Poliisin uudet nettisivut sinuttelevat käyttäjäänsä – tutustumisvaiheessa olevasta sivustosta voi nyt antaa palautetta | Paikalliset | Tamperelainen\nKuvakaappaus beta.poliisi.fi-nettiosoitteesta. Uudet sivut eivät vielä ole valmiit, mutta niihin voi käydä tutustumassa ja niistä voi antaa palautetta. Kuvakaappaus/beta.poliisi.fi\nPoliisin uudet verkkosivut on avattu katsottavaksi osoitteessa beta.poliisi.fi. Uudistuksessa erityistä huomiota on kiinnitetty saavutettavuuteen tekniikassa ja sisällössä. Samalla poliisi on uudistanut kieltä verkkosivuilla sekä visuaalisen ilmeen.\n– Sinuttelemme lukijaa ja puhumme poliisista me-muodossa. Sinuttelemalla selkenee, kenen on toimittava tai kuka on vastuussa. Sinuttelemalla moni ohje lyhenee ja selkiytyy, kerrotaan poliisin uusien nettisivujen beta-version uutisessa.\nUusiin sivuihin voi nyt tutustua, ja poliisi toivoo suoraa palautetta käyttäjiltä.\n– Palautteen avulla voimme viimeistellä käyttäjille keskeiset palvelut ennen tuotantojulkaisua, jatkuu uutinen.\nPoliisi ottaa uuden sivuston käyttöön, kun kaikki kriittiset toiminnot ja sisällöt on saatu valmiiksi. Nykyinen www.poliisi.fi palvelee virallisesti siihen asti.\nUusien sivujen ilmeessä näkyy poliisin sininen tunnusväri ja poliisin tunnus miekkaleijona. Kuvituksen uudistus tuo esille tuoreen kaluston ja varusteet. Uudistusta ja sisältöä poliisi on lähestynyt käyttäjien tarpeista. Uudistustyön alussa poliisi kysyi verkkosivujen käyttäjiltä heidän tarpeistaan ja toiveistaan. Käyttäjätestaukseen osallistuvia vapaaehtoisia kuvattiin videolle, kun he ratkoivat pieniä tiedonhakutehtäviä.\n– Näimme, mitkä asiat olivat heille helppoja ja mitkä vaikeita, uutisessa kerrotaan.\nUutta sivustoa rakennetaan koko ajan, beta-versiossa kaikki osiot eivät vielä ole valmiina, esimerkiksi yhteystiedot puuttuvat. Yhteystietosivuille tulee poliisiyksiköiden, -laitosten ja -asemien tiedot sekä tarkempaa tietoa kunkin palvelupisteen palveluista.\nKieliversiot ovat myös työn alla parhaillaan.\n– Julkaisemme ruotsinkielisen ja englanninkielisen sivuston, kun ne ovat riittävän valmiit.\nAjankohtaiset tiedotteet julkaistaan yhä poliisin vanhoilla sivuilla varsinaiseen käyttöönottoon asti. Beta-sivuilla näkyvät uutiset ovat oikeita, mutta kaikkia uusimpia uutisia niille ei ole julkaistu. Etusivun rakenteessa ei ole myöskään sosiaalisen median kanavia kuten poliisin Twitteriä.


Palvelut :: Waxing Lady\nJälkihoitona suositellaan säännöllistä ihon kuorintaa ja kosteutusta esimerkiksi Bebanthen emulsio voiteella. Näin iho pysyy joustavana, eikä siihen synny karvatupen tulehduksia. Hoitopäivänä ei kannata harrastaa liikuntaa taikka saunoa, mutta heti seuraavana päivänä normaalisti.\nKemiallinen kuorinta Medik8\nMeillä on käytössä Medic8 Jessner kemiallinen kuorinta. Tämä kuorinta on todella tehokas, myös ihotautilääkäreiden käyttämä. Kuorintaa voi käyttää kerroksittain / asteittain, jolloin saavutetaan todella hyvä lopputulos. Jessner-kemiallisella kuorinnalla hoidetaan keskisyviä ihon ryppyjä ja juonteita, aurinkovaurioita, hyperpigmentaatiota, acnea ja ihon epäpuhtaisuutta, melasmaa, ihon värivirheitä ja aknearpisuutta. Kemiallinen kuorinta on tehokas vaihtoehto myös dekolteen ryppyisyyden hoitoon. Hoidon voi tehdä halutusta lopputuloksesta riippuen sarjahoitona tai esimerkiksi ihonpuhdistuksen yhteydessä.\nWaxing Lady Hämeentie 21 Helsinki 044 7060 666


Lähellä.fi tapahtumaviikon alustana — Voi hyvin -viikon kokemuksia | Lähellä.fi\nEtusivu / Lähellä.fi tapahtumaviikon alustana — Voi hyvin -viikon kokemuksia\nLähellä.fi tapahtumaviikon alustana — Voi hyvin -viikon kokemuksia\nJulkaistu 01.07.2020 | Ajankohtaista, Uutinen\nKesäkuun ensimmäisellä viikolla järjestettiin Pirkanmaalla Voi hyvin -viikko.\nAikaisemmin Voi hyvin -päivänä Kumppanuustalo Arttelissa järjestetty tapahtuma päätettiin tänä vuonna järjestää tapahtumaviikkona. Perinteisen Voi hyvin -päivän suunnittelun alettua tuli koronaepidemia, joka pakotti miettimään konseptin uusiksi. Järjestöt olivat sitä mieltä, että tapahtuman järjestäminen oli nyt tärkeämpää kuin koskaan eikä peruuttaminen tulisi kyseeseen, joten päätettiin etsiä luovia ratkaisuja.\nSatoja kävijöitä yhteen paikkaan kokoavan tapahtuman sijasta ryhdyttiin järjestämään hajautettua mallia. Järjestöt eivät tulisikaan Artteliin ohjelmineen ja esitteineen, vaan pirkanmaalaisten hyvinvointia tuettaisiin ympäristössä olevilla rastiradoilla ja tehtävillä, livelähetyksillä, videoluennoilla ja somekampanjoilla.\nSuunnitteluryhmässä oli mukana Artteli-kumppanuusyhdistyksen jäsenjärjestöjä, mutta Voi hyvin -viikkoon olivat tervetulleita kaikki järjestöt. Mukaan lähti lopulta kolmisenkymmentä järjestöä ja hanketta.\nLähellä.fi tapahtumaviikon koordinaatiosivustona\nVoi hyvin -viikkoa koordinoi Artteli-kumppanuusyhdistys. Keskeinen eri tapahtumat yhdistävä viestintäkanava oli Lähellä.fi. Tämän lisäksi viikon tapahtumat listattiin Voi hyvin -viikon Facebook-tapahtumassa ja Tampereen keskusta-alueen ilmoitustauluille jaetuissa julisteissa. Toukokuun lopussa ja tapahtumaviikolla viikon tapahtumia nostettiin esiin Arttelin somekanavissa useita kertoja päivässä, minkä lisäksi tapahtumaviikkoa edeltävän viikonlopun aikana ja sen molemmin puolin tehtiin maksettua Facebook- ja Instagram-mainontaa. Viikon ohjelma julkaistiin myös Menoinfossa.\nIdeana siis oli se, että järjestöt ilmoittavat tapahtumansa Lähellä.fi:ssä ja käyttävät Voi hyvin -viikolle erikseen luotua asiasanaa. Asiasanan perusteella tapahtumat näkyivät Lähellä.fi:n normaalien tapahtumasivujen lisäksi erikseen luodulla Voi hyvin -viikon sivulla (https://lahella.fi/voihyvin/). Kun järjestöt ilmoittivat tapahtumansa itse ja pitivät huolta siitä, että tieto on ajantasaista, ei tietojen muuttamiseen tai päivittämiseen tarvittu välikäsiä, vaan järjestäjät tekivät muutokset itse.\nSomekanavissa sitten nostettiin esiin sekä Voi hyvin -viikon tapahtumat kokoavaa sivua, että järjestöjen luomia yksittäisiä tapahtumia.\nKoordinoivan tahon on syytä antaa tapahtumien järjestäjille erittäin selkeät ohjeet tapahtumien lisäämiseksi Lähellä.fi:hin. Voi hyvin -viikon ohjeistus oli tällainen (saa käyttää):\nKoko tiedote löytyy täältä. Pyysimme täyttämään erikseen Microsoft Formsilla luodun ilmoittautumislomakkeen, jotta saimme mm. kätevästi kaikkien yhteyshenkilöiden sähköpostiosoitteet samaan paikkaan Voi hyvin -viikon sisäistä tiedotusta varten.\nOhjeemme olivat tiiviit ja selkeät, mutta esimerkiksi asiasanan lisääminen unohtuu silti helposti. Kävimme silloin tällöin etsimässä tapahtumia, joiden oli tarkoitus osallistua Voi hyvin -viikkoon ja lisäämässä puuttuvat asiasanat.\nTärkeitä havaintoja Lähellä.fi-tapahtumien sisällöstä\nOtsikointi ja tekstisisältö\nParas otsikko tapahtumalle on kuvaava, mutta mahdollisimman ytimekäs. Voi hyvin –viikon keskitetyssä markkinoinnissa etua ei ollut siitä, jos tapahtuman otsikossa oli erikseen mainittu Voi hyvin –viikko, koska tapahtumia luettiin ennen kaikkea sellaisessa kontekstissa, jossa Voi hyvin –viikko oli mainittu muutenkin. Järjestäjien omassa markkinoinnissa tästä saattoi olla etua, jotta tapahtuma erottui järjestön muista mahdollisista tapahtumista.\nLeipätekstin on hyvä olla tiivis ja selkeä. Osallistujalle täytyy käydä siitä helposti esille mistä on kyse ja miten tapahtumaan osallistutaan. Jokainen ylimääräinen klikkaus tai hankalasti ymmärrettävä ilmaisu madaltaa kynnystä siirtyä pois tapahtumasivulta. Jos kyseessä on livestriimi, kuvauksessa täytyy olla linkki sivulle, josta se löytyy. Jos kyse on vaikkapa rastiradasta, kuvauksessa täytyy tuoda näkyvästi esiin, mikä on pienin mahdollinen tietomäärä, jolla tapahtumaan voi osallistua (esimerkiksi missä on lähtöpaikka ja ohjeet). Mikäli tapahtuma on järjestäjän sosiaalisen median tileillä, tileille täytyy olla tapahtumasta suorat linkit, tilin nimen mainitseminen ei riitä.\nTapahtuman aika ja kesto on erittäin tärkeää täyttää huolellisesti ja oikein. Jos tapahtuma kestää maanantaista sunnuntaihin, mutta päättymisaika on laitettu vahingossa vaikkapa tiistaille, tapahtuma arkistoituu Lähellä.fi:stä eikä näy enää kävijöille. Mikäli tapahtuma järjestetään useampana päivänä tiettyyn kellonaikaan, sen voi ilmoittaa Toimintana. Jos se taas on käynnissä koko ajan yhden tai useamman päivän aikana, se kannattaa ilmoittaa Tapahtumana.\nTapahtuman ennakkomarkkinoinnissa oli etua siitä, että koko viikolla oli yhteinen ulkoasu ja järjestöt käyttivät samaa visuaalista teemaa markkinoinnissaan. Näin oli helppo tunnistaa, että kaikki tapahtumat olivat osa laajempaa teemaviikkoa.\nTapahtumaviikon aikana yksittäisten tapahtumien nostoissa parhaiten erottuivat ne tapahtumat, joille järjestäjä oli lisäksi luonut oman visuaalisen ilmeensä. Tärkeää onkin, että Lähellä.fi:hin luodussa tapahtumassa on kuvituksena sellainen kuva, jota esimerkiksi Facebook kykenee käyttämään linkeissä kuvituksena.\n– Facebook osaa poimia parhaiten kuvat, jotka ovat kooltaan 1200 x 630 pikseliä.\n– Kuvan tiedostokoko ei saa ylittää 8 MB.\n– Kuva ei saa olla pienempi kuin 200×200 pikseliä.\n– Jos kuva on pienempi kuin 600×315 pixeliä, se näkyy Facebook-jaossa pienenä ruutuna tekstin vieressä.\n– Paras kuvasuhde Facebook-jaon kannalta on 1.91:1\n– Twitterissä linkkien esikatselukuviin suositeltu kuvasuhde on sama kuin Facebookiin.\nTapahtuman linkitys näyttää Facebookissa tältä, kun Facebook-kokoista kuvaa ei löydy tapahtumasta lainkaan. Eli kuvitukseksi tuleekin Toimeksi.fi:n logo, joka ei tässä yhteydessä ole millään tavalla relevanttia tietoa. Jokin kuvitus kannattaa siis ehdottomasti luoda (ja pitää huolta, että kuva on suurempi kuin 200×200)\nKun tapahtuman kuvaukseen liitetty kuva on pikselikooltaan pienempi kuin 600×315, kuva näkyy pienenä linkkitekstien vieressä. Voi olla ihan toimivakin ratkaisu ja tässä esimerkissä näyttää ihan kivalta.\nKun kuva on tarpeeksi suuri, se näkyy kivasti linkin otsikon yläpuolella näin. Kannattaa pitää huolta siitä, että kuvasuhde on suunnilleen 1.91:1, jotta tärkeitä elementtejä ei rajaudu Facebook-jaossa kuvan ulkopuolelle.\n– Jos käytössä on myös Instagram, kannattaa sitä varten tehdä erikseen neliön muotoinen kuva.\n– Twitterissä taas kannattaa käyttää suorissa kuvajaoissa käyttää kuvasuhdetta 16:9, eli esimerkiksi 1200×675 pixeliä. Näin kuva näkyy twiittivirrassa kokonaan ilman, että sitä tarvitsee klikata auki. Suurin osa ihmisistä ei klikkaa auki Twitterissä näkemiään kuvia, joten jos kuvassa on tekstiä väärässä paikassa, se jää useimmilta käyttäjiltä näkemättä.\n– Linkkien esikatselukuvissa Twitterissä on sama optimaalisin koko kuin Facebookissa, eli jos tarkoituksena on jakaa vain linkkiä, eikä erikseen kuvapostauksia, siihen riittää Facebook-kokoon tehty kuva tapahtumassa.\n– Jos käyttää jotain somehallintapalvelua, kannattaa kuitenkin huomioida, ettei jaoissa välttämättä tule mukaan linkin esikatselua, joten viisainta saattaa olla tehdä niihin kuvajako, jossa on saatetekstissä linkki mukana.\nJokaiselle tapahtumalle on siis hyvä olla yhteisen ulkoasun lisäksi myös omaa kuvitusta somejakoja varten, koska tapahtumat eivät muuten erotu toisistaan riittävästi. Erityisen tärkeää tämä on Instagramissa, jonne koordinoivan tahon ei oikeastaan kannata jakoa tehdäkään, ellei tapahtumalla ole lainkaan omaa kuvitusta. Vaikka yhteinen teema erottuu tapahtumanjärjestäjien omissa somekanavissa heidän muista päivityksistään, koordinoivan tahon ei ole järkeä julkaista Instagramissa samaa kuvaa kymmeniä kertoja eri saatteella.\nKuvituksen tekemiseen kannattaa käyttää kuvankäsittely- tai piirto-ohjelmia, tai verkkopohjaisia graafisen suunnittelun työkaluja, kuten Canva. Tämä siksikin, että tekstinkäsittelyohjelmalla mainoksia tehdessä voi olla suuri houkutus tehdä mainoksesta pystysuuntainen A4, jota ohjelma tarjoaa oletuksena, mutta joka ei oikeastaan näytä hyvältä muualla kuin Facebookissa.\nArvonnat ovat hyvä tapa lisätä tapahtuman somenäkyvyyttä. Voi hyvin -viikolla oli useampia arvontoja käynnissä. Näihin löytyi hyviä käytäntöjä.\nTapahtumajärjestäjän oman arvonnan osallistumisen ehtona kannattaa olla Instagramissa järjestäjän tilin tägääminen ja Facebookissa päivityksen tykkääminen ja kommentointi.\nKoko tapahtumaviikon yhteisen arvonnan osallistumisen ehtona kannattaa Instagramissa olla kuvan julkaiseminen tapahtumaviikon yhteisellä hashtagilla ja Facebookissa koordinoivan tahon päivityksen tykkääminen ja kommentointi.\nJa itse asiassa muut reaktiot kuin tykkääminen tuottavat enemmän näkyvyyttä, joten tykkäämisen sijasta kannattaa kannustaa lisäämään vaikkapa sydänreaktio tai ilmaisemaan tunteensa asiaa kohtaan muilla reaktioilla.\nMuista tarkistaa käyttämäsi somepalvelun omat ehdot arvontojen järjestämiselle! Instagramissa esimerkiksi on ok vaatia osallistujia julkaisemaan kuvia tietyillä aihetunnisteilla, mutta Facebookissa näin ei saa tehdä.\nSuunnittelussa onnistuimme mielestämme hyvin. Erityisen tärkeää oli koordinoida viikon aikataulua yhdessä niin, että viikon jokaiselle päivälle oli varmasti tapahtumia. Viikon teema ja ydinviesti suunniteltiin yhdessä ja ne olivat onnistuneita.\nEnnakkomarkkinoinnissa käytettiin koordinoivan tahon tuottamia visuaalisia materiaaleja. Olisi ollut ehkä parempi idea tehdä Voi hyvin -viikolle oma pikku logo ja kannustaa tapahtumien järjestäjiä tuottamaan omat visuaaliset materiaalit, joissa logon tulee näkyä. Järjestäjille olisi ollut hyvä laittaa pyyntö tuottaa ainakin 1200 x 630 ja 1080 x 1080 -kokoiset kuvat ja lisätä 1200 x 630 -kokoinen kuva tapahtuman kuvaukseen Facebook-jakoja varten ja neliökuvan Instagram-jakoja varten olisi voinut lähettää suoraan meille, tai julkaista sen tapahtumassa myös.\nVoi hyvin -viikon lehdistötiedote ei mennyt hyvin läpi mediassa, vaikka koronarajoituksia helpotettiin juuri Voi hyvin -viikon alussa ja viikko tarjosi paljon kaivattua hyvinvointitoimintaa kuuliaisesti rajoituksia kotonaan noudattaneille ihmisille ja sillä siksi olisi voinut olettaa olevan uutisarvoa. Läpimenoa olisi voinut helpottaa, jos jokin tapahtumista olisi lavastettu etukäteen, otettu sieltä kuva tiedotteen liitteeksi ja kenties lisätty vielä sitaatti joltakin hyvinvointitoimintaa kaipaavalta paikalliselta henkilöltä.\nSomenäkyvyys oli hyvää, mutta yleisöä osallistavia tempauksia olisi voinut olla jo ennen teemaviikkoa. Lähellä.fi:n kävijätilastoissa oli hurja piikki viikon alussa ja kävijämäärät pysyivät tavanomaista korkeammalla koko viikon ajan.\nSomemainokset saivat hyvin näkyvyyttä myös, mikä näkyi Lähellä.fi:n kävijämäärissä, mutta yllättävän vähän siitä generoitui Facebook-tapahtuman osallistujiksi, vaikka sitäkin markkinoitiin erikseen. Markkinointiviestiä olisi varmaankin pitänyt vielä terävöittää kävijöiden innostamiseksi.\nKävijöitä olisi kenties saatu aktivoitua lisää hyvin suunnitelluilla somehaasteilla.\nOhjelma oli hyvää ja sitä oli paljon. Livelähetykset järjestettiin enimmäkseen päiväsaikaan ja niiden osallistujamäärää saattoi verottaa erinomainen sää ja juuri höllentyneet koronarajoitukset, jotka molemmat houkuttelivat ihmisiä ulos pois laitteidensa ääreltä. Suurimman osan katselukerroista ne keräsivätkin vasta myöhemmin tallenteina. Moni järjestäjä myös huomasi, että jo pieni muutos sääolosuhteissa muutti laitevaatimuksia. Esimerkiksi jo pieni tuulenvire saattoi tehdä hankalaksi välittää ääntä tietynlaisilla mikrofoneilla. Näitä oppeja jaamme varmasti keskenämme tulevien tapahtumien suunnittelussa.\nJärjestämismuodosta mukana olleet järjestöt olivat erittäin yksimielisiä: kyselyymme vastanneista kukaan ei kaivannut vanhaa järjestämistapaa, jossa kokoonnuimme Kumppanuustalo Artteliin järjestämään erilaista ohjelmaa. Tukea ei saanut myöskään kokonaan hajautettu malli, jolla Voi hyvin -viikko järjestettiin tänä vuonna. Näiden yhdistelmä sen sijaan sai suuren suosion. Ensi kerralle onkin monenlaisia mahdollisuuksia, joista yksi varteenotettava voisi olla hajautettu teemaviikko, jonka päätteeksi olisi yhteinen tapahtuma Arttelissa. Tai toinen mahdollisuus olisi teemaviikon avaava tapahtuma, jonka jälkeen olisi pitkin viikkoa erilaista ohjelmaa, johon avajaistapahtumassa olisi ollut jonkinlaista johdatusta. Toivotaan, että tilanne sallii sen!\nPalautteiden perusteella järjestöt olivat tyytyväisiä tapahtumaan. Sosiaalisen median näkyvyyttä oli mukavasti, osallistujia oli yhteensä satoja ja saimme kaikki tärkeää kokemusta uudenlaisesta toiminnasta. Ja voineepa näitä oppeja soveltaa myös monissa muissa tapahtumissa!\nJos haluat tietää lisää siitä, millaiset sisällöt toimivat Lähellä.fi:ssä parhaiten, ilmoittudu 19.08.2020 mennessä ilmaiseen Lähellä.fi webinaariin! https://lahella.fi/tapahtuma/lahella-fi-webinaari-miten-luot-vaikuttavia-sisaltoja-3/\nMikäli kaipaat lisäohjeita ja tukea tapahtumien ja tapahtumaviikkojen järjestämiseen Lähellä.fi:n avulla, ota rohkeasti yhteyttä meihin! https://lahella.fi/tietoa-palvelusta/ota-yhteytta/


Kaunis Kameleontti: Mitäs haluutte nähä?\nMitäs haluutte nähä?\nKerro minulle kolme (tai enemmän tai vähemmän) sellaista asiaa elämässäni, joista haluat minun ottavan kuvan (esimerkiksi "lempipaikka kotona"). Lupaan ottaa kuvat ja liittää ne erilliseen merkintään.\nOlen tehnyt tämän kerran aikaisemminkin, ja nyt uudestaan, sillä kiva kuvata välillä jotain muutakin kuin omaa pärstää ja ruhoa. Kertokaa te mitä! Saa käyttää luovuutta, mutta kyllä ihan simppeleitä ja konkreettisiakin juttuja mielelläni kuvaan :) Antaa palaa siis!\nChallenge: Tell me three things (or more or less) in my life that you want me to photograph (for example "favourite place at home"), and I will take the photos and post them!\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 23.53\nVasta herännyt, sadepäivä, jotain pientä ja söpöä :-)\nPetra Ilona 10. lokakuuta 2012 klo 9.26\nKivoin juttu keittiössä, kenkäkokoelma, missä säilytät kosmetiikkaa.\nish 10. lokakuuta 2012 klo 11.28\nÄrsyttävin asia kodissasi ja esine josta haluaisit päästä eroon muttet voi syystä tai toisesta siitä luopua.\nmirjam 10. lokakuuta 2012 klo 15.40\nKuvaa ystäviesi tyylejä. Kuvissasi aina välillä vilahtelee tosi mielenkiintoisesti pukeutuvia ihmisiä (esimerkiksi Katri, ihana tyyli!) Olisi kiva jos omistaisit postauksen tai parikin heidän tyyleilleen.\nMimosa 10. lokakuuta 2012 klo 16.18\nKivoimpia yksityiskohtia kodissanne, jotain itse leipomaasi,\nmiten säilytätte kuiva-aineet keittiössä!\nSulla on kiva blogi! :-)\nJ 10. lokakuuta 2012 klo 20.35\nKännykkäkameralla taltioitu seksikäs poseeraus vessan peilistä, huulet ankkamaisesti törröllään, pää vinossa, yläosattomissa, etu- ja keskisormi ojossa muodostaen V-kirjaimen. Reippaasti meikattuna tietysti!\nJ 10. lokakuuta 2012 klo 21.00\nHigh-five eli ylämoro Oranienburgerstrassella iltaisin seisoskelevan korkeita korkoja ja korsettia käyttävän ystävällisen neidin kanssa.\nJ 10. lokakuuta 2012 klo 21.18\nEt viittis käydä Galeries Lafayettessä miesten tuoksuosastolla ja valita sieltä itseäsi eniten viehättävän Creed-tuoksun ja ottaa kuvan sen pullon kanssa? Kiitti!\naliish 11. lokakuuta 2012 klo 22.04\nHei tosi kivoja kaikki kolme! en tosin tiiä miten näiden mun elämään pitäisi liittyä...? Jos oon kiva saatan silti toteuttaa jonkun.\nJ 13. lokakuuta 2012 klo 15.07\nNoh, tämän blogin pitäminen on iso osa elämääsi, joten silloinhan fanien lähettämät hullut ehdotukset ovat elämän suola! :) Jos totta puhutaan niin luin lähinnä kohdat "mitäs haluutte nähdä" ja "lupaan ottaa kuvat" ja jätin muut sanat sopivasti vähemmälle huomiolle. Ja eka ehdotus oli toudella huonoa huumoria. Mutta sehän on selvää että olet erittäin kiva joten toteutat silti varmaan jonkun. :)\nAada 14. lokakuuta 2012 klo 18.08\n1. Näkymä ikkunasta/ikkunoista ja/tai parvekkeelta. (Edelleen meikäläinen hinkuu sinne Berliiniin ja jotenkii kiinnostaa millaset näkymät teijän kämpästä on ulos :D)\n2. Ilmeisesti tästä uudesta asunnosta ei oo kadulta päin ainakaan haasteen myötä kuvaa, joten sellanen vois olla kiva nähhä :p\n3. Berliinin paikka/alue, jossa tulee käytyä vähiten?\nSiinä vähän jotain :D Ei toi luovuus itellä toimi vieläkään ihan täydellisesti.


KRISTIINANKAUPUNKI. tilinpäätös PDF\nKRISTIINANKAUPUNKI. tilinpäätös 2009\nDownload "KRISTIINANKAUPUNKI. tilinpäätös 2009"\n1 KRISTIINANKAUPUNKI tilinpäätös 2009 KAUPUNGINHALLITUS 2010\n2 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Sisältö Sisällysluettelo 1. Johdanto sivu 5 2. Tilinpäätös ja toimintakertomus kuntalain ja kirjanpitolain mukaan sivu 6 3. Olennaiset tapahtumat toiminnassa ja taloudessa 3.1. Kaupunginjohtajan katsaus sivu Yleinen taloudellinen kehitys sivu Kristiinankaupungin organisaatiokaava sivu Henkilöstöraportti sivu Tilinpäätöslaskelmat ja kokonaistalouden tunnusluvut 4.1. Kokonaistulot ja menot sivu Tuloslaskelma ja sen tunnusluvut sivu Rahoituslaskelma ja sen tunnusluvut sivu Tase ja sen tunnusluvut sivu Konsernitase ja sen tunnusluvut sivu Kaupunginhallituksen esitys tilikauden tuloksen käsittelystä ja talouden tasapainottamista koskevista toimenpiteistä sivu Talousarvion toteutuminen 6.1. Käyttötalousosan toteutumisvertailu sivu Hallintokeskus sivu Perusturvakeskus sivu Koulutuskeskus sivu Sivistys- ja vapaa-aikakeskus sivu Tekninen keskus sivu Investointiosan toteutumisvertailu sivu Tuloslaskelmaosan toteutumisvertailu sivu Rahoituslaskelmaosan toteutumisvertailu sivu Tilinpäätöksen liitteet 7.1. Tase-erittelyt 7.2. Toteutumisvertailu 7.3. Ruotsinkielisen koulutuslautakunnan liitteet 7.4. Liikelaitos KRS-Veden kertomus 8. Tasekirja (erillinen sidottu kirja)\n3 Kristiinankaupunki Tilinpäätös\n4 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Johdanto Luvussa 2 kerrotaan tilinpäätökseen ja toimintakertomukseen liittyvistä säännöksistä. Lukuun 3 sisältyvät kaupunginjohtajan katselmus, kaupungin lautakuntaorganisaation kaavio, selostus Kristiinankaupungin kehityksestä ja siellä kerrotaan myös kaupungin henkilöstöstä. Luvussa 4 ovat tilinpäätöskaaviot tunnuslukuineen sekä konsernitilinpäätös. Tilikauden tulosta sekä talouden tasapainottamista koskevat kaupunginhallituksen toimenpide-ehdotukset sisältyvät lukuun 5. Luvussa 6 kerrotaan talousarvion toteutuksesta. Käyttötalousosan tulosta selostetaan tulosalueittain ja se on ryhmitelty keskusten mukaisesti. Tulos käy ilmi talousarvion ja siihen tehtyjen muutosten sekä tilinpäätösten vertailusta. Erotus on varustettu plus- tai miinusmerkillä riippuen siitä, miten se vaikuttaa toimintakatteeseen. Talousarvion muutokset on varustettu plusmerkillä, jos menot tai tulot ovat lisääntyneet ja miinusmerkillä, jos määrärahoja on vähennetty. Luvussa 6.1. kerrotaan kaupunginvaltuuston asettamien tavoitteiden toteutuksesta. Luvussa 7 selostetaan tilinpäätöksen liitteiden tietoja ja 8. luku sisältää tasekirjan.\n5 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Tilinpäätös ja toimintakertomus kuntalain ja kirjanpitolain mukaan Kirjanpito Kuntalaki 67 Kunnan kirjanpitovelvollisuudesta, kirjanpidosta ja tilinpäätöksestä on sen lisäksi mitä tässä laissa säädetään, soveltuvin osin voimassa, mitä kirjanpitolaissa (655/73) säädetään. Kirjanpitolautakunnan kuntajaosto antaa ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain ja tämän lain :n soveltamisesta. Tilinpäätös Kuntalaki 68 Kunnan tilikausi on kalenterivuosi. Kunnanhallituksen on laadittava tilikaudelta tilinpäätös tilikautta seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä ja annettava se tilintarkastajien tarkastettavaksi sekä tilintarkastuksen jälkeen saatettava se valtuuston käsiteltäväksi kesäkuun loppuun mennessä. Tilinpäätökseen kuuluvat tase, tuloslaskelma, rahoituslaskelma ja niiden liitteenä olevat tiedot sekä talousarvion toteutumisvertailu ja toimintakertomus. Tilinpäätöksen tulee antaa oikeat ja riittävät tiedot kunnan toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Tätä varten tarpeelliset lisätiedot on ilmoitettava liitetiedoissa. Tilinpäätöksen allekirjoittavat kunnanhallituksen jäsenet sekä kunnanjohtaja tai pormestari. Kuntalaki 68a Kunnan, joka tytäryhteisöineen muodostaa kuntakonsernin, tulee laatia ja sisällyttää tilinpäätökseensä konsernitilinpäätös. Konsernitilinpäätös tulee laatia samalta päivältä kuin kunnan tilinpäätös. Konsernitilinpäätös laaditaan konserniyhteisöjen taseiden ja tuloslaskelmien sekä niiden liitetietojen yhdistelmänä. Konsernitilinpäätökseen sisällytetään lisäksi konsernin rahoituslaskelma, jossa annetaan selvitys kuntakonsernin varojen hankinnasta ja niiden käytöstä tilikauden aikana. Konsernituloslaskelma ja konsernin rahoituslaskelma saadaan jättää laatimatta, jos sekä päättyneeltä tilikaudelta että sitä välittömästi edeltäneeltä tilikaudelta tytäryhteisöjen yhteenlaskettu liikevaihto tai sitä vastaava tuotto on alle euroa. Konsernituloslaskelma ja konsernin rahoituslaskelma on kuitenkin aina laadittava, jos sekä päättyneeltä tilikaudelta että sitä välittömästi edeltäneeltä tilikaudelta tytäryhteisöjen taseiden yhteenlaskettu arvo on ylittänyt yhden kolmasosan kuntakonsernin päättynyttä tilikautta edeltäneen tilikauden tasearvosta. Kirjanpitolaki Kirjanpitolaki on muuttettu lailla (1304/2004) ja kirjanpitoasetus valtioneuvoston asetuksella (1313/2004). Kirjanpitolautakunnan kuntajaosto pitää perusteltuna, että muutoksia ryhdytään soveltamaan kunnan ja kuntayhtymän kirjanpidossa vasta alkaen. Kirjanpitolain 3. luvussa on säädöksiä tilinpäätöksen sisällöstä. Kunnan ja kuntayhtymän tilinpäätöksen sisällöstä on säädetty kuntalaissa (68.2 ), joten kirjanpitolain muuttunutta tilinpäätöksen sisältöä koskevaa säännöstä ei sovelleta kuntien ja kuntayhtymien tilinpäätöksissä. Rahoituslaskelma sisältyy kuntajaoston ohjeiden mukaan kunnan tilinpäätökseen liitetietona.\n6 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Toimintakertomus Kuntalaki 69 Toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys valtuuston asettamien toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden toteutumisesta kunnassa ja kuntakonsernissa. Toimintakertomuksessa on myös annettava tietoja sellaisista kunnan ja kuntakonsernin talouteen liittyvistä olennaisista asioista, joista ei ole tehtävä selkoa kunnan tai kuntakonsernin taseessa, tuloslaskelmassa tai rahoituslaskelmassa. Jos kunnan taseessa on kattamatonta alijäämää, toimintakertomuksessa on tehtävä selkoa talouden tasapainotuksen toteutumisesta tilikaudella sekä voimassa olevan taloussuunnitelman ja toimenpideohjelman riittävyydestä talouden tasapainottamiseksi. Kunnanhallituksen on toimintakertomuksessa tehtävä esitys tilikauden tuloksen käsittelystä. Sisäinen valvonta Tilivelvolliset suorittavat myös toiminnan sisäisen valvonnan voimassa olevaa lainsäädäntöä sekä hallintosäännön ja johtosäännön sisäistä valvontaa koskevia määräyksiä noudattaen. Lisäksi tilivelvolliset suorittavat konsernivalvonnan yllä mainittua säännöstöä sekä kaupunginvaltuuston määräämiä konsernitavoitteita noudattaen.\n7 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Olennaiset tapahtumat toiminnassa ja taloudessa 3.1. Kaupunginjohtajan katsaus vuoteen 2009 Kuntatalouden tila Suomessa notkahti vuonna 2009 globaalista talous- ja rahoituskriisistä ja sen seurauksista johtuen, eikä Kristiinankaupunkikaan jäänyt tämän käänteen ulkopuolelle. Vuoden 2009 toimintaa kaupungissa leimasi realistisuus ja ennakoivuus. Talousarvion 2009 perusta oli lyöty lukkoon ennen taantuman todellista alkua, ja siksi budjettia jouduttiin vuoden ensimmäisellä puoliskolla tarkistamaan alentamalla hallintokuntien bruttomenoja yhdellä prosentilla. Tämä oli tarpeellista, koska esim. työttömyys mm. Metsä-Botnian tehtaan lakkauttamisen 1 seurauksena alkoi kasvaa heti alkuvuodesta. Hallintokunnat ylsivät asetettuun tavoitteeseen eli toteuttivat palvelut käyttämällä 99 % alun perin myönnetyistä määrärahoista. Merkittäviä tekijöitä kaupungin toiminnassa olivat muutamat rakenteelliset muutokset. Tällaisia olivat mm. perusturvakeskuksen perustaminen, terveyskeskuksen henkilöstön siirtyminen kaupungille, keskitettyyn kiinteistönhoitoon siirtyminen sekä kahden kyläkoulun lakkauttaminen. Talous tasapainossa Palvelut kyettiin tuottamaan suunnitellusti. Käyttötalouden netto oli 33,2 milj. euroa, lisäys vuodesta 2008 oli siis 2,2 milj. euroa eli. 7 %. Vuosikate oli 2,9 milj. euroa (4,9 M )405 euroa/as. (684 euroa). Verotulot olivat 20,1 milj.euroa (20,6 M ). Ylijäämä oli euroa (3,4 M ) ,80 euron arvonalennuksen kirjaamisen jälkeen. Arvonalennus vastaa kaupungin osuutta Vaasan sairaanhoitopiirin Selkämeren sairaalan arvonalennuksesta. Kertyvä ylijäämä 2009 on runsaat 1,4 miljoonaa euroa. Tilinpäätöksessä on korjattu vuoden 1997 poistot (kuntien siirtyessä liikekirjanpitoon) euron summalla, joka on vähennetty aikaisempien vuosien voitosta. Lainaa nostettiin 2,05 milj. euroa investointeihin (uimahalli), ja lainaa lyhennettiin 1,7 milj. euroa. Kaupungin lainat olivat 9,43 milj. euroa (9.062 milj. euroa), euroa/asukas (1248 euroa/as.). Manner-Suomen kunnilla lainaa oli vuonna 2009 keskimäärin euroa/as. (1629 euroa/as). Lainanhoitokustannukset olivat euroa. Veroprosentti oli neljättä vuotta peräkkäin 20 prosenttia (Suomen keskiarvo 19 %). Vähennysten takia todellinen veroaste oli 14,5 prosenttia. Maksukyky oli 11päivää (35 päivää). Kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 lopussa asukasta eli lähes edellisvuoden tasolla (7.258 as.). Ylijäämää tarvitaan puskuriksi tulevia vuosia varten. Kaupungin tulee vastata väestön ikääntymisestä ja talouden kasvupotentiaalin vähenemisestä aiheutuvaan kestävyyshaasteeseen, joten talous on jatkossakin pidettävä vakaana. Talous- ja rahoituskriisin seuraukset huomioiden tämä vaatii luottamus- ja virkamiesten saumatonta ja innovatiivista yhteisponnistelua. Kaupungin asukkaat ja heidän hyvinvointinsa sekä kaupungin kehittyminen ovat päätöksenteossa ensimmäisellä sijalla. Kristiinankaupunki - hyvän palvelun paikka Kaupungin suurin sektori, aloittanut perusturvakeskus lähti määrätietoisesti uudistusten tielle. Vuoden aikana laaditun palvelustrategian mukaan palvelut jakautuvat lasten 1 Kosketti suoraan ja välillisesti n. 100 kristiinankaupunkilaista\n8 Kristiinankaupunki Tilinpäätös ja nuorten, työikäisten ja senioreiden tarvitsemiin palveluihin. Tavoitteena on ennakoivuus, asiakaslähtöisyys ja vaikuttavuus. Jo ensimmäisen vuoden aikana oli nähtävissä siirtymää etupainotteisuuteen suunnittelemalla tarpeellisia muutoksia, aloittamalla vanhentuneista käytännöistä luopuminen ja uusien mahdollisuuksien kokeilu ja käyttöönotto. Kustannusnousua onnistuttiin kontrolloimaan samalla kun toteutettiin asiakaspalvelua parantavia toimenpiteitä. Kohtuullisten palvelujen turvaaminen kuntalaisille tulevinakin vuosina (palvelutarpeiden lisääntyessä) edellyttää organisaatiolta yritysmaailmasta tunnettua ketteryyttä, palvelurakenteiden edelleen sopeuttamista ja tuottavuuden kohottamista mm. uutta tekniikkaa hyödyntämällä. Väestörakenteesta johtuvat suuret muutokset ovat jo ovella. Perusturvakeskus toimi jouhevassa yhteistyössä K5:n kanssa. Kummankin kieliryhmän koulutoimessa satsattiin mm. yrittäjyyteen, mikä on osaltaan mahdollistunut kaupungin osallistuessa yrittäjyyskasvatusprojekteihin. Ruotsinkielinen yläaste saavutti kansallista menestystä yrittäjyydessä neljäntenä vuotena peräkkäin. Suomenkielinen lukio menestyi myös vuonna 2009 hyvin ylioppilaskirjoituksissa. Turvapaikan hakijoiden lapsille järjestettiin valmistavaa opetusta syksystä 2009 lähtien. Vuoden lopussa saatiin päätös valtionavustuksesta Kristiinanseudun koulun peruskorjaukseen. Siinä missä perusturvasektorin asiakasmäärä kasvaa, vähenee se virallisten oppilasennusteiden valossa toiseksi suurimmalla eli koulutoimen sektorilla. Koulutoimien yhteisenä tavoitteena tulee hyvän opetustason turvaamiseksi olla yhteistyön tiivistäminen entisestään. Teknisen sektorin suurin hanke oli uuden uimahallin toteuttaminen. Merkittävimpiä uudistuksia oli keskitettyyn kiinteistönhoitoon siirtyminen. Työn alla olivat eri kaavoitusprosessit, energiayhtiöiden ympäristövaikutusten arviointiselvitykset kuten myös tontin hakeminen kaukolämmön bioenergialämpökeskusta varten. Uusi rakennustarkastaja aloitti työnsä alkuvuodesta. Sivistys- ja vapaa-ajantoimessa suurin muutos oli uuden uimahallin toimintaan varautuminen toiminnan siirryttyä syksyn aikana tekniseltä toimelta vapaa-ajan toimelle. Kansalaisopisto tarjosi turvapaikanhakijoille alkuvaiheen kielikoulutusta. Useita vuosia peruskorjattavana ollut elokuva- ja kulttuuritalo Dux otettiin käyttöön kesän kynnyksellä. Vapaa-ajansektori yhdessä aktiivisten toimijoiden ja kaupunkilaisten kanssa järjesti uuden Avoimet portit tapahtuman kesäkuussa. Hallintokeskuksen henkilöstöresurssi vahvistui kolmen työntekijän siirtyessä terveyskeskuksesta kaupungin kansliaan. Kattava kaupungin strategian päivittämiseen tähtäävä profilointityö käynnistyi keväällä. Kanslian johdolla valmistauduttiin sähköiseen laskujen tarkistamiseen ja uuteen kirjanpitojärjestelmään siirtymiseen. Kanslia yhdessä teknisen keskuksen kanssa suunnitteli hallintokeskuksen sijoittamista raatihuoneelle vuonna Omistajaohjaukseen liittyen päätettiin laatia asuntopoliittinen ohjelma asuntopolitiikan selkeyttämiseksi. Kaupunki osallistui maakunnan muiden kuntien tavoin Vaasanseudun kuntaliitos- ja yhteistyöselvitykseen. Kaupungin palvelutuotannossa tulee edelleen rohkaista uusien innovaatioiden syntymistä. Rakenteelliset uudistukset pohjautuvat väestörakenteen ja siitä johtuvien palvelutarpeiden sekä lainsäädännön muutoksiin, asiakasodotuksiin sekä resurssien uudelleenohjaukseen. Henkilöstö Julkisen talouden tilan ja yleisen kehityksen seurauksena henkilöstö oli sopeuttamistoimien kohteena ja käytännön toteuttajana. Toimenpiteisiin henkilöstön hyvinvoinnista huolehtimiseksi ja henkilöstön kehittymiseksi kuuluivat erilaiset kouluttautumistilaisuudet 2, 2 Esim. Kuntaliitolta hankittu johtajuuskoulutus jokaiselle johtavassa tai esimiesasemassa olevalle, n. 40 hlöä.\n9 Kristiinankaupunki Tilinpäätös työhyvinvoinnin ja liikunnan tukeminen sekä henkilöstöpoliittisen ohjelman hiominen käytännön toiminnaksi. Yleisen valtakunnallisen trendin 3 koskiessa myös Kristiinankaupunkia jatkui organisaatiossa eläköitymisten ja uudelleenorganisointien kautta toteutuva toimintojen tehostuminen. Kuitenkin myös uusien työntekijöiden palkkaaminen oli joissakin tapauksissa välttämätöntä (esim. hoivatyö). Selkämeren sairaalan keittiön henkilöstö jatkoi kaupungin palveluksessa. Palveluiden tuottamiseen tarvittiin 16,9 työntekijää/1000 asukasta. Henkilöstön sairastavuus oli 11,5 pv/hlö (12,3 pv/hlö), Kunta 10 -tutkimuksen kunnissa 20,6 päivää. Elinkeinotoiminta Elinkeinotoimiston toiminta painottui neuvontaan ja erilaisiin projekteihin. Toimistolla oli yhteistyötä mm. uusyrityskeskus Startian, KOKO-ohjelman ja naapurikuntien elinkeinotointen kanssa. Yhdessä Kaskisten ja Närpiön kaupunkien kanssa laadittiin tulevia elinkeinollisia painopistealueita täsmentävä seutustrategiaohjelma, jonka laatimiseen osallistuivat mm. kaupunkien luottamushenkilöt. Elinkeinotoimisto edesauttoi uusien mikroyritysten syntymistä ja työpaikkojen luomista, mm. osallistumalla TEM contact centerin, Kristiinankaupungin julkisen työvoimapalvelun valtakunnallisen kaksikielisen yksikön muutostöiden kustannuksiin jonka ansiosta syntyi valtakunnallista kaksikielistä työpaikkaa. Ponnistelut alueellistettavien työpaikkojen saamiseksi jatkuivat. Todettakoon, että tärkeää kaupungin elinkeinoelämälle ovat kaikkien nykyisten yritysten menestyminen ja onnistuneet sukupolven vaihdokset. Kaupunginhallitus asetti hallituksen puheenjohtajan johdolla toimivan elinkeinon tulevaa organisoitumista ja hoitamista pohtivan työryhmän. Sen puitteissa järjestettiin yrittäjille tiedotus- ja keskustelutilaisuus yrittäjien näkemysten ja toiveiden kartoittamiseksi. Työryhmän työ valmistuu vuoden 2010 puolella. Kaupungin valinnat ja kehittyminen Vuoden 2009 päätöksillä ja toimenpiteillä kaupunki jatkaa tarpeellisia uudistuksia ja kehittämistä. Toimenpiteillä arvioidaan olevan myönteistä vaikutusta kaupungin asukkaiden hyvinvoinnille, kaupungin kehittymiselle ja taloudelle. Muutamat isot asiat, kuten kaavoitukset, pitkittyivät. Selkämeren sairaalan pari vuotta prosessissa olleisiin omistajuusjärjestelyihin ei vielä vuonna 2009 löytynyt käänteentekevää ratkaisua. Monilla kaupungin päätöksillä on merkittäviä vaikutuksia mm. elinkeinoelämään. Menestyminen jatkossa ei ole itsestäänselvyys. Tulee jatkaa määrätietoista työtä, pitää hyvää huolta henkilöstöstä, naapurisuhteista ja talouden hoidosta. 3 Kuntien eläkevakuutus: eläkkeelle jää yht. 24 %, yht. 45 % ja yht. 61 % kuntatyöntekijöistä.\n10 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Yleinen taloudellinen kehitys Väestö Väestön määrä oli asukasta (7 262 henk ). Väestön määrä väheni 8 henkilöllä eli 0,1 % verrattuna tilanteeseen Väestöstä 56,3 %:lla (4 085 as.) oli ruotsi äidinkielenään ja 42,1 %:lla (3 053 as.) suomi äidinkielenään. Noin 116 henkilöllä oli jokin muu kieli äidinkielenään. Ikärakenne Kristiinankaupungissa lkm % lkm % lkm % lkm % Lkm % , , , , , , , , , , , , , , ,1 Yhteensä , , , , ,0 Työllisyys Keskimääräinen työttömyys Kristiinankaupunki lkm Kristiinankaupunki % 7,5 7,3 8,0 7,4 5,8 5,5 7,4 Pohjanmaa % 8,1 8,0 7,6 6,6 5,5 5,0 7,3 Koko maa % 11, ,9 9,5 8,2 7,6 9,8 Elinkeinoelämä Väestö pääasiallisen toiminnan mukaan määrä määrä määrä määrä määrä määrä Koko väestö Työvoima Työlliset Työttömät Työvoiman ulkopuolella olevat vuotiaat Opiskelijat, koululaiset Varusmiehet, siviilipalv.miehet Eläkeläiset Muut\n11 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Sukkulointi Työpaikojen lukumäärä lkm lkm lkm lkm Osuus 2002, 2003, 2004, A Maatalous ja metsätalous ,6 B Kalatalous ,4 C Kaivostoiminta ja louhinta ,0 D Teollisuus ,1 E Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto ,7 F Rakentaminen ,1 G Tukku- ja vähittäiskauppa ,6 H Majoitus- ja ravitsemistoiminta ,0 I Kuljetus,tietoliikenne ,8 J Rahoitustoiminta ,9 K Kiinteistö-; liike-elämän palvelut ,4 L Julk. hallinto; sos.vakuutus ,5 M Koulutus ,8 N Terveydenhuolto- ja sos.palvelut ,5 O Muut yhteisk. ja henk.koht. palv ,3 P Työnantajakotitaloudet ,0 Q Kansainväliset järjestöt ,0 X Toimiala tuntematon ,3 Kaikki toimialat yhteensä ,0 Vuoden 2002, 2003 ja 2004 tiedot lopulliset alustavat tiedot. Sukkulointi Kristiinankaupungin ja muiden kuntien välillä Kristiinankaupungista Kristiinankaupunkiin Helsinki Helsingfors 23 6 Isojoki Storå Karijoki Bötom Kaskinen Kaskö Kauhajoki Korsnäs 8 1 Laitila 10 1 Maalahti Malax 4 9 Maarianhamina Mariehamn 15 2 Merikarvia Sastmola Mustasaari Korsholm 9 2 Nokia 3 Närpiö Närpes Pietarsaari Jakobstad 13 Pori Björneborg Seinäjoki 11 8 Siikainen 3 3 Tampere Tammerfors 3 7 Teuva Östermark Turku Åbo 18 3 Vaasa Vasa Vantaa Vanda 3 7 Muut kunnat yhteensä Yhteensä\n13 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Henkilöstöraportti Henkilöstön suuruus Kristiinankaup. henkilöstö Viranhaltijat Työntekijät Yhteensä Keskus päävir sivuvir virk.yht kokop osap. työntek.yht. Hallinto Perusturvakeskus Koulutuskeskus Sivistys- ja vapaa-aikakeskus Tekninen Yhteensä Kaupungin henkilökuntamäärä lisääntyi , kun terveyskeskuskuntayhtymän henkilökunnasta 93 siirtyi kaupungin palvelukseen. Kristiinankaupungin henkilöstö , lkm Lukumäärä Lkm\n14 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Henkilöstötilastoa Henkilöstön sairauspoissaolot 2009 Päiviä yht. Poissaolo Poissaolo Päiviä (lkm) Prosentti Keskus lukumäärä lääk.todis. oma ilm. henk. kohti Hallintokeskus ,8 0,76 Perusturvakeskus ,1 4,13 Koulutuskeskus ,8 2,95 Sivistys- ja vapaa-aikakeskus ,9 4,92 Tekninen keskus ,2 5,54 Yhteensä ,5 3,15 Henkilöstön sairauspoissaolot henkilöa kohti Keskus Hallintokeskus 2,74 4,0 12,5 11,8 5,9 2,8 Perusturvakeskus 22,38 17,84 21,6 20,4 19,7 15,1 Koulutuskeskus 7,56 6,55 10,9 10,4 7,1 10,8 Sivistys- ja vapaa-aikakeskus 17,9 Tekninen keskus 12,57 7,03 17,0 7,2 11,6 20,2 Yhteensä 13,16 10,75 15,4 14,1 12,3 11,5 Työkyky ja terveys Taulukosta voidaan todeta, että sairauspoissaolot ovat vähentyneet. Valtakunnallisestikin sairauspoissaolojen määrä on kääntynyt laskuun (vuonna 2007 vakinainen henkilöstö oli sairauden takia poissa töistä 20,4-21,4 päivää työvuotta kohti). Työkykyä ylläpitävällä toiminnalla olemme vaikuttaneet työoloihin ja työmenetelmiin sekä oman kunnon ylläpitämiseen. Olemme tehneet ergonomisia selvityksiä sekä selvittäneet kosteusvaurioita tarpeen mukaan. Liikunnallisella toiminnalla olemme pyrkineet lisäämään henkilökunnan työkykyä ja aktiivisuutta itsehoitoon. Henkilökunnalla oli mahdollisuus käydä kuntosalilla sekä osallistua kansalaisopiston järjestämille liikuntakursseille työnantajan subventoimana. Kaupungin henkilöstöstä keskimäärin 2,5 käytti kuntosalia. Kokonaisuudessaan kuntosalikäyntimäärä vuodessa oli Kansalaisopiston järjestämille liikuntakursseille osallistui kevätkaudella 61 kaupungin työntekijää ja syyskaudella 79. Tyky - iltapäiviä järjestettiin henkilökunnalle. Terveystarkastukset ja työpaikkakäynnit toteutettiin toimintasuunnitelman mukaisesti. Henkilöstön työterveyshuolto toteutettiin kokonaisvaltaisena sisältäen myös sairaanhoidon. Työkykyä ylläpitävään Kelan kuntoutukseen osallistui 10 henkilöä. Yhteenvetona voi todeta, että työnantaja on hyvin panostanut henkilökunnan työkykyä ylläpitävään toimintaan.\n15 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Työterveyshuollon käyttö Terveystarkastukset 347 Sairaanhoito, vastaanottokäynnit 347 Kaupungin henkilöstön työterveyshuoltoon käytettiin ,72 ( ). Työterveyshuollon kustannuksista Kela korvaa 60 % terveystarkastuksista ja 50 % sairaanhoidosta työnantajalle. Täydennyskoulutus Täydennyskoulutuksella on tavoitteena tukea henkilöstön osaamista ja jaksamista perustehtävän toteuttamisessa ja työn kehittämisessä. Koulutuksen suunnittelun lähtökohtana on toiminnasta lähtevä tarpeenmukaisuus ja tasapuolisuus. Koulutusta on toteutettu sekä kaupungin sisäisenä että ulkoisena kulutuksena, esim. kaupunki osti kuntaliitolta esimieskoulutusta. Vuonna 2009 järjestettiin 4 koulutuspäivää. Kolutukseen osallistui henkilöä. Myönnetyt eläkkeet vuosina eläkemuodon mukaan Vanhuuseläke Varhennettu vanhuuseläke Osa-aikaeläke Työkyvyttömyyseläke Osatyökyvyttömyyseläke Yksilöllinen varhaiseläke Kuntoutustuki Kuntoutusetuudet Työttömyyseläke Eläkkeet yhteensä\n25 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Kaupunginhallituksen esitys tilikauden tuloksen käsittelystä ja talouden tasapainottamista koskevista toimenpiteistä 5.1. Sisäinen valvonta Ylijäämä, ,20 euroa, viedään taselaskelman vastaaviin. Kaupungilla oli kertyvää ylijäämää ,82 euroa (197 euroa/asukas). Tilinpäätöksessä vanhoja poistoja on korjattu ,92 euron summalla, joka on vähennetty aikaisempien vuosien tuloksesta. Tilinpäätöksessä on myös alennettu kaupungin osuutta Vaasan sairaanhoitopiirin pääomasta ,80 eurolla. Hyvään tulokseen ovat myötävaikuttaneet vuoden 2009 korkeat verotulot sekä jo aikaisemmin tehdyt taloudelliset tasapainottamistoimenpiteet, rakennemuutostoimenpiteet, kiinteän omaisuuden realisointi sekä palvelutuotannon kustannusten harmonisointi valtionosuustulojen kanssa. Kertyvä ylijäämä tuottaa pienen varauksen, mutta taantuma heikentää tunnetusti kaupungin taloutta Lisäksi sovelletaan 2010 lähtien uutta valtionosuusjärjestelmää, jonka kaikkia seurauksia ei vielä tiedetä. Sisäinen valvonta perustui vuoteen 2009 saakka perinteiseen talousarviontarkkailuun sekä kaupunginhallitukselle annettaviin neljännesvuosiraportteihin. Vuoden 2009 lopulla kaupunginhallitus päätti ottaa lähtien käyttöön kuukausittaisen talousseurannan. Ostolaskut hyväksyvät nimetyt henkilöt ja maksetaan keskitetysti. Myynnin laskutusta tarkkaillaan myös talousarvioseurannan avulla. Suunnitelmakauden aikana otetaan käyttöön ostolaskujen sähköinen kiertojärjestelmä ( ) ja tätä ajatellen johtosääntöjä on päivitetty vuoden 2009 aikana. Laskut tarkastavat ja hyväksyvät vuodesta 2010 lähtien eri henkilöt (vähintään kaksi). Laskut postitetaan suoraan rahatoimistolle ja ne käsitellään keskitetysti. Suunnitelmakauden aikana laaditaan myös ostotoiminnalle ohjeet. Riskienhallinta suoritetaan yhteistyössä kaupungin vakuutusyhtiön (Aktia) kanssa. Kiinteistöillä on täysarvovakuutus ja lakisääteisten vakuutusten lisäksi kaupungilla on myös vapaaehtoiset tapaturmavakuutukset.\n26 Kristiinankaupunki Tilinpäätös Talousarvion toteutuminen 6.1. Käyttötalousosan toteutuminen Hallintokeskus 1001 KESKUSVAALILAUTAKUNTA VAALIT Tilivelvolliset Keskusvaalilautakunnan jäsenet Yleiset tavoitteet Tavoitteiden toteutuminen Tilinpäätös Erotus Toimintamenot Toimintatulot Netto Avainluvut Nettomenot yht Nettomenot /asukas Kunnan vaaliorganisaatioon kuuluu keskusvaalilautakunnan lisäksi kymmenen vaalilautakuntaa, kaksi vaalitoimikuntaa ja tietty määrä vaalitoimitsijoita. Keskusvaalilautakunta hoiti ehdokasasetteluun, koulutukseen ja muun vaaliorganisaation johtamiseen, ennakkoäänten tarkastukseen, vaalipäivän äänten tarkastuslaskentaan sekä lopullisen vaalituloksen vahvistamiseen liittyvät tehtävät. Muiden vaaliviranomaisten tehtävät liittyvät suoraan ennakkoäänestykseen ja vaalipäivän äänestykseen. Tavoitteet ovat toteutuneet. Europarlamenttivaalit pidettiin Europarlamenttivaalit 2009 Äänioikeutet Ennakkoon äänestäneet Vaalipäivänä äänestäneet Äänestäneet yhteensä Kristiinankaupunki , , ,4\n27 Kristiinankaupunki Tilinpäätös KAUPUNGINHALLITUS Tilivelvolliset Kaupunginhallituksen jäsenet Tilinpäätös Erotus Toimintamenot Toimintatulot Netto Avainluvut Nettomenot yht Nettomenot /asukas TARKASTUSLAUTAKUNTA Tilivelvolliset Tarkastuslautakunnan jäsenet: Tilinpäätös Erotus Toimintamenot Toimintatulot Netto Avainluvut Nettomenot yht Nettomenot /asukas Tavoitteet vuodeksi 2009 Tarkastuslautakunta valmistelee valtuuston päätettävät hallinnon tarkastelua koskevat asiat. Lautakunta arvioi, ovatko kaupunginvaltuuston asettamat toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet toteutuneet kaupungin omassa toiminnassa ja kuntakonsernissa. Tarkastuslautakunnan tulee huolehtia kaupungin ja sen tytäryhteisöjen tarkastuksen yhteensovittamisesta. Oy Audiator Ab valittiin Kristiinankaupungin tilintarkastajaksi. Tilintarkastusyhteisö toimii myös Kristiinankaupungin Asunnot Kiinteistö Oy:n tilintarkastajana. Tarkastus suoritetaan kaupunginvaltuuston marraskuussa 2009 tiedoksi merkitsemän suunnitelman mukaisesti. Vuotta 2008 koskevan tarkastustyön saattoi päätökseen toimikaudeksi asetettu tarkastuslautakunta. Tarkastuslautakunta piti vuoden aikana 5 kokousta.\n28 Kristiinankaupunki Tilinpäätös YLEISHALLINTO Tilivelvolliset Kaupunginhallituksen jäsenet Kaupunginjohtaja Riitta El-Nemr Tilinpäätös Erotus Toimintamenot Toimintatulot Netto Avainluvut Nettomenot yht Nettomenot /asukas Kaupunginvaltuusto Kaupunginvaltuusto on kaupungin ylin päättävä toimielin. Kaupunginvaltuusto vastaa kaupungin toiminnasta ja taloudesta. Toiminnan ohjaus toteutetaan resurssijaon muodossa talousarviomäärärahojen kautta ja valtuuston hyväksymien tavoitteiden avulla. Valtuusto piti 10 kokousta vuoden aikana. Pöytäkirjoissa on kaikkiaan 136 pykälää. Lisäksi kaupunginvaltuusto piti useita seminaareja, jotka koskivat mm. kaupungin talouden tasapainottamista ja Vaasanseudun kunta- ja palvelurakennetta. Kaupunginvaltuuston vuonna 2009 käsittelemistä asioista voidaan mainita: - kaupunginvaltuuston puheenjohtajan ja kolmen varapuheenjohtajan valinta kahden vuoden toimikaudeksi - henkilöiden valinta luottamustehtäviin toimikaudeksi, kaupungin edustajien valinta kuntayhtymiin ja Suomen kuntaliiton kokoukseen - tilintarkastusyhteisön valinta vuosiksi johtavan lääkärin/perusturvajohtajan valinta - maa-alueiden myynti - ranta-asemakaavat - eläinlääkintähuollon ja ympäristövalvonnan organisaatio siirtymäkauden ajaksi - perusturvakeskuksen johtosäännön hyväksyminen - sivistys- ja vapaa-aikalautakunnan sekä -keskuksen johtosäännön hyväksyminen - koulutus- ja vapaa-aikakeskuksen johtosäännön muuttaminen - teknisen keskuksen johtosäännön tarkistus - virkojen perustaminen ja lakkauttaminen - kunnalliset tiedoksiannot - kuntayhtymien perussopimusten muutokset - nuorisoneuvoston aloite kesätyöstä - Selkämeren sairaalan luovutus - tontinhintojen vahvistaminen - Kristiinankaupungin-Karijoen terveyskeskuksen kuntayhtymän loppuselvitys - Antilan alueen asemakaava - Lapväärtin osayleiskaava - Kristiinankaupungin pakolaisten vastaanottokeskuksen perustamiseen ja paikkamäärään liittyvät asiat - Kaskisten, Kristiinankaupungin ja Närpiön turvallisuussuunnitelma - koulutuslautakuntien pyyntö tuntikehyksen lisäämisestä\nKRISTIINANKAUPUNKI KRISTIINANKAUPUNGIN TILINPÄÄTÖS 2010\nKRISTIINANKAUPUNKI KRISTIINANKAUPUNGIN TILINPÄÄTÖS 2010 Kaupunginhallitus 2011 Kristiinankaupunki Tilinpäätös 2010 3 Sisältö Sisällysluettelo 1. Johdanto sivu 5 2. Tilinpäätös ja toimintakertomus kuntalain


Rega P5 – varren nostin tarvitsee säätöä? | Hifiharrastajat.org Foorumi\nRega P5 – varren nostin tarvitsee säätöä?\nOi vinyylitietäjät, valistatteko hieman:\nItse en varren nostinta käytä, mutta muut perheessä käyttäisivät.\nVarsi ei vaan nouse nostimella tarpeeksi ylös, vaan neula koskettaa levyn pintaa vaikka nostin on yläasennossa. En ole keksinyt, kuinka nostimen saisi säädettyä nostamaan muutaman millin korkeammalle.\nRasiana on Dynavectorin DV 20X. Onko se niin korkea, että vaatisi korotusrengasta varren alle vai onko probleemi todennäköisemmin liftissä?\nAvuista etukäteen kiittäen.\nMun P2 vaati varren nostamista korotuspalikalla 2mm, jotta Dynavector 10x5 saatiin oikealle korkeudelle. Tietty nostovipu ylhäällä neula otti silti levylle, mutta isoveli lainasi tarpeeksi pientä avainta, jotta sain nostettua nostovartta.\nEikai siinä muuta, jos se neula on oikeassa asennossa soittaessa, että nostat sitä nostovipua.\n2mm korotus varren alle niin homma skulaa.\nThanks! Pitääpä lähteä korotusrengaskauppaan.\nJos varsi on soitettaessa muuten oikeassa asennossa (vaakasuorassa), niin korotusrengasta ei tarvitse. Varren nostinta voi säätää hyvin pienellä kuusioavaimella. Itselläni on Rega P3-24:ssa Regan oma säädettävä korotusrengas 2mm asetuksella Denon DL-160 -rasian kanssa.


⭐Kunnanvaltuuston hyväksymä RYMÄTTYLÄ 2010\nKunnanvaltuuston hyväksymä RYMÄTTYLÄ 2010\nDownload "Kunnanvaltuuston 31.10.2002 hyväksymä RYMÄTTYLÄ 2010"\n1 Kunnanvaltuuston hyväksymä RYMÄTTYLÄ 20102 R Y M Ä T T Y L Ä 2010 SISÄLTÖ 1. Saatesanat 2. Strategian lähtökohdat Alue ja sijainti Väestö ja elinkeinot Talous 3. Toiminta-ajatus 4. Rymättylä 2010 visio 5. Toiminnan painopisteet 6. Tavoitteet ja toiminta painopistealueittain 6.1 Asuinkuntapolitiikka Lähtökohdat Rymättylä 2010 Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet Elinkeinopolitiikka Lähtökohdat Rymättylä 2010 Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet Lasten ja nuorten hyvinvointi Lähtökohdat Rymättylä 2010 Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet Kunnan talous Rymättylä 2010 Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet3 2 1 SAATESANAT Kuntien toimintaympäristö (kunnan toimintaan vaikuttavat muutostekijät) muuttuu pelottavan nopeasti. Väestörakenteiden muutokset, muuttoliike, aluerakenteen uudelleenmuotoutuminen, kuntien talouskehityksen eriytyminen, teknologian kehityksen tuomat mahdollisuudet, kansainvälistymisen nopea kasvu jne. vaikuttavat voimakkaasti, mutta eri tavoin kuntien toimintaedellytyksiin. Muutoksille on tyypillistä niiden heikko ennustettavuus, asioiden lisääntyvä monimutkaisuus ja kiihtyvä kilpailu osaavista ihmisistä, asukkaista ja yrityksistä. Muutosten seurauksena kunnat joutuvat tänä päivänä entistä tarkemmin miettimään mm. palvelutarpeitaan, toimintatapojaan ja niukkojen resurssien käyttöä. Meneillään olevaan muutokseen liittyy kunnan roolin muuttuminen perinteisestä palvelujen tuottajasta niiden järjestäjäksi. Tämä merkitsee mm. sitä, että erilaisten järjestelmien ja hierarkioiden maailmasta siirrytään monimuotoisten verkostojen maailmaan eli tarve hakeutua monipuoliseen yhteistyöhön eri tahojen kanssa kasvaa ja korostuu. Rymättylän kunnan toimintaan vaikuttaa edellä mainituista muutostekijöistä ehkä eniten muutokset väestössä. Väestö ikääntyy, mikä tuo paineita yleisen yhdyskuntasuunnittelun lisäksi erityisesti vanhustenhuoltoon. Vaatimukset eri palvelu- ja hoitomuotoja kohtaan lisääntyvät ikärakennemuutosten myötä. Koska Rymättylälle on ominaista kaikkein korkeimpien ikäryhmien suuri kasvu, nykyiset resurssit eivät riitä kovinkaan pitkälle tulevaisuuteen. Vanhustenhuoltoon tarvitaan mm. tarkoituksenmukaisia tiloja ja uudenlaisia toimintatapoja. Vanhustenhuoltoon liittyviä asioita on tarkasteltu Rymättylän kunnan vanhustenhuollon ja terveyspalvelujen kehittämistä koskevassa raportissa ( ). Rymättylä on moneen kuntaan verrattuna mielenkiintoisessa asemassa siinä, että myös lapsimäärän kasvu aiheuttaa kunnalle paineita. Päivähoitoasiat ovat tällä hetkellä kunnossa ja uuden koulunkin rakentaminen alkanee pikapuoliin. Valtakunnallisten ennusmerkkien mukaan Rymättylässä on kuitenkin varauduttava jatkuvasti kasvussa oleviin nuoriso-ongelmiin, erityisesti nuorison syrjäytymisen ehkäisemiseen. Strategiassa on omaksi painopisteeksi asetettu lapsi- ja nuorisopolitiikka. Rymättylän kunnan strategian sisällön oleellinen osa on profiloituminen asuinkunnaksi. Tämä merkitsee sitä, että kunnan on hoidettava tinkimättömästi maapolitiikkaan, kaavoitukseen ja asuntotuotantoon liittyvät asiat. Lisäksi on huolehdittava luonnosta ja ympäristön siistiydestä sekä tarjottava hyvät peruspalvelut. Jotta työssäkäynti kunnan ulkopuolella (ja kunnassa) sujuu ongelmitta, on myös liikenneväylät saatava sellaiseen kuntoon, että asuinkunta-ajattelu on realistista. Tämä vaatii tehokasta edunvalvontaa tieviranomaisiin päin. Työpaikkaomavaraisuuden nosto ja kunnan taloudellisten toimintaedellytysten turvaaminen vaativat kunnalta aktiivista ja tehokasta elinkeinopolitiikkaa. Kunnan strategiassa onkin elinkeinopolitiikka, mukaan lukien matkailu ja maaseutupolitiikka, otettu yhdeksi toiminnan painopistealueeksi.4 3 Rymättylä panostaa strategiatyössään verkostoyhteyksiensä kehittämiseen, hyödyntää omat vahvuutensa ja osaamisensa sekä käyttää hyväksi jokaisen esille tulevan, vähäisenkin mahdollisuuden. Kunnan strategia on valmisteltu kunnan johtavien luottamushenkilöiden (valtuusto ja hallitus) ja viranhaltijoiden yhteistyönä. Se on tehty toteutettavaksi. 2 STRATEGIAN LÄHTÖKOHDAT Alue ja sijainti Väestö ja elinkeinot Rymättylän vuonna 1869 perustettu kunta sijaitsee Länsi-Suomen läänissä keskellä Turun saaristoa. Naapurikuntia ovat Merimasku, Naantali, Turku, Parainen, Nauvo, Korppoo ja Velkua. Kunnalla on pohjoisessa Merimaskun kanssa maaraja, mutta muihin ilmansuuntiin kunnat erottelee toisistaan vesiraja. Rymättylän keskustasta on matkaa Turkuun 32 km ja Helsinkiin 204 km. Lähin merisatama on Röölässä (4 km), lentokenttä Ruskon kunnassa (40 km, Turun lentoasema) ja rautatieasema Naantalissa (19 km). Kunnan kokonaispinta-ala on 335 km 2, josta vesistöä on 186 km 2. Kunnan rantaviivan pituus on 590 km. Rymättyläläiselle maisemalle on tyypillistä meren lahdet, järvet ja jyrkkäpiirteinen mäkimaasto. Pääsaaren lisäksi kunnan suurimpia saaria ovat etelässä Airismaa, Aaslaluoto, Kramppi, Kuusinen, Vähämaisaari, Maisaari, Samsaari. Lännessä Pakinainen, Ruotsalainen, Sakoluoto, Korvenmaa ja Pähkinäinen. Suurten saarten lisäksi kuntaan kuluu noin 400 pienempää saarta. Kunnanvaltuustossa on 17 valtuutettua. Suomen keskustalla on 8, kansallisella kokoomuksella 7 ja sosialidemokraateilla 2 paikkaa. Rymättylän asukasluku oli 1954 henkeä jakautuen seuraavasti: 0-15 vuotiaita 20 %, vuotiaita 62 % yli 65 vuotiaita 18 %. Rymättylän väestöllinen huoltosuhde*) on toiseksi korkein Turun seutukunnassa. Rymättylän luku on 0,60 kun se Turun seutukunnassa keskimäärin on 0,47. ) Väestöllinen huoltosuhde ilmoittaa kuinka monta alle 15-vuotiasta ja yli 64-vuotiasta on yhtä työikäistä (15-64 v)kohti. Kunnan alueella olevien työpaikkojen toimialarakenne v alkutuotanto 25.5 % jalostus 32,5 % palvelut 39,1 % toimiala tuntematon 2,9 %5 4 Ammatissa toimivan väestön elinkeinorakenteen kehitykselle on ollut ominaista maaja metsätalousväestön väheneminen ja palveluammateissa toimivien määrän voimakas lisääntyminen. Työttömyysaste on Rymättylässä noin 7.9 %. Tämä on alempi kuin maassa keskimäärin (12,6 % ) ja myös alempi kuin Turun työvoimapiirin kunnissa ( 11 %). Rymättylässä on loma-asuntoja Ympärivuotisia näistä on vajaa 700 kappaletta. Talous Kunnan taloudellinen tila on vakaa. Vuoden 2001 tilinpäätöksen mukaan vuosikate ylittää selvästi poistojen määrän ja on asukasta kohti laskettuna 268 euroa. Verotuloprosentti on ollut vuoden 2000 alusta lukien 17,75 %. Ennen korotusta veroprosentti oli yli 20 vuotta 17. Verojen osuus kunnan tuloista on 66.6 %. Valtionosuuksien osuus kunnan tuloista on 20.5 % ja toimintatuottojen 11.4 %. Kunnalla on velkaa asukasta kohti noin 14 euroa. Kassavaroja on euroa ja kassan riittävyys 27 päivää. 3 TOIMINTA-AJATUS Rymättylän saaristokunta tarjoaa puhtaan, merellisen ympäristön vakituiseen ja vapaaajan asumiseen, mahdollisuuden yrittämiseen sekä hyvät peruspalvelut kaikenikäisille asukkailleen. 4 RYMÄTTYLÄ 2010 VISIO Visio kertoo lyhyesti sen, millainen kunta Rymättylä on vuonna Se on valtuuston määrittelemä tavoitetila, jota kohti kunta kaikessa päätöksenteossaan ja toiminnassaan etenee. Rymättylä on vuonna 2010 viihtyisä asuinkunta, jossa on säilynyt puhdas luonto, saaristoluonnon omaleimaisuus ja perinteinen viljelymaisema. Kunnassa on kolme keskusta, kaupallis-hallinnollinen kuntakeskus, matkailullinen Röölä ja Poikon kylätaajama. Kuntakeskuksen yleisilme on viihtyisä ja palvelut monipuoliset. Röölä on kunnan matkailuvaltti, jonka saunat, savustamot, kaupat ja ravintolat ovat laajalti tunnettuja. Poikko on palveluvarustukseltaan kehittyvä asuinalue, jonka asukkaiden enemmistö käy työssä Turun seudulla. Kunnassa hallinto on motivoitu ja mitoitettu järkevästi olemassa oleviin tehtäviin nähden. Valtuuston ja hallituksen työskentelyssä noudatetaan osallistuvia työmenetelmiä ja lautakuntiin on valittu innostuneita, asiansa tuntevia jäseniä. Keskeisessä asemassa kunnan päätöksenteon valmistelussa on tulevaisuuslautakunta, joka on korvannut kuntasuunnittelutoimikunnan. Luottamushenkilöt ja viranhaltijat toimivat läheisessä yhteistyössä ja vievät kunnan asioita eteenpäin yhdessä valmistelemaansa strategiaan sitoutuneina. Kuntalaisille on kehitetty erilaisia mahdollisuuksia vaikuttaa päätöksentekoon jo ennakolta. Kunta on hallinnossaan panostanut tietotekniikan hyväksikäyttöön ja avoimeen tiedottamiseen.6 5 Kunnan taloutta on hoidettu suunnitelmallisesti. Kunnan veroprosentti on onnistuttu pitämään kohtuullisena ja vuosikate positiivisena. Verotuloja on kasvatettu hankkimalla uusia asukkaita ja luomalla työpaikkoja aktiivista tonttipolitiikkaa noudattaen ja kunnan asuinkunta -imagoa hyödyntäen. Velkaantumista ei ole päästetty ylittämään maan keskitasoa. Kunnan toiminta on koordinoitu talouden kanssa mm. niin, että kunnan rahoja ei ole sidottu pitkiksi ajoiksi kaava-alueisiin. Investointien ajoitus on kaikin puolin suunniteltu loppuun saakka ja niiden rahoitukseen on varauduttu ennakolta. Kunnan väestönkasvu on hallittua. Useat Rymättylän kesäasukkaat ovat muuttaneet vapaa-ajan asuntonsa ympärivuotisiksi ja osa kunnassa työssäkäyvistä on asettautunut asumaan kuntaan pysyvästi. Kunnan asuinkuntaimago on houkutellut kuntaan sopivasti uusia työikäisiä, lähiseuduilla ja etätyönä työtä tekeviä asukkaita. Kunnan lapsiluku on voimakkaassa kasvussa. Kunta kiinnittää erityistä huomiota lapsiin ja nuoriin, jotka voivat hyvin sekä henkisesti että fyysisesti. Nuorten poismuutto Rymättylästä on jonkin verran vähentynyt. Kunta on varautunut vastaanottamaan paluumuuttajia suurten ikäluokkien eläkkeellesiirtymisen yhteydessä luomalla kotona asumista ja omatoimisuutta tukevan ikäihmisten vanhuuspolitiikan. Kunnan elinkeinoelämässä alkutuotannolla on merkittävämpi osuus kuin yleensä Suomen kunnissa. Rymättylä tunnetaan varhaisperunastaan, kalatuotteistaan ja koristekasveistaan. Jatkuvasti kasvava pieni ja keskisuuri yritystoiminta on alkutuotantoa jalostavaa ja erityisesti saaristoon soveltuvaa. Matkailu elinkeinona on kehittynyt merkittäväksi. Röölän satama-alue ja Aaslalle rakennettu elämysmatkailun keskus toimivat monipuolisina matkailutukikohtina, minkä lisäksi hyvin organisoitu ohjelmallinen maatilamatkailu on kysyttyä. Perinteiset kyläyhteisöt ovat saaneet lisää elinvoimaa. Eri ikäiset kyläläiset tukevat toisiaan. Jokaisella kylällä on oma kyläasiamiehensä, joka pitää yhteyttä kunnan kehityksestä vastuussa olevaan tulevaisuuslautakuntaan. 5 TOIMINNAN PAINOPISTEET Painopistealueet ovat kunnan strategiassa niitä toiminnallisia asiakokonaisuuksia, joihin kunta lähitulevaisuudessa panostaa sekä henkisiä että aineellisia voimavaroja. Rymättylän kunnanvaltuusto on kokouksessaan päättänyt, että Rymättylän strategian tarkistamisen yhteydessä tarkastellaan erityisinä painopistealueina asuinkuntapolitiikkaa, elinkeinopolitiikkaa, lasten ja nuorten hyvinvointia sekä kunnan taloutta. Vanhustenhuoltoa ei ole asetettu tässä omaksi painopistealueeksi vaan Rymättylän kunnanhallituksen hyväksymä vanhustenhuollon ja terveyspalvelujen kehittämisen raportti toimii omana strategiana kunnan strategian rinnalla. Ikääntymisen mukanaan tuomia haasteita on sijoitettu soveltuvin osin kunnan muihin painopistealueisiin.7 6 6 TAVOITTEET JA TOIMINTA PAINOPISTEALUEITTAIN 6.1 Asuinkuntapolitiikka Lähtökohdat VAHVUUDET Tontteja on Saariston omaleimaisuus Kaupunkikeskusten läheisyys. Turvallinen maaseutuympäristö Väestö tuntee toisensa Koko kylä kasvattaa ja tukee/hoivaa/pitää Huolta Monipuolinen elinkeinorakenne Kesäpitäjä MAHDOLLISUUDET Teollisuustontit Kunnan sijainti Kesäpitäjä Väljät tontit Vuokratontit Kesäasuntoja talvikäyttöön Rymättylä 2010: Kunnassa on saatu aikaiseksi eri ikäisten asukkaiden asumisen, elämisen ja luonnon sopusointu. Rakentaminen tapahtuu kunnassa hyväksyttyihin yleiskaavoihin perustuen. Kunnan kiinteistöt ja yleiset alueet on hoidettu asianmukaisesti. Rymättylän julkisuuskuva on myönteinen ja kunnan markkinointi toimii tehokkaasti. Kunnassa on tarkoituksenmukaiset, laadukkaat peruspalvelut ja ne ovat lähellä käyttäjiä. Kuntalaisilla on mahdollisuus osallistua kunnan päätöksentekoon ja toimintaan lähidemokratian periaatteiden mukaisesti. Kunnan tiestö ja liikennejärjestelyt ovat kunnossa. Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet : - Hankitaan kunnalle raakamaata asemakaavoitusta varten. - Käytetään valtuustokausittain tarkistettuja osayleiskaavoja kunnan alueiden käytön yleisinä kehittämisvälineinä. Kuntakeskukset suunnitellaan detaljikaavoilla. - Kaavoitetaan ja rakennetaan ainoastaan hyvin ympäristöön sopeutuvia pientaloalueita. - Vaikutetaan aktiivisesti eri tahoihin kunnan tieyhteyksien parantamiseksi sekä kehitetään kunnan tieverkostoa ja parannetaan tiestön laatua tukemalla yksityistiekuntia kunnan tieavustuksilla. - Lisätään työntekijöitä vanhustenhuollon avopalveluihin ja kannustetaan yksityisen hoivapalvelun kehittymistä ja kiinnitetään huomiota vanhusten itsenäistä asumista tukeviin perusparannuksiin sekä kehitetään palveluasuntomuotoista asumista. - Turvataan riittävä erityisopetus omassa kunnassa sekä pidetään luokkakoot inhimillisinä ja huolehditaan siitä, että koulutilat ja opetusvälineet ovat riittävät sekä kehitetään kunnan kirjastoa monipalvelupisteenä kuntalaisten tapaamispaikaksi. - Määritellään peruspalvelut ja niiden laatukriteerit (sisältää myös liikenteen).8 7 - Markkinoidaan kuntaa aktiivisesti asuinkuntana ja valmistellaan Tervetuloa rymättyläläiseksi paketti, joka sisältää mm. Rymättylässä tarjottavat palvelut (myös yksityiset). - Teetätetään viihtyvyyden lisäämiseksi yleisten alueiden osalta parannussuunnitelma ja toteutetaan suunnitelmaa välittömästi. - Valmistellaan laajat ympäristökysymykset yhdessä naapurikuntien ja muiden sidosryhmien kanssa. 6.2 Elinkeinopolitiikka Lähtökohdat VAHVUUDET Ainutlaatuinen saaristo Omaleimaisuus Kaupunkien läheisyys Monipuolinen elinkeinorakenne Erikoisviljely Turvallinen elinympäristö MAHDOLLISUUDET Matkailun kehittäminen Maatalouden erikoistuminen Liikenneyhteyksien parantaminen Seutukunnallinen yhteistyö Kalastus, jalostus Asuinkuntapolitiikka Rahastokauden mahdollisuudet Rymättylä 2010: Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 75 prosenttia. Kunnan maaseutu saaristo-osineen on säilynyt elinvoimaisena. Rymättylä tunnetaan laajalti matkailupitäjänä ja erikoistuotteistaan. Liikenneyhteydet ovat kunnossa. Osa keskiasteen opinnon suorittaneista saa valmistuttuaan työpaikan Rymättylästä. Kunnalla on ajan tasalla oleva elinkeinopoliittinen ohjelma. Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet : - Parannetaan liikenneyhteyksiä (tehokas yhteistyö tieviranomaisiin päin). - Valmistellaan 2010-strategiaan perustuva elinkeinopoliittinen ohjelma, jossa tarkastellaan mm. - kunnan markkinointia, - tonttitarjontaa, - yrittäjyyskasvatusta kouluissa, - seutukunnallista yhteistyötä ja verkostoitumista, - yritystoiminnana edellytyksiä, - saaristoon sopivan, ympäristöystävällisen pk-yritystoiminnan saamista kuntaan, - maatalouden ja kalastuselinkeinojen kehittämistä (mm.liitännäiselinkeinot/tuotteiden jatkojalostus/hoivapalvelut). - Kehitetään matkailua kiinnittämällä huomiota mm. - yhteismarkkinointiin osallistumiseen ja internetin hyödyntämiseen, - Röölän satama-alueen kehittämiseen (asemakaava, EU-tuet), - Kirkonkylän venesataman kehittämiseen (Kirkkolahden yleissuunnitelman päivittäminen/toteuttaminen), - Aaslan elämysmatkailun kehittämiseen,9 8 - maatilamatkailun kehittämiseen. - Edistetään eri tukimuotojen hyödyntämistä ja yhteistyötahojen tunnetuksi tulemista 6.3 Lasten ja nuorten hyvinvointi Lähtökohdat VAHVUUDET Turvallinen ja hyvä elinympäristö yhteisön koko sopiva tunnettavuus Hyvä päivähoito ja tuettu kotihoito perhepäivähoito päiväkoti iltapäiväkerho kuntalisä; kotihoito ja yksityinen hoito Hyvä koulu Lasten monipuoliset harrastusmahdol- Lisuudet myös kirkonkylän ulkopuolella nuorisojärjestöt, muut järjestöt ja yhteisöt liikuntajärjestöt vapaa-aikatoimi Luonto; erilaiset elementit: vesi, metsä, Kalliot, väljää ja puhdasta Rymättyläläisillä nuorilla arvot kohdallaan MAHDOLLISUUDET Kaikki lasten ja nuorten asialle järjestöt; yhteistyö kunta; kaikki hallintokunnat ja viranhaltijat Kasvatus tulevaisuuteen projekti Vanhemmat rupeavat jälleen vanhemmiksi Yhteistyö kaikki kaikkien kanssa ja alueellinen yhteistyö muiden kuntien kanssa Kuntastrategia: lapset ja nuoret mukaan suunnittelemaan Kaavoitus Yrittäjyyskasvatus kouluissa Rymättylä 2010: Rymättyläläinen nuori on toista ihmistä kunnioittava, toisten omaisuutta ja omaa elinympäristöään arvostava ihminen. Rymättyläläiset lapset ja nuoret ovat aikuiseksi kasvaessaan muodostaneet kunnasta myönteisen asuinkuntakuvan. Kunnan perhekulttuurissa on omaksuttu aikaa lapselle periaate. Kunnan päivähoito toteutuu monipuolisena, eri vaihtoehtoja valinnanvapauksia sisältävänä. Kunta toimii lasten ja nuorten asioissa läheisessä yhteistyössä ns. kolmannen sektorin ja seurakunnan kanssa olemassa olevat resurssit tehokkaasti hyödyntäen. Kunnan nuorisolla on käytettävissä viihtyisä aikuisten valvoma nuorisotila. Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet : palkataan koulukuraattori/perhetyöntekijä tuetaan vanhemmuutta jatketaan Rymättylä-lisän myöntämistä10 9 säilytetään monipuoliset päivähoitopalvelut ja huomioidaan erityislapset eri sukupolvien yhteistyötä kehitetään; päivähoitopappa, esikoulumummo, adoptoitu lapsenlapsi jne kehitetään ekologista ajattelua kunnassa järjestämällä esim. teemavuosia ehkäistään ilkivaltaa hoitamalla ympäristö hyvin otetaan luonto huomioon kaikessa toiminnassa järjestetään koululaisille iltapäivätoimintaa. luodaan toimiva suhde ala-asteen ja yläasteen välille saadaan osa seitsemännen luokan kursseista Rymättylään otetaan yläasteikäiset mukaan suunnitteluun luodaan nuorisolinkki nuorten ja päättäjien välille tehdään nuorten ja lasten kyselyjä ja haastatteluja tarpeen mukaan tehdään tiivistä yhteistyötä eri tahojen välillä ja aloitetaan sosiaalitoimen, vapaa-aikatoimen ja koulutoimen yhteiset kuukausipalaverit tehdään liikennejärjestelyillä ja suunnittelulla liikkuminen turvalliseksi 6.4 Kunnan talous ja henkilöstö Rymättylä 2010: Vuosikate positiivinen. Verotusperusteet ovat maan keskimääräisessä tasossa. Velkaantumistaso on alle maan kaikkien kuntien keskiarvon. Maksuvalmius on hyvä. Investoinnit toteutetaan suunnitelmallisesti. Kunnan henkilöstö on osaavaa ja työhönsä motivoitunutta. Henkilökunnan määrä on mitoitettu riittäväksi tuotettavien palvelujen määrään nähden. Kunta huolehtii henkilöstöstään. Toimenpiteet ja toimintaperiaatteet : - Tarkistetaan maksujen ja taksojen taso vuosittain. - Panostetaan verotulojen lisäämiseksi asuinkuntapolitiikkaan ja elinkeinojen kehittämiseen suunnitellulla tavalla. - Hyödynnetään kunta-alan uuden palkkausjärjestelmän uudistamisen aikana kertyneitä tietoja esimerkiksi koulutuksen suunnittelussa ja pelisääntöjen luomisessa. - Pidetään yllä henkilöstön osaamista tarpeellisella koulutuksella. - Mahdollistetaan työntekijöiden hakeutuminen koulutukseen, josta saa valmiuksia kehittää omaa työtään. - Huolehditaan siitä, että kunnan koko henkilöstö tulee työkykyä ylläpitävän toiminnan piiriin. - Kannustetaan henkilöstöä omatoimiseen fyysisen ja henkisen kunnon ylläpitoon. - Suhtaudutaan henkilöstöön voimavarana, ei yksin menoeränä. - Selvitetään sektoreittain henkilömäärän riittävyys tuotettaviin palveluihin nähden. Samankaltaiset tiedostot\nKUNNAN VISIO JA STRATEGIA LUONNOLLISEN KASVUN UURAINEN 2016 AKTIIVISTEN IHMISTEN UURAISILLA ON TOIMIVAT PERUSPALVELUT, TASAPAINOINEN TALOUS, MENESTYVÄ YRITYSELÄMÄ JA PARHAAT MAHDOLLISUUDET TAVOITELLA ONNEA Lisätiedot NURMIJÄRVEN KUNTASTRATEGIA 2014 2020. Nurmijärvi elinvoimaa ja elämisen tilaa.\nNURMIJÄRVEN KUNTASTRATEGIA 2014 2020 Nurmijärvi elinvoimaa ja elämisen tilaa. Vuonna 2020 Nurmijärvi on elinvoimainen ja kehittyvä kunta. Kunnan taloutta hoidetaan pitkäjänteisesti. Kunnalliset päättäjät Lisätiedot PÄLKÄNEEN KUNNAN KUNTASTRATEGIAN PÄIVITYS JA KEHITYSKUVAN LAATIMINEN\nPÄLKÄNEEN KUNNAN KUNTASTRATEGIAN PÄIVITYS JA KEHITYSKUVAN LAATIMINEN Lähtötiedot Asukaskyselyn tulokset 09.12.2011 ASUKASKYSELY: PÄLKÄNEEN TULEVAISUUS Kysely toteutettiin syys-lokakuussa 2011 Kysely on Lisätiedot MYRSKYLÄN KUNNAN VISIO 2020\nKunnanhallitus 30.5.2011 91 LIITE 37 Valtuusto 13.6.2011 15 LIITE 18 MYRSKYLÄN KUNTA MYRSKYLÄN KUNNAN VISIO 2020 JA STRATEGIA VISION TOTEUTUMISEKSI Kunnan visio 2020 Myrskylä on viihtyisä asuinkunta kohtuullisten Lisätiedot JOUTSAN KUNNAN TOIMINTAPERIAATTEET, TOIMINTA-AJATUS, VISIO JA STRATEGIA.\nJOUTSAN KUNNAN TOIMINTAPERIAATTEET, TOIMINTA-AJATUS, VISIO JA STRATEGIA. JOUTSAN KUNNAN TOIMINTAPERIAATTEET Joutsan kunta toimii aktiivisesti ja tulevaisuushakuisesti sekä etsii uusia toimintatapoja kunnan Lisätiedot POLVIJÄRVEN KUNNAN KUNTASTRATEGIA 1/4\nPOLVIJÄRVEN KUNNAN KUNTASTRATEGIA 1/4 Kuntastrategian tavoitteena on antaa tavoitteellinen, suunnitelmallinen ja määrätietoinen pohja kaikelle kuntaorganisaatiossa tapahtuvalle päätöksenteolle, valmistelulle Lisätiedot Elinkeinopoliittinen ohjelma\nElinkeinopoliittinen ohjelma Kunnan visio vuodelle 2025 Marttila on elinvoimainen ja yhteisöllinen, maltillisesti kasvava kunta, joka järjestää asukkailleen laadukkaat ja edulliset palvelut sekä turvaa Lisätiedot Taivassalo 2020 Paremppa arkki!\nTaivassalo 2020 Paremppa arkki! Taivassalon kunnan arvot, visio ja strategia Taivassalon kunta Kv strategiaseminaarit 6.5.2013, 24.9.2013 Kh 4.11.2013 Kv 11.11.2013 - Mut sellaista piti varsinaisesti sanoa, Lisätiedot Pirkkalan valtuustoryhmien HALLITUSOHJELMA\nPirkkalan valtuustoryhmien HALLITUSOHJELMA 1 2 Hallitusohjelman tarkoitus ja merkitys Pirkkalan pormestarimalliin kuuluu toimintatapa, jossa uusi pormestari ryhtyy heti valintansa jälkeen kokoamaan hallitusohjelmaa. Lisätiedot PORVOON KAUPUNKISTRATEGIA 2013-2017 LUONNOS\nPORVOON KAUPUNKISTRATEGIA 2013-2017 LUONNOS Strategia tarkoittaa valintojen tekemistä. Mitkä ovat kaikkein suurimmat haasteet porvoolaisten hyvinvoinnille vuosina 2013-2017? STRATEGIA RAKENNETTIIN YHDESSÄ Lisätiedot JUUAN KUNTA KUNTASTRATEGIA\nJUUAN KUNTA KUNTASTRATEGIA SISÄLTÖ Visio 2017 2 Päästrategia 3 Painopistealueet Painopistealueiden kehityssuunnitelmat 4 5-9 VISIO 2017 Itsenäinen Juuka- parasta Pielistä Visio tarkoittaa mm. - avaraa Lisätiedot KUNTASTRATEGIA 2014-2016. Hyväksytty valtuustossa 7.10.2013/ 65\nKUNTASTRATEGIA 2014-2016 Hyväksytty valtuustossa 7.10.2013/ 65 Rantasalmen kuntastrategia 2014-2016 Visio 2020 Rantasalmi - Monta Mainiota Mahdollisuutta Rantasalmi on itsenäinen maaseutukunta, joka toimii Lisätiedot Nurmijärvi täyttää itsenäisen ja elinvoimaisen kunnan vaatimukset\nNurmijärvi täyttää itsenäisen ja elinvoimaisen kunnan vaatimukset Palvelutarpeiden kehitys Nurmijärven väestötavoite vuonna 2040 on 60 000 asukasta, jolloin kunta kasvaa keskimäärin noin 670 asukkaalla Lisätiedot Liikenne- ja kuntaministeri Paula Risikko. Tulevaisuuden kunta -tilaisuus 10.12.2014 Kuopio\nLiikenne- ja kuntaministeri Paula Risikko Tulevaisuuden kunta -tilaisuus 10.12.2014 Kuopio Kuntien toimintaympäristön jatkuva muutos Kuntien toimintaympäristön jatkuva muutos 1/3 Kuntatalouden paineet Lisätiedot Lapinlahden kuntastrategia 2011-2017\nLapinlahden kuntastrategia 2011-2017 visiona Elinvoimainen Lapinlahti 2025 Khall 7.3.2011 Lapinlahti ja Varpaisjärvi 2010 Nykytilanteen vahvuudet Maantieteellinen sijainti. Hyvät julkiset palvelut ja niiden Lisätiedot Hallinnon tavoitteena on mahdollistaa toiminta-ajatuksen toteutuminen ja luoda sekä ylläpitää ajantasainen tietokanta hallinnonalaltaan.\nTEKNISEN TOIMEN TOIMINNALLISET JA TALOUDELLISET TAVOITTEET 2014 TEKNINEN LAUTAKUNTA Tekninen hallinto Vastuuhenkilö: Rakennusmestari Tehtävän toiminta-ajatus: Teknisen toimeen sijoittuvan teknisen lautakunnan Lisätiedot LUOVASTI LAPPILAINEN, AIDOSTI KANSAINVÄLINEN ON MONIPUOLISTEN PALVELUJEN JA RAJATTOMIEN MAHDOLLISUUKSIEN KASVAVA KESKUS\nLUOVASTI LAPPILAINEN, AIDOSTI KANSAINVÄLINEN ON MONIPUOLISTEN PALVELUJEN JA RAJATTOMIEN MAHDOLLISUUKSIEN KASVAVA KESKUS 21.11.2013 Lapin pääkaupunki ja Joulupukin virallinen kotikaupunki 21.11.2013 Matkailufaktoja Lisätiedot KAUPUNGINJOHTAJA JUKKA-PEKKA UJULA. Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå\nKAUPUNGINJOHTAJA JUKKA-PEKKA UJULA Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå PORVOON KAUPUNGIN ELINKEINOPOLIITTINEN SELVITYS TIEDOTUSTILAISUUS 29.8.2013 Selvityksen avulla halutaan arvioida Porvoon kaupungin Lisätiedot KUNNAN VISIO 2025 STRATEGIA. 1. Elinkeinot\nKUNNAN VISIO 2025 Alavieska on elinvoimainen ja virkeä asumis- ja työpaikkakunta kahden naapurikaupungin vaikutuspiirissä. Se on noin 3000 asukkaan kotikunta, joka tarjoaa asukkailleen hyvät peruspalvelut, Lisätiedot Vihdin kunta. Kunnanjohtaja Kimmo Jarva\nVihdin kunta Kunnanjohtaja Kimmo Jarva Vihti lyhyesti 27 628 asukasta (Tilastokeskus 12/2008) kasvua 588 asukasta kasvuvauhti ollut n. 2,2 % vuodessa tietoinen nopea 2-2,5% kasvun strategia n. 43% asukkaista Lisätiedot LAPUAN KAUPUNGIN STRATEGIA VUOTEEN\nLAPUAN KAUPUNGIN STRATEGIA VUOTEEN ARVOT Lapuan kaupunkikonsernin noudattamat arvot, joihin jokainen konsernissa työskentelevä henkilö sitoutuu. Oikeudenmukaisuus ja Tasapuolisuus Ihmisarvo on korvaamaton. Lisätiedot Nurmijärven Maankäytön Kehityskuva 2040. Nettikyselyn tuloksia\nNurmijärven Maankäytön Kehityskuva 2040 Nettikyselyn tuloksia Kysymykset 1. Miten ajattelet oman / lastesi elämän / Nurmijärven muuttuvan vuoteen 2040 mennessä? 2. Mitkä ovat mielestäsi Nurmijärven mahdollisuudet Lisätiedot Toholammin kuntastrategia 2016-2020\nToholammin kuntastrategia 2016-2020 1. LÄHTÖKOHTA Lamppilaisen strategian tavoitteena on varmistaa itsenäisen kunnan elinkelpoisuus. Väestön ikääntyminen tulee vaikuttamaan sosiaali- ja terveyspalveluiden Lisätiedot IHMEEN HYVÄ HAAPAVESI. Strategia 2020\nIHMEEN HYVÄ HAAPAVESI Strategia 2020 SWOT-ANALYYSI Vahvuudet Luonto, maisema, ympäristö Vahva koulutustarjonta Monipuolinen elinkeinorakenne Väestön ikärakenne Harrastusmahdollisuudet Heikkoudet Sijainti Lisätiedot Pieksämäen kaupungin Strategia 2020\nLiitenro1 Kh250 Kv79 Pieksämäen kaupungin Strategia 2020 2 Pieksämäen kaupungin strategia 2020 Johdanto Pieksämäen strategia vuoteen 2020 on kaupungin toiminnan punainen lanka. Strategia on työväline, Lisätiedot Inkoo 2020 18.6.2015\nInkoo 2020 18.6.2015 Inkoon missio Inkoon kunta luo edellytyksiä inkoolaisten hyvälle elämälle sekä tarjoaa yritystoiminnalle kilpailukykyisen toimintaympäristön. Kunta järjestää inkoolaisten peruspalvelut Lisätiedot Sosiaalilautakunta 4.2.2004 16\n1(7) Sosiaalilautakunta 4.2.2004 16 IISALMEN KAUPUNGIN SOSIAALIPALVELUKESKUS STRATEGIA Sosiaalipalvelukeskuksen ammattitaitoinen ja kehittämishaluinen henkilöstö tuottaa laadukkaita sosiaalipalveluja asukkaille. Lisätiedot STRATEGIAKARTTA. Multian kunnan ARVOT - VISIO - MISSIO MENESTYSTEKIJÄT - TAVOITTEET MITTARIT\nMULTIA 2020 STRATEGIAKARTTA Multian kunnan - - MENESTYSTEKIJÄT - TAVOITTEET MITTARIT Käytännön toimenpiteet on kirjoitettu toimialojen tuloskortteihin Kunnanvaltuusto 11/2011 MULTIA Kuntaparikunta Jyvässeudulla Lisätiedot Taipalsaari: Laaja hyvinvointikertomus 2013-2016\nTaipalsaari: Laaja hyvinvointikertomus 2013-2016 Hyvinvointikertomus valtuustokaudelta 2009-2012 ja hyvinvointisuunnitelma valtuustokaudelle 2013-2016 Keskeneräinen Kertomuksen vastuutaho ja laatijat (viranhaltijat, Lisätiedot TAVOITEOHJELMA VAALIKAUDEKSI 2009 2012\nSivu 1 / 5 Janakkalan Keskustan, Kokoomuksen, Kristillisdemokraattien ja Vihreiden yhteinen TAVOITEOHJELMA VAALIKAUDEKSI 2009 2012 1. JANAKKALA on elinvoimainen, elämänmyönteinen, kasvava, yhtenäinen, Lisätiedot POLVIJÄRVEN KUNNAN KUNTASTRATEGIA 1/5\nPOLVIJÄRVEN KUNNAN KUNTASTRATEGIA 1/5 Kuntastrategian tavoitteena on antaa tavoitteellinen, suunnitelmallinen ja määrätietoinen pohja kaikelle kuntaorganisaatiossa tapahtuvalle päätöksenteolle, valmistelulle Lisätiedot Maaseutupolitiikka Suomessa. Maa- ja metsätalousministeriö\nMaaseutupolitiikka Suomessa Maa- ja metsätalousministeriö Lähes puolet suomalaisista asuu maaseudulla Lähes puolet väestöstä asuu maaseudulla. Suomi on myös hyvin harvaan asuttu maa. Asukastiheys on keskimäärin Lisätiedot KUNTASTRATEGIA Kirjanen kunnan roolista hattulalaisten elämässä.\nKUNTASTRATEGIA 2030 Kirjanen kunnan roolista hattulalaisten elämässä. SISÄLLYSLUETTELO 1 Nykytilan kuvaus ja toimintaympäristö...3 - Väestöennuste 2011 2030...4 - Kokonaisverotulojen kehitys 2000 2012...5 Lisätiedot Kysely 2013. Kyselyn vastausprosentti oli nyt 26 vastaava luku 2010 oli 33 ja vuonna 2008 se oli 43 %.\nKysely 13 Kyselyn vastausprosentti oli nyt 26 vastaava luku 1 oli 33 ja vuonna 8 se oli 43 %. 1. Roolini jokin muu rooli 2 kunnan tai kuntayhtymän työntekijä 26 kunnan luottamushenkilö 16 1. Roolini yrityksen Lisätiedot KIIKOISTEN KUNTA Luontevasti lähellä kaiken keskellä TILINPÄÄTÖS 2012\nKIIKOISTEN KUNTA Luontevasti lähellä kaiken keskellä TILINPÄÄTÖS 2012 Toiminta-ajatus Kiikoisten kunta on paikkakunnan kaikenpuoliseen kehittämiseen pyrkivä, kuntalaisia varten järjestetty palveluorganisaatio. Lisätiedot Uuden Jyväskylän tavoitteet vuonna 2012 Versio 6 Strategian valmistelu työvaliokunta 12.11.2007\nUuden Jyväskylän tavoitteet vuonna 2012 Versio 6 Strategian valmistelu työvaliokunta 12.11.2007 Jarmo Asikainen Jyväskylän kaupungin ja maalaiskunnan kuntajakoselvitys 1 Strategiset tavoitteet Kilpailukyvyn Lisätiedot LIEKSAN KAUPUNGIN STRATEGIA 2020 TOIMINTAYMPÄRISTÖMME MUUTTUU LIEKSAN KAUPUNGIN TOIMINTA AJATUS. Sujuvan elämän seutukaupunki - luonnollisesti Lieksa\nstrategia 2020 TOIMINTAYMPÄRISTÖMME MUUTTUU LIEKSAN KAUPUNGIN STRATEGIA 2020 Globaalitalous ja kestävä kehitys Lieksa ei ole irrallaan globaalin talouden vaikutuksesta. Uusiutuvien energialähteiden, ylikansallisten Lisätiedot Leppävirran kuntastrategia 2010. Kunnanhallitus 20.2.2006\nLeppävirran kuntastrategia 2010 Kunnanhallitus 20.2.2006 Sisältö VISIO TOIMINTA-AJATUS PÄÄSTRATEGIA Strategiat ELINKEINO ASUINKUNTA PALVELU HENKILÖSTÖ TALOUS VISIO Leppävirran kunta tarjoaa kasvavalle Lisätiedot Länsi-Turunmaan kaupungin. Strategiatyöryhmän väliraportti\nLänsi-Turunmaan kaupungin strategiatyö Strategiatyöryhmän väliraportti Strategia Kuvaus siitä, miten valtuusto haluaa kaupunkia kehitettävän Luo tulevaisuudenkuvan ja osoittaa tavan sen saavuttamiseksi Lisätiedot Sipoo 2025. Valtuuston 7.10.2013 hyväksymä\nSipoo 2025 Valtuuston 7.10.2013 hyväksymä 1 1. Sipoon lähtökohdat Sipoo on vetovoimainen kaksikielinen saaristokunta, joka vastaa metropolialueen kasvuhaasteisiin. Sipoossa elää aito yhteisöllisyys ja Lisätiedot Salon kaupunki Organisaation uudistaminen 24.6.2013. johtava konsultti Jaakko Joensuu\nSalon kaupunki Organisaation uudistaminen johtava konsultti Jaakko Joensuu Taustaa Kevään 2013 aikana Salossa on valmisteltu selviytymissuunnitelmaa, jossa tavoitellaan 33 miljoonan euron muutosta kaupungin Lisätiedot NAANTALIN STRATEGIATYÖ SAARISTOLAUTAKUNTA\nNAANTALIN STRATEGIATYÖ Työskentelypohjat kevät 2009 SAARISTOLAUTAKUNTA Strategia- ja yhteenvetoanalyysit 1 (11) NAANTALIN KAUPUNGIN STRATEGIATYÖ TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA MUUTOKSET TOIMINTAYMPÄRISTÖSSÄ ASIAKASRYHMITTÄISET Lisätiedot Vaasan seurakuntayhtymän strategia 2016 2020\nVaasan seurakuntayhtymän strategia 2016 2020 Hautausmaat ja hautaustoimi Talous Henkilöstö Kiinteistöt Sairaalasielunhoito Perheneuvonta Visio Seurakuntayhtymän visiona on olla ihmiskasvoinen uskon yhteisö, Lisätiedot Kuntapalvelut, strateginen tavoite\n1 Kuntapalvelut, strateginen tavoite Mäntsälässä asuvat ovat tyytyväisiä kunnan tuottamiin palveluihin ja kuntapalvelut osaltaan vaikuttavat ennaltaehkäisevästi lisäkustannuksia aiheuttavan palvelutarpeen Lisätiedot UNELMISTA NUUKAILEMATTA.\nUNELMISTA NUUKAILEMATTA. Viisaan euron kunta Kun nuukuus tarkoittaa järkeviä toimintatapoja, kestävää kehitystä ja kuntalaisten eduista huolehtimista silloin Laihialla ollaan nuukia. Laihialaiset ovat Lisätiedot Väestö ikääntyy => palvelutarpeen tyydyttäminen Pula ja kilpailu tekijöistä kiihtyy\nPalvelustrategia Miksi palvelustrategiaa tarvitaan? Väestö ikääntyy => palvelutarpeen tyydyttäminen Pula ja kilpailu tekijöistä kiihtyy Kuntatalous => tuloksellisuuden ja kustannustehokkuuden lisääminen Lisätiedot sekä omaperäisistä ja elinvoimaisista kylistään ja kulttuuristaan.\nLVOOBO WJTJP 3136 Alavieska on elinvoimainen ja virkeä asumis- ja työpaikkakunta kahden naapurikaupungin vaikutuspiirissä. Se on noin 3000 asukkaan kotikunta, joka tarjoaa asukkailleen hyvät peruspalvelut, Lisätiedot Maapinta-ala 340 km². Merialueita 356 km² Kunnan pinta-ala 699 km² Asukastiheys 56 asukasta/maa-km² Taajama-aste 82 %\nMaapinta-ala 340 km² Järviä 3 km² Merialueita 356 km² Kunnan pinta-ala 699 km² Asukastiheys 56 asukasta/maa-km² Taajama-aste 82 % Sipoo on kasvava, itäuusmaalainen kunta, joka sijaitsee Helsingistä itään. Lisätiedot Strategiakortit 2015\nKh 13.1.2015 4 Liite kh nro 1 Ptktark. UTAJÄRVEN KUNTA Strategiakortit 2015 LIITE Väritunnisteet: Etenee suunnitellusti Viivästynyt Ei etene/keskeytynyt TALOUS Päämäärä: Kuntatalous on vakaa Kriittiset Lisätiedot Tasa-arvoa terveyteen\nTasa-arvoa terveyteen Perusterveydenhoito tarvitsee lisää voimavaroja. Sosialidemokraattien tavoitteena on satsaaminen terveyteen ennen kuin sairaudet syntyvät. Terveydellisten haittojen ennaltaehkäisyn Lisätiedot Haukiputaan kunnan tekniset palvelut ovat kilpailukykyinen osa Oulun seudun teknisiä palveluja.\nTekninen Visio Haukiputaan kunnan tekniset palvelut ovat kilpailukykyinen osa Oulun seudun teknisiä palveluja. Perustehtävä Toimivan ja turvallisen ympäristön aikaansaaminen suunnittelemalla, rakentamalla Lisätiedot Mäntsälän maankäytön visio 2040 23.3.2010 Seppo Laakso, Kaupunkitutkimus TA Oy Kilpailukyky ja yritystoiminnan muutos\nMäntsälän maankäytön visio 2040 23.3.2010 Seppo Laakso, Kaupunkitutkimus TA Oy Kilpailukyky ja yritystoiminnan muutos Mäntsälän muutos maaseutupitäjästä osaksi Helsingin seutua Mäntsälän yritystoiminta Lisätiedot Pirkkalan kunta perustettiin vuonna 1922 Suomen 64. suurin kunta asukasluvun mukaan (28.2.2015)\nPirkkalan kunta perustettiin vuonna 1922 Suomen 64. suurin kunta asukasluvun mukaan (28.2.2015) Asukkaita 18 717 (31.03.2015) Asukastiheys 227 asukasta / maa-km 2 Kokonaispinta-ala 103,8 km² Pinta-alasta Lisätiedot HOLLOLAN KUNTASTRATEGIA\nHOLLOLAN KUNTASTRATEGIA SWOT-ANALYYSI VAHVUUDET Sijainti ja yhteydet Viihtyisä asuin- ja elinympäristö Asumisen ja asuinympäristön monipuoliset vaihtoehdot Vahva kulttuuriperintö Nopea reagointi Päätöksentekokyky Lisätiedot 6LSRR± 6XRPHQKDOXWXLQ 6LSRRVWUDWHJLD\n6LSRR± 6XRPHQKDOXWXLQ 6LSRRVWUDWHJLD 1 9,6,2 6LSRR± 6XRPHQKDOXWXLQDVXNDVWD 675$7(*,$ 1RSHDVXXQQLWHOPDOOLQHQNDVYXXXGLVWXPLQHQMDNHKLW\_VMRWND WRWHXWHWDDQLQQRYDWLLYLVHVWLYHUNRVWRLWXPLVHQDYXOOD 7$92,77((7 ƒ Lisätiedot Mäntsälän kunnan elinkeino-ohjelma 2014-2016\nMäntsälän kunnan elinkeino-ohjelma 2014-2016 Sisällys 1. Valtuuston hyväksymä taloussuunnitelma 2014 2016... 4 2. Toimenpiteet (sitovat tavoitteet) kuntastrategian toteuttamiseksi suunnitelma-kaudella Lisätiedot Lähiöstrategioiden laadinta Tiekartta hyviin lähiöihin -työpajaosuus\nLähiöstrategioiden laadinta Tiekartta hyviin lähiöihin -työpajaosuus Sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävä kehitys Elinkaarijohtaminen ja resurssiviisaus Osaamisen kokoaminen ja synergioiden Lisätiedot KAAVASELOSTUS. Asemakaava Vierumäen Laviassuon ja Vuolenkoskentien väliselle alueelle\nKAAVASELOSTUS Asemakaava Vierumäen Laviassuon ja Vuolenkoskentien väliselle alueelle LAHDEN AMMATTIKORKEAKOULU Tekniikan laitos Ympäristöteknologian koulutusohjelma Miljöösuunnittelun suuntautumisvaihtoehto Lisätiedot PORVOON ELINKEINO- JA KILPAILUKYKYOHJELMA 2014 2017\nTIEDOTUSTILAISUUS Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå PORVOON ELINKEINO- JA KILPAILUKYKYOHJELMA 2014 2017 LUONNOS Ohjelmaa valmisteltiin tiiviissä yhteistyössä Henkilöstö Asukkaat Asiantuntijaraadit Lisätiedot KIIKOISTEN KUNTA Luontevasti lähellä kaiken keskellä\nKIIKOISTEN KUNTA Luontevasti lähellä kaiken keskellä TILINPÄÄTÖS 26 Toiminta-ajatus Kiikoisten kunta on paikkakunnan kaikenpuoliseen kehittämiseen pyrkivä, kuntalaisia varten järjestetty palveluorganisaatio. Lisätiedot Äänekosken kaupungin ympäristöpolitiikka vuoteen 2016\nÄänekosken kaupungin ympäristöpolitiikka vuoteen 2016 Ympäristövastuut Äänekoskella Perustuslain mukaan vastuu luonnosta ja sen monimuotoisuudesta sekä ympäristöstä kuuluu kaikille. Julkisen vallan on Lisätiedot VUODEN 2008 TALOUSARVIO\nVUODEN 2008 TALOUSARVIO Tyrnävän talousarvio 2008 2008 2007 Asukasluku 6280 6100 Tuloveroprosentti 19 19 Toimintamenot milj. 26,8 24,6 Investoinnit milj. 2,9 1,9 Vuosikate 1000 994 882 Lainat kunta /asukas Lisätiedot KALAJOEN KAUPUNGIN STRATEGIA\n1 LIITE 3 KALAJOEN KAUPUNGIN STRATEGIA Kalajoen kaupungin toiminta-ajatus Meriluonnon ja jokilaaksojen aurinkoinen Kalajoki tarjoaa viihtyisän asuinympäristön, mahdollisuudet yrittämiseen, työhön ja hyvään Lisätiedot Elinkeinotoimen vastuualue\nElinkeinotoimen vastuualue Luottamushenkilökoulutus 6.3.2013 kehittämispäällikkö Satu Sarin p. 044 767 4936 Sisältö o Tehtävät, toimijat ja yhteistyökumppanit o Strategiset tavoitteet: elinkeino-ohjelma Lisätiedot Valtuusto 12.12.2013 Kunnanhallitus 28.11.2013. Strategiakortit 2013 LIITE 1\nValtuusto 12.12.2013 Kunnanhallitus 28.11.2013 Strategiakortit 2013 LIITE 1 TALOUS Kuntatalous on vakaa Kriittiset menestystekijät Toiminta suunnitelmallista ja pitkäjänteistä - Laaditaan taloudellisesti Lisätiedot 2. HEINÄVEDEN KUNNAN STRATEGIA 2.1. TOIMINTAYMPÄRISTÖN ANALYYSI\n2. HEINÄVEDEN KUNNAN STRATEGIA 2.1. TOIMINTAYMPÄRISTÖN ANALYYSI Toimintaympäristön analyysi muodostaa kuntastrategian lähtökohdan. Valmisteluun osallistuneet tunnistivat kuntaorganisaation sisäiset vahvuudet Lisätiedot joensuun kaupunkistrategia\nKantavat Siivet joensuun kaupunkistrategia Kantavat Siivet Joensuu on rohkeasti muutoksia hyödyntävä osaamisen ja elämysten kaupunki, jossa on hyvä elää. VISIO 2015 muutoksia hyödyntävä kaupunki Rakennemuutos, Lisätiedot Jokainen meistä. Mielenterveyden keskusliiton strategia 18.5.2014\nJokainen meistä Mielenterveyden keskusliiton strategia 18.5.2014 Suomen hyvinvoinnin tila murroksessa Tarve julkisten palveluiden tuottavuuden parantamiseen Kunta- ja SoTe -palvelurakenteet keskellä murrosta Lisätiedot Veroprosentin korottamispaine porin selvityksestä, Eurajoella ei vahvan taseen takia korottamispainetta:\nVeroprosentin korottamispaine porin selvityksestä, Eurajoella ei vahvan taseen takia korottamispainetta: Kuntakohtainen paine veroprosentin korottamiseksi 2012 2017e 2021e 2025e Harjavalta 23,6 23,4 25,0 Lisätiedot Hausjärven kunnan maapoliittinen ohjelma 2008\nHausjärven kunta ohjelma 2008 Ehdotus 2.12.2008, hyväksyminen: Kvalt 16.12.2008 104 1 SISÄLLYS 1 JOHDANTO...2 1.1 MAAPOLITIIKAN YLEISET MÄÄRITELMÄT... 2 1.1.1 Maapolitiikka... 2 1.1.2 Maankäyttöpolitiikka... Lisätiedot PUDASJÄRVEN KAUPUNKI Hyvinvointi- ja turvallisuustyö OULU 10.11.2015 Tomi Timonen\nPudasjärvi sininen ajatus vihreä elämys PUDASJÄRVEN KAUPUNKI Hyvinvointi- ja turvallisuustyö OULU 10.11.2015 Tomi Timonen TAUSTAA Arjen turvaa kunnissa -hanke Arjen turvaa.. Arjen turvaa kunnissa -hankkeessa Lisätiedot Hyödyntää Kokoomuksen kansallisesti vahvaa asemaa ajaessaan Kauniaisten itsenäisyyden säilymistä.\nKauniaisten Kokoomuksen kuntavaalit 2012 Kauniainen säilytetään itsenäisenä kuntana Suomen valtion taloudellinen tilanne vaatii merkittäviä rakennemuutoksia niin valtion kuin kuntienkin toimintaan. Nykyinen Lisätiedot Nykyisen strategian toteutumisen arviointi\nNykyisen strategian toteutumisen arviointi Kaustisen kunta 21 29.1.21 Page 1 Nykyisen strategian toteutumisen arviointi Kaustisen kunnanvaltuuston, kunnanhallituksen ja lautakuntien jäseniä sekä kunnan Lisätiedot KÄYTTÖTALOUSOSA, Talousarvio 2008, Taloussuunnitelma 2009-2010. A) Toimielin: Vapaa-ajanlautakunta B) Puheenjohtaja: Tapio Vanhainen\nTA 1 KÄYTTÖTALOUSOSA, Talousarvio 2008, Taloussuunnitelma 2009-2010 A) Toimielin: Vapaa-ajanlautakunta B) Puheenjohtaja: Tapio Vanhainen C) Palvelualue: Vapaa-aikakeskus D) Vastuuhenkilö: Tapio Miettunen Lisätiedot LHJ Oy osakaskuntien seminaari Loimaalla 21.11.2014\nJari Rantala Ajankohtaista marraskuussa 2014 LHJ Oy osakaskuntien seminaari Loimaalla VISIO 2020 +++ Loimaa on sujuvan elämän kotikaupunki ja yrityksille kasvun paikan tarjoava asiointi-ja palvelukeskus Lisätiedot KANKAANPÄÄN KAUPUNGIN STRATEGIA 2010-2015\nKANKAANPÄÄN KAUPUNGIN STRATEGIA 2010-2015 VISIO 2015 KANKAANPÄÄ Pohjoisen Satakunnan tunnettu ja tunnustettu keskus ARVOT Avoimuus, jolla tarkoitamme Avointa ja läpinäkyvää päätöksentekoa Hallinnon läpinäkyvyyttä Lisätiedot LEMIN KUNTA ASEMAKAAVAN KUMOAMINEN REMUSENTIEN ALUEELLA OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUNNITELMA\nLEMIN KUNTA ASEMAKAAVAN KUMOAMINEN REMUSENTIEN ALUEELLA OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUNNITELMA 4.4.2016 LEMIN KUNTA Osallistumis- ja arviointisuunnitelma I SISÄLLYSLUETTELO 1 YLEISTÄ... 1 2 SUUNNITTELUALUEEN Lisätiedot HELSINGIN YLEISKAAVA\nHELSINGIN YLEISKAAVA Miksi ja miten yleiskaava tehdään Marja Piimies 26.11.2012 HELSINGIN YLEISKAAVA Miksi yleiskaava on tarpeen tehdä Toimintaympäristön muuttuminen Väestö kasvaa - kaavavaranto on loppumassa Lisätiedot Visio vuoteen 2020 "Onnellinen Kerava"\nerava Keravan kaupungin strategia 2020 Visio vuoteen 2020 "Onnellinen Kerava" Viherkaupunki jossa kaikkien on hyvä olla. Keravan missio Kerava on metropolialueen kärjessä kulkeva, vetovoimainen, rohkea, Lisätiedot SIUNTION KUNTA SJUNDEÅ KOMMUN. Elinkeinopoliittisen ohjelman liite 3. Toimintaympäristö. Väestö- ja elinkeinorakenne\nElinkeinopoliittisen ohjelman liite 3 Toimintaympäristö Tavoitteiden, päämäärien ja toimenpiteiden muodostamiseksi on tunnettava kunnan nykyinen toimintaympäristö. Toimintaympäristössä elinkeinojen kannalta Lisätiedot Elinvoimaa lähiöihin klinikka\nElinvoimaa lähiöihin klinikka Lähiöiden kehittäminen ja kerrostalojen korjaaminen ovat merkittävä kansallinen haaste www.rakli.fi/klinikat/elivoimaa-lahioihin-turku RAKLI ja klinikat 2 Missio Arvot Kivijalka Lisätiedot Jokioisten strategian päivittäminen\nHyvinvointi ja terveys Palvelut ja tuottavuus Osallistuminen ja demokratia Elinvoima ja kilpailukyky Talous ja henkilöstö Jokioisten strategian päivittäminen Tausta: Jokioisten 2013 2016 strategia Toiminta-ajatus Lisätiedot Ohjausryhmän tiedotustilaisuus 27.3.2015\nOhjausryhmän tiedotustilaisuus 27.3.2015 Ohjausryhmä Laatija: Aleksi Saukkoriipi Prosessi Selvitys aloitettu lokakuussa Päättynyt maaliskuussa Seuraavaksi alkaa huomautusaika kuntalaisille 30 päivää (huhtikuussa) Lisätiedot 14.9.2011. Kuntien kokonaisvaltainen asumisen- ja maankäytön strategian kehittäminen. Kuntamarkkinat 14.9.2011\nKuntien kokonaisvaltainen asumisen- ja maankäytön strategian kehittäminen Kuntamarkkinat Kehittämispäällikkö Marianne Matinlassi, Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA Marianne Matinlassi historiaa Lisätiedot Tahkon matkailustrategia. Pohjois-Savon matkailun tulevaisuus seminaari 26.1.2010 Jorma Autio\nTahkon matkailustrategia Pohjois-Savon matkailun tulevaisuus seminaari 26.1.2010 Jorma Autio VK Aholansaari Joonas Kokkonen: Viimeiset kiusaukset Paavo Ruotsalainen Tahko on lähellä Helsinki Tahko 435 Lisätiedot Lähidemokratia ja kuntarakenneuudistus (tiivistelmä)\nLähidemokratia ja kuntarakenneuudistus (tiivistelmä) MTK-Pohjois-Savo ry Kylpylähotelli Kunnonpaikka, Siilinjärvi 2.12.2013 Ritva Pihlaja erityisasiantuntija, tutkija Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmä, Lisätiedot Nastolan kunnan SWOT. Visio: Hyvän Olon Nastola - asumisen ja yrittämisen helmi\nValtuusto 9.6.2014 Vahvuudet - Hyvä sijainti ja hyvät liikenneyhteydet - Monimuotoinen ja puhdas luonto - Erinomaiset liikuntamahdollisuudet - Laaja ja monipuolinen yritystoiminta - Hyvät kunnalliset palvelut Lisätiedot HENKILÖSTÖ- OHJELMA. Hyväksytty kaupunginvaltuustossa 5.11.2012 65\nHENKILÖSTÖ- OHJELMA Hyväksytty kaupunginvaltuustossa 5.11.2012 65 1. STRATEGIA Henkilöstöohjelman taustalla ovat Haapajärven kaupunki-, elinkeino- ja konsernistrategiassa esitetyt asiat: Arvot, toiminta-ajatus Lisätiedot Ruhtinansalmen kyläsuunnitelma\nRuhtinansalmen kyläsuunnitelma Ruhtinansalmen kyläsuunnitelman tavoite on elämän laadun parantaminen kylällä palveluja kehittämällä sekä kylän ympäristöä hoitamalla. Kylällä säilytetään nykyinen asukasluku Lisätiedot HENKILÖSTÖSTRATEGIA 2011 2016 KAARINA ON TYÖPAIKKA JOSSA JOKAINEN TIETÄÄ TEHTÄVÄNSÄ JA VASTUUNSA JA ON YLPEÄ TYÖSTÄÄN!\nHENKILÖSTÖSTRATEGIA 2011 2016 KAARINA ON TYÖPAIKKA JOSSA JOKAINEN TIETÄÄ TEHTÄVÄNSÄ JA VASTUUNSA JA ON YLPEÄ TYÖSTÄÄN! HENKILÖSTÖSTRATEGIA Vie kaupunkia kohti visiota Kertoo, millainen työnantaja haluamme Lisätiedot POHJANMAAN LIIKENNEJÄRJESTELMÄSUUNNITELMA 2040 SEMINAARI\nPOHJANMAAN LIIKENNEJÄRJESTELMÄSUUNNITELMA 2040 SEMINAARI VALTAKUNNALLISTEN ALUEDENKÄYTTÖTAVOITTEIDEN OHJAAVUUS JOUNI LAITINEN 23.1.2012 VALTAKUNNALLISET ALUEIDENKÄYTTÖTAVOITTEET (VAT) Valtioneuvosto päätti Lisätiedot Kestävästi kasvava, älykkäästi uudistuva\nKestävästi kasvava, älykkäästi uudistuva Joensuun seudun kestävä ja älykkäästi uudistuva kasvu edellyttää, että kaikki käytettävissä olevat voimavarat suunnataan entistäkin määrätietoisemmin kaikkein lupaavimmille Lisätiedot Tulevaisuuden kunta -tilaisuus\nTulevaisuuden kunta -tilaisuus 16.1.2015 Vantaa Liikenne- ja kuntaministeri Paula Risikko Kuntien toimintaympäristön jatkuva muutos Kuntien toimintaympäristön jatkuva muutos 1/3 Kuntatalouden paineet ja Lisätiedot Strategian päivitys. kh 7.12.2015, 323 kv 14.12.2015, 71\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 Meän Ratekia 2016-2020 10 Aktiivinen ja palveluhenkinen kuntastrategia Strategian päivitys 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 kh 7.12.2015, 323 kv 14.12.2015, 71 24 1. Visio 2020 28 Lisätiedot VITAPOLIS. Alue- ja hankekehityssuunnitelma\nVITAPOLIS Alue- ja hankekehityssuunnitelma Vitapolis Uudenlainen palveleva asuinalue Vitapolis on ainutlaatuinen palvelu- ja asumisympäristö Muuramessa lähellä Jyväskylää, jossa yhdistyvät kaikki elämälle Lisätiedot ASUNTO-OHJELMA VUOSILLE 2016-2018. Kärsämäen kunta Tekninen lautakunta\nASUNTO-OHJELMA VUOSILLE 2016-2018 Kärsämäen kunta Tekninen lautakunta Joulukuukuu 2015 SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. MAANHANKINTA JA KAAVOITUS - Maanhankinta - Kaavoitus 3. ASUNTOTUOTANTO - Uusi tuotanto Lisätiedot Iitti Kuntastrategia 2014 2017. Kunnanhallitus 20.5.2013 135 Kunnanvaltuusto 151 / 02.01.00 / 2013 42/02.00.00/2013\nIitti Kuntastrategia 2014 2017 Kunnanhallitus 20.5.2013 135 Kunnanvaltuusto 151 / 02.01.00 / 2013 42/02.00.00/2013 Strategiakartta Rakenneselvitykset Lahden seudun kuntien kanssa 1.7.2014 mennessä. Varaudutaan Lisätiedot Kuntayhtymä Kaksineuvoinen. Strategia\nLiite 2 Kuntayhtymä Kaksineuvoinen Strategia 2010-2015 MISSIO / TOIMINTA-AJATUS Hyvinvoiva ja toimintakykyinen kuntalainen Missio = organisaation toiminta-ajatus, sen olemassaolon syy. Kuvaa sitä, mitä Lisätiedot VAASAN SEURAKUNTAYHTYMÄN TOIMINTASTRATEGIA VUOTEEN 2020\nSivu 1 / 6 VAASAN SEURAKUNTAYHTYMÄN TOIMINTASTRATEGIA VUOTEEN 2020 1 JOHDANTO Liite 2/34 Yht. kv. 29.9.2015 Vaasan seurakuntayhtymän yhteinen kirkkoneuvosto on päättänyt käynnistää suunnittelutyön strategiasuunnitelman Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute