Opiskelijan ja harjoittelijan verotus kansainvälisissä tilanteissa - vero.fi\n2.1.2019 - 31.12.2020\nTässä ohjeessa kerrotaan sekä ulkomailta Suomeen tulevan että Suomesta ulkomaille lähtevän opiskelijan ja harjoittelijan ansiotulojen verokohtelusta henkilöverotuksessa ja ennakkoperinnässä. Lisäksi ohjeessa kerrotaan verosopimusten vaikutuksesta verotukseen ja kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta. Ohjetta on päivitetty verosopimusmuutosten johdosta.\nUlkomailta Suomeen tulevan ja Suomesta ulkomaille lähtevän opiskelijan tai harjoittelijan verotukseen vaikuttaa usein Suomen solmimat verosopimukset. Yleensä väliaikainen oleskeluvaltio ei voi verottaa opiskelijan tai harjoittelijan kyseisen valtion ulkopuolelta saamia tuloja. Sen sijaan oleskeluvaltiolla on pääsääntöisesti oikeus verottaa siellä tehdystä työstä saadut tulot. Osassa verosopimuksissa on määräyksiä, joiden mukaan myös nämä tulot ovat joko kokonaan tai osittain verovapaita oleskeluvaltiossa.\nTässä ohjeessa käsitellään lyhyesti yleistä ja rajoitettua verovelvollisuutta, verosopimusten vaikutusta opiskelijan ja harjoittelijan verotukseen sekä sisäisen lainsäädännön vaikutuksia niin ulkomailta Suomeen tulevan opiskelijan ja harjoittelijan kuin Suomesta ulkomaille lähtevän opiskelijan ja harjoittelijan verotukseen.\nTuloverolain (1535/1992, TVL) 9 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan luonnollinen henkilö on Suomessa yleisesti verovelvollinen, jos hän asuu Suomessa. Suomessa asuminen on erikseen määritelty tuloverolaissa. Tuloverolain 11 §:n 1 momentin mukaan henkilö asuu Suomessa, jos hänellä on täällä varsinainen asunto ja koti. Yleisesti verovelvollinen on myös henkilö, joka jatkuvasti oleskelee Suomessa yli kuuden kuukauden ajan.\nSuomesta ulkomaille muuttava Suomen kansalainen säilyy lähtökohtaisesti Suomessa yleisesti verovelvollisena kunnes ulkomaille muuttovuodesta on kulunut kolme vuotta. Ulkomaan kansalaisen ja kansalaisuudettoman henkilön yleinen verovelvollisuus päättyy yleensä välittömästi silloin, kun hän lähtee maasta. Asiaa on käsitelty tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Yleinen ja rajoitettu verovelvollisuus.\nOpiskelijaa ja harjoittelijaa koskevat edellä mainitut yleiset säännökset. Verovelvollisuusaseman määräytymisessä ei ole merkitystä Suomeen tulon syyllä. Opiskelija tai harjoittelija on Suomessa yleisesti verovelvollinen, jos hänellä on Suomessa varsinainen asunto ja koti tai hän oleskelee jatkuvasti Suomessa yli kuuden kuukauden ajan.\nYleisesti verovelvollinen on velvollinen suorittamaan veroa Suomesta ja muualta saamistaan tuloista (TVL 9 § 1 momentin 1 kohta). Yleisesti verovelvollisen ulkomailta saadut tulot verotetaan yleensä myös Suomessa, vaikka tulo olisi verotettu lähdevaltiossa. Suomen sisäisessä lainsäädännössä on tähän kuitenkin poikkeuksia, esimerkiksi ulkomaantyötulo voi olla Suomessa verovapaata niin sanotun kuuden kuukauden säännön edellytysten täyttyessä (TVL 77 §). Lisäksi verosopimukset voivat rajoittaa Suomen sisäisen lainsäädännön mukaista verotusoikeutta.\nHenkilö, joka ei ole verovuonna asunut Suomessa, on rajoitetusti verovelvollinen (TVL 9 § 1 momentin 2 kohta). Asumisella tarkoitetaan tässä samaa kuin edellä eli TVL 11 §:n 1 momentin mukaista asumista. Rajoitetusti verovelvollisia ovat ulkomailla asuvat ulkomaan kansalaiset. Jos ulkomailla asuva ulkomaan kansalainen tulee Suomeen enintään kuudeksi kuukaudeksi, hän pysyy rajoitetusti verovelvollisena.\nRajoitetusti verovelvollisia ovat myös sellaiset ulkomaille asettuneet Suomen kansalaiset, joiden muuttovuodesta on kulunut kolme vuotta tai jotka tätä ennen ovat esittäneet selvityksen, että heillä ei verovuonna ole ollut olennaisia siteitä Suomeen. Asiaa on käsitelty tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Yleinen ja rajoitettu verovelvollisuus.\nUlkomailta Suomeen tuleva opiskelija tai harjoittelija on lähtökohtaisesti Suomessa rajoitetusti verovelvollinen, jos häntä voidaan pitää ulkomailla asuvana ja hän tulee Suomeen enintään kuudeksi kuukaudeksi.\nRajoitetusti verovelvollisen verotuksesta säädetään rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetussa laissa (627/1978, LähdeVL) eli niin sanotussa lähdeverolaissa. Rajoitetusti verovelvollinen on velvollinen suorittamaan veroa Suomeen ainoastaan Suomesta saaduista tuloista (TVL 9 §:n 1 momentin 2 kohta). Suomesta saadut tulot on lueteltu TVL 10 §:ssä. Luettelo ei kuitenkaan ole tyhjentävä, esimerkkiluettelossa mainitsemattomia tuloja ovat muun muassa stipendit ja apurahat. Tuloverolain 10 §:n mukaan Suomesta saatua tuloa on muun muassa palkkatulo, joka on saatu suomalaiselta julkisyhteisöltä ja muu palkka, jos työ on pääasiassa suoritettu Suomessa täällä olevan työnantajan lukuun. Verosopimukset saattavat kuitenkin rajoittaa Suomen verotusoikeutta.\nKun Suomen kansalainen muuttaa ulkomaille, häntä pidetään yleensä tuloverolain mukaan Suomessa asuvana muuttovuonna ja kolmena sitä seuraavana vuonna. Hänet voidaan kuitenkin katsoa rajoitetusti verovelvolliseksi jo ennen muuttovuotta seuraavan kolmannen vuoden loppua, jos hän osoittaa, että hänelle ei ole jäänyt ulkomaille muuton jälkeen olennaisia siteitä Suomeen (TVL 11 § 1 momentti). Kolmen vuoden sääntöä ja siihen sisältyvien olennaisten siteiden määrittelyä on käsitelty tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Yleinen ja rajoitettu verovelvollisuus.\nKeskeinen edellytys olennaisten siteiden katkeamiselle on se, että maasta muutto on pysyvä. Suomen kansalaisella on olennaiset siteet Suomeen, jos toiseen maahan ei ole asetuttu pysyvästi, vaikka henkilölle ei jäisikään varsinaista asuntoa ja kotia Suomeen. Henkilöllä katsotaan olevan olennaiset siteet Suomeen esimerkiksi silloin, kun henkilö oleskelee ulkomailla yksinomaan opiskelun vuoksi.\nOlennaiset siteet Suomeen voivat katketa, jos ulkomailla oleskelun syy muuttuu esimerkiksi perhesuhteiden, henkilökohtaisten siteiden tai työskentelyn vuoksi siten, että oleskelu ei perustu enää yksinomaan opiskeluun. Lisäksi muiden olennaisten siteiden, kuten esimerkiksi Suomen sosiaaliturvaan kuuluminen, tulee myös katketa. Suomen sosiaaliturvaan kuulumista on verotuskäytännössä pidetty olennaisena siteenä Suomeen.\n3.1 Yleistä verosopimusten opiskelija-artiklasta\nSuomen solmimat verosopimukset vaikuttavat usein sekä ulkomailta Suomeen tulevan että Suomesta ulkomaille lähtevän opiskelijan tai harjoittelijan verotukseen. Suomella on tuloverotusta koskeva verosopimus yli 70 valtion kanssa (Voimassa olevat verosopimukset). Verosopimuksessa valtiot ovat sopineet verotusoikeuden jakamisesta ja kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta niissä tilanteissa, kun toisessa valtiossa asuva henkilö (oikeudellinen tai luonnollinen henkilö) saa tuloa toisesta sopimusvaltiosta.\nLähes kaikissa Suomen solmimissa verosopimuksissa on opiskelijoita ja harjoittelijoita koskeva opiskelija-artikla, joka rajoittaa väliaikaisen oleskeluvaltion eli opiskeluvaltion verotusoikeutta. Yleensä opiskeluvaltio ei voi tästä johtuen verottaa opiskelijan tai harjoittelijan kyseisen valtion ulkopuolelta saamia tuloja. Sen sijaan opiskeluvaltiolla on pääsääntöisesti oikeus verottaa siellä tehdystä työstä saadut tulot. Osassa verosopimuksissa opiskeluvaltion verotusoikeutta on rajoitettu siten, että myös nämä tulot ovat joko kokonaan tai osittain verovapaita.\nVerosopimuksen opiskelijahuojennukset edellyttävät, että opiskelija tai harjoittelija asuu tai on välittömästi ennen tuloaan opiskeluvaltioon asunut toisessa sopimusvaltiossa verosopimuksen tarkoittamalla tavalla.\nEsimerkki 1: Ranskalainen opiskelija on tullut Suomeen opiskelemaan. Ennen Suomeen tuloaan hän on opiskellut kolmen vuoden ajan Belgiassa. Suomen ja Ranskan välinen verosopimus sisältää opiskeluvaltiossa tehdystä työstä ansaittuja tuloja koskevan huojennuksen. Suomen ja Ranskan välistä verosopimusta ei voida kuitenkaan soveltaa, ellei opiskelija osoita, että Ranska pitää häntä edelleen Ranskassa asuvana verosopimuksen tarkoittamalla tavalla.\nOpiskelijahuojennus koskee opiskelijoiden lisäksi myös harjoittelijoita. Opiskelijahuojennuksessa tarkoitettuna harjoittelijana voidaan pitää muun muassa henkilöä, joka on kotimaassaan ammattiin tähtäävässä koulutuksessa, johon liittyy käytännön kokemuksen hankkiminen työskentelemällä, kuten esimerkiksi oppisopimuskoulutus.\n3.2 Opiskeluvaltion ulkopuolelta saadut tulot\nYleensä opiskeluvaltio ei voi verottaa opiskelijan tai harjoittelijan kyseisen valtion ulkopuolelta saamia tuloja. Useimmat verosopimukset sisältävät opiskelija-artiklan, jonka mukaan opiskelijan tai harjoittelijan elatustaan, koulutustaan tai harjoitteluaan varten saamia rahamääriä ei veroteta opiskeluvaltiossa edellyttäen, että rahamäärät kertyvät opiskeluvaltion ulkopuolella olevista lähteistä. Esimerkiksi opiskelijan tai harjoittelijan kotivaltiostaan saamaa apurahaa ja opintorahaa vastaavia suorituksia ei opiskeluvaltiossa voida verottaa.\nEsimerkki 2: Suomessa asuva opiskelija opiskelee Ruotsissa. Opiskelija saa Suomesta opintorahaa. Pohjoismaiden välillä tehdyn verosopimuksen 20 artiklan mukaan opintorahaa ei veroteta Ruotsissa. Opintoraha on veronalaista ansiotuloa Suomessa.\nSuomen verosopimukset perustuvat pääosin OECD:n malliverosopimukseen. OECD:n malliverosopimus sisältää opiskelijoita ja harjoittelijoita koskevan artiklan. Malliverosopimuksen 20 artiklan mukaan:\nRahamääristä, jotka opiskelija tai liikealan harjoittelija, joka asuu tai välittömästi ennen oleskeluaan sopimusvaltiossa asui toisessa sopimusvaltiossa ja joka oleskelee ensiksi mainitussa valtiossa yksinomaan koulutuksensa tai harjoittelunsa vuoksi, saa elatustaan, koulutustaan tai harjoitteluaan varten, ei veroteta tässä valtiossa, edellyttäen, että rahamäärät kertyvät tämän valtion ulkopuolella olevista lähteistä.\nMalliverosopimuksen mukainen tai sitä sisällöltään vastaava opiskelijahuojennus sisältyy seuraaviin Suomen solmimiin verosopimuksiin:\nAlankomaat, Amerikan yhdysvallat, Arabiemiraattien liitto, Argentiina, Armenia, Australia, Azerbaidzhan, Barbados, Belgia, Bermuda, Bosnia-Hertsegovina (Jugoslavian sopimus), Brasilia, Brittiläiset Neitsytsaaret, Bulgaria, Caymansaaret, Egypti, Espanja, Etelä-Afrikka, Filippiinit, Georgia, Guernsey, Hongkong (1.1.2019 alkaen), Indonesia, Intia, Irlanti, Iso-Britannia, Israel, Italia, Itävalta, Japani, Jersey, Kanada, Kazakstan, Kiina, Kirgistan, Korean tasavalta, Kosovo (Jugoslavian sopimus), Kreikka, Kroatia (Jugoslavian sopimus), Kypros (1.1.2014 alkaen), Latvia, Liettua, Luxemburg, Makedonia, Malesia, Malta, Mansaari, Marokko (1.1.2013 alkaen), Meksiko, Moldova, Montenegro (Jugoslavian sopimus), Pakistan, Pohjoismaat, Portugali (31.12.2018 saakka), Puola, Ranska, Romania, Saksa, Sambia, Serbia (Jugoslavian sopimus), Singapore, Slovakia, Slovenia, Sri Lanka, Sveitsi, Tadzikistan (1.1.2014 alkaen), Tansania, Thaimaa, Tsekki, Turkki, Turkmenistan (1.1.2018 alkaen), Ukraina, Unkari, Uruguay (1.1.2014 alkaen), Uusi Seelanti, Uzbekistan, Valko-Venäjä, Venäjä, Vietnam ja Viro.\nEri verosopimusten opiskelija-artikla ei aina välttämättä vastaa täysin malliverosopimuksen opiskelija-artiklaa. Määräys voi koskea esimerkiksi liikealan harjoittelijan lisäksi myös teollisuuden, maatalouden ja metsätalouden harjoittelijaa. Opiskelija-artiklan sisältö on syytä tarkistaa aina voimassaolevasta verosopimuksesta.\nOpiskeluvaltion ulkopuolisia tuloja koskevan opiskelijahuojennuksen lisäksi osa verosopimuksista sisältää opiskeluvaltiosta saatuja tuloja koskevan huojennuksen.\n3.3 Opiskeluvaltiossa tehdystä työstä saadut tulot\nOpiskeluvaltiolla on yleensä oikeus verottaa opiskelijan tai harjoittelijan kyseisessä valtiossa tekemästä työstä saadut tulot. Opiskelijahuojennus koskee yleensä vain opiskeluvaltion ulkopuolelta saatuja tuloja. Tällöin opiskeluvaltiossa tehdystä työstä saadun tulon verotusoikeus ratkaistaan normaaliin tapaan joko verosopimuksen yksityisoikeudellista työsuhdetta koskevan artiklan tai julkisoikeudellista palvelussuhdetta koskevan artiklan mukaisesti.\nOsassa verosopimuksissa opiskeluvaltion verotusoikeutta on rajoitettu siten, että myös opiskeluvaltiossa tehdystä työstä saadut tulot ovat joko kokonaan tai osittain verovapaita.\nOpiskeluvaltiossa tehdystä työstä saatuja tuloja koskeva huojennus edellyttää, että opiskelija opiskelee kotivaltiossaan olevassa yliopistossa, korkeakoulussa tai muussa ylemmässä oppilaitoksessa. Ylempi oppilaitos on Suomen korkeakoulua (yliopisto ja ammattikorkeakoulu) vastaava oppilaitos. Koska määräys koskee yleensä myös harjoittelijoita, voi kyseeseen tulla myös muu kotimaassa tapahtuva koulutus, jos siihen liittyy käytännön kokemuksen hankkimiseen tähtääviä harjoittelujaksoja. Tällöin työskentely voi olla verosopimuksessa tarkoitettua harjoittelua.\nUlkomailla oleskelun ja työn tulee liittyä verovelvollisen opintoihin tai harjoitteluun kotivaltiossaan, jotta huojennus voi soveltua opiskeluvaltiossa tehdystä työstä saatuihin tuloihin. Poikkeuksena on Suomen ja Ranskan välinen verosopimus, joka ei edellytä työn liittymistä opiskeluun tai harjoitteluun. Kaikkien muiden jäljempänä tässä ohjeen kohdassa lueteltujen maiden kanssa solmitut verosopimukset edellyttävät työn liittyvän opiskeluun tai harjoitteluun. Oikeuskäytännössä näytöksi työskentelyn liittymisestä opintoihin kotivaltiossa on riittänyt esimerkiksi kotivaltion oppilaitoksen opintokirja, josta ilmenee, että työ on otettu huomioon oppilaitoksen opinnoissa harjoitteluna (KHO 19.6.1996 taltio 2063).\nOpiskelijahuojennuksen edellytyksenä on lisäksi erilaisia oleskeluaikaan liittyviä rajoituksia. Poikkeuksena on Suomen ja Ranskan välinen verosopimus, jossa ei ole oleskeluaikaan liittyviä rajoituksia. Lisäksi opiskelijahuojennus voi koskea koko tuloa, osaa siitä tai vain elatusta varten välttämättömiä määriä. Jos verosopimuksessa ei ole mainittu huojennuksen tarkkaa määrää, sovelletaan Suomessa lähdeverolain 6 §:n 1 momentin mukaista vähennystä, joka on 510 euroa kuukaudessa tai 17 euroa päivässä.\nEsimerkiksi Suomen ja Saksan välisen vanhan verosopimuksen, jota sovellettiin 31.12.2017 saakka, opiskelija-artiklan mukaan opiskeluvaltiossa tehdystä työstä saatu tulo oli kokonaisuudessaan verovapaa, jos oleskelu opiskeluvaltiossa ei ylittänyt 183 päivää kalenterivuonna. Uudessa verosopimuksessa, jota sovelletaan 1.1.2018 alkaen, opiskelijahuojennuksen määräksi on muutettu elatusta varten välttämättömät ansiot ja huojennuksen voi saada, jos yhtäjaksoinen oleskelu opiskeluvaltiossa ei ylitä 183 päivää. Edellytyksenä on, että kyseessä on yliopiston, korkeakoulun tai muun ylemmän oppilaitoksen opiskelija tai ammattioppilas taikka liikealan, teollisuuden, maatalouden tai metsätalouden harjoittelija. Lisäksi työn on liityttävä hänen opintoihinsa tai harjoitteluunsa.\nSeuraavien verosopimusten mukaan opiskelijahuojennus voidaan tehdä elatusta varten välttämättömien määrien suuruisena (Suomessa 510 euroa/kk tai 17 euroa/pv), jos oleskelu ei ylitä 183 päivää kalenterivuonna:\nBelgia, Bosnia-Hertsegovina (Jugoslavian sopimus), Bulgaria, Indonesia, Kosovo (Jugoslavian sopimus), Kreikka, Kroatia (Jugoslavian sopimus), Luxemburg, Montenegro (Jugoslavian sopimus), Serbia (Jugoslavian sopimus), Tansania, Thaimaa ja Unkari.\nSeuraavien verosopimusten mukaan opiskelijahuojennus voidaan tehdä elatusta varten välttämättömien määrien suuruisena (Suomessa 510 euroa/kk tai 17 euroa/pv), jos yhtäjaksoinen oleskelu ei ylitä 183 päivää (ei sidottu kalenterivuoteen):\nAlankomaat, Arabiemiraattien liitto, Argentiina, Barbados, Brasilia, Georgia, Intia, Israel, Itävalta, Pakistan, Romania, Saksa (1.1.2018 alkaen), Sri Lanka (1.1.2019 alkaen), Tsekki, Turkki, Ukraina, Venäjä ja Vietnam.\nAlla mainituissa verosopimuksissa on myös opiskeluvaltiossa tehdystä työstä saatuja tuloja koskeva opiskelijahuojennus. Huojennuksen edellytykset ja määrä poikkeavat kuitenkin selvästi muista tässä ohjeen kohdassa mainituista verosopimuksista, ja ne on aina tarkistettava voimassa olevasta verosopimuksesta (Voimassa olevat verosopimukset).\nEgypti, Filippiinit, Färsaaret, Islanti, Iso-Britannia, Japani, Korean tasavalta, Malesia, Portugali (31.12.2018 saakka), Ranska, Sambia ja Sri Lanka (31.12.2018 saakka).\nFärsaaria ja Islantia koskevat muista Pohjoismaista poikkeavat verosopimusmääräykset löytyvät Pohjoismaisen verosopimuksen pöytäkirjasta kohdasta IX. 20 artiklaan.\n3.4 Opiskeluvaltiosta saadut apurahat ja stipendit\nOsassa verosopimuksista opiskeluvaltiosta saadun apurahan ja stipendin verotusoikeudesta on mainittu opiskelija-artiklassa (esimerkiksi Iso-Britannian verosopimuksen 21 artikla). Jos apurahan ja stipendin verotusoikeudesta ei ole mainittu opiskelija-artiklassa, opiskeluvaltiosta saadun apurahan ja stipendin verotusoikeus ratkaistaan verosopimuksen muuta tuloa koskevan artiklan perusteella (yleensä verosopimuksen 21 artikla).\nMuuta tuloa koskevan artiklan mukaan tulo verotetaan yleensä vain henkilön verosopimuksen mukaisessa asuinvaltiossa.\nEsimerkki 3: Suomessa asuva opiskelija opiskelee Ruotsissa ja saa sieltä apurahaa opintojaan varten. Apuraha verotetaan Pohjoismaiden välillä tehdyn verosopimuksen 22 artiklan mukaan vain opiskelijan verosopimuksen mukaisessa asuinvaltiossa eli Suomessa.\nSeuraavien verosopimusten mukaan muu tulo voidaan kuitenkin verottaa myös tulon lähdevaltiossa, jolloin kaksinkertainen verotus poistetaan kussakin verosopimuksessa mainitulla tavalla:\nArgentiina, Australia, Azerbaidzhan, Barbados, Brasilia, Filippiinit, Indonesia, Intia, Kanada, Kiina, Latvia, Liettua, Malesia, Marokko, Meksiko, Pakistan, Sambia, Singapore, Thaimaa, Turkki, Uruguay, Uusi Seelanti, Vietnam ja Viro\nEgyptin verosopimuksen mukaan muu tulo verotetaan vain tulon lähdevaltiossa.\nPortugalin verosopimuksen mukaan muut tulot verotetaan lähdevaltiossa vain, jos ne eivät ole veronalaisia asuinvaltiossa. Portugalin verosopimusta sovelletaan 31.12.2018 saakka.\n3.5 Opettajat ja tutkijat\nOsa verosopimuksista sisältää opiskelijahuojennuksen lisäksi huojennuksen opettajille ja tutkijoille. Egyptin, Espanjan (31.12.2018 saakka), Japanin ja Ranskan verosopimuksissa on määräyksiä sekä opettajille että tutkijoille myönnettävistä huojennuksista. Iso-Britannian verosopimuksessa on määräys vain opettajille myönnettävästä huojennuksesta. Marokon ja Korean tasavallan verosopimuksissa on määräys vain tutkijoita koskevasta huojennuksesta. Huojennuksen perusteella opettajan ja tutkijan palkka on tietyin edellytyksin verovapaa työskentelyvaltiossa.\nEspanjan kanssa on solmittu uusi verosopimus, jota sovelletaan 1.1.2019 alkaen. Uudessa verosopimuksessa ei ole opettajia ja tutkijoita koskevaa huojennusta.\nOpettajan ja tutkijan osalta verosopimusten määräykset eroavat opiskelijaa ja harjoittelijaa koskevista määräyksistä. Rajanveto opiskelijan ja tutkijan välillä ei ole aina selkeä. Ylemmän korkeakoulututkinnon jälkeisiä jatko-opintoja suorittavaan opiskelijaan tai tutkijaan sovelletaan Suomessa opiskelija-artiklaa. Sen sijaan väitöskirjaa tekevää jatko-opiskelijaa pidetään Suomessa tutkijana, mutta joissain maissa opiskelijana.\nHuojennuksen edellytykset on tarkistettava voimassaolevasta verosopimuksesta. Opettajille ja tutkijoille myönnettävästä huojennuksesta on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Ulkomailta Suomeen tulevan työntekijän verotus.\n4 Ulkomailta Suomeen tulevan opiskelijan verotus\nUlkomailta Suomeen tulevan opiskelijan tai harjoittelijan palkan verotukseen Suomessa vaikuttaa merkittävästi se, pidetäänkö häntä yleisesti vai rajoitetusti verovelvollisena. Useissa tapauksissa olennaista voi olla myös se, onko työnantaja suomalainen vai ulkomainen. Yleisesti verovelvollinen on velvollinen suorittamaan veroa maailmanlaajuisista tuloistaan. Rajoitetusti verovelvollinen on velvollinen suorittamaan veroa vain Suomesta saaduista tuloista. Suomesta saatua tuloa ovat muun ohessa TVL 10 §:ssä mainitut tulot.\nPalkkaa ei kuitenkaan pidetä Suomesta saatuna tulona eikä sitä veroteta Suomessa, jos rajoitetusti verovelvollinen työskentelee Suomessa ulkomaisen työnantajan palveluksessa (TVL 10 § 1 momentti 4 kohta). Ulkomaisella työnantajalla tarkoitetaan työnantajaa, jolla ei ole kiinteää toimipaikkaa Suomessa.\nYleisesti verovelvollista verotetaan verotusmenettelystä annetun lain (1558/1995, VML) mukaisessa järjestyksessä. Myös rajoitetusti verovelvollisen verotus voidaan toimittaa progressiivisesti verotusmenettelystä annetun lain mukaisessa järjestyksessä. Tällöin rajoitetusti verovelvollisen on haettava Verohallinnolta suorituksen maksajaa varten rajoitetusti verovelvollisen verokortti tai palautettava veroilmoituksen liitteenä hakemus progressiiviseen verotukseen.\nVerotusmenettelystä annetun lain mukaisessa järjestyksessä toimitetussa verotuksessa opiskelija tai harjoittelija voi saada verosopimuksen mukaisen opiskelijahuojennuksen. Huojennuksen määrä on 510 euroa kuukaudessa tai 17 euroa päivässä ellei verosopimuksessa muuta mainita.\nYleensä myös ulkomailta Suomeen tulevan opiskelijan tai harjoittelijan asuinvaltio verottaa siellä asuvan opiskelijan tai harjoittelijan maailmanlaajuiset tulot oman lainsäädäntönsä mukaisesti. Ulkomailta Suomeen tulleen opiskelijan tai harjoittelijan Suomessa työskentelystä ansaitsemat tulot voidaan verottaa siten myös asuinvaltiossa, mutta verosopimuksen mukainen asuinvaltio poistaa kaksinkertaisen verotuksen valtioiden välisen verosopimuksen mukaisesti.\nUlkomailta Suomeen tulevan opiskelijan ja harjoittelijan verotus ei poikkea ulkomailta Suomeen tulevan työntekijän verotuksesta kuin siltä osin, että opiskelijalla tai harjoittelijalla voi olla oikeus edellä kohdassa 3.3 käsiteltyyn verosopimukseen perustuvaan huojennukseen.\nRajoitetusti verovelvollisen opiskelijan tai harjoittelijan suomalaisen työnantajan lukuun Suomessa tehdystä työstä saatua palkkaa verotetaan lähdeverolain säännösten mukaan.\nSuomeen enintään kuudeksi kuukaudeksi tuleva opiskelija tai harjoittelija on Suomessa rajoitetusti verovelvollinen. Silloin kun rajoitetusti verovelvollinen ei hae rajoitetusti verovelvollisen verokorttia, suorituksen maksajan on perittävä lähdevero suorituksen yhteydessä. Lähdevero on lopullinen vero ja sen määrä on 35 prosenttia palkasta. Lähdeveron alaista tuloa ovat myös luontoisedut Verohallinnon päätöksen mukaan arvostettuna (lähdeverolaki 3 § 1 momentti ja 7 § 1 kohta).\nSuorituksen maksaja saa tehdä ennen veron perimistä rahapalkan ja luontoisetujen yhteismäärästä lähdeverovähennyksen, jos vähennyksestä on maininta lähdeverokortissa. Lähdeverovähennyksestä säädetään lähdeverolain 6 §:ssä. Vähennys on 510 euroa kuukaudessa tai 17 euroa päivässä, jos palkka kertyy kuukautta lyhemmältä ajalta. Lähdeverovähennys kattaa jo mahdollisen opiskelijahuojennuksen. Mahdollinen työnantajan sairausvakuutusmaksu ja vakuutetun sairausvakuutusmaksu maksetaan määrästä, josta lähdeverovähennystä ei vielä ole tehty.\nEsimerkki 4: Rajoitetusti verovelvollinen on kuukauden mittaisessa työsuhteessa, josta hänelle maksetaan palkkaa 1.000 euroa. Suomalainen työnantaja perii lähdeveron palkasta, josta on ensin tehty lähdeverovähennys. Veron määrä on 35 % x (1.000 euroa - 510 euroa) = 171,50 euroa. Lähdeverovähennyksen tekeminen edellyttää merkintää lähdeverokortissa. Lähdevero on lopullinen vero. Rajoitetusti verovelvollisen ei tässä tilanteessa tarvitse antaa veroilmoitusta Suomeen.\nEsimerkki 5: Rajoitetusti verovelvollinen on 1,5 kuukauden mittaisessa työsuhteessa, josta hänelle maksetaan palkkaa 1.500 euroa. Suomalainen työnantaja perii lähdeveron palkasta, josta on ensin tehty lähdeverovähennys. Veron määrä on 35 % x (1.500 euroa - 510 euroa - 255 euroa (15 pv x 17 euroa)) = 257,25 euroa. Lähdeverovähennyksen tekeminen edellyttää merkintää lähdeverokortissa. Lähdevero on lopullinen vero. Rajoitetusti verovelvollisen ei tässä tilanteessa tarvitse antaa veroilmoitusta Suomeen.\n4.3 Progressiivinen verotus\nProgressiivinen verotus on yleensä lähdeverotusta edullisempi vaihtoehto opiskelijalle ja harjoittelijalle. Opiskelijalla ja harjoittelijalla ei ole oikeutta lähdeverovähennykseen, jos verotus toimitetaan veromenettelylain mukaisessa järjestyksessä. Sen sijaan mahdollinen verosopimukseen perustuva opiskelijahuojennus voi tulla kyseeseen, kuten yleisesti verovelvollisilla. Huojennuksen määrä on 510 euroa kuukaudessa tai 17 euroa päivässä, jos verosopimuksessa ei muuta mainita.\nRajoitetusti verovelvollisen progressiivisesta verotuksesta on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeen Ulkomailta Suomeen tulevan työntekijän verotus kohdassa 2.4 Rajoitetusti verovelvollisen progressiivinen verotus.\n5 Suomesta ulkomaille lähtevän opiskelijan verotus\nSuomesta ulkomaille lähtevien opiskelijoiden ja harjoittelijoiden ulkomaantyötulon verotus määräytyy lähtökohtaisesti normaalien palkkatuloa koskevien säännösten mukaan. Kuten edellä kohdassa 3.3 on kerrottu, joissakin verosopimuksissa on opiskelijoiden ja harjoittelijoiden verotusta koskevia huojennuksia. Opiskeluvaltiossa tehdystä työstä saatu tulo voi olla opiskeluvaltiossa joko kokonaan tai osittain verovapaa. Tämä ei kuitenkaan rajoita Suomessa asuvien opiskelijoiden ja harjoittelijoiden verotusta Suomessa.\nKun Suomessa yleisesti verovelvollinen työskentelee ulkomailla, tästä työskentelystä saatu tulo on Suomessa veronalaista sisäisen lainsäädäntömme perusteella (TVL 9 § 1 momentti 1 kohta), jos sitä ei ole erikseen säädetty verovapaaksi. Myös opiskeluvaltio saattaa verottaa samasta tulosta oman lainsäädäntönsä perusteella. Jos työstä johtuva oleskelu ulkomailla kestää vähintään kuusi kuukautta, palkka voi olla Suomessa verovapaata niin sanotun kuuden kuukauden säännön nojalla.\nJos ulkomaantyöskentelystä saatuun palkkaan ei sovellu kuuden kuukauden sääntö, on verotusta toimitettaessa selvitettävä, onko opiskeluvaltiolla verosopimuksen mukaan oikeus verottaa palkka. Kaksinkertainen verotus poistetaan Suomessa, jos opiskeluvaltiolla on verotusoikeus. Tulo verotetaan yksinomaan Suomessa, jos opiskeluvaltiolla ei ole verosopimuksen mukaan verotusoikeutta.\n5.2 Kaksinkertaisen verotuksen poistaminen\nYleisesti verovelvollisen ulkomaantyöstä saatu tulo on lähtökohtaisesti veronalaista Suomessa. Myös opiskeluvaltio saattaa verottaa samasta tulosta oman lainsäädäntönsä perusteella. Jos henkilö työskentelee verosopimusvaltiossa, Suomella on velvollisuus poistaa kaksinkertainen verotus, jos Suomi on verosopimuksen mukainen asuinvaltio ja opiskeluvaltiolla on verosopimuksen mukaan oikeus verottaa tulo. Kaksinkertainen verotus voidaan poistaa myös niissä tilanteissa, kun työskentely tapahtuu valtiossa, jonka kanssa Suomella ei ole verosopimusta.\nJos Suomella on opiskeluvaltion kanssa verosopimus, kaksinkertainen verotus poistetaan verosopimuksen mukaan joko hyvitys- tai vapautusmenetelmällä. Verosopimuksissa ei ole määritelmiä menetelmien edellyttämistä laskutavoista, vaan niistä säädetään tarkemmin valtioiden sisäisessä lainsäädännössä.\nSuomessa kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta säädetään kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta annetussa laissa (1552/95, menetelmälaki). Lakia sovelletaan myös silloin, kun Suomella ja opiskeluvaltiolla ei ole verosopimusta. Tällöin kaksinkertainen verotus poistetaan aina hyvitysmenetelmällä.\nMenetelmälain mukaan kaksinkertainen verotus poistetaan vähentämällä vieraassa valtiossa suoritettu vero samasta tulosta Suomessa suoritettavasta verosta eli niin sanotulla hyvitysmenetelmällä. Verosopimuksissa kaksinkertainen verotus poistetaan joko hyvitys- tai vapautusmenetelmällä. Jälkimmäisessä menetelmässä tulo on vapautettu verosta Suomessa, mutta se vaikuttaa Suomessa verotettavien muiden tulojen verokantaan.\nVerovelvollisen on vaadittava kaksinkertaisen verotuksen poistamista sekä selvitettävä toiseen valtioon suoritettu vero ja veron perusteet. Vaatimuksen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta voi esittää jo ennakkoperinnässä tai veroilmoituksella.\n5.3 Kuuden kuukauden sääntö\nUlkomailla tehdystä työstä saatu palkka on Suomessa verovapaata tuloa (TVL 77 §), jos\nkestää yhtäjaksoisesti vähintään kuusi kuukautta ja\nSäännös koskee ainoastaan palkkatuloa, joten esimerkiksi sosiaalietuudet ja työ- ja käyttökorvaukset eivät ole tämän säännöksen mukaan verovapaita tuloja. Verovapaus ei koske palkkaa, joka on saatu suomalaiselta julkisyhteisöltä, Business Finland Oy:ltä taikka suomalaisessa vesi- tai ilma-aluksessa tehdystä työstä.\nUlkomailla oleskelun on johduttava työstä, jotta kuuden kuukauden sääntö voi soveltua. Opiskelijalla kuuden kuukauden sääntö voi soveltua, jos opiskelija työskentelee opiskeluvaltiossa säännöllisesti ja yhtäjaksoisesti vähintään kuuden kuukauden ajan.\nEsimerkki 6: Opiskelija työskentelee ulkomailla opintojensa ohessa kolmena tai neljänä päivänä viikossa joka viikko yli kuuden kuukauden ajan. Kuuden kuukauden sääntö voi soveltua, koska opiskelijan työskentely ulkomailla on säännöllistä ja yhtäjaksoista vähintään kuuden kuukauden ajan. Edellytyksenä on, että työskentelyvaltiolla on verosopimuksen mukaan oikeus verottaa palkkaa.\nKuuden kuukauden säännön soveltamisen edellytyksenä on lisäksi, että työskentelyvaltiolla on tulon verotusoikeus. Joissain verosopimuksissa on määräyksiä, jotka rajoittavat opiskeluvaltion verotusoikeutta opiskelijan tai harjoittelijan tuloon. Näitä huojennuksia on käsitelty edellä kohdassa 3.3. Varsinkin jatko-opiskelijoiden osalta on myös huomattava, että eri valtioissa tutkijan ja opiskelijan määritelmät ovat erilaiset. Opiskeluvaltio voi esimerkiksi pitää suomalaista tutkijaa opiskelijana tai toisinpäin. Opiskeluvaltion tulkinta asiassa on ratkaiseva.\nEsimerkki 7: Suomessa asuva opiskelija on Ranskassa työharjoittelussa. Opiskelija oleskelee Ranskassa yli kuusi kuukautta. Suomen ja Ranskan välisen verosopimuksen 20 artiklan (opiskelija-artikla) mukaan Ranska ei voi verottaa harjoittelusta saatua palkkaa. Palkkatulo ei ole Suomessa verovapaa kuuden kuukauden säännön nojalla, koska työskentelyvaltiolla (Ranska) ei ole verotusoikeutta.\n6 Sosiaaliturvamaksut ja menettelyohjeet\nSosiaaliturvamaksuista sekä työntekijän että työnantajan menettelyohjeista on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeissa Ulkomailla työskentelyn verotus ja Ulkomailta Suomeen tulevan työntekijän verotus.\nveroasiantuntija Henri Harvima


Katrin nukkekotiprokkis: marraskuuta 2016\nTampereen kädentaitomessujen saalis\nTänään kävimme nuorimman tyttären kanssa Kädentaitomessuilla. Kaikkea ihanaa oli paljon tarjolla, myös mukavasti nukkisjuttuja. Ilokseni voin sanoa, että mopo ei lähtenyt tällä reissulla pahasti kädestä. Alla tilpehööriä, joita hankin ja joista jotain jalostin eteenpäin.\nEräässä korukaupasta sai valita pusseihin niin paljon kuin mahtuu eurolla. Laareissa oli tuollaisia pieniä riipuksia ja ajattelin, että ne sopivat kranssiin riipukseksi.\nTein kranssin rungon rautalangasta. Kieputin muutaman kierroksen liimapuikon ympärille ja leikkasin sivuleikkurilla langan poikki. Tämän ympärille liimasin maalarinteippiä peittämään rautalangat.\nTämän jälkeen kieputin ympärille valkoista villalankaa.\nSolmin riipuksen kiinni ohuempaan valkoiseen lankaan ja solmin sen runkoon kiinni. Lopuksi laitoin vielä vaatteista leikatun silkkinarun kranssin ympärille ja tein riipuksen päälle rusetin.\nHelmikaupasta tarttui mukaan tietysti myös lasihelmiä ja niistä piti tehdä perinteisiä hajuvesipulloka. Oli joukossa yksi neliskanttinen helmikin - siitä tuli nenäliinäpaketti.\nParas ostos oli kenties nuo ihan vaaleanpunaruusukuvioiset kahvikupit tasseineen. Mandariineille (pieniä oransseja helmiä) ostin myös "hopeisen" tarjoiluastian.\nJoten aika maltillista eikö vain? Tosin kassissa oli näiden lisäksi 2 kiloa virkkuukudetta, mutta se menee 1:1 tarkoituksiin...\nLähettänyt Katri klo 9.19 1 kommentti:\nTunnisteet: Mummonmökki "Romanssi", pikkutavaroiden askartelua\nTuoli pahvista ja jäätelötikusta\nKIITOS kaikille kommenteista edellisiin teksteihin!\nVirkkausinto ei kokonaan ole vieläkään hiipunut ja päädyin hyödyntämään sitä tuolin tekemisessä. Tämän tuolin ajatus syntyi, kun sain tuttavalta jäätelötikkuja askarteluun.\nLeikkasin pahvista kolme samankokoista ympyrää (uskokaa tai älkää jäljensin ympyrät pahviin hyödyntäen lasipurkkia. Hyvä uutinen siis on, että pienet virheet eivät näy lopputuotoksessa!) Kahteen näistä tein jäätelötikun kapeamman pään levyiset lovet.\nLiimasin kaksi lovellista pahvia kiinni toisiinsa - näistä tulee istuinosa. Jäätelötikun liimasin kiinni kolmanteen ympyrään - tästä tulee selkänoja.\nTämän jälkeen pehmustin sekä istuin- että selkänojan huovalla.\nVirkkasin istuinosaan sopivan kokoisen pyörylän. Virkkasin reunoista muutaman kerroksen alaspäin siten, että koko istuinosan reuna peittyy. Reunoja virkatessani jätin jäätelötikun levyisen aukon reunaan, jotta jäätelötikun saa myöhemmin työnnettyä tästä läpi ja liimattua kiinni istuinosaan. Tämä aukko kohdistettiin pahvissa olevan loven kohdalle.\nTämän jälkeen virkkasin selkänojaa varten kaksi pyöreää palaa.\nYhdistin nämä palat siten, että runko jäi tukevasti niiden väliin.\nYhdistin selkänojan istuinosaan. Jäätelötikun toinen pää siis työnnettiin istuinosan verhoilunosaan jääneestä reiästä läpi ja liimattiin pahviin kiinni. Pahvissa oleva kolo helpottaa liimaamista ja tikku pysyy tukevammin paikallaan.\nLopuksi liimasin jalat paikoilleen. Nämä ovat syömäpuikoista sahatut sopivan kokoiset pätkät.\nValmis tuoli on alla. JÄLKIVIISAUS: Jos lähtisin tekemään tätä uudelleen, tekisen selkänoja-osasta hivenen pienemmän kuin istuinosa. Mutta eiköhän mummo tämän mökkiinsä huoli.\nVähänlaisesti on vielä makuutiloissa tavaroita. Sänkykin puuttuu, taitaa mummo nukkua vielä alakerran laverilla.\nLähettänyt Katri klo 20.31 1 kommentti:\nVäliaikakuvia mummonmökin alakerrasta\nPienin askelin mummonmökin alakerta alkaa olla loppusuoralla. Alla muutamia kuvia alakerrasta.\nRappujen alla on laveri ja nurkassa nojatuoli.\nIkkunaseinällä on nojatuolin lisäksi kaksi jakkaraa ja kori ompelutarvikkeille.\nVasemmalla seinällä on keittiö, jonka nurkassa kaappi ruuille ja muille keittiötarvikkeille.\nKeittiöseinusta näyttää kokonaisuudessaan tältä. Verhot puuttuvat vielä - nekin tulevat kunhan mummo löytää mieluista verhokangasta.\nLähettänyt Katri klo 7.38 3 kommenttia:\nTunnisteet: Mummonmökki "Romanssi"\nMummonmökin tiskipöytä on roikkunut lähes valmiina useita kuukausia. Ainoastaan tiskipöydän alla olevan kaapin peittävä kangas on puuttunut. Vihdoin löysin mieluisaa kangasta tähän tarkoitukseen ja sain tiskipöydän valmiiksi.\nAlla muutamia "rakennekuvia" tiskipöydästä, jotka kenties auttavat hahmottamaan, miten tuo on rakennettu. Materiaalina tässä 2 mm taipumaton kartonki. Allas on perinteisesti pieni voiannosrasia. Hanan tein rautalangasta, jonka päällystin foliolla.\nMielikuvitus ei oikein tahtonut aluksi riittää siihen, miten tuo verho olisi kätevin kiinnittää. Päädyin tekemään kaapin yläosan etureunaan kahvitikusta pienen listan, jonka takareunaan liimasin kankaan kiinni. Ihan OK ratkaisu. Listan maalasin vielä valkoiseksi liiman kuivuttua.\nLähettänyt Katri klo 9.26 1 kommentti:\nHelppo nojatuoli virkatulle päällysteellä\nVaikka mummonmökin alakerta ei ole vielä valmis, ajatukset hiipivät jo yläkerran makuusoppeen. Makuutila on aika tilava, joten sinne mahtuu yhtä sun toista. Nurkkaan halusin mummolle lokoisan nojatuolin.\nOhje on kerrassaan helppo ja materiaalit löytyy helposti. Tästä en toki voi ottaa kunniaa itselleni vaan hyödynsin Willa Helmiinan sohva ohjetta.\nLeikkasin 3 mieluisan kokoista pahvin palaa ja liimasin ne päällekkäin. Liimasin pahvikasan ympärille vielä paperin, jotta pysyvät paremmin kasassa ja selkänoja on helpompi kiinnittää.\nSelkänojan leikkasin 2 mm taipumattomasta kartongista ja liimasin kiinni istuinosan runkoon.\nPehmustus huomakankaalla. Istuin osaan ja selkänojan etuosaan laitoin kaksin kertaisen pehmusteen, jotta nojatuolista tulisi pehmeämpi.\nVirkkasin suorakaiteen muotoisen palan, joka ulottuu selkänojan takaosan alareunasta aina istuinosan etureunan alaosaan asti. Ja perinteitä kunnioittaen kuvaaminen jäi tässä vaiheessa inokkuuden jalkoihin. Ompelin selkänojan reunat yhteen, siten että selkojän takaosan alareuna pysyy piilossa. Tämän jälkeen virkkasin sopivat suorakaiteen muotoiset palat nojatuolin sivuille ja yhdistin nämä aiempaan palaan. Lopuksi virkkasin vielä sopivan kokoiset palat (kaksi identtistä) käsinojia varten. Nämäkiersin rullalle ja harsin kiinni runkoon. Jaloiksi laitoin puiset helmet. Ja valmista tuli!\nNyt mietityttää meneikö tämä virkkaaminen jo överiksi - tarvitseeko kalusteidenkin olla virkattuja? No, katsotaan miltä tuo nojatuoli näyttää kun koko sisustus on valmis. Jos makuusoppi näyttää tuossa vaiheessa vielä liian virkatulta, teen tilalle toisen nojatuolin ilman virkkausta.\nLähettänyt Katri klo 5.07 Ei kommentteja:\nTunnisteet: kalusteiden askartelua, virkkaus


Saattajat Kauhava - Asia\nSuomitreffit 24 pillu siskon pillua video kooste. Tässä oli myös yksi ihan hyvä vertailu, jos tämän vuoden parhaita sivustoja mietiskelee http: Minttu g pisteeseen jättikyrpää isotissinen rouva pillu smsdeitti asian chat thaihieronta loimaa alaston suomi elokuvia varkaudessa ilmaiseksi pornovideo ääni tarinoita nussimisesta 11v sormettaa isorintainen pilluun mies nussii näyttelijä lihava mummeli masturboi paljain käsin ilmaiset pikku pojan perseeseen.\nÄiti runkkaa tekopillua suomi24 yhdynnässä koiran kieli vagina lihavan parinvaihto ilmais porno rehevä tyttö raahe. Strapon nainen seksaavat mies nussii naista leveälanteinen porno videossa vanha karvainen pillu valtavan survoi pillun levitysvideo mummon pillu sattuu raskaana pillu kevyt pillu. Mummon naitu teinipillu seksiseuraa nsahockey. Finnish escort siwa aukioloajat vaasa porno mansen sexshop oulun aikuiset sinkut joka mummi vanha rakastaja Vito fanclub naiset sukkahousuissa miehet kone nainti kiimainen pillu, isoäiti.\nI also lube my toes to prevent chicos turku suomalainen seksi video. Oct 02, ruskea tiputteluvuoto riga escort Naisen tissit ccdeitti. Eturauhasen hieronta toiselta nimeltä miehen lypsämien tekee kutaa useimmille miehille. Chicos tikkurila ts escorts finland Chicos tikkurila ts escorts finland Sexy japanese girls seksilelut Porn agent teaches Japanese newbie to use pikapano striptease hot toys and creampies her Excitement level of girl with dark hair has reached level when only sex toy can help.\nAnna meidän auttaa sinua. Vastaa · Ilmoita asiattomaksi. Oulun käräjäoikeus on hylännyt oululaiseen thai-hierontapaikkaan Mies sai Kemin-asunnosta prostituoiduilta vuokratuloja 7 euroa ja.\nBbw karvainen yhdyntä ault video seksi rippileiri seksitarina kiinalaista seuraa siwa särkänniemi pimppi kuvat. Hyvä pillu hieronta itäkeskus Oct 02, hyvä pillu hieronta itäkeskus Tantra hieronta Maarianhamina.\nYritys toimii Hieronta sexefontenaysousbois. Chicos tikkurila ts escorts finland Pimpin pesu vaasa thai hieronta Chicos tikkurila ts escorts finland Kysyin yks ilta mieheltäni, että miksi hän on käynyt Thai-hieronnassa ja mitä siellä tapahtuu. Pyllyn nuolenta eturauhasen stimulointi Bbw porno verkkokauppa helsinki, Elokuvateatteri kajaani johanna pulkkinen big brother. Jul 02, · Ehkä se selventää asioita naisille ja niille miehille, että olet oikealla asialla kysymällä: Kellariravintola Hällä on mutkaton ruoka- ja seurusteluravintola hyvän ruuan ja hyvän juoman.\nChicos tikkurila ts escorts finland Facebook deitti bb inka video, Seksivideot romanttinen ruoka.\nporno hentai escort xx


Oppimispäiväkirjoja elämänkoulussa: syyskuuta 2009\nSilmäni osuivat aamulla kirjahyllyyni ja käteeni osui Tommy Hellstenin kirja Ihminen tavattavissa. Pitkästä aikaa uppouduin tuon kirjan syövereihin ja muutama pätkä iski erityisesti viimeaikaisiin ajatuksiini ja pohdintoihin.\nOikeastaan alkusysäyksen näihin asioihin ja mietteisiin sain Poikkeavan tavallista elämää -blogista, jota seurailen säännöllisen epäsäännöllisesti. Riippuvuus ja oman identiteetin/riittävyyden ongelma, hyväksymisen taito ja anteeksianto. Isoja asioita joihin ei ehkä koskaan löydy lopullista vastausta. Mielestäni Tommy on kuitenkin osunut johonkin tärkeään omassa kirjassaan:\nMitä on erillisyys?\nErillisyys on tervettä omien rajojen tiedostamista. Se on oman yksinäisyyden positiivista oivaltamista. Se syntyy kun ihminen uskaltaa irrottautua kielteisestä riippuvuudesta ja ottaa vastuun omasta elämästään ja hyvinvoinnistaan. Erillisyys on oman yksilöllisyyden arvostamista ja sen näkemistä, että oma elämä täytyy elää itse. Sitä ei voi heittää kenenkään syliin. ... Erillisyys on vapauttavaa luopumista uhrina olemisesta ja suostumista vastuun ottamisen kipuun ja iloon.\nEntä kun erillisyys puuttuu?\n... Emme osaa pitää ihmisiä terveen ja riittävän etäisyyden päässä. Tunnemme olevamme vastuussa toisista ihmisistä tavalla, joka ei ole kenellekään hyväksi. Asetumme toisen käytettäväksi oman itsemme kustannuksella. Hylkäämme oman persoonamme, omat tarpeemme ja tunteemme. Suostumme melkein minkälaisiin julmuuksiin tahansa, jotta meitä ei hylätä.\nToisen ihmisen erillisyys vs. oma erillisyys...\nMeidän tehtävämme on sietää paitsi oma erillisyytemme, myös toisen erillisyys. Oman erillisyyden sietäminen on sitä, että uskaltaa seistä omilla jaloillaan vaikka tulisi hylätyksi. Vain erillisyytensä sietävä ihminen kykenee luomaan uutta. Se on ulkoisesta turvallisuudesta luopumista ja heittäytymistä sisäiseen turvattomuuteen, jossa ei ole minkäänlaisia takeita onnistuneesta lopputuloksesta. Ihminen, jossa ei tätä sietämiskykyä ole, joutuu hakemaan arvonsa toisilta ihmisiltä.\nToisen ihmisen erillisyyden sietäminen nousee oman erillisyyden oivaltamisesta. Vain itsenäistynyt ihminen kykenee katsomaan toista riittävän etäisyyden päästä. Itsenäinen ihminen ei tarvitse toista oman arvonsa löytämiseen. Siksi hän ei enää käytä toista omiin tarkoituksiin. Niinpä hän kykenee näkemään toisen sellaisena kuin tämä on. Itsensä kanssa eksyksissä olevalla ei vielä tätä näkökykyä ole. Hän näkee toisen aina itsensä kautta ja se vääristää todellisuutta.\nEli tärkeää on löytää oma erillisyytensä ja pitää huolta itsestään, tunteistaan ja tarpeistaan. Vasta sen jälkeen silmämme avautuvat näkemään toisen ihmisen erillisyys, tarpeet ja tunteet. Emme voi nähdä toisia ihmisiä aidosti ja oikein jos emme ensin näe itseämme sellaisina kuin olemme, omien silmiemme kautta...\nTotista leikkiä ja hauskaa hassuttelua\nMillainen pelien pelaaja sinä olet? Pelaajia taitaa olla niin monen tyyppistä kuin on ihmisiäkin, mutta voisi silti havaita muutaman pääkategorian jos oikein pinnistää. Jotkut sanovat, että se miten suhtautuu leikkimieliseen kisaamiseen ja peleihin kertoo paljon ihmisestä. Minä toivon ettei niin ole.\nIlmeisesti on olemassa ihmisiä, jotka eivät ota mitään pelejä/leikkejä/kisailuja tosissaan. Eivät millään tavalla tai missään suhteessa. He nauttivat pelkästään osallistumisesta ja se, onko ensimmäinen tai viimeinen, hyvä tai huono, ei merkitse heille mitään. Vaikka joku saattaakin myöntää, että onhan se joskus ihan kivaa voittaakin vaikka ilo pelaamisesta onkin yhtä suuri oli se sijoitus mikä tahansa. Suorastaan ärsyttävän lempeää ja välinpitämätöntä. Hyvä häviäjä ja voittaja. Mistä näitä sikiää?\nMinä kuulun kategoriaan, "En pelaa koskaan tosissaan, mutta jos en voita niin harmistun ja peliä pitää jatkaa niin kauan kunnes minäkin voitan." Eli vaikka kuulutankin kovaan ääneen, että pelit ja kisat ovat vain hauskaa ajanvietettä porukalla ja osallistumisen ilo on se tärkein asia, haluan kuitenkin kovasti voittaa kun jotain aloitan. Tämä ei niinkään päde liikunnallisiin asioihin, tiedostan sentään että niissä en ole hyvä, joten mitään odotuksia voiton suhteen ei ole. Mutta.. lautapelit.. tulee pitkä ilta lautapelien parissa, jos minä en voita. (tätähän ei julkisesti kovin usein myönnetä, mutta kyllä sen jokainen jossain vaiheessa huomaa)\nMinuakin suurempia pelihulluja löytyy. Tiedän sen aivan varmasti. Nämä kaverit ovat innokkaita aina pelaamaan, ja pelaavat tosissaan veren maku suussa. Siitä on hauskuus kaukana. Voitto aiheuttaa suuren egoistisen ja toisia pilkkaavan reaktion ja häviö mahdotonta suuttumusta ja mökötystä. Peli tai leikki ei olekaan pelkkää leikkiä, se on jotakin joka määrittelee hänet ihmisenä joko hyväksi tai huonoksi. Kasvot menee jos ei voita. Varmasti ahdistavaa.\nSääntöhirviöt. Niitäkin on, ja varmasti melkein kaikissa näissä pelityypeissä. Pienimmätkin rikkomukset tai sääntöjen rajatapaukset nostetaan suureen ääneen esille ja vaikka sääntörikkomusta ei olisi tapahtunutkaan siitä riidellään vielä viikkojen päästä. Näitä hirviöitä esiintyy kyllä enimmäkseen veren maku suussa pelaavien keskuudessa. Jokainen tsäänssi pienentää vastustajan pistesaldoa on otettava käyttöön. On se sitten vaikka vaan peli-ilon häirintää turhanpäiväisten riitojen avulla.\nOnhan toki sekin ryhmä, joka ei suostu pelaamaan mitään. Selityksiä on monia. "En osaa sääntöjä enkä viitsi alkaa opetella", "Pelaaminen on tylsää/lapsellista, eikö löydy mitään parempaa tekemistä?", "Minä pidän vain yksilöurheilusta/pasianssista." "Mä näyttäisin kuitenkin niin hölmöltä tuossa lajissa...". Ilmeisesti siis jotain pelkoja taustalla, tai sitten vain lapsenmielisyys on kadonnut aikoja sitten jonnekin tuntemattomaan paikkaan.\nMinä pidän lautapeleistä ja kaikenlaisista leikeistä tai hassuista kisoista. Siitäkin huolimatta, että haluaisin kovasti voittaa ja aina/usein niin ei käy. Yhdessä hassuttelu on rentouttavaa ja mukavaa. Siinä menee aika kuin siivillä. Olisikohan osasyy tähän "pelihimoon" se, että kasvoin oikeastaan ainoana lapsena ja pelikavereita ei kotoa löytynyt. Kavereita kun ei oikein muutenkaan ollut. Vanhemmat eivät uskaltaneet ostaa lautapelejä, koska pelkäsivät (aiheesta) joutuvansa pelaamaan niitä kanssani. Nyt aikuisena tartun jokaiseen tilaisuuteen pelailla kavereiden kesken.\nKoskahan sitä taas pitäisi peli-illan?\nJäin koukkuun, ja haluan jakaa tämän koukkuuntumisen kanssanne. Osuin sivustolle, joka on koonnut suuren määrän (epä-)motivaatiokuvia (vai mikä mahtaa olla "oikea" käännös (De)Motivational pictures käsitteelle?). Tekstit ovat kylläkin ehkäpä kaikkea muuta kuin motivoivia.. tai ainakin niissä on se pieni kyynisyyden mauste, joka tekee niistä niin hauskoja. Itse tulen näistä jostain syystä hyvälle mielelle.\nRohkeutta kaipaisinkin lisää, vaikka olenkin yrittänyt sitä sisälläni kasvattaa. Joskus tuntuu että onnistunkin, varsinkin viimeisen vuoden aikana on tullut tehtyä paljon asioita jotka ovat vaatineet minulta rohkeutta.. Hyvä minä! Onko nyt siis aika juosta?\nNiin, jokainen on oikeastaan yksin koko elämänsä, ja kuitenkaan ei koskaan yksin. Haluan ajatella tämän siis aivan päinvastoin, vaikka kuitenkin samalla tavalla.\nNo näinhän se menee, mutta ainakaan ei mene uhraukset täysin hukkaan... ;)\nMe ollaan kaikki ainutlaatuisia, niin elämässä kuin täällä "blogimaailmassakin". Siis kaikki. Ja se on hienoa!\n... mitä tähän voi sanoa..\nNyt se sitten iski. Flunssa.\nKyllä osaa olla kurja olo, vaikka kuumeesta ei ole tietoa eikä nenäkään niin kovin jaksa vuotaa. On se kumma miten pieni kurkkukipu ja ajoittainen yskä saa koko kehon tuntemaan itsensä puolikuolleeksi. Vaikka niinhän sitä sanotaan että alku aina hankalin.\nTunnistan itsessäni kaksi puolta liittyen sairastamiseen. Toinen on ahkera työmuurahainen ja toinen pieni laiskuri.\nAhkera työmuurahainen yrittää sitkeästi olla tehokas ja aikaansaava. Se raahautuu töihin vaikka pää kainalossa ja hoitaa keikat kuumeessa ja tietoisuuden rajamailla. Päässä hakkaa ajatus "ei tämä kauaa kestä, pian pääsee kotiin lepäämään. Kyllä työt pitää hoitaa, hirveä vaiva olisi hankkia sijainen näin lyhyellä varoitusajalla."\nPieni laiskuri siellä taustalla taas hihkaisee "Hei! Nythän sulla on kerrankin hyvä syy vain nukkua tai lukea kirjaa, olla ihan vaan kotona ja levätä!" Pieni laiskuri on jo salaa haaveillut sairaslomasta. Pieni laiskuri kun ei halua oikeasti olla laiskuri, vaan tarvitsee jonkun pätevän syyn olla laiska. Mikä onkaan parempi syy jättää työt tekemättä kuin kunnon flunssa. Eihän pieni laiskurikaan halua näyttää toisten silmissä laiskalta ja työtä pelkäävältä ihmiseltä.\nMyös tämä monelle tuttu lomalla sairastamisen ilmiö on minulle tuttu. Harmittava, mutta yleinen. Kuulemma merkki tunnollisuudesta. Välillä tuntuu, että lopullisen hyväksynnän saa tehoihmisiltä sillä, että jää sairaaksi heti kun lomat alkaa. Kai se on omalla kohdalla sitä, että loman alkaessa antaa itselleen luvan lepoon ja niinpä jossain pinnan alla kytevät taudit pääsevät riehumaan täydellä teholla. Mielellä on usein suuri vaikutus.\nMonesti se onkin niin, että sitä antaa itselleen jossain vaiheessa luvan sairastaa ja vasta sen jälkeen se iskee. Siihen asti, kun ei ole aikaa miettiä kuumeita ja oman kehon tuntemuksia, ei ole mitään hätää. Sitä vaan porskuttaa eteenpäin. Toisaalta, olen myös sitä mieltä, että räkätaudit ja muut ovat vain kehon tapa sanoa "hidasta hieman". Joskus myös se eräänlainen kohtalo laittaa sormensa peliin. Olen monesti saanut huomata, että ihmiset joilla menee elämässä liiankin lujaa joko törmäävät uupumuksen seinään tai kohtaavat jonkun onnettomuuden. Monet ystävistäni ovat murtaneet jalkojaan ja polttaneet käsiään juuri silloin kun elämässä on ollut pitkään kiirettä ja stressiä.\nEli sairastetaan kun on aika sairastaa ja levätään kun siihen on mahdollisuus. Parasta olisi tietenkin levätä jo ennen kuin mitään ikävää tapahtuu tai keho huutaa taukoa... mutta se taitaa olla mahdottomuus ahkerille pikku muurahaisille.\nRakkaus- vs. järkiliitto\nMeillä täällä Suomessa kuulee nykypäivänä kauhisteltavan toisten kulttuureiden tapaa toimia avioliittoasioissa. "Kauheaa, kun ei saa itse päättää kenen kanssa avioituu. Vanhemmat vaan sopivat keskenään. Entä jos ei opi rakastamaan? Tai jos rakastaakin jotakuta ihan muuta?". Siellä missä tuollainen kulttuuri on, ihmetellään miksi parisuhde-/avioliittoasioista tehdään täällä niin vaikeaa. Miksi siihen pitää sotkea ihastuminen, huuma ja seksuaalinen lataus.\nHetken asiaa mietittyäni, tulen siihen tulokseen, että tuolla toisaalla ollaan oikeassa. Varmasti olisi paljon helpompaa monella tapaa, jos avioliittoon ei ladattaisi niitä kaikkia paineita mitä meidän "huuma-yhteiskunnassa" tunnutaan lataavan. Jos se, mitä avioliitolta odotetaan olisi että mies pitää huolta vaimostaan ja perheen toimeentulosta, ja vaimo pitää huolen miehestään ja lapsista ja kodin toimivuudesta. Ettei tarvitsisi miettiä sitä, miten romantiikkaa tuodaan lisää parisuhteeseen tai miten pitää "liekkiä yllä". Ei tulisi sitä alkuhuuman jälkeistä romahdusta kun vaaleanpunaiset lasit lentävät silmiltä ja puoliksi jopa palvotusta ihmisestä tuleekin ihan tavallinen taneli kaikkine virheineen.\nNo nyt moni varmasti jo huutaa: entä tunteet!? Luulen että myös järkiavioliitossa syntyy lämpimiä ja välittäviä tunteita toista kohtaan. Ihan vaan jo sen arjen ajakamisen kautta. Sen vastuun kautta jota koetaan omaa perhettä kohtaan. Rakkaus kasvaa yhteisen elämän myötä. Meillä taas tuntuu rakkaus usein vain laantuvan yhteisen elämän myötä. Tai sitten sitä ei vaan osata tunnistaa. Ajatellaan että rakkaus joko on tai ei ole. Haetaan sitä jännittynyttä tunnetta vatsanpohjassa ja kuvitellaan että se on rakkautta.\nAlkuhuuma-addikti kuvaa varmasti montaa tämän päivän ihmistä. Eletään vain huumasta toiseen, ja ehkä oikeastikin ajatellaan että sitä se rakkaus on. Luullaan että jossain on olemassa se toinen puolisko, jonka kanssa elämä on yhtä alkuhuumaa. Kasataan parisuhteelle odotuksia, jotka eivät voi koskaan täyttyä. "Hänen pitäisi tehdä ja olla ja käyttäytyä ja kohdella niin ja näin... Minun pitäisi tuntea siten ja täten enkä saisi ajatella tai kokea semmoista ja tuommoista...". Miksi me teemme itsellemme näin!?! Miksi ei riitä se, että tärkeimmät asiat ovat kunnossa. Että molemmat välittävät, kunnioittavat ja pitävät huolta toisistaan ja perheestään. Että koetaan vastuuta yhteisestä elämästä.\nVaikka kuinka yritän tässä vakuutella itseäni siitä, että järkiavioliitto on .. noh, järkevää. Että tosiasiassa noissa liitoissa olisi ehkä sitä rakkautta, tai ainakin välittämistä jopa enemmän. Olen silti tämän kulttuurin lapsi. Haluan uskoa siihen, että sillä alun tunteellakin on merkitys. Mutta toisaalta myös luulen, että voisin oppia jotain tuosta toisesta tavasta solmia parisuhde ja elää siinä. Oikeastaan luulen, että jos vanhempani olisivat saaneet teinivuosinani etsiä minulle miehen, se varmasti olisi hyvä mies. Luulen jopa, että vanhempani olisivat löytäneet minulle juuri sellaisen miehen jota olisin oppinut rakastamaan ja kunnioittamaan (ja hän minua).\nVaan nyt langat ovat kuitenkin omissa käsissäni, ja luulen että tälläkertaa olen osunut oikeaan. Tällä kertaa mies on hyvä myös "paperilla" - enkä sano tätä ainoastaan siksi, että olisin alkuhuuman sokaisema. Järjellä ja tunteella. Sopivassa suhteessa. Luulen että olen vihdoin ymmärtänyt sen, että molempia tulee käyttää tasapuolisesti... Ja jos totta puhutaan, olen myös sitä mieltä että odotukseni ovat aina olleetkin realistiset. Minulle riittää välittäminen, kunnioitus ja vastuunottamisen kyky lämmöllä ja läheisyydellä maustettuna. Eikö tuollaista liittoa toteutuessaan voisikin kutsua Järkirakkausliitoksi?\nOnko riittävän hyvä tarpeeksi?\nOnko riittävän hyvä tarpeeksi - vai tehdäänkö priimaa? - kysyttiin erään artikkelin otsikoinnissa. Ajatukseni lähtivät jo tuosta otsikosta harhailemaan ties minne syvyyksiin, vaikka huomasinkin hetken päästä artikkelin käsittelevän tele- ja internetmaailmaa. Ensimmäisenä mieleen tuli kysymys, mikä on riittävää?\nVarmasti teknologian maailmassa riittävän hyvä on todella lähellä täydellisyyttä. Kukapa ajattelisi että riittävää toimivuutta on se, että silloin tällöin saa kännykästään jonkun viestin lähetettyä tai että suurimmaksi osaksi puhelut tulevat perille. Eiköhän jokainen odota kännykkänsä toimivan täydellisesti, tai vaikka ei odottaisikaan, niin ainakin salaa sitä toivoisi. Riittävä on siis se, että tuote toimii toivotulla tavalla, täydellisesti, ei vain ajoittain.\nEntäpä elämässä yleensä? Miten määritellään riittävä? Riittävän hyvä kohtaaminen ihmisen kanssa, riittävä hyvä ruoka ja juoma, riittävä työpanos, riittävä terveys... listaa voisi jatkaa loputtomiin. Ja kun saadaan määritettyä riittävä, voidaanko edes kysyä onko se tarpeeksi? Eikö juuri se riittävyys ole tarpeeksi - riittävästi?\n...vai tehdäänkö priimaa.\nTästä ajatukseni sitten harhautui täydellisyyden tavoitteluun. Kuinka onnellinen voi ihminen olla tavoitellessaan absoluuttista täydellisyyttä? Tavoittelussa ei varmastikaan ole mitään vikaa, mutta jos myös odottaa sen tavoittavansa kaikessa voi elämä olla melko ahdistavaa. Näin ainakin itse ajattelen. Toisaalta, millaista on täydellisyys... eikö se ole jotenkin kliinistä ja hengetöntä - tylsää? Täydellisyys on vailla persoonaa ja inhimillisyyttä. Ainakin omassa ajatusmaailmassani. Säröt ja virheet tekevät asioista sitä mitä ne ovat. Kolhut tekevät elämästäkin elämän.\nRiittävä on se, mitä jokainen haluaisi olla, edes jollekin, edes jossakin. Täydellinen taas on jotain mitä ei ole olemassa. Riittävä on mielestäni jo enemmän kuin tarpeeksi, ainakin ihmisten välisissä suhteissa ja elämässä. Minä riitän - olen enemmän kuin tarpeeksi.\nTätä asiaa täytyykin miettiä vielä. Toistaiseksi saan aikaan vain kysymyksiä ilman vastauksia. Vaan ehkä se on riittävästi, tai ainakin tarpeeksi. Riippunee odotuksista...\nOlen lisännyt blogiini muutaman sivun, kaksi ensimmäistä jo hyvän aikaa sitten ja viimeisimmät tänään. Osa on hyödyllistä osa vain hauskaa, joku ehkäpä molempia.. Kerronpa muutamalla sanalla jotakin näistä sivuista.\nBipolariasta kertovan sivun liitin tänne, sillä halusin selventää sekä itselleni että muille sitä, mistä sairaudesta on kysymys kun kerron silloisen miesystäväni ja itseni elämästä. Se tuntui olevan niin suuri osa silloista elämääni ja on edelleen kaikkeen vaikuttava tekijä entisen rakkaani elämässä. Haluan säilyttää sen edelleen tuossa, vaikka se ei elämääni enää niin kokonaisvaltaisesti kuulukaan, onhan tuohon sairauteen liittyvät kirjoitukset täällä edelleen.\nParisuhteen kulmakivet sain aikoinaan työtoveriltani, ehkä hieman toisenlaisessa muodossa. Muokkasin niitä vain hieman, niin että ne sopivat kaikkien luettaviksi (olivat hiukan enemmän uskonnollissävyitteiset). Vaikka vaellankin edelleen täällä maapallolla vailla sitä pysyvää parisuhdetta, olen sitä mieltä että nuo ovat kaikki hyviä sääntöjä joista on enemmän apua kuin haittaa parisuhteelle.\nOppimispäväkirjani - Opittua. Nappasin tuon tekstin hauskasta kiertokirjeestä. Näemmä niistä löytyy joskus viisauksia ja osuvia tekstejä. Voin allekirjoittaa jokaisen sanan. Erityisesti sen, että olen oppinut että minulla on vielä paljon opittavaa.\nLopuksi vielä... kaikille meille jotka ovat eläneet lapsuuttaan/nuoruuttaan 80-luvulla. Varmasti monelle tuttu teksti, ja silti saa ainakin allekirjoittaneella aina hymyn huulille. Näinhän se on!\nYstäväni mietiskeli tässä taannoin, että miten hänen käy kun kaikki tuttavapiirin tytöt pikkuhiljaa tuntuvat löytävän taas jonkun kainaloisen. Jokin pieni pelkopeikko siis kuiskuttelee hänen korvaansa, että hän jää yksin jos muut löytävät kumppanin ja hän ei. En ole koskaan ymmärtänyt tätä pelkoa, johtuen luultavasti siitä, että itsellä ei ole koskaan ollut tarvetta tai halua hylätä kaveripiiriä vaikka oma kainaloinen löytyisikin.\nTarkemmin pohdittuani asiaa, voin kyllä myöntää että on olemassa paljon ihmisiä, jotka tuntuvat heittävän muun elämän nurkkaan heti kun löytyy jotain mielenkiintoista ja ihanaa. Uusi kumppani vie kaikki ajatukset ja jokainen hetki täytyy viettää kaksin tuon toisen kanssa. Ystäville ei löydy aikaa. Jollain tasolla ymmärrän, mutta toisaalta tuntuu oudolta. Ystävät ovat kuitenkin tärkeitä kaikesta huolimatta. Ei kai koko elämä voi pyöriä vain yhden ihmisen ja sen parisuhteen ympärillä?\nKultaisen keskitien löytäminen voi tietysti olla vaikeaa. Miten jakaa aikansa työn ja vapaa-ajan kanssa, ja miten jakaa vapaa-aikansa ystävien ja oman kullan kanssa? Ideaali tilannehan olisi, että aikaa voisi viettää joskus ihan isommallakin porukalla. Tai vaikka tutustuttaa oman kaveripiirinsä seurustelukumppaninsa kaveripiirin kanssa.\nMiten sitten käy niille, jotka "hylkäävät" ystävänsä ihmissuhteen alkuhuumassa? Mitä sitten jos joskus tuleekin se hetki, että tuo ihmissuhde ei toimi ja tarvisi ystävien tukea? Ja ei kai ystävyys ole vain jotakin joka helpottaa yksinelämisen aikaa? Onhan ystävyys paljon muutakin! Vai onko näillä ystävänsä unohtavilla vain niin suuri luottamus ystäviinsä, että ajattelee ystävyyden säilyvän siellä jossakin taustalla vaikka ei niin yhteyttä enää pitäisikään? Mutta eikö silloin unohdu se, että myös se ystävä tarvitsee ystävää? Vai unohtuuko silloin oma arvo ystävänä?\nTänään soitin pitkästä aikaa läheisimmälle ystävälleni. Edellisestä soitosta olikin mennyt jo melkein pari viikkoa. Pelästyin luisuvani huomaamattani tuolle "pimeälle puolelle" jota olen yrittänyt välttää... ystävien unohduksen puolelle. Elämässä vain tapahtuu niin paljon, että aikaa ei tunnu olevan tarpeeksi kaikkeen. Vaan kyllähän se tosiasiassa on niin, että tärkeille asioille löytyy aina aikaa ja ystävät ovat minulle tärkeitä. Haluan tietää mitä heille kuuluu, haluan olla tukena ja apuna, haluan olla mukana iloissa ja suruissa edelleen.\nEn voi toisaalta kieltää sitäkään, etten mielummin juuri nyt viettäisi vapaita iltojani tuon ihanan miehen kanssa. Mutta kyllä niitä iltoja löytyy silloin tällöin myös kavereille annettavaksi. Ja samalla myös mies saa sitä "miesten keskinäistä toveriaikaa". Tasapaino säilyy!\nEi siis unohdeta ystäviä, vaikka ajatukset täyttäisikin joku ihanainen...\nAlkuvuodesta asti hoidossani ollut ihana neitikisuli teki viimeisen ulkoiluretkensä alkuviikosta. Siis todellakin viimeisen, jos ei kissojen taivaan puutarhoja ja metsiköitä lasketa mukaan. Suru tuli, itku, lohduton. Ehdin jo rakastua tuohon pieneen kisuun.\nTällä neidillä oli myös poikaystävä joka asui samassa taloudessa. Pojalla on nyt hätä, tai ainakin suuri ihmetys. "Missä on tyttöystävä? Miksei se tule kotiin? Miksei se ole pihalla? Miksei se tule syömään? Miksi?!? Mau!!" Itsellekin tulee aina vaan uudestaan suru puseroon, kun katselee tuota etsimistä... Ei taida ymmärtää minun puhetta ja selitystä siitä, mitä neitiystävälle on käynyt? Tietääkö edes siitä kissojen taivaasta, jossa saa tuoretta jauhelihaa ja herkkunaksuja niin paljon kuin haluaa, ja että meidän neiti on siellä iloisena herkuttelemassa.\nLemmikit ovat kuin perheenjäseniä, rakkaita ja tärkeitä. Minullekin nuo ovat muodostuneet rakkaiksi, vaikka eivät omia olekaan. Hyviksi ystäviksi tulivat tässä reilun puolen vuoden aikana. Nyt jännittääkin, miten tuo poika ottaa muuton takaisin vanhaan kotiinsa. Entä miten minä totun tyhjään taloon? Entä tottuuko tuo kolli koskaan siihen, että tyttöystävä "katosi" hänen elinympäristöstään kummallisesti?\nVaikka onhan se niin, että elämä aina jatkuu ja varmasti se tekee sitä myös kissojen elämässä. Vaan on niin kovin vaikea saada surulle tai hädälle pistettä, kun ei pysty kertomaan asioiden todellista tilaa niin että toinen sen ymmärtäisi. Että tämä on lopullista. Ihmisten kohdalla sentään voi puhua ja kuunnella, lemmikkien kanssa ainoaksi keinoksi jää se lähellä oleminen ja lohduttaminen. Ja onhan sekin jo paljon.\nTämä surkea tapahtuma luultavasti kuitenkin teki pisteen yhteen osaan elämäni kirjasta. Tämä luku on lopuillaan, ja toisen kisun muutto tekee sen viimeisen lauseen ja pisteen. Olen jollain tasolla täysin vapaa siirtymään seuraavaan osaan ilman että joku osa minusta elää vielä vanhan elämänluvun asioita.\nElämäni on ollut tänä vuonna yhtä suurta pyörremyrskyä ja tuntuu kuin itse kävelisin sen sisällä jonkun heikon suojan ympäröimänä, tyvenessä, rauhassa, vaikka ympärillä kuohuu. Välillä tuntuu kuin asiat vain etenisivät itsestään enkä saisi itse otetta mistään. Toisaalta, minulla on juuri nyt hyvä olla vaikka moni asia on vielä kesken ja vaatii sulattelua.\nAsiat tuntuivat luisuvan käsistä jo viime syksynä, kun sain kuulla rakkaani pettäneen minua hyvän ystävänsä kanssa. Tuon asian käsittely oli omalla kohdallani vielä kesken, kun alkuvuodesta tapahtui jonkinlainen romahdus. Soitto kullalta. Sekavia puheita ja hätää. Psykoosi, uskomaton pelastusoperaatio ja pitkä sairaalajakso. Kaikki pysähtyi, myös se syksyn tapahtumien käsittely. Uudet vaikeudet ja ahdistus vei kaikki ajatukseni toisaalle.\nKesällä tilanne rauhoittui ja pääsimme "normaalin" elämän makuun. Kokeiltiin yhteiseloa. Jokin tuntui olevan vinossa. En osannut vain sanoa mikä. Elämä oli edelleen ahdistavaa ja tunteetkin olivat kadonneet jonnekin. Löytyi taas aikaa pohtia sitä mitä itse haluan. Ja jälleen kerran kuulin ja havaitsin asioita asuinkumppanini elämässä, jotka eivät parisuhteeseen mielestäni kuulu.\nTietty raja ylittyi ja vihdoin olin valmis tekemään ratkaisuja. Oli uuden myrskyn aika.\nKoin huonoa omaatuntoakin ratkaisuistani. Mitä jos minut tuomitaan niistä? Jos yleinen ajatus onkin, että olen jättänyt apuani tarvitsevan sairaan ihmisen vain siksi etten itse jaksa käsitellä sairautta. Vaikka jossain syvällä sisälläni tiesinkin ettei näin ole, tunsin tarvetta selittää tätä asiaa muille. Olin rinnalla pahimman yli, vaikka olisini voinut jättäytyä tuosta elämästä hyvällä syyllä jo paljon aikaisemmin. Tein sen minkä pystyin. Oli aika ajatella myös itseä. Asiat jotka johtivat eroon, eivät suoranaisesti liittyneet sairauteen tai siitä johtuviin vaikeuksiin elämässä, vaan johonkin aivan muuhun.\nHetken päästä olinkin jo keskellä raikkaita puhtaita puhureita. Elämääni astui ihminen johon tunsin vetoa niin henkisesti kuin fyysisestikin. Yllättäen. Puun takaa. Tunteet, joita en ollut tuntenut aikoihin ketään kohtaan olivatkin yhtäkkiä taas esillä. Ja hymyilin pitkästä aikaa hymyä, jota ei voinut peittää. Ajatukseni täyttää onnelliset asiat, uudet asiat, uusi ihminen. Samaan aikaan jotakin on kesken edellisestä elämästäni.\nOlen edelleen yhteydessä edellisen mieheni perheeseen ja ystäviin pohtien hänen elämänsä jatkoa. Huoli on monella suuri, sillä huolehtija ja "hoitaja" on poissa kuvioista. Samalla kuitenkin on selvää, että hän on aikuinen ihminen, jonka pitäisi pystyä huolehtimaan itse itsestään. Ei kukaan voi elää toisen elämää hänen puolestaan vaikka kuinka haluaisi muuttaa ihmisen elämän jotenkin tasaiseksi, rauhalliseksi, turvalliseksi ja yleisen normin mukaiseksi. Kaiken pitäisi lähteä ihmisestä itsestään. Halusta muuttua.\nTuntuu että elän kahden eri elämän rajamailla. Toinen on tosin kovaa vauhtia muuttumassa todemmaksi kuin edellinen. Silti jokin ääni sisimmässäni huutaa, että sitä viimeistä pistettä ei edelliseen tarinaan ole vielä kirjoitettu. Haluaisin lopettaa tuon luvun elämästäni ja siirtyä uuteen, mutten tiedä miten ja milloin.\nTuulet ovat tyyntymässä, tai ainakin muuttamassa suuntaa. Kylmä pohjoinen viima vaihtuu lämpimiin ja helliin tuuliin. Niille haluaisin antautua jo kokonaan. Se ei vaan vielä tunnu olevan mahdollista.\nEnsin kuljeskelin tai liu'uin pitkin katuja, etsien asuntoa. Tai en oikeastaan etsien, siellä tiesin että minulla on jo asunto ja hyvä sellainen. Mutta jostain syystä arvostelin vastaani tulevia taloja ja niiden pihoja. "Ei tuo oikein ole sellainen jossa voisin asua, liian outoja ratkaisuja ja piha-aitakin puuttuu."\nSeuraavassa hetkessä olinkin yhden asunnon sisällä, asunto tuntui hyvältä vaikka se ei tämä omani ollutkaan. Siellä oli mies, josta välitin paljon. (Taisipa olla tämä uusin tosielämän tuttavuus kasvoiltaan ja olemukseltaan). Tunsin lämpimiä tunteita unessa häntä kohtaan ja halusin olla tuon miehen kanssa.\nYhtäkkiä tämä uneni mies halusi sanojensa mukaan "tehdä testin". Hän muuntautui kauniiksi naiseksi ja myös käyttäytyi jotenkin eritavalla, mielestäni kylmästi ja tunteettomasti. Tunsin itseni hänen rinnallaan mitäänsanomattomaksi ja rumaksi. Mietin että roolit ovat nyt päälaellaan, minunhan se kaunis nainen pitäisi olla. En osannut enää suhtautua tuohon mieheen (naiseen) vaan tunsin ahdistusta ja neuvottomuutta. Unessa mietin, pitäisikö minun siis nyt olla niinkuin mitään ei olisi muuttunut? Onko tämä se testi? Ja näiden mietteiden jälkeen syvää surua siitä, että en kykene jättämään omia tunteitani sivuun ja näyttelemään että pidän tuosta miehestä vaikka hän ei ole enää oma itsensä.\nHeräsin ajatukseen, miksi kaikki miehet ja ihmissuhteet lopulta osoittautuvat joksikin muuksi kuin mitä olen heistä/niistä ajatellut? Miksi tässäkin miehessä piti olla joku asia, jota en pystynyt hyväksymään? Olenko liian vaativa?\nMitähän herra Freud sanoisi tästä unesta? En tiedä haluaisinko edes tietää...\nKuinka moni muistaa lapsena iloisena suunnitelleensa häitä isänsä tai äitinsä kanssa? Minä muistan julistaneeni isoon ääneen että, "Minä menen ainakin Iskän kanssa naimisiin sitten isona!" Tämä on kuulemani ja lukemani mukaan ihan normaalia lapsen toimintaa. Mutta mistä se sitten kertoo? Psykologia on sitä varmasti selittänyt, mutta pohdinpa tätä asiaa nyt aikuisena oman elämäni ja kokemusteni kautta.\nMuistan aina olleeni jotenkin ns. "isin tyttö". Ei niinkään, että äiti olisi koskaan jäänyt mitenkään pienemmäksi tai vähäpätöisemmäksi hahmoksi. Olen lapsesta saakka kunnioittanut ja rakastanut molempia ja mitä suuremmaksi/vanhemmaksi kasvan, sitä enemmän osaan arvostaa vanhempiani. Isääni arvostan suuresti monestakin syystä, samoin äitiäni. Ja ehkä jollain tasolla etsin jotain sellaista omaankin parisuhteeseeni, mitä heillä on.\nKun mietin omaa elämääni ja parisuhteitani yllätyin kuinka paljon elämäni miehet eroavat siitä, mikä on ollut silloin lapsena miesihanteeni. Oikeastaan heistä on puuttuneet juuri ne piirteet, mitä olen arvostanut isässäni. Olen painottanut taiteellisuutta, karismaa ja jotain tiettyä jännitystä.. ajatus on kai ollut, että olen itse jotenkin boheemi ja tarvitsen toisen samanlaisen rinnalleni. Nyt ymmärrän että tuo ajatus on ollut väärä.\nMiksi siinä menikin niin monta vuotta aikaa käsittää tämä yksinkertainen asia. Arvostan miehessä enemmän tasaisuutta, varmuutta, taitoa huolehtia asioista ja ottaa vastuuta. Arvostan myös älyä ja kädentaitoja sekä tietysti sitä hiljaista herkkyyttä jonka voi vaistota. Arvostan siis kaikkea sitä, mitä isäni on. Haluan isin kanssa naimisiin!\nTuon kaiken tiesin jo lapsena, mutta se pääsi vuosien myötä unohtumaan. Kunnes tajusin sen taas. Loppujen lopuksi, minun pitäisi jollain tasolla etsiä isääni noista miehistä. Siis niitä piirteitä joita miehessä arvostan. Ei jännitystä, ei esiintyjiä, ei epävakaita asioita. Vaan sitä mitä todella kaipaan ja arvostan. Ymmärrän myös, että aika joka on kulunut tämän asian tajuamiseen ei ole mennyt hukkaan. Kaikki tämä piti kokea, jotta tuo syvempi ymmärrys olisi tullut.\nAi niin.. tapasin tuossa taannoin ihmisen.. on ihmeellistä miten jossakussa voi olla niin paljon kaikkea sitä mitä isässänikin arvostan. Sitä en vielä tiedä mitä tulevaisuus tuo tullessaan, mutta olen onnellinen!


SOPIMUS LIIKUNTA- JA KULTTUURIPALVELUIDEN SÄHKÖISESTÄ MAKSUJÄRJESTELMÄSTÄ Imatran kaupunki - PDF Free Download\nDownload "SOPIMUS LIIKUNTA- JA KULTTUURIPALVELUIDEN SÄHKÖISESTÄ MAKSUJÄRJESTELMÄSTÄ Imatran kaupunki"\n1 Sopimusluonnos Liite 4 LUONNOS SOPIMUS LIIKUNTA- JA KULTTUURIPALVELUIDEN SÄHKÖISESTÄ MAKSUJÄRJESTELMÄSTÄ Imatran kaupunki Sisällysluettelo 1. Sopijaosapuolet Vastuu- ja yhteyshenkilöt Sopimuksen kohde ja tarkoitus Sopimusasiakirjat ja pätevyysjärjestys Sopimuskausi Palvelun sisältö Sopimusmuutokset Reklamaatiot ja asiakaspalautteet Palveluntuottajan velvoitteet Tilaajan velvoitteet Palvelun käyttöönotto Palvelun käyttö ja käyttäjätuki Hinnat Laskutus ja maksuehdot Vakuutukset Sopimusseuranta Sopimuksen valvonta Salassapitovelvollisuus ja tietosuoja Sopimuksen siirto Sopimuksen purkaminen Sopimuksen irtisanominen ja päättyminen Sovellettava laki ja erimielisyyksien ratkaiseminen Allekirjoitukset... 7 LIITTEET... 7\n2 1. Sopijaosapuolet Imatran kaupunki Virastokatu IMATRA Y-tynnus ja Palveluntuottaja Osoite Postinumero ja postitoimipaikka Y-tunnus Imatran kaupunki (jäljempänä Tilaaja) ja Palveluntuottaja, (jäljempänä Palveluntuottaja), yhdessä Sopijaosapuolet, ovat tehneet liikunta- ja kulttuuripalveluiden sähköisestä maksujärjestelmästä tämän sopimuksen liitteineen. 2. Vastuu- ja yhteyshenkilöt Sopijaosapuolet nimeävät omat vastuu- ja yhteyshenkilönsä, jotka seuraavat ja valvovat Sopimuksen toteutumista sekä tiedottavat siitä omalle organisaatiolleen. Sopimusta koskeva yhteydenpito tapahtuu kirjallisesti joko postitse tai sähköpostitse. Yhteyshenkilön vaihtumisesta on viipymättä ilmoitettava toisen osapuolen yhteyshenkilölle. Tilaaja Vastuuhenkilö Muut yhteyshenkilöt Palveluntuottaja Vastuuhenkilö Muut yhteyshenkilöt 3. Sopimuksen kohde ja tarkoitus Sopimuksen kohteena on Tilaajan xx.xx.2016 päivätyn tarjouspyynnön ja Palveluntuottajan xx.xx.2016 päivätyn tarjouksen mukainen maksujärjestelmä, jolla Tilaaja tukee henkilöstönsä omaehtoista, verovapaata liikunta- ja kulttuuritoimintaa. Tilaajan palveluksessa on noin 850 henkilöä. 4. Sopimusasiakirjat ja pätevyysjärjestys Sopimusasiakirjat täydentävät toisiaan. Jos sopimusasiakirjat ovat keskenään ristiriidassa, noudatetaan niitä seuraavassa järjestyksessä: 1. Sopimus liitteineen 2. Tilaajan tarjouspyyntö liitteineen 3. Palveluntuottajan tarjous liitteineen 4. Julkisten hankintojen yleiset sopimusehdot JYSE 2014 Palvelut\n3 5. Sopimuskausi 6. Palvelun sisältö Sopimus alkaa ja päättyy Lisäksi on mahdollisuus kahteen yhden vuoden pituiseen optiojaksoon. Tilaaja tekee option käyttämisestä erillisen päätöksen viimeistään kolme (3) kuukautta ennen sopimusjakson päättymistä. Maksujärjestelmä täyttää verottajan antamat ohjeet työntekijän omaehtoisesta liikunta- ja kulttuuritoiminnasta verovapaana etuna (1848/31/2008, 18/31/2009 ja A26/200/2013). Maksujärjestelmä on sähköinen ja sitä on mahdollista hyödyntää sekä liikunta- että kulttuuripalveluiden ostoissa. Tilaajan palveluksessa oleva edunsaaja voi itse määrittää, missä suhteessa hän käyttää työnantajansa tukea liikunta- ja kulttuuripalveluihin. Maksujärjestelmä on henkilökohtainen ja henkilön tunnistaminen käytön yhteydessä helppoa ja turvallista. Edunsaajan käyttämä järjestelmän osa on suomenkielinen ja saatavilla on suomenkielinen käyttäjätuki. Palvelu kattaa myös Tilaajalle toimitettavan raportoinnin palvelun käytöstä sekä suomenkielisen pääkäyttäjätuen siten kuin tarjouspyynnössä ja tarjouksessa liitteineen on tarkemmin kuvattu. Tilaaja voi määrittää edun voimassaoloajan ja muuttaa sitä myöhemmin myös edunsaajakohtaisesti esimerkiksi määräaikaisten työntekijöiden kohdalla. 7. Sopimusmuutokset Sopimusosapuolet voivat muuttaa tätä Sopimusta vain kirjallisesti, muut muutokset ovat mitättömiä. Muutokset tulevat voimaan, kun molemmat sopimusosapuolet ovat ne asianmukaisesti hyväksyneet ja allekirjoittaneet sopimusosapuolten toimivaltaisten edustajien toimesta. 8. Reklamaatiot ja asiakaspalautteet Tilaaja lähettää Palvelua ja Palveluntuottajan laskutusta koskevat reklamaatiot 14 päivän kuluessa virheen tai poikkeaman havaitsemisesta Palveluntuottajan yhteyshenkilölle. Palveluntuottajan tulee vastata Tilaajan lähettämiin reklamaatioihin seitsemän (7) päivän kuluessa. Vastauksessaan Palveluntuottajan tulee ilmoittaa, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty. Ehkäisevien ja korjaavien toimenpiteiden tulee olla asianmukaisia virheiden vakavuuteen nähden. Palveluntuottaja on velvollinen kirjaamaan saapuneet reklamaatiot raportointia varten. 9. Palveluntuottajan velvoitteet 10. Tilaajan velvoitteet Palveluntuottaja sitoutuu Sopimuksen mukaisen maksujärjestelmän toimittamiseen Tilaajalle sekä täyttämään tässä Sopimuksessa määritellyt sopimusvelvoitteet Tilaajaa kohtaan. Palveluntuottajan tulee täyttää tässä Sopimuksessa yksilöidyt vaatimukset. Tilaaja sitoutuu nimeämään organisaatiostaan yhteyshenkilön ja tälle varahenkilön Palveluntuottajan ja Tilaajan välistä yhteydenpitoa varten.\n4 Tilaaja seuraa palvelun laatua ja sisältöä, mutta ensisijainen palvelun laadunvalvontavastuu on kuitenkin Palveluntuottajalla. Tilaaja sitoutuu tiedottamaan palveluun liittyvistä asioista omassa organisaatiossaan sekä ilmoittamaan Palveluntuottajalle organisaationsa toimintaan liittyvistä asioista, joilla voi olla vaikutusta palvelun tuottamiseen. Tilaaja antaa henkilöstölleen Sopimusta vastaavat ohjeet palveluiden käytöstä. 11. Palvelun käyttöönotto Maksujärjestelmän käyttöönotto ja siihen liittyvä koulutus toteutetaan erikseen yhdessä sovittavalla tarkennetulla aikataululla. Nimetyt yhteyshenkilöt sopivat ja aikatauluttavat käyttöönoton, pääkäyttäjäkoulutuksen sekä mahdollisen edunsaajien infotilaisuuden niin, että järjestelmä on käytössä Käyttöönoton viivästyminen Palveluntuottajan tulee ilman aiheetonta viivästystä ilmoittaa Tilaajalle, jos ilmenee, että palvelun käyttöönotto viivästyy. Palveluntuottajan on lisäksi ilmoitettava viivästyksen syy, sen vaikutus sekä uusi käyttöönottoaika. 12. Palvelun käyttö ja käyttäjätuki 13. Hinnat Kuvataan palvelun käyttö ja käyttäjätuki. Hinnat ovat voimassa kiinteinä sopimuskauden kaksi ensimmäistä vuotta asti. Hinnat sisältävät sopimuksessa tarkoitettujen palveluiden ja toiminnan kokonaiskustannukset. Sopimuskauden kahden viimeisen vuoden ja mahdollisesti käytettävien optiojaksojen (1 + 1 vuotta) osalta Palveluntuottaja tekee esityksen hinnantarkistuksesta xx.xx.xxxx mennessä. Hintoja voidaan korottaa enintään JYSE 2014 Palvelut kohdassa xx määritellyissä rajoissa (?) 14. Laskutus ja maksuehdot Palveluntuottaja laskuttaa suoraan Tilaajaa. Maksuehto on 21 päivää netto. Laskutus tapahtuu jälkikäteen kuukausittain koontilaskuna. Laskusta on käytävä ilmi laskutuskausi, laskun peruste ja loppusumma. Mahdolliset hyvitykset kirjataan seuraavan kauden koontilaskuun. Palveluntuottaja laskuttaa Tilaajaa verkkolaskulla ja käyttää Tilaajan antamaa viitetietoa. Millään muulla tavalla toimitettuja laskuja ei hyväksytä. Verkkolaskuun voi liittää myös sähköisiä liitetiedostoja. Imatran kaupunki Verkkolaskun osoite Verkkolaskun välittäjä Välittäjätunnus Laskutus- ja toimituslisiä, käsittelymaksuja tai muita erillisiä lisiä ei hyväksytä.\n5 15. Vakuutukset 16. Sopimusseuranta Palveluntuottajalla tulee olla lakisääteiset ja muut palvelun tuottamisen kannalta tarpeelliset vakuutukset. Vakuutusten tulee olla voimassa koko sopimuskauden ajan. Palveluntuottajan vastuuvakuutuksen on oltava riittävä suhteessa hankinnan laajuuteen ja riskeihin. Palveluntuottaja on sitoutunut huolehtimaan tietoturvallisuudesta riittävillä toimenpiteillä ja noudattamaan toiminnassaan henkilötietolakia ja muuta toimintaa sääteleviä lakeja ja normeja. Jatkuvan sopimusseurannan yhteydessä tarkistetaan Palveluntuottajan tarjouksessaan lupaamansa palvelukonseptin ja lisäpalvelujen toteutuminen sopimuskauden aikana. 17. Sopimuksen valvonta Jos Palveluntuottajan toimittama palvelu ei vastaa tarjouspyynnössä ja sen liitteissä kuvattuja vaatimuksia tai on laadultaan epätyydyttävää, Tilaaja antaa Palveluntuottajalle huomautuksen sähköpostitse. Huomautuksen syy on poistettava huomautuksessa määritellyssä määräajassa ja poistamisesta on samalla toimitettava kirjallinen selvitys Tilaajalle. Jos selvitys tyydyttää Tilaajaa, niin huomautus poistetaan. Muuten seurauksena on palvelupoikkeama ja sen perusteella määrättävä päiväkohtainen sakko. Sakko on suuruudeltaan viisisataa (500,00) euroa per arkipäivä. 18. Salassapitovelvollisuus ja tietosuoja Tämä Sopimus on luottamuksellinen. Sopijaosapuolet sitoutuvat olemaan antamatta tätä Sopimusta tai sitä koskevia tietoja kolmannelle osapuolelle ilman toisen Sopijaosapuolen suostumusta, ellei tietojen antaminen perustu lakiin (mm. Laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta 621/ ) tai viranomaisen määräykseen tai ole tarpeen Sopimuksen tarkoituksen ja sen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi tai sitä koskevan riitaisuuden ratkaisemiseksi. Sopijaosapuolet sitoutuvat pitämään salassa kaikki tämän Sopimuksen toteuttamisen yhteydessä tai siihen liittyen tietoonsa saamat tai muutoin sen tietoon tulevat Sopijaosapuolen toimintaan tai henkilöstöön liittyvät tiedot, jotka ovat salassa pidettäviä tai luottamuksellisia tai jotka sen on tullut ymmärtää sellaisiksi. Sopijaosapuolet ryhtyvät kaikkiin kohtuullisina pidettäviin toimenpiteisiin tällaisen aineiston suojaamiseksi. Sopijaosapuolet käsittelevät salassa pidettäviä ja luottamuksellisia tietoja vain Sopimuksen toteuttamisen edellyttämässä laajuudessa ja sitoutuvat olemaan käyttämättä niitä muuhun tarkoitukseen. Sopijaosapuoli vastaa siitä, että vain niillä henkilöillä, joiden on Sopimuksen toteuttamiseksi ehdottoman välttämätöntä saada tietoonsa Palvelutuottajan tai Tilaajan salassa pidettävää tai luottamuksellista aineistoa, on siihen oikeus. Tämä velvoite koskee myös Palveluntuottajaan sopimussuhteessa olevia yhteisöjä ja niiden henkilöstöjä. Luottamukselliseksi tiedoksi ei katsota sellaista tietoa, joka ennen sen luovuttamista oli julkisesti saatavilla olevaa tietoa tai jonka tietoonsa saava Sopijaosapuoli oli saanut sitä ennen tietoonsa laillisella tavalla julkisista lähteistä tai kolmannelta.\n6 19. Sopimuksen siirto Mikäli on epäselvää, onko jokin sopijaosapuolten tietoonsa saama seikka luottamuksellinen, on tieto katsottava luottamukselliseksi. Salassapitovelvollisuuden rikkomisena ei pidetä viranomaisten velvoittavan määräyksen vuoksi tapahtuvaa tietojen luovuttamista viranomaisille tai muulle taholle. Palveluntuottajalla ei ole oikeutta siirtää Sopimusta kolmannelle osapuolelle ilman Tilaajan etukäteistä kirjallista hyväksyntää. Sopijaosapuolen mahdollinen sulautuminen kolmannen osapuolen kanssa ei vaikuta Sopimuksen voimassaoloon, vaan Sopimus siirtyy sulautumistilanteessa sellaisenaan vastaanottavalle yhtiölle. Sopijaosapuolia koskeva osakeyhtiölain mukainen jakautuminen ei vaikuta Sopimuksen voimassaoloon, vaan Sopimus siirtyy sellaisenaan uuden yhtiön vastattavaksi. Sopijaosapuolet sitoutuvat tiedottamaan toiselle Sopijaosapuolelle hyvissä ajoin mahdollisista sulautumis- ja jakautumissuunnitelmistaan. Siirtoon liittyvistä käytännön toimenpiteistä sovitaan erikseen hyvässä hengessä Sopijaosapuolten ja niiden yksiköiden kesken, joita uudelleenjärjestely koskee. 20. Sopimuksen purkaminen Tilaajalla on oikeus purkaa Sopimus, mikäli Palveluntuottaja rikkoo lakia, kyseessä on muu merkittävä virhe/puute palvelun järjestämisessä tai Palveluntuottaja ei noudata Sopimuksessa mainittuja velvoitteita. Tilaajalla on oikeus purkaa Sopimus myös, jos sillä on perusteltu syy uskoa, ettei Palveluntuottaja kykene suoriutumaan velvoitteistaan sovitusti. Ennen sopimuksen purkamista Tilaajan tulee kirjallisesti huomauttaa laiminlyönnistä ja ilmoittaa sopimuksen purkamisen uhasta, ellei Palveluntuottaja korjaa laiminlyöntiä Tilaajan vaatimassa kohtuullisessa ajassa. Palveluntuottajalla on oikeus purkaa sopimus, mikäli Tilaaja ei noudata tässä Sopimuksessa mainittuja velvoitteita. Näitä ovat esimerkiksi laskutettavan liikunta- ja kulttuuriedun toistuvat maksulaiminlyönnit. Kumpikin Sopijaosapuoli voi purkaa Sopimuksen välittömästi, jos toinen Sopijaosapuoli rikkoo olennaisesti Sopimusta eikä korjaa rikkomustaan kolmenkymmenen (30) päivän kuluessa sitä koskevan kirjallisen huomautuksen lähettämisestä. Maksujen vähäistä myöhästymistä ei pidetä olennaisena sopimusrikkomuksena. Sopimuksen purkaminen on tehtävä ilmoittamalla siitä kirjallisesti Sopijaosapuolelle. Tilaajalla on oikeus valita Sopimuksen päättymisajankohta niin, että korvaavan palvelun hankinta on mahdollista Tilaajan toimintaa haittaamatta. 21. Sopimuksen irtisanominen ja päättyminen Jos jompikumpi sopijaosapuolista haluaa irtisanoa Sopimuksen, on irtisanominen tehtävä kirjallisesti yhdeksän (9) kuukauden irtisanomisajalla. Irtisanominen ei aiheuta osapuolille maksuseuraamuksia, pois lukien Tilaajan määrittelemät huomautukset, palvelupoikkeamat ja niiden seuraamukset. Jos tämä hankintasopimus päättyy Tilaajan irtisanomiseen Palveluntuottajan lyötyä laimin hankintasopimuksen velvoitteet, Palveluntuottaja sitoutuu Tilaajan niin halutessa jatkamaan tätä Sopimusta voimassaolevin sopimusehdoin siihen saakka, kunnes Tilaaja on solminut lainvoimaisen hankintapäätöksen perusteella uuden hankintasopimuksen. Sitoumuksen laiminlyönti aiheuttaa sadantuhannen (100000,00) euron sakon määräämisen Palvelutuottajalle. Tämän sopimuksen päättymisellä, purkamisella tai irtisanomisella ei ole sellaisenaan vaikutuksia ennen irtisanomista tehtyihin tilauksiin tai palvelua koskeviin sopimuksiin.\n7 22. Sovellettava laki ja erimielisyyksien ratkaiseminen 23. Allekirjoitukset Mahdolliset erimielisyydet pyritään ratkaisemaan ensisijaisesti keskinäisin neuvotteluin. Mikäli neuvotteluissa ei päästä sopimukseen, jätetään asia Tilaajan kotipaikan alioikeuden ratkaistavaksi. Tätä Sopimusta on tehty kaksi (2) yhdenmukaista kappaletta, yksi (1) kummallekin Sopijaosapuolelle. Tämä Sopimus tulee voimaan, kun molemmat Sopijaosapuolet ovat sen asianmukaisesti allekirjoittaneet. Kaikki muutokset tähän Sopimukseen tulevat voimaan, kun molemmat Sopijaosapuolet ovat allekirjoituksillaan hyväksyneet muutokset. [paikka] [pp.kk.vvvv] [Tilaaja] [paikka] [pp.kk.vvvv] [Palvelutuottaja] [Nimi] [nimike] [Nimi] [nimike] LIITTEET [Liite ###] [Liite ###] [Liite ###]


Yhden neuleenkin sain taas valmiiksi asti. Tämän sydäntunikan esikoinen suunnitteli itselleen, ja minä lupasin neuloa sen. Onneksi malli oli yksinkertainen, niin ei tarvinnut paljon pähkäillä. Piirros tunikasta tehtiin jo tammikuussa, mutta ensin kesti sopivien lankojen hankinnassa. Kun sain tunikan alulle, eteni se sutjakasti kainaloihin asti (kunhan olin pari kertaa korjannut silmukkamäärää). Sitten olikin hukassa sovitusinnostus. Mutta nyt se on vihdoin valmis. Ja tuli siitä ilmeisesti suunnilleen sellainen kuin pitikin.\nTunika on neulottu pyörönä kainaloihin asti, minkä jälkeen neuloin etu- ja takakappaleen erikseen. Alareunaan neuloin joustinneuletta ja muihin reunuksiin virkkasin rapusilmukoita. Tyttö piirsi itse sydämen ruutupaperille, josta kirjoin sen tunikaan silmukoita jäljitellen. Olisi tuosta sydämestä voinut siistimpikin tulla, mutta kai se välttää. Olkaimiin piti virkata pienet sydämet. Tunika on neulottu puuvilla-akryylisekoitelangasta, toivottavasti se ei pahasti löpsähdä käytössä. Onpahan ainakin mukavan pehmeä. Kyllä nyt kelpaa mennä kouluun itse suunniteltu tunika päällä.\nTunnisteet: käsityöt, neuleet, tunikat\nAurinkokujalla 2. huhtikuuta 2016 klo 19.42\nIhana sydäntunika. Olen sun blogissa varmaan eka kertaa. Ois niin kiva jos haluaisit tulla vasta vierailulle Aurinkokujallekkin + osallistu arvontaan.


Lukijalta | Palveluja Härmälän ja Partolan asukkaille | Pääkirjoitus & mielipide | Tamperelainen\nOlen asunut kohta 10 vuotta Härmälänrannassa ja seurannut uuden asuinalueen rakentumista Tampereen ja Pirkkalan rajalle.Olemme myös pohtineet ääneen korjaustoimien riskinoton järkevyyttä suhteessa uudisrakentamisvaihtoehtoon\nPirkkalan kunta on hyväksynyt valtuustossaan kesäkuussa 2020 strategisen yleiskaavan, jossa on määritelty lähitulevaisuuden kehittämiskohteet. Toinen on kuntarajaan rajoittuva Partolan alue. Pirkkalan kunnan kaavapäätösten mukaan seuraavia uusi asuintaloja Partolan alueelle ryhdytään rakentamaan jo tämän vuoden aikana. Samanaikaisesti Härmälänrantaan rakennetaan edelleen tuhansille uusille asukkaille asuntoja.\nTampereen kaupunkiseudun seutuhallinto on hyväksynyt vuoden 2014 lopulla Tampereen seudun rakennesuunnitelman 2040, jossa on merkitty Härmälä-Partola-Lakalaiva -alue kehitettäväksi yhdeksi aluekeskukseksi.\nVuoden 2021 Tampereen talousarviossa varaudutaan Härmälän koulun peruskorjaukseen vuodesta 2024 alkaen. Kun koulu menee remonttiin, niin samalla poistuu käytöstä kirjasto ja ainoa kunnallinen liikuntatila.\nMielestäni nyt olisi aika ryhtyä suunnittelemaan julkisia palveluja sekä Härmälän että Partolan asukkaille yhteistyössä kuntarajasta huolimatta. Yleissuunnitelmat ovat jo olemassa. Uusille asukkaille markkinoidaan asuinaluetta muun muassa yhteisöllisyydellä, mutta alueelta puuttuvat yhteiset tilat , jossa kokoontua ja harrastaa.\nSeuraava Tampereen kehittämiskohde tulee olla Härmälän-Partolan -alueen palvelujen kehittäminen yhdessä Pirkkalan kunnan kanssa.\nHärmälää ja Partolaa erottaa vain oja.\nTampereen eteläinen suuralue


Kylpyhuonekalusteet - Tyylikkäät kylpyhuoneet - Maksuton suunnittelu\nKylpyhuonekalusteet ovat pohjimmiltaan säilytyskalusteita, mutta tyylikkyydestä ei silti tingitä. Kylpyhuoneesta kannattaa tehdä kodin hemmottelukeidas, jossa voi viettää viipyileviä hetkiä arjen keskellä. Kaikki kylpyhuoneet suunnitellaan asiakkaidemme toiveita kunnioittaen.\nKylpyhuoneremontti suunnitellaan aina juuri sinun tarpeisiisi. Emme tarjoa sinulle persoonatonta pakettiratkaisua, vaan kylpyhuoneen, jonka suunnittelussa saat olla itse mukana. Kattavasta kylpyhuonekalusteiden valikoimastamme valitset omaan kylpyhuoneeseesi esimerkiksi juuri sellaiset kaapinovet ja vetimet kuin haluat – koko valikoimassamme yhdistelmiä on tarjolla loputtomasti. Varaa aika maksuttomaan suunnittelutapaamiseen asiantuntijamme kanssa. Inspiraatiota ja ideoita saat myös Facebook-sivuiltamme.\nMeiltä on ihanteellista tilata kylpyhuonekalusteet, wc-kalusteet ja keittiön kalusteet samalla kertaa. Säästät aikaa ja rahaa, sillä pystymme tällöin tarjoamaan sinulle houkuttelevan pakettitarjouksen ja nopean asennusprosessin.\nKun valitset meidät kylpyhuoneesi kalustetoimittajaksi, saat kylpyhuonekokonaisuuden, joka on tyylikäs, käytännöllinen ja kestävä ja joka sopii luontevasti kotisi sisustukseen ja tyyliin. Tervetuloa myymälään!


värivaha ( tummansininen) 300ml - AK24.fi\nPolyflon™ - uuden sukupolven polymeerinen nano-koostumus PTFE-pohjainen. PTFE on yksi maailman eniten liukkaimista aineista. Polyflon antaa kiillotetun pintaan voiman tehokkaasti vastustaa auton värille ja korille haitallisia aineita ( tien lika, happamat aineet, suolat, hiekka).\n4L täyssynteettinen. öljy DPS-järjestelmään( dual pumppu system) HONDA


2 121 m² Pitkäkoskentie 4, 91900 Liminka Tuotantotila vuokrattavana - Oikotie 15500950\nVuokrattavat toimitilat Liminka Liminka Pitkäkoskentie 4, 91900 Liminka\n11 660 € / kk2 121 m²\nPitkäkoskentie 4, Liminka, LiminkaHallitila\n11 660 € / kk\nLimingassa Liminganportin alueella vuokrattavana vuonna 1999 rakennettu teollisuushalli. Sijainti erinomaisten kulkuyhteyksien päässä 8-tien varrella, Haaransillalta matkaa 2km. Hallin kulmassa ovat siistit toimisto- ja sosiaalitilat. Halliin on käyntiovi ja kolme nosto-ovea (K 4500*L5000). Vapaa korkeus 6,5m. Piha-alue on suurelta osin asfaltoitu ja tilaa riittää n. 12000m2 tontilla. Tähän halliin voit suunnitella teollisutta, liikuntaa, tai muuta liiketoimintaa. Tila on heti vapaa vuokrattavaksi!\nPitkäkoskentie 4, 91900 Liminka


Työ- ja elinkeinoministeriö 03.02.2010, 13:08\nViimeisen kolmen vuoden aikana Suomessa on suljettu yhdeksän tehdasta, seitsemän paperi- ja kartonkikonetta sekä kaksi sellulinjaa. Massa- ja paperiteollisuuden kapasiteetista on leikattu pysyvästi lähes viidennes vuoden 2007 tasosta. Nämä tiedot ilmenevät työ- ja elinkeinoministeriön tilaamassa Ruralia-instituutin tutkimuksessa Massa- ja paperiteollisuuden supistumisen ja tulevaisuuden...\nHallitus ja valtio Paperiteollisuus Talous\nSelvitys: toteutuneiden puukauppojen hintainformaatio parantaisi puumarkkinoiden toimintaa\nTyö- ja elinkeinoministeriö 24.11.2009, 12:12\nSuomalaisten puumarkkinoiden läpinäkyvyyttä voitaisiin parantaa luomalla verkkoon tietopalvelu, joka tarjoisi puukaupan kaikille osapuolille tuoretta ja luotettavaa puumarkkinainformaatiota. Portaaliin koottaisiin yhteen eri tahojen tuottama tieto puun hinnasta sekä mahdollisesti myös lopputuotemarkkinoista. Tämä ehdotus sisältyy 24.11.2009 elinkeinoministeri Mauri Pekkariselle luovutettuun...\nToimittaja: Martti Aarni Yksityismetsien puukauppaa käytiin huhtikuussa ennätysverkkaista tahtia, ja teollisuuden puun ostot jäivät 0,3 miljoonaan kuutiometriin. Kanto- ja hankintahintojen lasku jatkui. Hiljaiselo puumarkkinoilla jatkui huhtikuussa, ja monilla alueilla yksityismetsien puukauppa oli lähes pysähdyksissä. Metsäteollisuus osti puuta kaikkiaan 0,3...\nPuun tuonti Suomeen ylsi marraskuussa 1,6 miljoonaan kuutiometriin. Tammi–marraskuun kumulatiivinen tuonti (18,8 milj. m³) ennakoi koko vuoden tuonnin päätyvän yli 20 miljoonaan kuutiometriin. Puu Puun tuonti Suomeen ylsi marraskuussa 1,6 miljoonaan kuutiometriin. Puun tuontivauhdin ennakoitiin hidastuvan vuoden lopussa, ja marraskuun määrä olikin vuoden...\nTiedotustilaisuus lehdistölle tänään maanantaina 19.1.2009 suomeksi klo 13:00 Metso Oyj:n konsernihallinnossa, Fabianinkatu 9 A, Helsinki. Puhelinkonferenssi analyytikoille englanniksi klo 14:00. Osallistumisohjeet puhelinkonferenssiin ovat tämän tiedotteen lopussa. Metso käynnistää yhteistoimintaneuvottelut henkilöstön vähentämisestä paperiteollisuutta palvelevissa Suomen-yksiköissä. ...\nMetso on saanut päätökseen 28.11.2008 aloittamansa Fiber-liiketoimintalinjansa lomautuksia ja henkilöstövähennyksiä koskevat yhteistoimintaneuvottelut Porissa. Toimenpiteet johtuvat markkinatilanteen maailmanlaajuisesta heikentymisestä ja siitä aiheutuvista tilausten aikataulumuutoksista sekä töiden vähentymisestä. Lomautusilmoitus koski koko yksikön henkilöstöä, yhteensä noin 260 henkilöä...


Caralia foorumi • katso viestiketjua - There comes a time when you fade to the blackness (YP)\nThere comes a time when you fade to the blackness (YP)\nKirjoittaja feiarth » 16. Elo 2010 15:10\nKavar (minä-muoto) & Varia\nEn tiedä, miten suhtautuisin Merelin tuomaan uutiseen. Hänen kasvoillaan ei ollut hymyä, vain totisuutta. Oma hymyni katoaa nopeasti, kun yritän ottaa huteria askeleita kohti paikkaa, jossa tamma on sanonut hänen olevan. Poikani. Saattaako Merel todella olla oikeassa? Onko hän löytänyt Varian vai Varia hänet? Olen päästäni pyörällään. Vähitellen tasapainoon saatettu elämäni horjuu jälleen. Onko nyt todella oikea hetki kohdata menneisyys? Ainahan voisin varmistaa vähän etäämmältä kuka minua todellisuudessa odottaa. Ehkä Merel on erehtynyt, ehkei se olekaan Varia.. On kuitenkin parempi kävellä hiljaa ja hitaasti, niin että voin tarvittaessa kääntyä ympäri ja palata takaisin oman laumani puolelle. Unohtaa näkemäni.\nHuomaan hengästyväni, vaikka tällä etenemisnopeudella ohitseni pääsisi kuka tahansa. Sydämeni takoo rinnassani hullun lailla, huomaan täriseväni. Pelkäänkö? Merel puhui jotain kolmestasadasta metristä, paljonko olen taittanut? Kuulostelen hetken, mutta metsä on hiljainen, vain oma hengitykseni ja sydämentykytykseni. Vähitellen minusta tuntuu, että näkökentässäni vilahtaa ajoittain hevonen. Jossain puiden lomassa olen näkevinäni mustaa turkkia. Olen varma, että sydämeni jättää muutaman lyönnin välistä, sillä hevonen, jonka näen on poikani. Ymmärrän, ettei Merel ole voinut erehtyä. Hän on kuin ilmetty kopio äidistään Arraiasta. Musta ja kaunis. Variasta näkee, ettei hän ole vielä aikuinen, hänen jalkansa ovat aavistuksen hontelot. Hymähdän hiljaa huomatessani orin sukkajalan ja katsahdan vaistomaisesti omaa etujalkaani.\nÄkkiä minua alkaa kuitenkin kylmätä, seisahdun paikalleni vielä sopivan etäälle. Varia ei voisi huomata minua täältä. Hengitän syvään ja yritän taltuttaa sisälläni kalvavaa pelkoa. Miten paljon Merel Varialle kertoi? Tietääkö ori, että hänen isänsä on pian paikalla? Entä jos ei? Tahtoisiko hän edes nähdä minua? Minähän lähdin, hylkäsin hänet, oman poikani. Yritän asettua hänen asemaansa ja tulen siihen lopputulokseen, että itse kantaisin varmasti kaunaa vanhemmilleni heidän teoistaan. Tahtoisin pysyä heistä mahdollisimman kaukana, tahtoisin, että he pysyisivät minusta mahdollisimman kaukana. Enkä ainakaan kuuntelisi selityksiä, joita he minulle yrittäisivät antaa. Vanhemmilla ei ole mitään syytä hylätä omia lapsiaan. Ei, mikäli he vain olisivat elossa. Ja minä olen. Olen ollut koko hänen elämänsä ajan.\nKaiken tämän pohdinnan jälkeen paniikki kasvaa, enkä mitenkään saa jalkojani liikkumaan enää eteenpäin. En, vaikka kuinka tahtoisin. Vielä vaikeampaa se on sillä en tiedä tahdonko edes. Ja koko tämän ajan Varia seisoo yksinään paikallaan. Kuulostelee metsää ympärillään ja näyttää hämmentyneeltä. Merel ei tainnut kertoa hänelle sitä, mikä häntä odottaisi. Hyvä, nyt voin lähteä, luovuttaa, antaa orin jatkaa omaa elämäänsä ja.. Ja jatkaa itse omaani tietäen, että poikani on elossa ja turvassa, näyttää hyvinvoivalta. Pyytäisin Mereliä ajoittain tuomaan minulle tiedon siitä, miten Varia voi, mutten koskaan, milloinkaan paljastaisi omaa asemaani hänen elämässään. Ei kai hän tunnistaisi minua? Ori oli niin nuori silloin, kun hänet näin. Olin autuaan tietämätön siitä, että minulla on poika, mutta tunnistin hänet välittömästi omakseni.\nPalan noustessa kurkkuuni otan ensimmäisen hitaan askeleen taaemmas. Varia on alkanut liikkua hermostuneesti ja tulee suoraan kohti. Olen kuitenkin varma, ettei hän ole vielä huomannut minua, joten lähtöni on tapahduttava nyt. Ja sen täytyy olla oikea päätös. Onhan se, poikani on paljon onnellisempi ilman minua, eikä omilla tunteillani ole väliä. Saisin ajatukseni pois todellisuudesta, keksisin itselleni niin paljon tehtäviä laumani parissa. Niin, niin sen täytyy olla. Otan toisen askelen taaksepäin. Olen yrittänyt olla hiljaa, mutta nyt kuulen oksan napsahtavan poikki takajalkani alla. Puren hampaani yhteen ja toivon parasta, mutta Varia on kuullut äänen ja suuntaa nyt entistä päättäväisemmin kohti.\n"Merel? Chinook? Nunatak? Tekö siellä?" kuulen poikani äänen nopeasti kysyvän. Se on niin utelias, täynnä elämäniloa ja nuoruuden intoa. Puristan silmäni hetkeksi kiinni, en voisi kääntyä pois enää, sillä ori huomaisi minut varmasti. Astun piilostani aukiolle. Poikani seisoo vain kymmenen metrin päässä minusta.\n"Ei, olen Cendre Noire, tasankohevosten lauman johtaja", sanon hiljaa yrittäen pakottaa ääneni tasaiseksi. Varia näyttää hämmentyneeltä. Miten paljon Rem on kertonut hänelle minusta? Tietääkö Varia miltä hänen isänsä näyttää? Tunnistaako hän minut?\n"Ai jaa, odotin Mereliä. Hän katosi sinne, mistä tulit ja pyysi minua odottamaan. Joku tapaaminen.."\n"Niin. Me kohtasimme Merelin kanssa, hän.. hän kertoi, että löytäisin sinut täältä, Varia."\n"Mistä tiedät nimeni? Kertoiko Merel? Hän puhui jotain kummallista siitä, miten.." ori hiljenee kuin epävarmana siitä, miten paljon hän saisi sanoa.\n"Merel... ei kertonut minulle nimeäsi. Olen itse antanut sen sinulle", saan suustani ja minun on vaikea kohdata Varian katse, mutta yritän. Huomaan orin kulmien kurtistuvan hämmennyksestä. Hän ottaa yhden askelen taaksepäin vain ottaakseen toisen heti perään eteenpäin.\n"Minut nimesi isäni", ori toteaa kylmästi. Painan pääni ja huokaisen.\n"Varia", aloitan varovasti, "sinä olet minun poikani."\n"Ei", kuuluu tukahtunut, mutta päättäväinen ääni mustaturkin suusta. Se peruuttaa muutaman askelen, eikä tällä kertaa palaa takaisin lähemmäs.\n"Sinä et ole isäni. Minulla ei ole isää", Varia puuskahtaa vihaisesti. Ruunikko värähtää kuin iskun voimasta, tuska heijastuu hänen silmistään. Kavar ottaa muutaman huteran askelen lähemmäs poikaansa, mutta mustaturkki peruuttaa saman verran taaksepäin.\n"Varia ole kiltti.. anna minun selittää", läsipää parahtaa ja katsoo ympärilleen kuin apua tavoitellen.\n"Et voi selittää sitä, että olet hylännyt minut. Et KOSKAAN!" ori huutaa toiselle, eikä voi mitenkään ymmärtää, miten se nyt yhtäkkiä on päättänyt tulla esittämään hänen isäänsä. Miksi nyt, miksei kukaan tullut aikaisemmin? Miksei Varialla koskaan ollut isää silloin, kun hän sellaista kaipasi? Entä Varian äiti?\n"Kai sinä kohta väität myös tietäväsi jotain äidistäni", Varia sähähtää yhteenpuristettujen hampaiden lomasta. Kyynel vierähtää ruunikon poskelle, mutta mustaturkki ei sitä kiukultaan huomaa.\n"Sinun äitisi on.. kuollut, Varia. Arraia on kuollut", ruunikko sanoo tuskaisella, sortuvalla äänellä ja on kaatua muistojen voimasta maahan. Kyynelvirta on tihennyt, orin poskilla risteilee jo noroja, mutta Varia ei vilkaisekaan läsipäätä. Nuorikko pudistaa päätään kiivaasti ja ottaa lisää askeleita taaksepäin.\n"Ei. Sinä valehtelet. Jostain syystä.. jostain syystä sinä valehtelet! MENE SINNE, MISTÄ TULIT, MINUA EI KIINNOSTA VALHEESI!" Varia huutaa ja kääntyy ympäri.\n"En tarvitse sinua. Kuulitko MINÄ VIHAAN SINUA!" ori karjaisee vielä vilkaisten nyt maahan lysähtänyttä Kavaria, ennen kuin nostaa laukan ja juoksee pois niin lujaa kuin jaloistaan ikinä pääsee.\nMinä jään makaamaan maahan kyynelten ja muistojen sokaisemana. Itken ja valitan. Koko menneisyys tuntuu huokuvan ylitseni uudelleen ja uudelleen. Se tuska, josta jo kerran luulin päässeeni eroon on varjostanut askeleitani kaiken aikaa ja päässyt nyt kosketusetäisyydelle, kiskonut minut mukanaan pimeyteen, kaatanut maahan. Katsokaa, katsokaa minua nyt, tasankohevoset, katso minua, Merel, tässä minä makaan, suuri johtaja!\nSuljen silmäni ja annan pimeyden tulla.