perustietoni aknesta ovat kyllä aika hyvällä tasolla ja olen käynyt aika hyvin läpi kaikki aknen hoitoon suositellut keinot. Myöskin pelkoni siitä, että saisin heti jonkun lääkepurkin kouraani, oli turha – lääkärini sanoi ensimmäisenä että haluaisi tietää mitä toiveita minulla itselläni on ja etenisimme sitten sen perusteella. Aknea pitäisikin aina hoitaa sen mukaan, miten ongelmallisena potilas itse sen kokee.\nPahoittelut jo nyt etukäteen, että tästä postauksesta tulee pitkä, mutta kerrankin on aihe, josta ainakin riittää asiaa! Käyn siis tässä läpi kaikki lääkehoidot, joita olen itse akneen kokeillut – postaussarjaan on tulossa vielä kolmas osa, jossa käsitellään enemmän mm. kotihoidon merkitystä.\nHoitovoiteet ja antibiootit\nYleensä ensiksi aknen hoitoon kokeillaan jonkinlaista paikallishoitoa, eli iholle levitettävää voidetta, joiden teho voi perustua esim. a-vitamiiniin tai antibiootteihin. Usein paikallishoidot auttavat vain lievään akneen – omat kokemukseni voiteista ovat useamman vuoden takaa, eivätkä ne olleet kovin positiviisia. Keskusteltuamme lääkärin kanssa eri vaihtoehtoista totesin kuitenkin, että voisin nyt ihan avoimin mielin kokeilla jotain uutta lääkevoidetta, joka ei saisi olla kuitenkaan liian kuivattava tai ihoa ärsyttävä, sillä aknen lisäksi kärsin myös lievästä suunympärysihottumasta eli perioraalidermatiitistä. Sain reseptin skinoren-emulsioon, ja voin kertoa sen käyttöön liittyvistä kokemuksista myöhemmin, kun olen ehtinyt käyttää ainetta pidempään. Ystäväni Jenni on kirjoittanut muuten monta hyvää postausta erikseen POD:ista, jos vaiva on tuttu niin kannattaa käydä lukemassa iho-aiheiset jutut hänen blogistaan!\nJos hoitovoiteet eivät tepsi, niin antibiooteilla voidaan rauhoittaa tulehtunutta ihoa, mutta usein teho kestää vain kuurin ajan. Itselläni antibioottikuurista ei ollut merkittävää apua akneen, mutta monella ystävälläni esimerkiksi puolen vuoden tetrasykliinikuuri on vienyt kaikki näppylät mennessään.\nViime postaukseen todella moni kommentoi saaneensa lopullisen avun akneen e-pillereistä. Akne johtuukin yleisimmin mieshormonin liikaerityksestä, ja naisilla tätä voidaan tasata e-pillereiden avulla. E-pillerit vaikuttavat hitaasti, mutta poistavat monelta ongelman kokonaan – ainoa huono puoli on se, että jos pillereiden syönnin lopettaa jossain vaiheessa, niin ihon kunto voi taas romahtaa kertaheitolla. Itselläni e-pillerit eivät koskaan vaikuttaneet akneen erityisemmin. Olen ollut nyt yli puoli vuotta ilman pillereitä, eikä ihon kunto ole muuttunut radikaalisti mihinkään suuntaan. En haluaisi syödä mitään lääkettä ilman oikeasti hyvää syytä, joten toistaiseksi aion jatkaa pillereittä.\nItselläni ainoa oikeasti toimiva lääkehoito akneen on ollut roacuttan eli isotretinoiini-kuuri. Kun aloitin ensimmäisen roacuttan-kuurini, ihoni oli niin huonossa kunnossa että olisin voinut itkeä aina peiliin katsoessani. Ensimmäisen kuukauden aikana ihon kunto vain huononi ja uin niihin aikoihin aika syvissä vesissä – kirjoitin jo silloin blogia, ja pahin pelkoni oli se, että joku lukijani törmäisi minuun ja näkisi kuin kamalan näköinen olen oikeassa elämässä. Muistan, miten ihmeelliseltä tuntui, kun iho alkoi oikeasti parantua ja finnejä ilmestyi naamaan päivä päivältä vähemmän. Puolen vuoden lääkekuurin jälkeen akne oli poissa. Satunnaisia näppylöitä lukuunottamatta ihon kunto pysyi oikeasti hyvänä reilun vuoden verran, jonka jälkeen se alkoi huonontua taas. Söin siis roacuttan-kuurin toiseen kertaan, siitä on nyt jo yli kaksi vuotta, ja iho on pysynyt sen jälkeen kohtuullisen hyvässä kunnossa.\nMinua peloteltiin paljon roacuttanin sivuvaikutuksilla, mutta omalla kohdallani ne eivät olleet kovin hurjia. Silti lääkekuuri ei ole mistään helpoimmasta päästä – iho, huulet ja kaikki limakalvot kuivuvat, maksa-arvoja täytyy käydä mittaamassa kerran kuussa ja kuurin aikana ei saa missään tapauksessa tulla raskaaksi, sillä lääke voi aiheuttaa sikiöille epämuodostumia. Vaikka roacuttan on vahva lääke, olen iloinen että olen syönyt sen, sillä se oli itselleni ainoa keino joka oikeasti auttoi pidempiaikaisesti akneen. Keskustelimme lääkärin kanssa siitäkin, että jos ihon kunto huonontuisi vielä merkittävästi, niin kolmannenkaan kuurin syöminen ei olisi mahdoton ajatus – toivon kuitenkin että ihan siihen ei tarvitsisi mennä.\nOman akneni parantumista aikoinaan pitkitti se, että vitkuttelin lääkäriin menoa. En ole koskaan tykännyt erityisesti lääkärikäynneistä ja pitkään toivoin aknen parantuvan vain itsestään, ajatus tohtorin pakeille menemisestä tuntui niin epämukavalta. Olin perinyt kai äidinmaidossa jonkinlaisen lääkärin mennään vain kun jalka on poikki tai pää kainalossa-asenteen, ja tuntui naurettavalta mennä puhumaan lääkärille finneistään. Omalla kohdallani lääkehoito oli kuitenkin ainoa oikeasti toimiva ratkaisu – siksi suosittelen lämpimästi jokaiselle aknesta kärsivälle käyntiä ihotautilääkärillä, ellet sitä ole jo tehnyt.\nLähteenä tekstissäni käytin paljon Mehiläisen Nuori Nainen-sivuston artikkeleita, sieltä löytyy paljon hyvää informaatiota aknen, aknearpien ja monien muiden iho-ongelmien hoitoon liittyen. Sivustolla palvelee myös nuorten chat, johon voi jättää oman kysymyksensä ja keskustella ongelmastaan asiantuntijan kanssa. Ja mikä parasta, mehiläisellä on nykyisin myös oma snäppitohtori – ensimmäistä kertaa toivon että snapchat olisi keksitty jo minun nuoruudessani! Eli perjantaisin klo 18-21 mehiläisen snäppitilillä (@mehilainen_fi) päivystää sairaanhoitajia ja kätilöitä, jotka vastaavat terveyteen liittyviin kysymyksiin. Tällä hetkeltä käsiteltävinä aiheina ovat erityisesti ehkäisy ja sukupuolitaudit, eli jos näihin liittyen joku askarruttaa mieltäsi, niin nyt on hyvä mahdollisuus saada helposti vastauksia suoraan asiantuntijoilta.\n← Uusi meikkivoidesuosikki ja muita kosmetiikkalemppareita\tTalviterveiset Tallinnasta →\n20 comments on Elämää iho-ongelmaisena, osa II: mikä oikeasti auttaa akneen?\n06.11.2016 at 2:30 pm\n💜💜💜 hyvä kirjoitus, ihanat kuvat! Ja ihana että lopulta sait apua 💓 vaikka olen aina pitänyt sinua kauniina aknesta huolimatta.Kauneus kun on muutakin kuin sileä iho.\n06.11.2016 at 6:06 pm\nApua, kuulostaa ihan kamalalta toi roaccuttan! Oon tiennyt kyllä että se on vahva kuuri, mutta en miksi. Ole itsekin kärsinyt aknesta, mutta täytyy sanoa että olen tyytyväinen siitä etten ole koskaan syönyt ihooni edes antibiootteja. Omalla kohdalla ruokavalio oli varmasti suurin tekijä ja kuten sinäkin, en halua kehooni lääkkeitä turhaan.\n06.11.2016 at 7:55 pm\nPakko kommentoida, miten ihanat kuvat! Näytät niiin freesiltä <3 Haleja!\n06.11.2016 at 8:35 pm\nOlipa hyvä kirjoitus ja ihanat kuvat!\nItselläni pisti kuitenkin silmään tuo Mehiläisen Nuori nainen -sivusto. Jos nuoren naisen ihonhoito eroaa nuoren miehen ihonhoidosta jollain tavalla, miksi siitä ei kerrota lisää sivustolla? Melkein kaikki sivuston aiheet voisivat koskea myös nuoria miehiä, jos gynekologian puolta ei lasketa mukaan. Saattaa olla, että nuoria naisia oma terveys ja hyvinvointi kiinnostaa tilastollisesti enemmän kuin nuoria miehiä, mutta en soisi, että lääkäriklinikka vahvistaisi tällaisia oletuksia osoittamalla kaikkea tuota tietoa vain naisille.\nPieni asia, mutta ärsyttää turha sukupuolisointi. Nuoret miehet tarvitsevat myös tietoa ihonhoidosta, hyvinvoinnista ja mielenterveydestä, ei rajata niitä\n08.11.2016 at 2:06 am\nVoi mäkin toivon että olisin aikasemmin syönyt roacuttan -kuurin. Ainut mikä auttoi. Olis säästynyt paljolta 🙂\n09.11.2016 at 9:37 pm\nKiitos Venla! <3 Olet oikeassa, että kauneus on paljon muutakin kuin sileä iho. En itsekään huomaa ystävieni tai läheisteni näppylöitä useinkaan, mutta enitenhän akne varmaan vaivaa aina sitä joka siitä kärsii.\n09.11.2016 at 9:39 pm\nSe on kyllä kieltämättä vahva lääkekuuri, eikä sitä kannata syödä turhaan. Itselläni aikoinaan iho vaan ehti joutua niin huonoon jamaan, että lääkkeellinen hoito oli ainoa vaihtoehto. Mutta jos mitään muuta kautta saa akneen avun niin sen parempi! Enää en halua syödä mitään vahvoja lääkekuureja, ellei ole pakko.\nKiitos hyvästä kommentista! Olen samoilla linjoilla kanssasi, mielestäni palautetta voisi laittaa tuosta eteenpäin. Varmaan juuri tuo gynekologinen puoli on rajannut miehet pois tästä, mutta yhtä lailla sivusto voisi olla yhteinen nuorille miehille ja naisille.\n09.11.2016 at 9:42 pm\nÄläpä mitään. Itse mietin pitkään että haluanko syödä sitä, kun on niin vahva lääke. Harmittaa kyllä aina välillä se, etten ajoissa aloittanut kuuria 🙂\n11.11.2016 at 6:00 am\nHienoa että sulla on auttanut pysyvästi! Mulla kyseinen hoito auttoi kuurin loputtua reilut 6kk, jonka jälkeen akne ryöpsähti taas. En aloittanut toista kuuria vaan aloin käyttämään e-pillereitä jotka parin eri merkki kokeilun jälkeen tuotti tulosta! Ja sun iho näyttää kuvissa kaikelta muulta kuin aknelta! Wau! 🙂\n11.11.2016 at 6:34 am\nIhana että oot nostanut tämän aiheen esille. Varmasti moni kärsii aknesta yksin vaikka vertaistukea löytyisi paljonkin. Oma naama yleensä tuntuu pahemmalta kuin muiden, mutta omaa naamaahan tuijotellaan tarkkaan. Itsellä ollut akne jo yli 10 vuotta, välissä oli n 3-4 vuotta hyvä jakso 9kk antibioottikuurin jälkeen kun e pillerit ylläpitivät hoitotuloksia. Vaikea aihe itselle ja meikitöntä naamaa ei kehtaa kellekään näyttää. Kaikki muu kokeiltu paitsi roaccutan.\n11.11.2016 at 6:47 pm\nHeh, totuus on toisinaan kuvia karumpaa, nimittäin vähän näiden kuvien ottamisen jälkeen iholle räjähti joku stressireaktio, monta kipeää isoa finniä ja paljon pientä näppyä. Eli auttoiko roacuttan pysyvästi vai ei – sitä en osaa ihan täysin sanoa, sillä finnejä tulee edelleen aina silloin tällöin, joskus vähän enemmänkin kerrallaan. Oikeilla tuotteilla, kasvohoidolla ja ruokavaliolla iho on kyllä pysynyt viimeisen vuoden ajan kohtuullisen hyvässä kunnossa kokoajan.\nMutta hienoa, että toimiva keino on löytynyt sulle! 🙂 kiitos kommentistasi!\n11.11.2016 at 6:50 pm\nKamalaa kun itsekin alkaa vuosia laskemaan niin itsellänikin akne on ollut jo yli 10 vuotta! Välissä toki on ollut juurikin noita parempia jaksoja ja viimeiset 1,5v ovat olleet myös aika hyviä. Mäkään en mielellään esiinny missään kotia julkisemmassa paikassa ilman meikkiä, joten ymmärrän sua hyvin 🙂 Kiitos kun kommentoit – olen itsekin iloinen että rohkaistun kirjoittamaan aiheesta, nämä kommentit ovat itsellenikin tärkeää vertaistukea!\n12.11.2016 at 9:50 am\nTähän postaukseen liittyen kaikista olennaisin kysymys.. Eli mistä ovat nuo ihanat farkkusi? 🙂\n12.11.2016 at 1:09 pm\nHyvä kirjoitus ja tärkeä aihe! Itsellä myös aikoinaan ainoa, mikä auttoi oli tuo isotretinoiini (ei ollut Roaccutan mutta jokin vastaava). Akneni ei ollut mitenkään pahimmasta päästä, joten lääkkeen annostus oli melko pieni ja selvisin aika vähin sivuvaikutuksin 🙂 Aloin itse syömään e-pillereitä lääkekuurin aikana ja akne pysyi poissa monta vuotta. En ollut ihan varma pysyikö se poissa isotretinoiinin vai e-pillereiden ansiosta, mutta tänä vuonna piti terveydellisistä syistä vaihtaa minipillereihin (eri hormoni) ja siitähän se akne sitten innostui :/ Ei tullut yhtä pahana kuin nuorena, mutta kun iho on ollut ilman yhtäkään näppyä monta vuotta, on pienikin akne ahdistavaa. Halusin jakaa tämän niitä varten, jotka tosiaan miettivät niiden e-pillereiden käyttöä aknen hoitoon. Ne saattavat toimia todella hyvin, mutta kannattaa pitää mielessä, että niiden lopettaminen tosiaan voi tuoda aknen takaisin.\n15.11.2016 at 3:39 pm\nHyvä kirjoitus ja hienoa jos Roaccutan auttoi 🙂 Itselläni on ollut akne 10-11 -vuotiaasta asti ja nyt 19, kaikki mahdolliset antibioottikuurit käynyt läpi sekä syönyt Roaccutanin kolmesti eikä akne siltikään lähde. Roakin auttoi vain kuurin ajan ja kuurin loputtua naama taas räjähti, e-pillerit pitävät tilanteen onneksi edes vähän hallinnassa mutta isoja ja kipeitä finnejä tuppaa silti olemaan ainakin joka toinen kuukausi naamassa useampikin.. :/ Neljäskin roaccutan kuuri olisi varmaan tullut nyt mutta en viime kerran sivuoireiden takia sitä enää ota. Ja kesän lopulla ainakin minulla aina pahenee akne ihan kamalasti. Ehkä se vielä joskus helpottaa!\n16.11.2016 at 12:52 am\nFarkut ovat tietysti Acnen 😀\n16.11.2016 at 12:55 am\nKiitos, ihana kun kommentoit! Itseäni harmitti aikoinaan, kun niin monella ne e-pillerit auttoivat mutta minulla ei – toisaalta olen tyytyväinen siihenkin, että pillereiden lopettaminen ei taas räjäyttänyt ihoa uudelleen. En usko että kuitenkaan kovin moni haluaa syödä pillereitä loppuelämänsä ajan..\n16.11.2016 at 12:58 am\nVoi, miten ikävää – tsemppiä hurjasti sinne! Mullakin on kyllä niin, että se akne pahenee aina kesän lopulla. Tuskin sitä roacuttania kannattaa neljättä kertaa syödä, vaan ehkä yrittää löytää apu jotain muuta kautta. Oletko kokeillut mitään ruokavaliomuutoksia, monella ne ovat auttaneet, vaikkei lääketiede niitä hoitokeinona tunnistakaan? Itselläni hyvän ihon ylläpito vaatii monen asian summaa – pitää olla kunnossa niin hoitotuotteet (luonnonkosmetiikka), ruokavalio kuin muutkin elämäntavat. Säännöllisistä kasvohoidoista on myös apua. Toivottavasti tilanteesi helpottaa vielä ja kiitos kun jaoit tarinasi! <3\nKategoriat Select Category aamupala asusteet diy Helsinki hiukset hyvinvointi & kauneus inspiration kattaus kengät kirjat koti ja sisustus kukat lifestyle love luonnonkosmetiikka matkat Milo mökki musiikki pieni matkaopas podcast pohdintaa puutarha ravintolat & kahvilat remontti reseptit ruoka secondhand & vintage siirtolapuutarha sport suomalainen design taide tyyli Uncategorized uutta valokuvaus Vastuullisuus vegan vinkit yhteistyö ystävät & perhe\nPuutarhakesän juhlakausi alkoi\nKAKSION REMONTTI, OSA 8: Uuden keittiön esittely\nOmasta maasta: helppo vegaaninen raparperipaistos\nKAKSION REMONTTI, OSA 7: Yksityiskohtia ja messinkirakkautta


nro 67 « Tuli & Savu\nPoeettisen tiedon puolustukseksi\n23.8.2012 :: Arvostelut, nro 67\nEnsyklopedia on yhtä aikaan tiedon järjestelmä, ehdotus tuoksi tiedoksi ja näiden molempien kritiikiksi. Toisin sanoen ensyklopedia on ehdotus mahdollisimman perustelluksi maailmanjäsennykseksi. Hyvistä aikeistaan huolimatta valistuksen ensyklopediahankkeet olivat kääntöpuoleltaan tiedollista imperialismia: ensyklopedinen tieto, oli se kuinka itsekriittistä tahansa, on yhtä kaikki tehokas tapa hallita tiedon sisältöä, tietämisen tekniikoita ja toisaalta sulkea ulos sellaiset tiedot, jotka eivät tue esimerkiksi rationaalisen subjektin itsesäilytysviettiä ja universaalisuuspyrkimyksiä.\nYhdistä pisteitä espanjalaisessa hämärässä\n21.8.2012 :: Arvostelut, nro 67\nKarri Kokko: Toisaalta. poEsia 2010.\nYhtäältä näkee eri tavoin kuin toisaalta. Tästä lähtökohdasta vaikuttaa Karri Kokko laatineen uusimman teoksensa Toisaalta (2010). Kirjan kannessa on merkistöä, joka voisi olla jonkin kielen aakkosia tai vain suomea väärin kirjoitettuna, krumeluurein ja koristein. Tunnustan jopa tarkistaneeni peiliä apua käyttäen, olisiko kannessa sittenkin jotain tuttua. Ei ole.\nKokonaishenkisyyden ja kehollisuuden kirjoitusta\nJonimatti Joutsijärvi: Ei mikään itsessään. Sanasato 2010.\nEnsimmäisessä esseekokoelmassaan Ei mikään itsessään Jonimatti Joutsijärvi kiinnittää huomionsa kielen vierauteen: kieli on tuntematon ja kiinnostava kuin vastasyntynyt lapsi Alli, jolle osoitetulla kirjeellä Joutsijärvi aloittaa kirjan.\nTunteen myyttinen tuhovoima\nMarguerite Yourcenar: Tulet. Suom. Jussi Lehtonen. Teos 2011.\nSubjektiivisen tunnekokemuksen representaatio lienee lyriikan pohjimmaisista tarkoitusperistä sitä kaikkein säilyväisintä sorttia. Ei-kielellisen piiriin kuuluvan, alati liikkeessä olevan intiimin elämyksen pukeminen säkeiksi on runouden historian aikana saanut paitsi kaikkein tyhjänpäiväisimmän sentimentaalisen sanasilpun, myös koskettavimman mahdollisen kaunotaiteen olomuotoja.\nMarguerite Yourcenarin (1903–1987) alun perin vuonna 1936 julkaistu tekstikokoelma Tulet sijoittuu lokeroista jälkimmäiseen. Häpeilemättömän suora saavuttamattoman rakkauden kuvaus on vereslihalle raavittua, hätkähdyttävää kirjallisuutta. Varttuneemmalla iällä sekä Belgian että (ensimmäisenä naispuolisena jäsenenä) Ranskan akatemiassa istuneen Yourcenarin nuoruudenteoksessa tunteen kahlitsematon elin- ja tuhovoima kytketään länsimaisen kerrontatradition historiallis-mytologisiin kehyksiin.\nErkka 23 vee\n20.8.2012 :: nro 67, Runot\nmä oon erkka 23 vee\noon kasvanu kuopiossa, julkulassa\nettä aina oon voinu kasvaa vähän lisää\nmä en oo kasvanu ilman isää\nja vähän liian pitkään\nimin äitin nisää\nmä oon syntyny\nja kultanen perseessä\nmun neljän hengen perheessä\non aina puhuttu tunteista\nei oo ollu puutetta hunteista\nei euroaikaan eikä varsinkaan markka\nei oo tarvinnu olla ruuasta tarkka\nosta poika vaan sitä isabella-juustoo\nkermaa on varmasti mansikoiden kanssa\nja illalla letut\nmut se on ansa\n20.8.2012 :: nro 67, Tulentekoa\nTermien määrittely on visaista hommaa. Joskus määritelmiä kuitenkin muotoillaan niin laiskasti tai yksipuolisesti, että niiden ansiosta koko asia muuttuu monimutkaisemmaksi kuin onkaan. Joskus jää huomaamatta, että määrittely on vanhentunut – tai että se sisältää selkeästi arvolatautuneita sävyjä. Miltä esimerkiksi kuulostaisi, jos ”aasi” määriteltäisiin biologiankirjassa ”epätäydelliseksi hevoseksi”?\nSubjektiivisiin määritelmiin törmää useammin taiteissa tai urheilussa, jossa menestykseen on monta tyyliä ja tunteet käyvät kuumina. Joskus arvolatautuneita luokitteluja saattaa eksyä jopa varsin virallisen tiedon joukkoon. Seuraavassa kaksi Internetistä poimimaani määritelmää (jotka todennäköisesti lainaavat toisiaan tai jotain yhteistä lähdettä):\n20.8.2012 :: nro 67, Sisällysluettelot\n’Ääni ja hiljaisuus’


Toimitusketjun hallinta - Oriola\nHankintaperiaatteet sekä alihankkijoiden valinta- ja hyväksymisprosessit ovat Oriolalle tärkeitä, ja yhtiön merkittävimmät ihmisoikeusvaikutukset liittyvät hankintaketjuihin. Oriola edistää liikekumppaneidensa ja toimittajiensa keskuudessa eettisten ohjeiden noudattamista ja edellyttää alihankkijoiden ja muiden liikekumppanien sitoutuvan liikekumppanin eettisiin ohjeisiin (Business Partner Code of Conduct), jotka koskevat lahjonnan, korruption ja syrjinnän torjumista, ihmisoikeuksia, ympäristövaikutuksia ja avoimuutta.\nVuoden 2020 aikana Oriola jatkoi hankintaperiaatteiden yhdenmukaistamista\nja liikekumppanien eettisten ohjeiden käyttöönottoa suorien ja epäsuorien tavarantoimittajien kanssa. Yhtiö on toteuttanut suorien ei-lääkkeellisten tuotteiden ja toimittajien maantieteellisen riskiarvioinnin, ja suurin osa Oriolan suorista ei-lääkkeellisistä tuoteostoista on Euroopan alueelta. Vuoden loppuun mennessä kaikista 360 suorista tavarantoimittajista 232 on arvioitu Oriolan tavarantoimittajiltaan edellyttämien ja eettisten ohjeiden sisältämien käytäntöjen mukaisesti.\nOriola-konsernin laadunhallinta perustuu lääkealan lainsäädäntöön ja viranomaisvaateisiin sekä laadunhallintastandardeihin, erityisesti ISO 9001-standardiin.


Anna lapsen tylsistyä – se tekee hyvää aivoille | Hyvä Terveys\nAnna lapsen tylsistyä – se tekee hyvää aivoille\n21.9.2018 klo 14:00\nPädillä saa hetkeksi ruokarauhan, mutta pitkällä aikavälillä se ei kannata. Kuva: iStockphoto\nSekä lasten että aikuisten on yhä vaikeampaa sietää tylsiä hetkiä ja keskittyä yhteen asiaan kerrallaan. Samalla menetetään paljon, sanovat asiantuntijat.\nSiivetön. Sellainen aikuinen saattaa kasvaa lapsesta, jonka elämästä tylsyys on siivottu pois.\nNäin väittää kasvatustieteen professori Juha T. Hakala, jonka kirja Tylsyyden ylistys – Ikävystyneisyys on luovuuden alku (Alma Talent, 2018) ilmestyy lokakuussa.\nMietipä, milloin viimeksi sinulla oli tylsää – oikein perusteellisen, piinallisen tylsää.\n– Useimmat muistavat jonkin lapsuuden hetken, jolloin aika tuntui valuvan sietämättömän hitaasti kuin terva peltikourussa, Hakala sanoo.\nNoina pitkäpiimäisinä hetkinä olemme oppineet tulemaan toimeen tylsyyden tunteen kanssa: keksimään ratkaisuja, käyttämään mielikuvitusta, sinnittelemään vähän.\nHakalan huoli on, että tätä taitoa osa nykylapsista ei opi. Ja monilta aikuisiltakin se on rapautumassa.\nTylsyyden mukana katoaa luovuus\nEnsimmäinen syy on se ilmeinen: älypuhelimet kulkevat mukana joka paikassa ja pelastavat lyhyiltäkin tylsiltä hetkiltä hississä, liikennevaloissa tai ruokaa odotellessa.\nToinen syy on se, että hyvää tarkoittavat vanhemmat järjestävät lapsilleen kehittäviä virikkeitä ja kivaa tekemistä niin paljon, ettei tylsistymiselle jää aikaa.\n– Se kumpuaa ehkä epävarmuudestamme kasvattajina. Jos lapsi valittaa tylsyyttä, tunnemme epäonnistuneemme ja podemme syyllisyyttä, jos emme tee kaikkeamme lapsemme eteen, Hakala pohtii.\nMoni luova idea on syntynyt piinallisesta tylsyyden hetkestä.\nPitkällä aikavälillä voisi kuitenkin olla hyödyllisempää, että lapsi oppii itse pinnistelemään ja keksimään omista ajatuksista kumpuavia ratkaisuja tylsyyden voittamiseen. Kun siivoamme lasten elämästä tylsät hetket, pesuveden mukana voi mennä hyviä asioita: luovuutta, sinnikkyyttä, pitkäjänteisyyttä.\n– Tylsyys on niin sanottu trigger-tunne, se laukaisee meissä asioita. Moni luova idea on syntynyt piinallisesta tylsyyden hetkestä. Tutkimuksissa on huomattu, että ihmiset keksivät luovempia ratkaisuja ongelmiin, kun tilanne on tylsä.\nTilanteen korjaaminen vaatii peiliin katsomista, Hakala sanoo. On vaikea vaatia lapsilta sellaista, mihin ei itsekään pysty.\n– Me vanhemmat olemme samassa veneessä tässä. Itsekin olen. On entistä vaikeampi sietää toimettomia hetkiä vaikkapa kaupan kassajonossa ilman että kaivaa kännykän taskusta. Muutos alkaa havahtumisesta, kun huomaa, millaisen otteen laitteet ovat meistä saaneet.\nMoni aikuinenkin huomaa, että lyhytjänteiseen selailuun tottuminen tekee asioihin paneutumisesta vaikeaa. Romaaniin keskittyminen ei enää niin vain onnistu.\nOpetamme aivomme poukkoilemaan asiasta toiseen.\nAivotutkijat Mona Moisala ja Minna Huotilainen selittävät uutuuskirjassaan Keskittymiskyvyn elvytysopas (Tuuma 2018), mistä se johtuu. Aivojen hermoradat ovat kuin ladut umpihangessa. Mitä useammin niitä käyttää, sitä syvemmäksi ura painuu. Kun opetamme aivomme poukkoilemaan asiasta toiseen, pitkäjänteisen keskittymisen ladut heikentyvät.\n– Aivot muokkautuvat läpi elämän, mutta lapsilla ja nuorilla erityisen paljon. Siksi sillä on iso merkitys, oppivatko lapset käyttämään niitä aivoalueita, jotka vastaavat pitkäjänteisestä keskittymisestä, Mona Moisala sanoo.\nTutkimuksissa on huomattu, että ne nuoret, jotka multitaskaavat paljon – somettavat samalla kun katsovat videoita ja juttelevat kaverin kanssa – suoriutuvat heikommin keskittymistä mittaavissa tehtävissä.\n– Meillä Suomessa on perheissä paljon teknologiaa käytössä. Olemme edelläkävijöitä ja samalla koelaboratorio, jossa vähitellen nähdään, miten laitteet meihin vaikuttavat, Minna Huotilainen sanoo.\n– Välillä käy mielessä, että asetelma ei ole ihan reilu. Toisella puolella ovat isojen yritysten sadat psykologit ja kognitiotieteilijät, jotka työkseen kehittävät laitteista ja palveluista mahdollisimman koukuttavia. Toisella puolella on tavallinen suomalainen lapsi, joka käyttää niitä laitteita.\nAivotutkijat eivät puhuisi varsinaisesta riippuvuudesta, mutta tottumuskin on vahva voima.\n– Kun olen käynyt kouluissa puhumassa näistä asioista, moni nuori on tullut sanomaan, että on itsekin havahtunut siihen, miten paljon aikaa menee puhelimella. Joillekuille on ollut pysäyttävää huomata, miten pelottavalta tuntuu ajatus ylioppilaskirjoituksista: että pitäisi pystyä olemaan monta tuntia ilman puhelinta, Moisala sanoo.\nMiten keskittymiskykyä ja luovuutta sitten voisi parantaa – omaansa ja lasten?\nPieni päätös kerrallaan, sanovat aivotutkijat. Joka kerta, kun maltamme rauhoittua ja keskittyä yhteen asiaan, keskittymiskykyyn liittyvät hermoyhteydet vahvistuvat.\nPitäiskö kännykät kieltää lapsilta kokonaan?\n– Ei, mutta lapsia ja nuoria täytyy auttaa löytämään kohtuus. Tärkeintä on kertoa lapsille näistä aivovaikutuksista ja näyttää itsekin hyvää esimerkkiä, Mona Moisala sanoo.\nVaikkapa niin, että sovitaan jokin tietty kellonaika, jolloin kaikki perheenjäsenet laittavat puhelimet loppuillaksi äänettömälle ja syrjään. Kannattaa ainakin kokeilla, miten oma olo muuttuu, kun laittaa puhelimen ajoissa pois ja saa nukuttua paremmin.\n– Koululaisen näkökulma voi aluksi olla, että koulussa vaan on niin tylsää ja opettaja ei osaa opettaa. Voi olla aikamoinen oivallus huomata, että se ärtyisä ja kärsimätön tyyppi, joka ei jaksa keskittyä tunnilla, ei olekaan oikea minä, Huotilainen sanoo.


Helppo ja nopea lasagne - Rönkä - maussa on sen voima\nReseptit ja vinkit / Reseptit / Illallinen\t/ Helppo ja nopea lasagne\n600 g Rönkä Karitsa-nauta Jauhelihaa\n500 g valmista pastakastiketta\n300 g säilöttyjä tomaatteja\n10-12 lasagnelevyä paloina\nKuumenna paksupohjainen paistokasari tai valurautapata hieman keskilämpöä kuumemmaksi. Silppua sipuli ja valkosipuli. Ruskista Rönkä Karitsa-nauta-jauheliha ja sipulisilppu öljyssä ja lisää joukkoon valkosipuli sekä ripaus suolaa ruskistuksen loppuvaiheessa.\nKaada joukkoon pastakastike, puolet lihaliemestä, säilötyt tomaatit, tomaattipyre, balsamico, sokeri, mausteet ja pilkotut lasagnelevyt. Sekoita, kuumenna kiehuvaksi ja pienennä sitten lämpöä niin, että seos kuplii hiljalleen kannen alla. Kypsennä välillä sekoittaen kunnes lasagnelevyt alkavat pehmentyä. Lisää tarvittaessa lihalientä, mikäli seos näyttää kuivuvan.\nKaada lopuksi joukkoon kuohukerma ja jälleen tarvittaessa lisää lihalientä. Anna kuplia, lisää pinnalle reilusti juustoraastetta ja laita vielä kansi päälle muutamaksi minuutiksi, jotta juusto sulaa.\nNopea lasagne valmistuu alle tunnissa!