Kahvin paahtoyhtiön KrasKofin liiketoimintasuunnitelma - liikeideoita\nKahvin paahtoyhtiön KrasKofin liiketoimintasuunnitelma\nHankkeen tavoitteena on vihreän kahvin teollisen paahtamisen yrityksen organisointi sen myöhempää toteuttamista varten vähittäiskaupan jakeluverkkojen, HoReCa-verkkojen, liikkuvien kahviloiden jne. Kautta. Hankkeen alueellinen sijainti on Krasnodar. Projektin tavaramerkki on KrasKof.\nKahvi on viime aikoina tullut yhä suositummaksi juomaksi Venäjällä, sen käytön kulttuuri kasvaa tasaisesti. Tässä suhteessa tarvitaan korkealaatuista kahvia edulliseen hintaan ja logistisesti helposti saavutettavissa. Sinun on myös otettava huomioon se tosiseikka, että paahdettu kahvi menettää maunsa ajan myötä, joten mitä raikkaampi se on, sitä parempi. Tässä suhteessa on suositeltavaa luoda paikallinen tuotanto kahvipapujen paistamiseen.\nTaulukko 1. Integroidut projektin suoritusindikaattorit\nAlennusaste (r), %\nAlennuskorko (r-kk), %\nTakaisinmaksuaika (PP), kuukaudet\nAlennus takaisinmaksuaika (DPP), kuukaudet\nNettoarvo (NPV), hiero.\n7 690 171\nSijoitetun pääoman tuotto (ARR), %\nSisäinen tuottoaste (IRR), %\nIntegroitujen suorituskykyindikaattorien analyysi yhdistettynä sen pitkän aikavälin toteuttamismahdollisuuksiin osoittaa projektin melko korkean houkuttelevuuden investointien kannalta.\n2. YRITYKSEN KUVAUS JA TEOLLISUUS\nKahvista on tulossa yhä suositumpi juoma Venäjällä. Samaan aikaan Venäjän kahvimarkkinat ovat tilavuudeltaan pienimpiä, mutta dynaamisimmin kehittyviä. Analyytikkoyrityksen Euromonitor Internationalin mukaan kahvin kulutus Yhdysvalloissa vuonna 2013 oli 1323 tonnia, Brasiliassa - 1174 tonnia, Saksassa - 568 tonnia ja Venäjällä - vain 221, 7 tonnia. Vuonna 2014 kahvin kulutus kasvoi Venäjällä noin kuusi kertaa ja oli 68% väestöstä. Samaan aikaan vuodesta 2008 vuoteen 2013 kahvin myynti Venäjällä kaksinkertaistui.\nPikakahvi oli historiallisesti suosituin Venäjällä. Vuoteen 2010 asti sen osuus oli jopa 85 prosenttia kokonaiskulutuksesta; suhde on kuitenkin viime vuosina muuttunut, ja sen odotetaan nousevan 45/55%: seen liukoisen hyväksi vuoteen 2018 mennessä. Markkinavolyymi on 131 000 tonnia Euromonitor Internationalin ennusteiden mukaan.\nKysynnän muutos viljakahvin suuntaan johtuu kulutuskulttuurin lisääntymisestä, samoin kuin juoman suosittelusta paikallaan olevien ja liikkuvien kahvimäärien kasvun vuoksi. Osittain vaikutus on suurten kansainvälisten ketjukauppojen pääsyyn markkinoille. Viljan kahvia painon mukaan myyvien vähittäismyymälöiden määrä kasvaa myös.\nHuolimatta viljakahvin suhteellisen korkeista kustannuksista, jotka ovat melkein korkeimmat Euroopassa, venäläiset ovat erittäin uskollisia niille tuotemerkeille, joihin he ovat tottuneet, eivätkä kieltäyty heistä edes hinnankorotuksen myötä.\nAlueellisten markkinoiden (Krasnodar) analyysi osoittaa, että kaupungissa on 38 erikoistunutta kahvilaa ja 877 laitosta, joissa kahvi on valikossa. Koska kaupungin asukasluku on 830 tuhatta, kyseisen tuotteen markkinat ovat melko laajat.\nRosIndexin mukaan kahvia kuluttavat useimmiten 35–54-vuotiaat, korkea-asteen tai korkeakoulututkinnon omaavat ihmiset ja korkean tulotason venäläiset. Lisäksi kahvinjuomisen suosio alle 35-vuotiaiden nuorten keskuudessa kasvaa. Näiden tietojen perusteella voidaan sanoa, että Krasnodar on erittäin riittävät markkinat tälle hankkeelle monista seuraavista syistä. Kaupungin väkiluku kasvaa jatkuvasti ja tasaisesti toisin kuin useimmissa Venäjän kaupungeissa. RBC: n mukaan kaupunki sijoittui vuonna 2013 Kaikkien Venäjän luokiteltujen kaupunkien joukossa eniten kasvavaan yritystoimintaan, mikä osoittaa asukkaiden melko korkean hyvinvoinnin; Krasnodarissa on alhaisin työttömyysaste eteläisessä liittovaltion alueella. Krasnodar on suurin teollisuus- ja maatalouskeskus.\nKaikki nämä tekijät tekevät kyseisistä markkinoista erittäin houkuttelevia hankkeen järjestämiselle. Hankkeen ydin on raa'an vihreän kahvin ostaminen, valmistaminen ja paahtaminen, pakkaaminen ja tukkumyynti. Projektin asiakkaita ovat:\n- HoReCa-laitokset - kahvilat (mukaan lukien kahvilat), ravintolat, hotellit;\n- vähittäiskaupan tee- ja kahvilat;\n- siirrettävät kahvilat;\n- kahvinkeittimyyjien operaattorit.\n3. TUOTTEIDEN JA PALVELUJEN KUVAUS\nYrityksen päätuote on paahdetut kahvipavut. Asiakkaan pyynnöstä se voidaan jauhaa. Yhtiö valmistaa pakkauksia sekä vakiopakkauksissa että asiakaspakkauksissa pyynnöstä.\nTaulukko 2. Kahvivalikoimat "KrasKof"\nArabian kasvitieteellinen lajike. Sen tuoksu on puhdas, makea, miellyttävä. Maku on makea-karvas, vähäinen happamuus ja öljyinen koostumus\nEräänlainen arabica. Viittaa korkealaatuisiin kahviin. Se on hieno, tuoksu ja hedelmäinen. Tasapainoinen happamuus\nYksi arabicalajikkeista. Maku on supistava ja karvas, hienoilla viinisävyillä. Voi olla äänekäs hedelmäinen ja kukallinen muistiinpano.\nCatimor Hybrid kasvatettu Kolumbiassa. Korkea happamuus ja samalla korkea kuppi makeutta, tiheyttä ja puhtautta\nArabican perusluokka. Eroaa kupin korkeaan laatuun, makeuteen, puhtauteen ja vartaloon\nKoska paistamisen laatu vaikuttaa suuresti lopputuotteen laatuun, KrasKof kiinnittää erityistä huomiota paistokoneidensa (paahtajien) työhön ja niiden käyttäjien pätevyyteen. Jokainen tarjotuista lajikkeista voidaan paistaa joko KrasKofin oman tekniikan mukaan tai asiakkaan reseptin mukaan samalla tuotteen tukkuhinnalla. Ensimmäisessä tapauksessa valmistaja on täysin vastuussa tuotteen laadusta. Toisessa osassa asiakas kantaa vastuun, mikä heijastuu toimitussopimukseen.\nEnsisijainen tapa lopputuotteiden lähettämisessä on nouto. Tällöin lähetys voidaan tehdä 1-2 työpäivän kuluessa tilauksen vastaanottamisesta. Tarvittaessa tavarat voidaan kuitenkin toimittaa KrasKof-myyntiedustajien kuljetus 5 työpäivän kuluessa.\nOletuksena KrasKof pakata paahdettua kahvia pusseissa, joiden tilavuus on 5 ja 10 kg. Asiakkaan pyynnöstä kahvi voidaan myös pakata merkkisäiliöihinsä minkä tahansa tilavuuden. Palvelu on ilmainen. Kahvi voidaan myös asiakkaan pyynnöstä jauhaa teollisella kahvimyllyllä. Palvelun hinta on 100 ruplaa. 1 kg: lle.\nTaulukko 3. Tavaroiden osto- ja tukkuhinta\nTAVARAT / PALVELUT\nYKSIKKÖ KUSTANNUS, hiero.\nTärkeimmät jakelukanavat on lueteltu tämän liiketoimintasuunnitelman osassa 2. Kuvassa Taulukossa 1 on esitetty kunkin kanavan arvioidut osuudet yrityksen kokonaisliikevaihdosta.\nKuva 1. Jakelukanavien osuudet yrityksen liikevaihdossa\nAktiivisen markkinoiden prosessoinnin suorittaa suoraan projektin omistaja ja myyntiedustaja. Omistaja käyttää omia yhteyksiään ja tuttaviaan, ja hän liittyy myös neuvotteluihin avainasiakkaiden kanssa. Myyntiedustaja viettää jopa 70% työaikastaan tien päällä, käymällä alustavia ja jatkuvia neuvotteluja asiakkaiden ja potentiaalisten asiakkaiden kanssa.\nHankkeen ensimmäisen vuoden aikana tapahtuu aktiivinen asiakaskunnan kehittäminen. Tulevaisuudessa suurin osa asiakasrakenteesta koostuu kanta-asiakkaista, jotka eivät vaadi myyntihenkilöstöltä merkittävää huomiota.\nAsiakkaan tilaukset siirretään suoraan toimistossa sijaitsevalle myyjälle, kirjallisella pyynnöllä henkilökohtaisesti, sähköpostitse tai faksilla. Maksuehdot päättää omistaja; uusille asiakkaille se on 100% ennakkomaksu. Myöhemmin alennukset ja lykkätyt maksut ovat mahdollisia.\nLaajamittainen mainoskampanja ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta hankkeen ensisijaisen kohdeyleisön ominaispiirteiden vuoksi. Tietoja KrasKofista on saatavana teollisuusluetteloissa.\nAlueellisilla markkinoilla toimii kaksi kilpailijaa, jotka tarjoavat samanlaisia tuotteita ja palveluita. Lajitelmakohtainen leikkausaste on enintään 50%. Kilpailijoiden hintapolitiikka on samanlainen, joten hankkeen alkuvaiheessa valittiin maltillinen polkumyyntistrategia.\nTärkeä KrasKofin kilpailuetu on markkinoiden johtajien uusien korkealaatuisten paistolaitteiden käyttö. Tämän laitteiston avulla voidaan saavuttaa lopputuotteen korkea laatu ja minimoida inhimillisen tekijän vaikutus tuotantoon. Kilpailijat käyttävät käytettyjä laitteita venäläisiltä ja kiinalaisilta valmistajilta.\nMarkkinoilla ei ole selvää kausiluonteisuutta. Kahvi kulutetaan kaikkina vuodenaikoina. Kesällä markkinat kuitenkin osoittavat jonkin verran laskua, joka liittyy kuumien juomien suosion laskuun kuumalla vuodenaikalla. Siitä huolimatta kylmiä juomia valmistetaan myös kahvin pohjalta, ja liikkuvien kahvilakien myyntimäärät kasvavat merkittävästi kesällä. Myyntisuunnitelmassa otetaan huomioon kaikki nämä tekijät.\nRosKof-tuotantolaitos sijaitsee teollisuuskompleksin alueella Krasnodarin etelälaidalla. Teknologia edellyttää maakaasun käyttöä, minkä seurauksena tuotantolaitos valitaan kaasuputken mukana ollessa. Tuotantoalueen tarve on 30 m2, varaston - 40 m2.\nLaitteiden valmistaja ja toimittaja - suuri saksalainen yritys, joka on markkinajohtaja. Paahtimen (paistamisyksikön) suhteellisen korkeiden kustannusten vuoksi sillä on useita kiistattomia etuja. Kaasun käyttö sähkön sijasta, kuten useimmissa markkinoilla olevissa laitteissa, mahdollistaa korkealaatuisen viljan paahtamisen, tasaisuuden ja dynamiikan. Rosterin kotelo on valmistettu valuraudasta, mikä mahdollistaa korkean lämpöhitauden ja yksikön merkittävän kestävyyden. Ergonomisten säätimien avulla voit säätää lämpötilaa tarvittaessa.\nPaahtimen suunnitteluun sisältyy jyvien samanaikainen paistaminen ja jäähdytys, mikä vähentää merkittävästi teknologisen jakson aikaa. Sen kesto on 15-18 minuuttia. Uuton jälkeen paahtimelta, lopputuote saapuu pakkauspaikalle ja sitten varastoon. Pakkausalueella sijaitsee myös teollinen kahvimylly.\nKoska tuotantosykli on suhteellisen lyhyt ja yksittäisten lähetysten arvioidut lähetykset ovat suhteellisen pieniä, tuotannon pitkäaikaista suunnittelua ei tarvita. Tuotanto tapahtuu saatujen tilausten mukaisesti. Varastossa tuotetaan tietty määrä luokkien myynnin yleisen rakenteen mukaisesti.\nYritys ei tarkoita monimutkaista organisaatiorakennetta. Johtavat toiminnot suorittaa suoraan projektin omistaja. Kaikkien työntekijöiden alistaminen tapahtuu myös omistajalle.\nMarkkinaprosessin suorittaa myyntiedustaja henkilökohtaisella autolla, jota käytetään yrityksen tarkoituksiin vuokrasopimuksen perusteella. Lisäksi myyntiedustaja voi tarvittaessa toimittaa pieniä tilauksia asiakkaille oman matkaohjelmansa mukaisesti. Asiakashakemukset hyväksyy myyntiasiantuntija, joka laskuttaa, valvoo heidän maksujaan ja siirtää hakemukset tuotantoa varten.\nTärkeimmät pätevyysvaatimukset esitetään henkilöstöluettelon käyttäjälle. Koska tämä markkinarako on melko kapea, kokemuksen läsnäolo luettelossa ei ole kriittinen. Tärkeät ovat kokemus tuotannosta, mieluiten ruoasta, laitekäyttäjänä, terveyskirjan läsnäolo, vastuu ja huonojen tapojen puuttuminen.\nRahoitussuunnitelma on suunniteltu viideksi vuodeksi ja siinä otetaan huomioon kaikki mahdolliset vaikuttavat tekijät: kausiluonteisuus, kilpailu, myyntirakenne jne. Kaikentyyppiset kustannukset lasketaan. Muuttuvilla kustannuksilla (taulukko 3) viittaa raaka-aineiden hankinta-arvoon. Kaikki muut kulut liittyvät kiinteään tuotteeseen. Poistot lasketaan tasapoistoin viiden vuoden ajanjaksolta.\nSijoituskustannukset ovat yhteensä 4, 3 miljoonaa ruplaa, josta yrittäjän omat varat ovat 1, 0 miljoonaa ruplaa. Jäljellä oleva summa houkutellaan pankkilainalla 36 kuukaudeksi. Laina maksetaan takaisin eläkemaksuilla, luottolomat - kolme kuukautta.\nTaulukko 4. Sijoituskustannukset\nVarastot ja toimistotarvikkeet\nVaaditut lainatut varat:\nTaulukko 5. Kiinteät kustannukset\nMÄÄRÄ kuukaudessa, hiero .\nTuloja laskettaessa otettiin huomioon kausiluonteinen tekijä: kesällä kysyntä vähenee hieman. Suunniteltujen tavoitteiden odotetaan saavutuvan projektin 9 kuukaudeksi.\n8. TEHOKKUUDEN ARVIOINTI\nHankkeen tehokkuutta arvioidaan integroitujen suoritusindikaattorien laskennan perusteella. Rahan arvon muutos ajan myötä otetaan huomioon, jolle otetaan käyttöön diskonttokorko. Tätä hanketta varten se valittiin 5%: n tasolle, koska hanke käsittää markkinoille tunnettujen tavaroiden tuotannon käyttämällä tunnettuja ja todistettuja tekniikoita, toteutus toteutetaan muodostuneilla markkinoilla, kilpailu ja projektin riskit ovat vähäiset.\nHankkeen takaisinmaksuaika on 28 kuukautta, diskontattu takaisinmaksuaika on 29 kuukautta. Nettoarvo (NPV) - ylittää huomattavasti sijoituskustannusten määrän; sisäinen tuotonopeus (IRR) on hiukan alhaisempi kuin esteaste, mutta ero ei ole merkittävä; kannattavuusindeksi (PI)> 1. Kaksi kolmesta pääindikaattorista osoittaa hankkeen tehokkuuden; IRR on hieman alhaisempi kuin vaadittu indikaattori, mikä vaatii sijoittajalta jonkin verran huomiota päätettäessä varojen jakamisesta. Viidennen vuoden nettotulos on 4, 0 miljoonaa ruplaa.\nHankkeen tehokkuuden vertailun perusteella eri verotusvaihtoehdoissa päätettiin käyttää yksinkertaistettua verotusjärjestelmää, jonka tavoitteena on ”tulot miinus kulut”.\nTäydellinen katsaus kiinteisiin indikaattoreihin on annettu taulukossa. 1.\nHankkeen korkean kilpailukyvyn ja tavoitteiden saavuttamisen takaamiseksi on tarpeen ottaa huomioon kaikki mahdolliset riskit ja tarjota toimenpiteitä niiden estämiseksi. Riskitekijät ja mitat on esitetty taulukossa. 6.\nTaulukko 6. Riskit ja niiden estämistoimenpiteet\nEnnaltaehkäisy- / vastatoimenpiteet\nUuden kilpailijan markkinoille pääsy\nAsiakasuskollisuuden varmistaminen ensimmäisistä lähetyksistä lähtien; joustava hinnoittelu\nNykyisten kilpailijoiden laitepuiston nykyaikaistaminen\nTarjoamalla lisäedellytyksiä toimitusehdoista, henkilökohtainen lähestymistapa jokaiselle asiakkaalle, joka tarjoaa lisäpalveluita\nVähennä väestön kahvin kulutusta\nVarojen maksimaalisen likviditeetin varmistaminen ja saamisten minimointi\nRaaka-aineiden hinnat nousevat\nVaihtoehtoisten toimittajien saatavuuden varmistaminen; hintojen vahvistaminen pitkäaikaisessa toimitussopimuksessa\nYleisesti ottaen hankkeen riskit voidaan arvioida alhaisiksi, mikä lisää projektin houkuttelevuutta.\nViiden vuoden tuotesuunnitelma ja hankkeen keskeiset taloudelliset indikaattorit


Juhlat ja kokoukset Paja Kongressikeskus - Raflaamo.fi\nJuhlat ja kokoukset Raiteet 1-3 (800 hlö) Raide 1 (180 hlö) Raide 2 (150 hlö) Raide 3 (150 hlö) Ukko-Pekka (140 hlö) Raide 4 (60 hlö) Raide 5 (60 hlö) Pikku-Rusko (60 hlö) Heikki (50 hlö) Jumbo (50 hlö) Risto (50 hlö) Visio Klubi (50 hlö) Koski (30 hlö) Puisto (20 hlö) Tammi (10 hlö)\nTilat ja tekniikka (4,2)\n“Sijainti, palvelu, tarjoiluiden taso olivat erinomaiset.”\n“Kiitos hyvästä palvelusta! :)”\n“erinomaiset kokoustarjoilut, palvelu, sijainti ja majoitustilat”\n“Kaikki toimii (etenkin tietotekniikka on helposti käytettävissä ja apu nopeasti paikalla). Henkilökunta avuliasta ja ystävällistä. Pajan 2. kerroksen iltapäiväkahvi oli tänään erityisen ruuhkainen aulassa, mutta tarjottavat hyviä jälleen.”\n“Sijainti ja kokonaisuus”\n“Kiva tila -luova”\n“Erinomainen sijainti ja joustava palvelu”\n“Sijainti, hieno hotelli, hyvät kokoustilat, hyvä päivällinen”\n“Hyvä sijainti, pysäköintimahdollisuudet lähellä, hyvät ilmavat ja toimivat tilat, erinomainen ruoka”\n“Hyvä palvelu ja hyvä lokaatio”\n“ystävällinen palvelu ja ruoka oli hyvää. Illallinen oli todella onnistunut.”\n“Ruuat olivat hyvänmakuisia”\n“Lokaatio ja palvelun taso”\n“sijainti, kokoustilan toimivuus, huoneet; siisteys ja toimivuus”\n“Kaikki toimi hyvin. Kaikki mitä sovittiin myyntipalvelun kanssa toteutui. Hyvä palvelu.”\n“Tornin kokouspuolen henkilökunta on aina valmiina auttamaan ja järjestelmään asiakkaalle haluamallaan tavalla asiat, ja jos joku ei meinaa onnistua niin yritetään viimeiseen asti ssaada asia onnistumaan :)”\n“Uudet tilat, hyvä sijainti”\n“Viihtyisät, toimivat tilat ja erinomaisen hyvät ruoat ja väliaikatarjoilut. Ruokailu sujui joustavasti ja ilman jonotusta, vaikka kokousvieraita oli paljon. Olen hankkeissani käyttänyt palveluanne aiemminkin aiemminkin useampaan otteeseen ja tulen tekemään niin jatkossakin. Hinta laatusuhde on Tampereen paras.”\n“Kaikki sujui mutkattomasti.”\n“Tarjoilut olivat hyvät ja tila avara.”\n“Erinomainen sijainti ja ruokatarjoilu”\n“Asiantuntevaa henkilökuntaa. Kaiken kattava TOIMIVA paketti :)”\n“Sijainti, miljöö, kaikki järjestelyt sujuivat mallikkaasti ja palvelu oli hyvää!”


Twitter testaa uutta versiota TweetDeckistä - näin pääset kokeilemaan sitä - AfterDawn\nTwitter testaa uutta versiota TweetDeckistä - näin pääset kokeilemaan sitä\n21. July, 2021 16:54\nTwitter on kertonut testaavan uudistettua versiota tehokäyttäjille suunnatusta TweetDeckistä. Uudistettu versio saapuu käytettäväksi valituille käyttäjille.\nTwitterin mukaan nykyiset ominaisuudet säilyvät TweetDeckissä. Uudistetun ulkonäön lisäksi on kuitenkin luvassa uusiakin ominaisuuksia.\nUusi versio sisältää paremman hakuominaisuuden erilaisilla vaihtoehdoilla. Twiittiä luodessa voi lisätä ketjuun useita twiittejä kerralla sekä lisätä niihin kuvia, videoita, GIF-tiedostoja, kyselyjä ja emojeita.\nSivupalkkiin puolestaan ilmestyy uusi Dekit-ominaisuus, joka mahdollistaa erilaisten ryhmien luomisen erilaisilla sarakkeilla.\nSivupalkissa on uusi Dekit-ominaisuus\nTwitterin julkaisemissa kuvissa sarakkeet ovat nyt leveämmät, joka herätti närää käyttäjien keskuudessa. Sarakkeiden leveyttä voi kuitenkin helposti muokata, joten sivuttain ruudulle mahtuu näkymään kerralla enemmän.\nUudistettu TweetDeck saapuu automaattisesti valituille käyttäjille, mutta sovelluksia tutkiva Jane Manchun Wong paljasti jo kuinka uutta versiota pääsee kokeilemaan.\nAvaa https://tweetdeck.twitter.com selaimella\nLiitä: document.cookie = "tweetdeck_version=beta"\nPaluu vanhaan versioon tapahtuu lisäämällä konsoliin document.cookie = "tweetdeck_version=normal" tai TweetDeckissä näkyvästä painikkeesta.


Vihko: "Pitäis oppia tappamaan se peli" - FUN Tampere\nKiekko • 3.12.2015 • Valtteri Kujansuu\nVihko: "Pitäis oppia tappamaan se peli"\nTilaajille 3.12.2015 Valtteri Kujansuu\nJoonas Vihko kantoi joukkueensa ykkösketjussa kultaista kypärää torstaina, kun Ilves hävisi Oulussa Kärpille lukemin 2-1. Vihko syötti tamperelaisten ainoan osuman, ja oli sitä mieltä, että Ilves pysyi pelisuunnitelmassaan 58 minuuttia 60:stä. TERVE! Tämä sisältö on FUN Tampereen Kiekkopaketin tilaajille. Tutustumistarjous 2 viikkoa 1,90 €.KirjauduTilaa Kiekkopaketti\nJoonas Vihko kantoi joukkueensa ykkösketjussa kultaista kypärää torstaina, kun Ilves hävisi Oulussa Kärpille lukemin 2-1. Vihko syötti tamperelaisten ainoan osuman, ja oli sitä mieltä, että Ilves pysyi pelisuunnitelmassaan 58 minuuttia 60:stä.\nJoonas Vihkon kommentit:


Naisten Linja: Väkivaltaa kokeneet naiset tarvitsevat apua matalalla kynnyksellä – VICTORIA MEDIA\n“Kynnys avun hakemiseen on väkivaltaa kokeneilla korkea. Kyse ei ole tiedon puutteesta, vaan väkivaltaan liittyvästä häpeästä, tunnistamisen vaikeudesta ja vähättelystä. Nykyiset palvelumallit eivät pysty auttamaan väkivaltaa kokeneita riittävästi”, sanoo toiminnanjohtaja Pia Puu Oksanen Naisten Linjalta.\nPerusoikeusviraston tutkimus vahvistaa tätä näkemystä. Tutkimuksen mukaan 94 % väkivaltaa kokeneista naisista tiesi, millaisia palveluita hänelle olisi tarjolla. “Ongelma ei ole vain palveluiden tarjonnassa vaan niiden laadussa ja toteutustavassa”, Pia Puu Oksanen sanoo.\nNaisten Linjan kokemusten perusteella julkisissa sosiaali- ja terveyspalveluissa tarvitaan lisää osaamista väkivaltaa kokeneiden kohtaamiseen, tunnistamiseen ja tukemiseen. “Monet meille soittavat naiset kertovat kohdanneensa julkisissa palveluissa väkivallan mitätöintiä ja vähättelyä. Tämä ei rohkaise hakemaan apua eikä irrottautumaan vaarallisesta elämäntilanteesta”, Oksanen sanoo.\nPerusoikeusviraston tutkimus kertoo myös, että vain 10 % väkivaltaa kokeneista suomalaisnaisista ilmoittaa väkivallasta poliisille. “Luku on huolestuttava. Se kertoo, että luottamus oikeusprosessiin väkivaltatilanteissa on edelleen heikko. Osin kyse on myös siitä, että lähisuhteessa tapahtuvaa väkivaltaa ei edelleenkään mielletä rikokseksi”, Oksanen sanoo.


Vastavirtaan taantumassa: Holiday Clubilla erinomainen tulos - Miltton\nVastavirtaan taantumassa: Holiday Clubilla erinomainen tulos\nke, loka 14, 2009 07:45 CET\nHoliday Club Resorts Oy:n menestys on poikkeuksellisen hyvä, sillä alkuvuonna matkailuala ja hotelliasuminen ovat Tilastokeskuksen laatiman tilaston mukaan vähentyneet 5 % valtakunnallisesti. Vielä merkittävämmin hotelliasuminen on vähentynyt vapaa-aikapainotteisilla matkailualueilla. Myös vapaa-ajan kiinteistöjen myynti on vähentynyt merkittävästi. Samanaikaisesti Holiday Clubin viikko-osakemyynti on kasvanut 15 %, 46 miljoonaan euroon. Yritys on lisäksi avannut kolme uutta myyntitoimistoa Vantaan Flamingoon, Naantaliin ja Leville sekä luonut pysyvästi 25 uutta työpaikkaa. ”Taloustaantumasta olemme selvinneet samoilla konsteilla kuin 1990-luvun lamastakin: investoimalla oikeisiin kohteisiin, oikean kokoisiin ja nykylomailijoiden tarpeita vastaaviin viikko-osakehuoneistoihin sekä panostamalla myyntiin ja markkinointiin”, kertoo konsernin toimitusjohtaja Vesa Tengman. ”Uudet kohteemme Holiday Club Naantali Residence, Holiday Club Himos ja Holiday Club Ylläs, sekä laajennukset Katinkultaan, Kuusamoon ja Sallaan, ovat vastanneet lomailuodotuksiin erinomaisesti”, sanoo Tengman. Lomaillaan useammin Ihmisten lomailutottumukset ovat muuttuneet. Lomaa vietetään lyhyemmissä jaksoissa useamman kerran vuodessa, kotimaassa ja ulkomailla. Lomalta halutaan enemmän vaivattomuutta, tasokkuutta ja joustavuutta. Lomakohteiden tulee myös tarjota monipuolisia palveluita ja aktiviteetteja ympäri vuoden. Murros selittää hyvin viikko-osakelomailun suosiota, joka on moderni yhdistelmä valmis- ja omatoimimatkailua. ”Viikko-osake tarjoaa erinomaiset puitteet short break -lomailuun. Asiakkaamme investoivat asumiseen vain sen verran kuin haluavat käyttää. Lisäksi huoneistot sijaitsevat lomakohteissa, joissa on valmiiksi monipuolinen tarjonta palveluita ja aktiviteetteja ympärivuotisesti. Miksi ostaa lehmä, jos haluaa maitoa?”, kysyy Tengman. ”Holiday Club katsoo luottavaisin mielin tulevaisuuteen. Työpöydällämme on merkittäviä suunnitelmia, jotka luovat entistä paremmat puitteet Holiday Clubin menestykselle tulevaisuudessakin”, Vesa Tengman kertoo. Holiday Club Resorts Oy:n tilinpäätös tilikaudelle 1.10.2008–30.9.2009: Konsernin liikevaihto 65 meur Käyttökate\t12 meur Verot\t2 meur Konsernin tulos 4 meur Investoinnit 12 meur\nholiday club , lomailu , viikko-osakkeet


Kiinan punainen palomuuri vuotaa | Maailman Kuvalehti\nKiinan punainen palomuuri vuotaa\nTeksti: Kristian Tuomikumpu Julkaistu: 01.12.1998\nViime vuonna aloittanut Chinanetin 169 Network tarjoaa edullisesti Internetin muunnelmaa, eräänlaista "Kiinan Intranetiä", jolla voi käyttää vain kiinalaisia palvelimia. Yhdysvaltain Pekingin-suurlähetystön mukaan nopeasti laajenevalla palvelulla on jo 300 000 käyttäjää.\n169 Network on kytketty myös varsinaiseen Internetiin niin, että käyttäjä voi vaihtaa sähköposteja muun maailman kanssa. Halukkaat saavat pääsyn muihinkin maailmanlaajuisen tietoverkon resursseihin, mutta optio maksaa viisinkertaisesti Kiinan sisäiseen verrattuna.\nKiinan turvallisuusviranomaiset ovat jo pitkään kehitelleet teknologioita, joilla pyritään estämään käyttäjien pääsy arveluttavaan ulkomaiseen materiaaliin. Maan ulkomaanliikennettä välittävät koneet on ohjelmoitu hylkäämään yhteyspyynnöt kiellettyihin palvelimiin, joista ehkä klassisimpana esimerkkinä mainittakoon Voice of America (www.voa.gov).\nKäytännössä tietojen sensurointi on erittäin vaikeata. Kaikkia Kiinan turvallisuutta uhkaavia palvelimia ei voida lisätä estolistalle, ja toisaalta taitava käyttäjä voi saada yhteyden kiellettyihinkin palvelimiin ns. proxyjen eli välimuistipalvelinten avulla, jos hänellä ylipäänsä on yhteys ulkomaailmaan.\nAsiantuntijat arvioivat, että hinnoittelupolitiikalla ja houkuttelevien kiinankielisten sivujen lisäämisellä saadaan yhä useammat käyttäjät valitsemaan maan sisäinen verkkovaihtoehto, jolloin sensuroinnin tarve vähenee.\nKiinalainen sisällöntuottaja Sinanet arvioi, että vuoteen 2000 mennessä Internetiä käyttää yhdeksäntoista miljoonaa kiinankielistä ihmistä. Tällä hetkellä verkkoon on kytkeytyneenä vain kolme prosenttia kiinalaisesta kaupunkilaisväestöstä.


Myös juristit tarvitsevat oppia oman alan ulkopuolelta - Lakimiesuutiset\nOikeustieteilijöillä on runsaasti mahdollisuuksia päivittää ja syventää oikeustieteen osaamistaan. Moni juristi tarvitsisi työssään myös muiden alojen osaamista. Tiedekuntien tulisikin kehittää opintotarjontaansa vastaamaan tätä tarvetta.\n04.02.2019 • teksti Tuomas I. Lehtonen • kuvat iStock/Jani Söderlund\nItä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen johtajan, professori Tapio Määtän mukaan jatkuvan oppimisen malli on oikeustieteilijöille tuttu. Omaa osaamista ollaan valmiita ja motivoituneita kehittämään läpi työuran.\n– Lainsäädäntö ja oikeuskäytäntö muuttuvat koko ajan. Juristin on pidettävä osaamistaan aktiivisesti ajan tasalla. Oikeustieteilijöiden asenne ja henkinen ote jatkuvaan oppimiseen on hyvä. Monilla alan ammattilaisilla, esimerkiksi asianajajilla, on myös velvoite hankkia tietty määrä koulutusta vuosittain, Määttä toteaa.\nJuristin on pidettävä osaamistaan aktiivisesti ajan tasalla.\nMäätän mielestä juristeille suunnattu täydennyskoulutustarjonta on hyvällä tasolla. Perinteisten, yleensä Helsingissä järjestettävien koulutuspäivien lisäksi tarjolle on tullut pidempiä, kurssimuotoisia opintokokonaisuuksia. Niitä tarjoavat sekä yliopistojen oikeustieteelliset tiedekunnat ja avoimet yliopistot että yksityiset koulutusorganisaatiot.\nMyös suuremmat työnantajat organisoivat itsenäisesti opintokokonaisuuksia omille työntekijöilleen.\nViime vuosina myös koulutusmuotojen kirjo on kasvanut. Auditorioiden ja luokkien rinnalle on tullut uusia sähköisiä oppimisympäristöjä. Perinteinen luentomuotoinen opetus on korvautunut monin paikoin vuorovaikutteisilla harjoitteilla ja yhdessä tekemisellä.\nAuditorioiden ja luokkien rinnalle on tullut uusia sähköisiä oppimisympäristöjä.\nMukana on toki edelleen myös yksin tehtäviä harjoituksia ja lukemista, mutta useimmiten tehtäviin liittyy vuorovaikutteisia keskusteluosuuksia tai ryhmätöitä.\nMäätän mielestä uudet verkkopohjaiset opiskelumuodot paitsi tuovat uusia mahdollisuuksia opetuksen toteuttamiseen myös tasa-arvoistavat eri puolilla Suomea toimivien juristien kouluttautumismahdollisuuksia.\nMäättä näkee täydennyskoulutuskentässä myös haasteita ja kehittymistarpeita, joihin erityisesti yliopistojen tulisi pystyä vastaamaan.\nOikeustieteessä, kuten muillakin koulutusaloilla, on pyritty kehittämään omia tutkintokoulutuksia sekä oman alan täydennyskoulutuksia jatkuvan oppimisen mallin mukaisesti.\nJuristien, kuten muidenkin ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneiden, tulisi kuitenkin pystyä laajentamaan osaamistaan myös muille aloille.\nYhteiskunnan oikeudellistumisen myötä muilla aloilla korkeakoulututkinnon suorittaneet tarvitsevat oikeustieteellistä osaamista.\n– Yhteiskunnan oikeudellistumisen myötä muilla aloilla korkeakoulututkinnon suorittaneet tarvitsevat oikeustieteellistä osaamista. Vastaavasti OTM-tutkinnon suorittaneilla on tarvetta kasvattaa osaamistaan muullakin kuin omalla toimialalla. Nyt kysyntää olisikin tutkintoa pienemmille opintopisteytetyille opintokokonaisuuksille. Koska tällaisia ei ole juurikaan ollut, moni on lähtenyt opiskelemaan kokonaista tutkintoa, Määttä sanoo.\nTarvetta lyhytkestoisille koulutusmoduuleille\nMäätän mielestä tarvittava toisen alan osaamistaso voitaisiin useimmiten saavuttaa suorittamalla lyhyempi koulutuskokonaisuus.\nOikeustieteellisten tiedekuntien tulisikin nyt pyrkiä rakentamaan pienempiä, sivuainetyyppisiä modulaarisia koulutuskokonaisuuksia muilla aloilla toimiville asiantuntijoille.\nJonkinlaisia edistysaskelia on kehitystyössä jo otettukin. Vastaavasti juristeilla olisi tarvetta esimerkiksi liiketalouden ja viestintäosaamisen vahvistamiseen.\n– Tarvetta olisi muun muassa oikeuspsykologisen osaamisen, yrittäjävalmiuksien, kauppa- ja taloustieteellisen osaamisen sekä viestintävalmiuksien, esimerkiksi neuvottelu- ja vuorovaikutustaitojen sekä asiakkaiden kohtaamistaitojen, parantamiseen. OTM-tutkintoon kuuluvat opinnot eivät sisällä näitä riittävästi, Määttä sanoo.\nJuristeilla olisi tarvetta oikeuspsykologisen osaamisen, yrittäjävalmiuksien, kauppa- ja taloustieteellisen osaamisen sekä viestintävalmiuksien parantamiseen.\nMäätän mainitsemia opintokokonaisuuksia löytyy yliopistojen täydennyskoulutustarjonnasta, mutta niitä ei ole suunnattu juristien tarpeisiin.\n– Jatkuvan oppimisen moduulimaailmassa pitäisi olla juuri tietyn alan ammattilaisille suunnattuja opintokokonaisuuksia. Tässä on nähtävissä selkeä markkinarako. Yliopistoilla on syntymässä tähän innovaatioita, Määttä sanoo.\nYhtenä hyvänä esimerkkinä kehityksestä Määttä mainitsee Itä-Suomen yliopistossa järjestettävän psykologeille suunnatun oikeuspsykologian monitieteisen koulutuskokonaisuuden, joka koostuu perus- ja aineopinnoista. Paketti soveltuu myös juristeille.\nTutkintokoulutuksista poiketen täydennyskoulutus rahoitetaan lähes kokonaan yksityisellä rahoituksella. Poikkeuksena tästä ovat yliopistojen avoimen yliopiston koulutukset, jotka rahoitetaan osin yliopistojen perusrahoituksella.\nModulaariset koulutuskokonaisuudet edellyttävät uusien rahoitusmallien kehittämistä.\nModulaariset koulutuskokonaisuudet edellyttävätkin uusien rahoitusmallien kehittämistä.\n– Jatkuvan oppimisen koulutusten pitää olla yliopistoille lähtökohtaisesti taloudellisesti kannattavia. Jatkuva oppiminen on kuitenkin tärkeä megatrendi, jossa yliopistojen tulee olla mukana. Koulutusmodulien kehittäminen ei voikaan perustua pelkkään lyhytnäköiseen ansaintalogiikkaan, Määttä sanoo.\nTuomareidenkin täydennyskoulutuksessa uutta\nTuomareiden riippumattomuus ja yhteiskunnallinen rooli asettaa erityisiä vaatimuksia heille suunnattavalle täydennyskoulutukselle.\nTuomari ei ole asiantuntija kaikilla niillä aloilla, joita hänen ratkaistavakseen tuleviin oikeudenkäynteihin liittyy. Tuomari tarvitsee sen sijaan kyvyn arvioida hänelle esitettyä asiantuntijatodistelua.\nTuomari tarvitsee kyvyn arvioida hänelle esitettyä asiantuntijatodistelua.\nTuomarinkoulutuslautakunnan puheenjohtajan Kirsti Uusitalon mukaan valtaosan Suomessa järjestettävästä, tuomareille ja tuomioistuinten henkilökunnalle suunnatusta koulutuksesta suunnittelee tuomarinkoulutuslautakunta ja oikeusministeriön koulutusyksikkö.\nKoulutusten tuottamisvastuu on tällä hetkellä oikeusministeriöllä ja tuomioistuimilla.\n– Osa koulutuksista toteutetaan yhteistyössä yliopistojen, valtakunnansyyttäjänviraston koulutusyksikön tai asianajajayhdistysten kanssa. Tuomioistuimilla ja yliopistoilla on ollut myös niin sanottuihin laatuhankkeisiin liittyvää koulutuksellista yhteistyötä. Tuomareilla ja tuomioistuinten henkilökunnalla on mahdollisuus osallistua European Judicial Training Networkin (EJTN), Pohjoismaisen tuomarikoulutusverkoston (SEND) tai Europäische Rechtsakademien (ERA) koulutustilaisuuksiin tai -vaihto-ohjelmiin, Uusitalo kertoo.\nTuomarien täydennyskoulutusohjelmassa painottuvat erityisesti rikos- ja prosessioikeus sekä eri oikeudenalojen substanssikoulutus.\nEsimerkkeinä yksittäisistä koulutuksista Uusitalo mainitsee velvoiteoikeuden koulutusohjelman, sovittelukoulutuksen, talousrikosten koulutuspolun sekä ensi vuonna uutena koulutuksena alkavan ympäristörikosten koulutuspäivän.\nTuomareille suunnatussa laajassa oikeuspsykologian koulutusohjelmassa kouluttajina olivat oikeuspsykologit. Myös sovittelukoulutus sisältää moniammatillista osaamista, kun samaan koulutukseen osallistuvat tuomarit ja sosiaalialan asiantuntijat.\nTuomareiden ja tuomioistuinten muun henkilöstön koulutusten järjestämistä ohjaavat valtion talousarvio ja oikeusministeriön osoittamat taloudelliset raamit.\nToivon valtion voivan osoittaa tuomarikoulutukseen enemmän resursseja.\n– Käytännössä resurssit ovat riittämättömät koulutustarpeisiin nähden. Toivon valtion voivan osoittaa tuomarikoulutukseen enemmän resursseja ja yliopistojen osallistuvan halukkaammin tuomareille suunnattuun täydennyskoulutukseen. Tuomarikoulutuksessakin käytetään yhä enenevässä määrin nykyaikaisia osallistavia koulutusmenetelmiä, mutta niiden käyttöä voisi vielä laajentaa, Uusitalo pohtii.\nOnko osaamistili ratkaisu jatkuvan oppimisen rahoittamiseen?\nSuomen Lakimiesliitto ja kahdeksan muuta akavalaista ammattiliittoa ovat esittäneet, että suomalaisten jatkuvaa oppimista tuettaisiin jatkossa kansalaisen osaamistilillä. Tili jakaisi jatkuvan oppimisen kustannuksia työntekijöiden, työnantajien ja valtion kesken ja toisi kaikille suomalaisille mahdollisuuden täydennyskoulutukseen.\nEsityksen mukaan jokainen työikäinen saisi osaamistililleen vuosittain työntekijöiden ja työnantajien vakuutusmaksuilla rahoitettavan osaamissetelin. Myös työvoimaviranomainen voisi harkinnanvaraisesti ohjata tilille varoja. Setelin voisi käyttää heti tai säästää tulevaa tarvetta varten.\nVakuutusmaksujen keräämisen ja setelin maksatuksen hoitaisi vasta perustettu Työllisyysrahasto.


Luhtaranta, Hollola | Luonnonperintösäätiö\nKARTTA: Luhtaranta Kansalaisen karttapaikalla\nLuonnonperintösäätiö osti huhtikuussa 2016 noin 8 hehtaarin alueen Hollolan Luhdantaustan kylästä, Lahden eteläpuolelta, Porvoonjoen/Luhdanjoen itärannalta. Kauppa solmittiin välittäjän kautta ja alueesta käytiin tarjouskilpailu, jossa säätiö onnistui tekemään voittavan tarjouksen.\nUusi suojelualue koostuu kahdesta toisiinsa liittyvästä pikkutilasta ja se nimettiin Luhtarannaksi. Alue käsittää alavaa rantaluhtaa, joka keväällä on tulvan peitossa ja kasvaa lähinnä pajua, leppää ja muita lehtipuita. Myöhemmin kesällä tulva-alueesta kuroutuu joesta erilleen jääviä lampia. Luhtarantaan kuuluu myös korkeammalla sijaitsevaa rinnemaan metsää, josta runsas hehtaari on iäkästä kuusimetsää, joukossa suuria haapoja. Myös pieni puronotko sisältyy Luhtarannan ylempiin osiin.\nKaiken kaikkiaan Luhtarannan rinnemaat ovat reheväpohjaisia, jopa lehtomaisia – alueella esiintyy muun muassa näsiää, ja lisäksi raita, tuomi, pihlaja, koivu ja haapa kasvavat pajujen kanssa sulassa sovussa, ylempänä myös kuuset. Vaikka alue ei ole kokonaisuudessaan luonnontilaista – siellä on aikoinaan paikoin liikuteltu maa-aineksia ja hakattu puustoa – se on nopeasti eheytyvää ja lintujen suosimaa maastoa, jonka merkitystä nostaa pitkä ja vedenkorkeudeltaan vaihteleva rantaviiva.\nLuhtaranta oli Luonnonperintösäätiön 53. suojelualue.\nOsta pala Luhtarantaa, näin säilytät tulva-alueen elämää.


Muusikoiden.net - Keskustelu - Mitkä kaiuttimet (tai kaiutin) Pod XT:n kanssa?\nAihe: Mitkä kaiuttimet (tai kaiutin) Pod XT:n kanssa?\nJep. Eli oon päättäny hankkia Pod XT:n ja ajattelin hankkia tähän kaiuttimet, teholla ei hirveesti väliä ja hintaakaan ei saisi olla hirmusti ja mieluiten vielä sellaiset joissa on sisäänrakennettu päättäri. Suositelkaa merkkejä, malleja ja kertokaa missä niitä saatavilla.\nKato äiti, mä oon lentokone!!!11\nhttp://www.thomann.de/thoiw3_atomic … 2_podxt_gitarrencombo_prodinfo.html\nKertokaas vähän lisää tästä vekottimesta, alkoi kiinnostaa.\nSanokaa DT kun haluatte hyvää\nEi "väritä/muuta" Podin soundia hirveesti.\n18 wattia kuulostaa vähältä, mutta hyvin riittää potkua.\nTietty kahdella Atomicilla soundi levenee makeasti ja volaakin saa tiputtaa...\nTämähän voisi toimiakin.\nLine6:n foorumeilla muistaakseni joillain oli hyviä kokemuksia tuollaisesta kiipparivahvarista. Pod-käyttöön teoriassa loistava, fullrange-vahvistin. Toki muutkin kiipparivahvarit käy, tuo behku tuli ekana mieleen.\nTosi nerokasta juu, sopii rahamiehille. Tuosta kun laskee t-kaupan hinnoilla niin xt & reactor kustantaa yhdessä semmoiset 900 e. Siihen päälle joku käyttökelpoinen floorboardi ja hinnaksi tulikaan..? XP\nMinä ainakin kokeilisin myös jotain aktiivi-pa -kaiutinta. Hinnat pysyy suht järkevillä tasoilla.\nAinekset: vesi, ohramallas, humala, hapettumisenestoaine (E224)\nhintaakaan ei saisi olla hirmusti\nMikä on hirmusti? Toiselle tonni on näissä jutuissa taskurahaa, toinen säästää satastakin viikkorahoistaan pitkään.\nHalvalla pääset, kun ostat jotkut tietokoneen aktiivikaiuttimet, noitahan saa(nee?) kympillä-parilla. Mitä laadukkaammat, sen parempi. Näillä ei sitten bändisoitossa tee mitään, mutta ei taida olla tarkoituskaan.\nVaihtoehtoina sitten melkeinpä mikä tahansa kitaravahvistin, jossa on efektilenkki tai joku cd-in -kytkentä, tai jo mainittu aktiivimonitori, hinnat muutamasta kympistä ylöspäin. Jälkimmäinen olisi varmaankin oma valintani, mutta vain siksi, että pieni aktiivimonitori on aina hyvä kampe olemassa nurkissa, sille löytyy paljon erilaista käyttöä.\n29.06.2006 14:04:50 (muokattu 29.06.2006 14:08:20)\nHöh. Aika turha lähteä tavallista XT:tä ostamaan jos haluaa floorboardin kanssa. Eiköhän tuo XT Live poista FB:n tarpeen. Ja vaikkei se menekään sinne Atomicin sisään niin luulisi tuon silti toimivan.\nEDIT: Mulla on kotikäytössä Behringerin Truth 2030A aktiivimonitorit jotka toimivat mainiosti niin XT:n perässä kuin yleensä biisien teossakin. Kotona ei oikein noille parille perinteiselle kitaravahvarille tunnu löytyvän enää käyttöä. Keikkavehkeinä noi Behkut eivät kylläkään ole mikään ideaali vaihtoehto :)\nwww.mikseri.net/sigkk Fattest shite on the planet!\nTämä alkoi kiinnostamaan. Onko jollain täältä kokemuksia laitteesta? Aika halpa laite todellakin.\nMinä Rakenna itse pedaalisi Myy Schallerin hihnalukot.\nMitenköhän jotkut tällaiset pienet Genelecit pelaisi Podin kautta soitteluun ilman erillistä subbaria: http://www.thomann.de/thoiw3_genelec_8020apm_anthrazit_prodinfo.html\nOlisi samalla passelit tietokonekaiuttimet siinä ;)\nNykyisin soittelen kotistereoiden kautta kahteen Wharfedale Diamond 9.1-kaiuttimeen saman sarjan subbarin kanssa.\nKasa efektipedaaleita myynnissä. Ilmoitus profiilissa.\nVoin lämpimästi suositella Geneleccejä! Neutraali ääni ja käytössä esim. monitoreina huippustudioissa.\nhttp://www.thomann.de/thoiw3_behrin … sn=e1a8bb980a5d20f7a7a3a5c5d06dd796\nTossa mun valinta. Ei ihan Genelec mutta asiallinen kopio :)\nÄh. Ekaksi pitää ehkä sittenkin hankkia isompi kämppä ja sitten vasta harkita noita Genelecejä ;)\n30.06.2006 18:20:35 (muokattu 30.06.2006 18:21:02)\nGeneleceissä on se hyvä, että ne sopivat moniin erilaisiin ympäristöihin toisin kuin esim. useat passiivikaiuttimet. Suosittelen sijoittamaan rahat Geneleceihin ja sitten vasta uusi kämppä! : )\nPahoittelen suuresti että olen kyseisen kysymyksen esittänyt kolmessa eri ketjussa, mutta olen huomionhakuinen.\nOlen siis hankkimassa Pod X3 livelle pariksi laadukkaampaa välineistöä äänen ulosantiin.\nSoittelen tietokoneen äärellä, ja siksi avustuksen jälkeen päädyin siihen tulokseen että aktiivimonitorit ovat minulle sopiva ratkaisu.\nOlen kuitenkin aktiivimonitorien laatueroista tietämätön, huone ei ole akustisesti suuniteltu ja en haluaisi alkaa hifistelemään tässä vaiheessa liikaa, suosituksien jälkeen nousivat genelecit esiin http://www.thomann.de/fi/genelec_8020apm_anthrazit_bundle.htm\nMitä aktiivimonitoreja suosittelisitte kitaransoitolle 600-700eurolla (2kpl), lähinnä raskaampaan metallimusiikkiin/efekteille?\nTavoitteena oppia soittamaan kitaraa yhtä hyvin kun Malmsteen 3 promillen kännissä.\nEiköhän nuo genelekit oo aika hifit jo. Hyvät ihan musankuuntelussakin.\nKomppia tälle, ei tuossa hintaluokassa varmasti parempia aktiivikääkättimiä löydy.\nAikaisempaa kirjoitustani koskien, mutta hiukan lisäbudjetilla.\nNoita aktiivimonitoreja seuraillut tässä tovin, ja joulun jälkeen lähtee tilaukseen, koitan päästä kuuntelemaan näitä vaihtoehtoja ennen ostoa, mutta yleisöpalautteella on aina suuri merkitys.\nPääasiallinen aktiivimonitorin käyttötarkoitus on siis ilmiselvä musiikinkuuntelu/miksaaminen, mutta myös kitaransoitto Pod X3 livella tietokoneen kautta, ja rumpujen nauhoittelu, äänikortiksi on tulossa Presonus Firepod.\nNämä vaihtoehdot ovat nousseet esille\nMuitakin samanhintaluokan ehdotuksia olisi kiva kuulla, kaikkihan suosivat genelecejä, mutta mitä mieltä olette muista listalla olevista ?\nVuoden päivät olen soitellut Pod XT+Tietskari+Truth 2030A setillä, ja toimii hyvin. Genelecit toimii varmasti yhtälailla ko. käytössä. Mietinnässä on ollut Truthien vaihtaminen Genelec 8020a, mutta on jäänyt tekemättä, kun kaiuttimet toimivat hyvin.


Synnytys- ja naistentautiopin, professorin osa-aikainen (50%) tehtävä, tehtäväntäyttöseloste: Tiedekuntaneuvoston kuuleminen\nLääketieteen laitos on esittänyt henkilöstösuunnitelmassaan vuosille 2018-2020, synnytys- ja naistentautiopin osa-aikaisen (30%) professorin tehtävän hoito-osuuden nostamista 50%: iin ja tehtävän täyttämistä 1.1.2019 alkaen toistaiseksi.\nTehtävän sijoitusyksikkö on terveystieteiden tiedekunta, lääketieteen laitos, kliinisen lääketieteen yksikkö.\nTehtävää täytettäessä voidaan käyttää kutsumenettelyä dosentti Marjo Tuppuraisen kutsumiseksi tehtävään. Kutsumenettelyn perusteena esitetään seuraavaa:\nMarjo Tuppurainen on suorittanut lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 1985 Kuopion yliopistossa ja lääketieteen tohtorin tutkinnon vuonna 1995 Kuopion yliopistossa. Synnytys- ja naistentautiopin erikoislääkärin tutkinnon hän on suorittanut vuonna 1999 Kuopion yliopistossa ja hänelle on myönnetty naistentautien dosentin arvo vuonna 2002 Kuopion yliopistosta.\nMarjo Tuppurainen toimii parhaillaan Kuopion yliopistosairaalassa osastonylilääkärinä (1995-). Aiemmin hän on toiminut Kuopion yliopistossa Luu- ja rustotutkimusyksikön johtajana (2001-2006), sekä Suomen akatemian kliinisenä tutkijana (2006-2008).\nMarjo Tuppurainen on julkaissut 103 kansainvälistä vertaisarvioitua tieteellistä julkaisua, joista 23 ensimmäisenä tai viimeisenä tekijänä. Tuppurainen on ohjannut yhteensä kaksi väitöskirjatyötä ja ohjaa parhaillaan kolmea. Lisäksi hän on toiminut Suomen osteoporoosiyhdistyksen hallituksessa (1997-2003 ja 2008-2012) ja Kuopion Osteoporoosiyhdistyksen puheenjohtajana 1997-2013, sekä useissa muissa asiantuntijatehtävissä.\nDosentti Marjo Tuppuraisen cv ja julkaisuluettelo ovat liitteenä 1.\nEdellä esitetyillä perusteilla dosentti Marjo Tuppurainen täyttää kutsumenettelyn edellytykset professorin, synnytys- ja naistentautioppi, tehtävään.\nItä-Suomen yliopiston johtosäännön 31 §:n mukaan professorin (Professor) palvelussuhteeseen valittavan tulee olla tieteellisesti tai taiteellisesti pätevä ja hänellä tulee olla hyvä opetustaito ja, jos se on tärkeää tehtävän hoitamiselle, käytännöllinen perehtyneisyys tehtäväalaan.\nProfessorin, synnytys- ja naistentautioppi, tehtävän tehtäväntäyttöseloste on liitteenä 2. Tehtäväntäyttöseloste sisältää johtosäännön edellyttämät tehtäväalan ja tehtävämääritykset. Selosteessa edellytetään myös, että professorin, synnytys- ja naistentautioppi, tehtävään kutsuttavalta vaaditaan käytännöllinen perehtyneisyys tehtäväalaan.\nSeloste sisältää myös esityksen siitä, että tehtävää täytettäessä käytetään kutsumenettelyä dosentti Marjo Tuppuraisen kutsumiseksi tehtävään. Marjo Tuppuraisen suostumus on liitteenä 3.\nTiedekuntaneuvosto käsittelee tehtäväntäyttöselosteen


Finngulf 34 purjevene 1983 - Turku - Nettivene\nTÄMÄ MYYDÄÄN NYT!!!\nKäteiskauppa etusijalla, vaihdossa mahdollisesti pienempi/edullisempi päiväpursi/jolla tai pulpettive. Myös muita kuin veneitä voi ehdottaa vaihdossa.\nTekniikaltaan toimivana ja purjehduskuntoisena (katsastettuna) telakoitu kauden 2014 päätteeksi. Siitä saakka ollut kuivilla muuttuneiden tilanteiden vuoksi. Kosmeettista kunnostamista niin sisällä kuin ulkona, joten hinta sen mukainen.\nUusittua vuoden 2008 jälkeen mm. Furlex, Rodkick, 4 x Harken STA vinssit (40 & 32), etufalli dyneema, Raymarine ST60+ Tridata, Smev uuniliesi, Jabsco wc, keulakajuutan luukku, Lewmar avattavat ikkunat wc ja pentteri, plexi-ikkunat salonkiin, patjat keulaan ja salonkiin, puomipeite, köysiä... 2000-luvun alussa edellinen omistaja on vaihtanut moottorin tehokkaampaan ja uusinut maston, jossa spinnulle nostin ja gaijat. Spinnua ja puomia ei ole.\nVeneessä on jälkiasennettu ruoriohjaus, joka on helppo poistaa ja palauttaa pinnaohjattavaksi. Extrana myös barduunat, vaikka saalingit ovatkin taakse suunnatut. Barduunat voi siis jättää halutessaan rannalle.\nVene toimii mukavasti saaristossa ja rannikolla sekä turvallisesti isommallakin aukolla, mm. Höga Kusten, Gotland ja Öland käytynä. Ikä-/kokoluokassaan ripeäkulkuinen.\nPituus 10,43 m Leveys 3,26 m\nKeitin: Smev 2-liekkinen uunilla\nMaasähkö: Waeco mobitronic\nPatjat: Uusittu keula ja salonki\nPelastuslautta: 8 henk., kova boksi, huoltamatta\nWC: Septitankki n. 70L\nVene toimii mukavasti saaristossa ja rannikolla sekä turvallisesti isommallakin aukolla, mm. Höga Kusten, Gotland ja Öland käytynä. Ikä-/kokoluokassaan ripeäkulkuinen. Piilota »\n- Genoa leikattu rullalle sopivaksi Furlexin hankinnan yhteydessä. Isopurje ja puomipeite hyvässä kunnossa.\n- VolvoPenta SD20 + Flexofold taittolapapotkuri pronssia. Moottori vaihdettu edellisen omistajan toimesta 2000-luvun alussa.\n- Infokytkimellä varustettu. Irrotettuna huoltoa varten.\n***** Miten olisi vaihto? www.nettivene.com/purjevene/finn/683124\n***** vastasi Hieno vene, muttei tämän hetkiseen tarpeeseen sopiva kuitenkaan.\nFinngulf Finngulf 34 C '83\nNettivene ID 634726


PC-KflVTTtiJfl 1 SEINAEDESSA VAI IDEOITA JAETTAVAKSI? PC-kayttajat ry:n jasenlehti. Paatoimittaja: Tapio Hietamaki Puh. - PDF\nPC-KflVTTtiJfl 1 SEINAEDESSA VAI IDEOITA JAETTAVAKSI? PC-kayttajat ry:n jasenlehti. Paatoimittaja: Tapio Hietamaki Puh.\nDownload "PC-KflVTTtiJfl 1 SEINAEDESSA VAI IDEOITA JAETTAVAKSI? PC-kayttajat ry:n jasenlehti. Paatoimittaja: Tapio Hietamaki Puh."\n1 PC-KflVTTtiJfl 1 90 PC-kayttajat ry:n jasenlehti SEINAEDESSA VAI IDEOITA JAETTAVAKSI? SB Paatoimittaja: Tapio Hietamaki Puh. (t) Toimitus: Postiosoite: Ari Ja'rma'la, Markku Vieri PC-kayttajat ry, PL 494, HELSINKI o\n2 PC-KAYTTAJA 1/199Q PC-kayttajat ry Toimihenkilbt Puheenjohtaja: puh (tyb) Varapuheenjohtaja: Samuli Kaila puh (koti) Taloudenhoitaja: Kari Kiravuo puh (tyo) Sihteeri Ari Rautiainen puh (koti) Lisatietoja yhdistyksen toiminnasta Yhaistys yleensa: Tiistaikokoukset: PD-ohjeimat: PC-KAYTTAJA-lehden ilmestyminen Lehti ilmestyy kolmena numerona vuodessa. llmoitushinnat Martti Laiho, puh (tyo) Raimo Janka, puh (tyo) Mukaan liitetty erillinen materiaali sopimuksen mukaan Koko sivu mustavalkoinen, monistettu A4: 1000 mk Puoli sivua, rnustavalkoinen, monistettu A5: 600 mk Elektroniset postilaatikot Yhdistyksen oma boxi, jota hoitaa Jari Nopanen Punelinnumero: , V22/22bis (klo yhdistyksen jasenten kaytossa) Puhelinnumero: , V21/22 (kaikkien kaytossa) Modeemiasetukset. No parity, 8 data bits, 1 stop bit. MikroPC-lehden boxi, jota hoitaa lehden toimitus. Puhelinnumero: PC-kayttajat ry:lla on tassa boxissa oma keskustelualue, jonne muut kayttajat eivat paase. Modeemiasetus: No parity, 8 data bits, 1 stop bit. Liittyminen yhdistykseen U rlanki ^'^P'Sto'/K 3^ ''' ton he Q 1 k ' l <ftl^f5^0; m l' ke J oko V"* 1 mainituilta toimihenkiloilta tai Tietotekniikan liitosta, PL 68 2) Tayta lomake siina olevien ohjeiden mukaan 3) Toimita lomakkeen ylaosa yhdistyksen toimihenkiloille tai postiosoitteella PC-kayttajat ry, PL 494, HELSINKI 4) Yhdjstys kirjaajjinutjasenekseen ia toimjttaa lomakkeenjiittopn. Jasenmaksun suorituksen jalkeen alkavat liiton jasenedut, mm. Tietoviikko. TTetotekniiKkaJa ATK-vuosikirja hyodyttaa SinuaKin. 5) Muista kuitenkin, etta yhdistys on yhta kuin sen jasenisto. Jos Sina haluat hyotya yhdistyksesta, niin yhdistys haluaa hyotya Sinusta - muutakin kuin Jasenmaksun, senhan me jokainen maksamme. Osallistu siis tapahtumiin, kysele asioista, mutta tuo myos omia tietojasi ja kokemuksiasi toisille. Tietotekniikan liiton vahvistamat jasenmaksut vuonna 1990 Henkilojasenmaksut: Atk-ammattilainen 198 mk Opiskelijajasen 90 mk Toissijamen jasen (Jos kuulut jo johonkin toiseen yhdistykseen liitossa) 44 mk Perhejasen (Jos samassa perheessa on jo joku henkilojasenena) 44 mk Yhteisojasenmaksut: Suuret atk-tuottajat 3960 mk Keskisuuret atk-tuottajat 1980 mk Pienet atk-tuottajat 990 mk Suuret hyvaksikayttajat 1980 mk Pienet hyvaksikayttajat 990 mk Toissijaiset yhteisojasenet 770 mk Vuoden loppupuoliskolla liittyvilta maksu on puolet koko vuoden maksusta. Jasenedut ovat seuraavat Tietotekniikka ja Tietoviikko -lehdet ja ATK-vuosikirja ilmaiseksi. MikroPC-lehden vuosikerrasta 50% alennus ja Tietokone-lehden vuosikerrasta 30% alennus. Toiminta Yhdistys jarjestaa joka kuukauden toisena tiistaina klo 17 ATK-lnstituutissa vapaamuotoisen kokouksen, johon jarjestetaan alustus jostain aktueliista aiheesta. Aiustuksen jalkeen sana on vapaa Kokouksissa on myos tarjolla joitakin merkittavimpia PD- ja SW-ohjelmia kopioimista varten. Seka kevat- etta syyskaudella jarjestetaan 3-4 yritysvierailua tai esitelmatilaisuutta, joissa kasitellaan etupaassa ajankohtaisia tuoteuutuuksia. Yhdistyksen postiosoite PC-kayttajat ry PL HELSINKI\n3 PC-KAYTTAJA Lehden tekeminen ja firmakaynnit Lehdessa ci ole lalla kerralla yhiaan makscitua mainosta. Yksi oli puhullu jo valmiiksi alustavasti. Mutta kun lull varmistamiscn aika, sain lukea atk-alan viikkolehdesla, etta ko. lirma oli lehnyl konkurssin. Tama mainos jai saamatta ja vaikuitaa valillisesti myos yhdistyksemme lalouteen. Lehden postitus on nykyisellaan melko kallista ja menoi kasvavat koko ajan, kun jasenmaara nousee tasaisesti. Otamme mielellamme lehleen mainok- Ma, jolta saamme katctuksi edes osan Ichden ku->lannuksista. ohli on cdelleenkin melkein yhden t(iimitiajan Lvarassa. Yhdityksemme puheenjohlaja nn kunnoslautunul aikaisemminkin ja on jalleen ahkeroinut kirjoittamalla useita artikkeleita laha'n lehleen. 11 man hanta lama lehli olisi jaanyi ilmestymaltii. Han tolesikin, eita juttuja ei kannala saastella, koska ne oval uusiutuva luonnonvara. Joskus lekisi mieli saastaa, jolta seuraavassa lehdessa olisi edes jotakin julkaisiavaa. Jotta lehleen saaiaisiin muidenkin jasenlen hengen luolieita, kirjoilelkaa nyt toki muulkin. Aineislot voi toimittaa (mieluummin 360 kilolavun levykkeella, mutla paperillakin kelpaa) alia olevaan osoilteeseen. Firmakaynnit ovat osoittautuneet hyodyllisiksi. Vaikka joissakin kohteissa on rajoiluksia ka'vijamaaran suhteen, tilaa on viela. Kayka'a ihmeessa kalsomassa, mita on tarjolla. Pienenii houkuluksenavoin mainita, etta viime vuoden lopulla ka'ydessamme tutustumassa Simul Oy:n loimintaan Kulosaaressa, kaikkien kavijoiden kesken arvottiin ohjelmia. Itselleni osui paavoitlo Designer 2.0 (ovh 5900 mk). Tapio Hietamaki Sudenkatu Kerava Sisalto Lehden tekeminen ja firmakaynnit 3 Puheenjohtajan palsta 1/90 4 Toimintakertomus vuodelta OS/2:n laajennokset 6 Vierailu Mikroilijat ryrhyn ATK-tarvikkeiden ulkomailta ostamisesta 8 Print-ohjelman ojennus 10 Copy ja pitkat hakemistojen nimet 10 Vierailu TT-Microtrading Oy:lle IBM LAN Manager 12 Yhdistyksen toimintaa kevatkaudella Kansi K.unn<.v,a olevalla kuvalla Mikroilijat ry houkunelceja.seniayhdislyk5,eensa. Sisasivulla on larkempaa tieloa PC-kaytuijiii ry:n kilpailijayhdistyksesta.\n4 PC-KAYTTAJA Jt/1990 Puheenjohtajan palsta 1/90 evaan toiminta lienee jo tatii Klukiessasi taydessa vauhdissa.tiisiaikokoukset jatkuvat ja vierailuja ja muitakin tilaisuuksia on roppakaupalla. Muistakaa vain ilmoitlautua hyvissa ajoin niihin, koska osanottajamaara on usein rajaftu. Aikaisimraat linnut nappauval madot, niin sanoakseni. len lassa hiljan joutunut pal- pohdiskelemaan niila Ojonkin vaikeuksia, joita kohtaa kayttaessaan aivan tavallista mikrolietokonetta. Voin valaista aihetta muutamalla esimerkilla, joihin olen o.t.o. viimc aikoina tormannyt. 1) Mikrojcn muistinhallinta (joka on myos maaliskuun tiistaikokouksen aiheena). Kunnollinen muislinhallinta on mahdoton onaelma ralkaista DOS:in puitteissa. Run kayttojarjestelma ei tue tehokkaita menetelmia, niin se ei I lie. Piste. Kaikki mahdolliset virilelmai taman defektin kiertamiseksi ovat pitkan paalle tuomitut epaonnistumaan. Talla tarkoitan sita. etta vaikka jokin ratkaisu nayuaa toimivan hyvin jollakin rajaiulla ohjelmistokokoelmalla, on varsin helppoa loytaa ohjelma, joka vaivattomasti kaataa koko viritvksen Mikrojen lisakortit. Ovat naet \_arsinainen hassakka. Vai kuinka moni lamankin lukijoista on aina uuua korttia koneeseensa asentaessaan tunnollisesti '.irjannut kaloamattomaan niuistikirjaansa, miia keskeytyksia, I/O -portteja ja muislialueita juuri asennettu kortti kayitaa? On tilanne nimittain sellainen, etta joset kirjaa naita, niin uuden kortin asentamisen vaikeus on eksponentiaalisesti verrannollinen mikrossasi ennestaan olevien laajennuskorttien lukumaaraan, Enkatarkoitaainoastaan asentamisen fyysista vaikeutta (viimeisten korttien tunkeminen lokosiinsa vaatii fakiirin elkeita...) vaan yksinkertaisesti sita, etla on aarimmaisen vaikeaa loytaa uudelle kortille vapaa keskeytys ja porttiosoite, kun vanhojen korttien kayttamia arvoja ei kukaan tieda. On kuin sokea kameli etsisi neulansilmaa heinasuovasta. Vaitetaan, etiii mikrokanava- ja EISA -arkkitehtuurit toisivat ongelmaan ratkaisun, kas kun niissa voidaan kortit asentaa aina ohjelmallisesti, jolloin ei tarvitsisi vaannellii mitaan mikroskooppisen pienia dippikytkimia itse kortilla, vaan asennusohjelma voisi valita kortille optimaaliset asetukset. Nakis vaan. 3) Skandit. Yhieensopimattomat merkistomaarittejyl vaivaavat kirjoittimia ja tietoliikenneohjelmia. Paljon on kirjoittimia, jotka eiva't alkuunkaan tajua skandinaavisia merkistoja - tai ainakin kayttajaparka joutuu vaivaamaan paataan ja muiia, tietavampia, tuntitolkulla ennen kuin saa mitaan jarkea kirjoitlimen tulosteisiin. Vekkuleimpia oval HP:n laserkirjoittimet, koska niihin HP on valinnut merkkitaulukkonsa. Tasta ei voi swttaa HP:ta, koska kaikki muutkin oval lehneet ja tekevat niin. Tulos on kuilenkin se, etta kun DOS:sia komeniaa PRINT, niin skandeja ei nay mailla halmeilla, puhumattakaan tulosteessa. Tietoliikenteessa skandinaavinen merkistomme on myos vaiva. Tietoliikenteenalkuaikoina( lue: vuotta sitten ) tieto siirrettiin seitseman bitin merkkeina, joihin joku nero Skandinaviasta keksi koodata aat ja oot haka- ja aaltosulkujen paikalle. Tamahan toimii edelleenkin, mutta aiheuttaa valtavaa hammastysta ja harmaalle solumassalle toita. 4) Levykepasianssiin alan pikku hiljaa kyllastya. Kun on saatavilla seka fyysisesti etta loogisesti eri kokoisia levykkeita, menee ainakin aloittelevan mikrokayttajan paii pyoralle ja edistyneempien kaikki aika kuluu aloittelevien neuvomiseen. Voi kun viela saataisiin kaksituumaiset levykkeet ja 2,8 MB korput... dellii olevaa pohdiskellessa Evoinee todeta, eltei maailma ole vieliikaan aivan valmis\n5 PC-KAYTTAJA PC-Kayttajat ry Toimintakertomus vuodelta 1989 hdistyksen loiminta jatkui suurim- osin enlisenlaisena aiempien Ymilia vuosien viiioiuamaa linjaa pilkin, vaikkakin loiminnan maara on vuosien kuluessa pyrkinyt lisaantymaan, niin kuin onkin syyta jasenmaaran kasvaessa. 1. Luottamushenkilot Hallitus: Puheenjoluaja: Ari Jar mala Varapuheenjohtaja: Samuli Kaila Sihieeri: Pckka Seitovirta Jiisenei: Tapio Hielamaki, Raimo Janka. Pirjo Eskelinen-Leppanen, Sakari Ikonen, Hannu Maattanen Varaja'senel: Martti Laiho, Kari Kiravuo Taloudenhoiiaja: Kari Kiravuo Lchilen paatoiniiltaja: Tapio Hictaniaki.lulkisohjelmal: Raimo Janka, Ari Jiirmala Tiliniarkasiajal: Risto Saarni, Martti Pilkanen Yaralilimarkaslajal: Raili Hultunen, Heimo Sertii Liitiokokoiisedustajat: Ari Jarrnala, Kai i Kii,i\_ u o Sahkoposlilaalikko: Jari Nopanen VhdUtyksen hallitus kokoontui vuoden aikana ID kertaa. 2. Tiistaikokoukset Tiistaiki>kouksia pidettiin entiseen tapaan ATK-lnstituutissa, josta on toislaihcksi jarjesiynyt hienosti lilaa yhdisixk^cn kukouksille. Ta.^ia lankcaa kiitos niille yhdistyksen jascnillc. juika oval toiss;< \_TK-Insii- UiuiLssa. Tiistaikokouksia pidettiin \_ uoden aikana 9 kappaletta, 5 kevat-ja 4 syyskaudclla. Kesalla kokouksia ei nlc kaisoiiu tarpeelliseksi jarjeslaa. Kokousicn aiheel olivat seuraavat: I"7.01. S()L -jatko-osa Ohjelmoimikielet 14.t)3. Yhdistyksen sahkopostilaatikon esittely 11.1)4. Fraktaalit Graal'iset kaytloliittymat Paikallisverkot Sahkoposlilaalikot ja toiminta niissa Turbo Pascal 5.5. ja oliokeskeinen ohjelmointi Tiedonhallinla mikrotietokoneilla 3. Vierailut ja esitelmat Valtion lielokonekeskus FicomOy Survt> -csittely ViestisakkaOy 22.1J.Simul()\_ TT-MicroiradingOy 4. Jasenlehti PC -Kayiiaja -lehieii julkaistiin kolme numeroa. Lehdessii oli lahes ainoaslaan yhdistyksen jasenlen itsensa kirjoiuamia artikkeleita, jotka yleisesti ollaen olival korkeatasoisia. 5. Jasenkirjeet Yhdisiyksen larkeinpiina liedotuskanavana toimival jiisenkirjeel, joita lahetetiiin vuoden aikana kolme kappaletta. 6. Jasenkysely Syksyllii iarjcsiettiin Jasenkysely. jossa lahinna urkiuiin. mita toiminiaa jasenet haluaval yhdistykselta. Kyselyyn vastasi n. 30 l "< jasenislosia. Kyselyn luloksia on sovellettu jo syksyn toiminnassa. 7. PD-ohjelmat Julkisohjelmicn jakelussa siirrytliin enlista voinnikkaammin valmiiksipureskeltujen kokoelmien jakeluun. Syksyllii, jasenlehdessa olleen maininnan jiilkeen, ohjelmia lahelettiin muutamalle kymmenelle halukkaalle. S.Saantomaaraiset kokoukset Kevatkokous jarjestettiin ATKlnstituutissa ja siina kasitelliin saantomaaraisel toiminlavuoteen 88 liiltyneet aiheet. Syyskokous pidettiin Unisys Oy:llaja siina kasiteltiin saantomaaraiset toimintavuoteen 90 liiityval asiat: toiminiasuunnitelma, lalousarvio ja henkilovalinnat. 9. Jasenmaara Yhdistyksen Jasenmaara kohosi vuoden loppuun mennessa n. 900 henkiloon ja kolmeen yritysjaseneen. Ta'smallista jasenmaaraa vuoden lopussa ei ole tiedosssa, koska jasenistossa on jatkuvaa liiketta edestakaisin: liitty\_'ia jaeroavia (lue: jasenmaksunsa unohtaneita). Tietolekniikan liitto laskee viralliset jasenmaarat vain elokuun lopussa, koska se ratkaisee mm. liittokokousedustajien lukumaaran. Elokuussayhdistyksessaoli jasenia'779, jokaoikeutti kahieen liittokokousedustajaan ja merkitsi, etta PC-KayUajat ry oli!iilon neljanneksi suurin jasenjarjesio. 10. Sahkopostilaatikko Sahkoposlilaatikko pyori koko vuoden Jari Nopasen johdolla kahdella modeemilinjalla. Purkille on vakiimunut melko uskollinen kayttajakunta. Muilla liilon jarjestoilla on mahdollisuus saada purkkiin omia viestialueitaan, mutta vain pari ryhmaa on ka'yltanyt oikeuttaan. Sahkopostilaatikon varmistuskysymyksel ratkaisliin vihdoin hankkimalla varmistusnauhuri, milii liitto avusti taloudellisesti. Lisaksi yhdistys otti osaa liiton tiloissa Leppavaarassa pidettyyn jasenyhdistysten esittaytymiseen Puheenjohtaja\n6 PC-KAYTTAJA 1/1990 OS/2:n laajennokset OS 2:n laajennettu painos sisaltaa perusversion ommaisuuksien lisaksi SQL-relaatiotietokanta- ja tietoliikenneohjelmiston ja versiosta 1.1 lahtien lahiverkon (LAN, Local Area Network) hallinnan ja graafisen kayttoliittyman. Englanninkielisena se on olut saatavilla heinakuusta 1988 lahtien. Tietoliikenne ja tietokantaohjelmisto on sisallytetty pakettiin, koska suurin osa kayttajista kayttaa naita ohjelmia mikrotietokoneellaan. Sen lisaksi kayttajat haluavat naita sovelluksia yhta aikaa. Varusohjelmisto on laaja: se vie 20 megatavua keskusmuistia kovalevylta, jos koko ohjelmisto asennetaan. Keskusmuistia vaaditaan 3 megatavua. aajennetlu painos noudattaa LIBM:n uutta sovellusarkkitehluuria SAA (Systems Application Architecture). SAA:n standardia noudattaval sovellukset ovat kayttoja ohjelmointiliittymaltaan yhdenmukaiset lbm:n eri laitteissa. Tietokantojen hallinta Tietokantojen hallinla koostuu kahde^la osasla: SQL-pohjaisista tietokantapalvcluista (Data Services) ja ticiokantapalvelujen kayttoliittymasta (Query Manager). Tietokantapalveluja voidaan kayttaa myos sisallyttamalla SQL-koodi sovellusohjelmaan. Tictokantapalvelut ovat hyvin yhieensopi\_ ia IBM:n ison koneen DB2-iictokanlaohjelmistoon - vain muuiama ominaisuus puuttuu. Tapahiumat voidaan palauttaa (ROLLBACK) viimeiseen kuittauksecn (COMMIT) asti. T^lnen ominai.^uus on tapahtumien palauttaminen lokitiedoston avulla kannan chesden rikkoutuessa tai sen avulla voidaan myos paivittaa tietokantaa. SQL:n avulla voidaan kyselyjen lisaksi maaritella uusia taulukoita (tietokantoja), paivitiaa tietoja ja hoitaa tietokantoja. Tietoja voidaan lukea myos Lotus ja ASCII-tiedostoisia. Monenkayttajan ymparistossa tietue lukitaan. jos useampi kayttaja yrittaa paivittaa samaa tietoa. Query Manager on yhdenmukainen IBM:n keskuskoneiden QMF:n (Query Management Facility) kanssa. Tama tietokantapalvelujen kayttoliittyma on taydellinen tietokantajarjestelma: sen avulla voidaan luoda raportleja, ohjelmia, valikoita ja nayttoja tietojen syottamiseen. Siina on valikko-ohjattu kayttoliittyma, jonka avulla voidaan rakentaa sovelluksia ilman ohjelmointia. Lisaksi sen avulla voidaan tehda SQL-kyselyja tuntemalta sen kielioppia. Kayttoliittyma noudattaa SAA:n CUA-protokollaa (Common L'ser Access) sisaltaen ikkunoinnin, alasvedettavat valikot. hiirituen jne. Tietoliikpnteen hallinta Tietoliikenteen hallinta (Communication Manager) tukee synkronisia, 3270-tyyppisten pa'atteiden ja APPC (Advanced Program-to Program Communications) yhteysmuotoja. APPC' mahdollistaa minkii tahansa koneen kommunikoinnin minka tahansa toi.sen koneen kanssa verkossa alykkaasti. Varusohjelmisto mahdollistaa useamman yhtaaikaisen yhteyden. Tietoliikenteen hallinta tukee seuraavia rajapinioja: NETBIOS, IEEE ja IBM:n APPC:ia. Se tukee asynkronisista yhteysmuodoista DEC VTJOO-paatetta ja IBM paaleila, joka tukee XMODEM-tiedonsiirtoa. Asynkronisessa kommunikoinnissa voidaan kayttaa kolmea eri sarjaporttia. Kommunikoinliohjelmien kirjoittaminen on helppua, sillii laiteohjain kayttaa korkean tason funktiokutsuja. Ohjelmisto hyodyntaa myos IBM PS/2:n mikrokanava-arkkitehtuuria emulointiohjelmassa (ohjelma, jollaotetaanyhteysibm:n keskuskoneeseen) on kansallinen tuki ja skandinaaviset merkit siirtyva t oikein siirrettaessa tiedostoja mikrolla keskuskoneelle ja takaisin. Lahiverkon hallinta OS/2-lahiverkon (OS/2 Lan Manager) ideana on liittaa kayttajat toisiinsa ja toteuttaa resurssien lapinakyva jakaminen seka moniajo. Resurssien jakamisella tarkoitetaan oheislaitteiden, ohjelmistojen ja tiedostojen jakamista usean kayttajan tarpeisiin. Ohjelmat voidaan ajaa kayttaen sovellusarkkitehtuurin mukaista kayttoliittymaa tai komentorivilta kasin. Verkossa voi olla OS/2-ja DOS-kayttojarjestelman mikroja sekaisin. Huomattava puute on se, etta Ethernet-verkkoa ei tueta viela. Toisena puutteena mainittakoon se, etta OS/2:n DOS-istunnossa ei toimi PC- DOS:n verkonhallintaohjelmisto (LAN Program ja LAN Support Program). Lahiverkon hoitaja maarittelee, mita yhteisia resursseja kukin kayttaja saa kayttaa. Lisaksi voidaan maaritella minka'laisia kayttooikeuksia kullakin kayttajalla on. (Esimerkiksi mita hakemistoja kayttaja saa kayttaa tietyn serverin levylta.) Kayttajat voivat lahetella viesteja toisilleen tai tietyille ryhmille. Teksti on lyhennelmii Risto Vierkensin seminaariesitelmasta ATK- Instituutissa Ensimmainen osa julkaistiin PC-KAYTTAJAlehdessa 3/1989.\n7 1/1990 PC-KAYTTAJA Vierailu Mikroilijat ry:hyn ik'roilijai ry oli kytsunut PC-Kayuajat ry:n \_ierailulle omaan kerhohuoneeseensa Tark'ampujankadulle. Joten Mmalkaan ja tutustumaan paikkoihin. Mukava kerhohuone sijaitsee kellaritiloissa ja sinne on keratty kokoelma mikroja: useita Spectravideoita, yksi purkkia pyorittava CP.'M -kone, yksi DOS -purkkimikro, jonka perassa oli Alden CD-ROM levy seka yksi XT -mikro laserkirjoiinmella. \_ astaanotto oli miellyitava, kahvia, teeta ja hillomunkkeja - nami. Asiaan paastyamme katsastimme kummankin yhciistyksen loimintaa ja paasimme kopioimaan CD:lta julkisohjelmia. Mikroilijai r\_:lla on siis kerhohuone, aktiivilauaniaii. jasenlehti Sviippi, julkisohjelmien jakelu yms. Jiisenmaksu on 150 mk. PC'-Kaytiajat on kalliimpi, multa sittea jasenmaksu sisaltaakin joitakin merkitlavia lehtietuja. Jasenia mole mmissu \_ hdistyksissa on yhta paljon, runsaal MOO. Jus aihe kiinnosiaa, alia on dataa rakkaasta kilpailijaslamme... MIKROILIJAT ry Tu!9 mukaan Suomen suurlmman tletokonekerhon tolmlntaan. jossa Ideana on yhdlstaa" neuvojen tarvitsljat ]a arrtajal Tolmlrrtammo alkol 1984 Spectravldeon ympiulltii, mutta nyt on painoplste sllrtynyt PC:n kayttoon. Yll tuhannen Ja'senen yhdlstykselia on ja'senistbllsen tar^ottavana seuraavat edut edulllsat dlskotlt postitsa tal klubllta ostettulna nel]s kertaa vuodossa llmestyvs jasonlehu kak»l kertaa vuodessa IShetettavfi Ja'sendlskeffl. jossa on vajlkoitu a PO- seka' Ja'senten tekemls ohjelmia mahdolllauus Ulata ohjelmia Mubln PO-klrjastosta, jossa on mm. 800 dlsketllllsta' ohjelmla slsaltava' PC SIG aktlmlauantalt ell olkeus kayds klubln tllolssa lauar.olsln kello 14-17, jolloln vol llmalseksl koplolda PO-ohjelmla ja saada opastusta palkalla olevilta JasenlltS osajllstumlsmahdolllsuus yhdlstykaen jarjestimlin koulutustllajsuukslln kakjl 24 tuntia vuorokaudossa tolmh/aa boxla: PC-RDO CP/M-TBBS H«lu«n liittyi Mikroilijd rjr.rt l»«n«km. Llh^nikas mlnullt jis»nm»riulomak«. Nimi OaorU Postmumtio jt -toimipaikk* Soeiaalitufvatunnui Title' jntin ryyppi Lnyfomutfi on Mod»tmi D ii ol«d Kirjortin f~[ ( Jiaenekni liilyn mikaartiiini jiji»nm«k»urx. minkh jhjk»«n ol*n olktuunu kfcytlllmaln kjubin jas«npalvtluja. MIKROILIJAT ry Tarldc'anipujankahj HELSINKI Muitta portitmrtdd\n8 PC-KAYTTAJA 1/1990 ATK-tarvikkeiden ulkomaitta ostamisesta Oletko koskaan kauhistellut myos ATK-alalla vallitsevia Suomen hintoja? Oletko hammastellyt ulkomaisten postimyyntiliikeiden tarjoushintoja alan lehdissa? Jos edelliset kysymykset herattivat kiinnostustasi, tassa on ohjeita, miten ostaa onnistuneesti tarvikkeita ulkomailta edullisesti. allitsevasta hintatasosta saa jo Vmelko hyvan kasityksen, kun selaa alan lehdissa olevia mainoksia. Niiden perusteella voi paatella, etta monia laitteita ja ohjelmistqja saa esim. Yhdysvalloista alle puolen hinnan suomalaiseen tasoon verrattuna. Miksi siis maksaa Suomessa kiskurihinioja. kun muualta saa samaa tavarua paljon edullisemmin? Suomi vastaan muut Suumalaisilla myyjilla on puolellaan muutamia etuja: voit ostaa tavaran suomen (tai ruotsin) kielella, tavaran loimitusaika on kunnon firmoilla lyhyt - tilaa lanaan, niin paketti on poslissasi huomenna, saatat saada ohjelmistasuomalaistettuja versioitajoissa on suomenkielinen ohjekirja ja,'tai itse ohjelma on suomenkielinen, eienkin tekstureissa saat suomenkielisia tavulussaantqja hallitsevan version, ohjelmista on jo valmiiksi maksettu tullii ja liikevaihtoverot ja jos oslokscsla on syyta valittaa, voit jalleen kaytlaa suomen kielta eivalka puhclinmaksul kasva kohtuuttomik- -,i..los laa* paatat ostaa tarvitsemasti hyodykkeet ulkomailta, saat ainakin yhden mcrkitiavan ed"-;: hinta on huomaitax'asti halvempi kuin kotimaasta hankilulla tavaralla. Itsellani ei ole kovin laajaa kokemusta tavaroiden ostamisesta ulkomailta, mutla kerron kuitenkin kokemukseni modeemin hankkimisesta USA:sta. Esimerkki modeemin hankinnasta Pitkaan kaytin vuokraamaani Nokian 1200 b/s modeemia, kunnes hoksasin, etta sadan markan kuukausivuokra alkaa kayda kohtuuttomaksi laitteesta, joita kaupataan Suomessakinjo600mk:lla. Koska lisaksi kyseisen modeemin kanssa ei ikina ole ollut mitaan ongelmia, se ei esim. ole koskaan rikkoutunut, niin moisen vuokran maksu tuntui hullulta. Siispa aloin katsella yhdysvaltalaisista lehdista postimyyntifirmojen mainoksia ja modeemien hintoja. Paatin hankkia 2400 b/s, MNP5 -tyyppisen korttimodeemin, vaikka korttimodeemeista jot km ovatkin varoitelbet. Jos oli.'-'nhankkinut ulkoisen modeemin, olisin kuitenkin tarvinnut Suomen oloihin sopivan verkkomuuntajan, koska USA:sta ostettuna se olisi olettanut verkkojanniteeksi 115 V eika 230, kuten meilla Suomessa. Tallaisiin teknisiin epayhteensopivuuksiin kannattaa aina paneulua kunnolla ulkomailta tavaraa ostettaessa. No, korttimodeemilla ei naita janniteongelmia ole, koska se sijoitetaan mikron sisalle laajennuskortliopaikkaan. PC-Magazine -lehdessa huomasin PC-Brand -nimisen liikeen mainostavan sopi\_anlaatuista ATI:n korttimodeemia hintaan 159 USD. Lahetin heilk- lilauksen faxilla ja jain odottelemaan modeemia postissa. Sainkin odottaa pitkaan, kunnes lopulta paaiin soittaa firmaan ja kysya, aikovatko mv\_da modeemin minulle vaieivat. Eivat halunneet myyda. Syyna se, etteivat ollenkaan myy tavaraa ulkomaille. Jotkut firmat eivat tosiaankaan myy ulkomaille vaan ainoastaan kotimarkkinoille - eivat ilmeisesti halua kayda asiaan liittyvaa paperisotaa. Kannattaa siis aina soiltaa ja kysya ensi toikseen, toimittaako firma paketteja myos ulkomaille. Siispa sopivan firman etsinta jatkui: lukemalla tarkasti ilmoituksissa olevan pienen prantin saa selville, haluaako ko. yritys myyda tavaroitaan myos ulkomaille - varsin monet myyvat. Ja kun soittaa tilauspalveluun, voi samalla varmistaa, etta paketit kulkevat ulkomaillekin. Puhelimella soittamisessa kannattaa huomata se, etta Yhdysvaltain itarannikon aika on 6 ja lansirannikon aika 9 tuntia jaljessa Suomen ajasta - tamiihan on hyva, koska silloin paasee soittelemaan illalla ja yolla halpojen puhelintariffien aikaan. Seuraavaksi soitin Swan Technologies nimiseen firmaan, jota oli kehuttu jossain sahkopostilaatikossa. He olisival myyneet haluamani modeemin hintaan 159 USD + 45 USD rahti, yhteensa 204 dollaria, mutta eivat tilapaisesti hyvaksyneet luottokortteja. Koska luottokortti on ylivoimaisesti katevin tapa maksaa ostokset, en tehnyt kauppoja. Mikrolehdessa on monien firmojen mainoksia, mutta useilla on vikana se, etta ilmoituksessa ei ole kerrottu muuta puhelinnumeroa kuin paikallinen maksuton toll free -numero (1-800), johon ei voi Suomesta soittaa. Tallaisiin yrityksiin ei saa Suomesta puhelinyhteytta. Tosin, jos ilmoituksessa on jokin customer service -numero, niin siita voi kysya muita kuin maksuttomianumeroita-jauseinfir-\n9 PC-KAYTTAJA ma oilaa lilauksenkin vastaan myos palvelunumerosla. Toinen vika voi olla se. elia vaikka yhtcydcn saakin, \_riiys ei halua kayda kauppaa ulkomaill. LovMii kuilcnkin uscila sopivia liikkjita.joihinsui yhtevden jajolka myi- \_ ai ulkomaille. Tassa vaiheessa alkoi Miien hinlaveriailu: lavaran lopullinen hiniahan koosluu sen verottomasia myyntihinnasla, rahdisla, lullisui. I uonniniasausverosta, liikc- \_aihunerosla ju huolinnasla. Naiden yhieissumma ralkaisee hankinnan cdullisuuden. Kallein larjous kaavailemasiuni modeemisia oli 199 I SD T M USD rahli. Lopulla piiad\_in luiseen. hieman kalliimpaan, modeerniin.jonka hinla oli 174 DSD. Faman myi MicroWarehouse New.lerseys.sa. Rahtivaihtoehloina lassii oli posii 20 USD tai kuriiri 36 USD. Yalilsin kuriirin, eli dollareita kului 210. kun i lu ile ja sen hinta on selvilla, niyyja huluaa saada loimiiusosoilleun. joka on \_almislauduttava lavaainaan enuhinniksi - parasla on kirjoiiiaase elukaleen paperille, niin ta- \_aiis ka\_ su ii\_ammin (kannatlaa in\_()s mui.sielhi. mita kirjainlen nimel o\_aikaan cnglanniksi)..iatasiu>.siolla aal ja ooi ilman pisteila eli kurvaa ne a.illa ja oolla. Lopuksi sinulla kysellaan vie la. milen aiol maksaa ostok- -.k.-si. \_'aihioehioja on ainakin kolmc: luotiokorui, kansainvalinen maksu- ^ lai sekki. Maksujarjestelyt 1.uoiiokoruion helpoin: kerrot korilisi nimcn. numeron ja \_'iimeisen voimassaolopa'ivan. Tiima riiitaa. VISA ja MasterCard o\_at tunnetuimmal koriii. I uoilokonin kayuisla on viela sekin.iu. elia osiokset laskutelaan Suonie>>sa lilivaluulan kurssin mukaan, j»ka mi edulllsempi kuin setelikursvl, 1. 1-, \_aliisei maksumaarayksen (internal ional muney (irder) lai sekin, joudui (isiamaan sen pankista kirjoiletluna tasmalleen sille summalle, joka sinulle puhelimessa ilmoitettiin ja posliuamaan sen firmalle. Vasta saaluaan kirjeen, firma ryhtyy lahettanuian luaamaasi tavaraa sinulle. Sekin ja maksuosoiluksen kaytto tulee kalliiksi. koska niiden lunastaminen pankisia mak.saa sinulle mk,kpl. Posli ja kuriiri polkevat oman aikalaulunsa mukaan. Esim. valilsemani kuriiri (lai mika pakettipalveluse nyt olikaan) loimiui paketin kotiposliini 8:ntena l\_6pai\_ana puhelintilauksen jiiion jalkeen. Viela on odolellavissa kustannuksia siita.ella\_aniaalainen huolinlafirma on hoiianui pakelin tullauksen ja poslittamisen minulle - toistaiseksi firma ei ole laskuuanut mitaiin, onpahan vain kysellyt henkilotunnustani... Hinnoista Mita modeemi >ilten tulee ulkomailta lilattuna maksamaan? Esim. omani maksoi 174 I'SD, rahti 36 USD = 210 USD. jolion tulee paalle tulli, tuoaninliasau.s- ja liikevaihtovero seka huolinta. Valtion perimiit verot ja maksui o\_at n. 26'7 laitteen hankintahinnastaeli 0,26x174 USD = 45,2 USD,yhieen.sa255dollariax4 mk = 1020 mk. Tiihan tulee paalle viela huolinta n. 50 mk eli kokonaishinnaksi luli vajaal 1100 mk. Mainittakoon. cttii hieman halvcmpi vastaa\_'a modeemi maksaa Suomessa eraiin helsinkilaisen \_ rilyksen kauppaamana yli 2600 mk! Luulisin, etlei L!SA:lainen firmakaan modeemia lappiokseen myynyt... Suomalai^en maahantuojan hinnasta saa \_armaankin silkeii tinkija alenniisia jopa huomattavasti, mutta korkea lahiiiliinta oka lapauksessa kiusaa suomalaista kuluttajaa. \_ arsin hammastytta\_aa on, elta tallaisen modeemin hinta Suomessa on 2650 mk, kun sita USA:ssa mvydiian 160 dollarilla = 640 mk. MLsta ero voi johtua? Ensinnakin USA:n hinla on veroton, Suomessa hintaan sisallyy ll c 'c liikevaihtoveroa loppuhinnasta laskettuna. USA:n hinta on postimyyntiliikkeen ilmoittama - poslilse myylaessa ei larvitse yllapitaa edustavia liiketiloja. Postimyyniiliikeen hintaa kallislaa postituksen kuslannukset. USA:ssa pienikin liike myy yhta paljon kuin suomalainen maahanluoja, mitlakaavaetu merkitsee hinnassa myos. Kyseinen modeemi on valmislettu USA:ssa, jolen se on siellii kolimainen tuote. Lisaksi joidenkin lailteiden valmistajal yksinkertaisesli myyval Eurtwppaan ja Suomeen tavaraa kalliimmalla kuin esim. Yhdysvaltoihin. Oletelaanpa, elia jokin suomalainen posiilaalikkolirma alkaisi tuoda vaikkapa naita modeemeja Suomeen ja laskelaan, mila kuslannuseriii luomiin liiltyy. ( Tiissa on perusiana poslimyyntihinta, valmistaja varmaankin myisi vielakin edullisemmin...). Hinta 640 mk Rahli 100 mk Tulli + verot 192mk Hinla lullalluna 932 mk Hyvaksynnat, vara.slo, paiioma 68 mk Yhteensii 1000 mk Jos modeemi myydaan 2650 mk:lla tulee myyntikatleeksi 1650 mk eli 62,3%. Ymmartaisin hyvin moisen kalelason, jos myyja olisi itse valmis- (anut luoiieen, mulia pelkasiiian maahanluonnisla ja jakelusta moinen laso on kohtuulon. Siis, jos saal haluamasi lavaran ulkomailla edullisemmin kuin Suomesta, hanki se siella. Tai mista lahansa, kunhan hinta on itsellesi sopiva.\n10 PC-KAYTTAJA 1/1990 Print -ohjelman ojennus Ykii kayttaja kaantyi puoleeni ja valkti. etta on hyvin hankalaa tulostaa isoja ( 300 KB ) Lotus -taulukoita matriisikirjoittimelle. Jos tulostaa suoraan Lotuksesta kirjoittimelle, kuluu aikaa tuhottomasti eika koneella voi tehda mita'an muuta. Ensimmainen ratkaisu ongelmaan on. etta komennetaan Lotusta tulostamaan taulukko ensin tiedostoksi, joka sitten komennetaan kirjoittimelle Print -komennolla. Tassa taas oii ongelmana, etta teksti tulostui paperilk hitaasti: rivi silloin toinen ta'lloin. jaljiiettaessani hoksasin, etta oletusarvona Print -ohjelmalle sallitliin uikaviipaleita liian harvoin - tama johti siihen, etta rivit tulostuivat harvakseltaan. Ongelman ratkaisu oli kirjoittaa Autoexec.bat:iin beuraavanlainen rivi: PRINT S:4 D:PRN joka lataa Print -ohjelman residentiksi muistiin ja tihentaa Printin tulostustaajuutta ( S:4) ja maarittelee tulostuslaitteen nimeksi PRN. Na'in maariteltyna Lotuksen taulukoiden tulostus alkoi sujua kunnolla seuraavasti: * pyydetaan Lotusta tulostamaan aineisto tekstitiedostoksi * poistutaan Lotuksesta tilapaisesti DOSsiin (System) * komenneiaan PRINT tiedosto * palataan Loiukseen (Exit) * jatkeiaan laskentaa silla aikaa, kun Print tulostaa tiedostoa kirjoittimelle. Lisaksi tulostus sujuu kirjoittimen maksiminopeudella yhtaan tabmaamatta. Print -ohjelmalle voi maaritella muitakin parametreja, mutta edellisen valossa tarkein niista on aikasiivu eli S-parametri. S:n oletusarvo on 10 ja mita pienemman arvon maarittelee, sita useammin Printille annetaan mahdollisuus tulostaa tekstia. Toinen Printin parametri on Q, jolla voidaan maarata, miten monta tiedostoa voi olla yhta aikaa tulostusjonossa. Oletusarvo on 10. Maksimissaan voidaan maaritella 32 tiedostonjono. Copy ja pitkat hakemistojen nimet letko koskaan tuskastunut na- hurjan pitkia ha- Oputtelemaan kemisiojen nimia, vaikkapa kopioidessasi tiedostoja hakemistosta toiseen? Mina ainakin. On kuiienkin olemassa joitakin tapoja, joilla tyomaaraa voi hieman vahentaa. Ensinnakin, hanki komentoeditori. Silla voit ottaa kayttoon jo kirjoittamiasi komentoja ja editoida niita sujuvasti uuteen uskoon hyvaksesi. Palevia editoreja ovat ^m. Ndosedit, Ced ja Alias. Toiscksi, voit kaytta'a hy\_'aksesi sita DOS:in ominaisuutta, etta jos et kirjoita levyaseman tunnuksen pera'a'n kcnoviivaa. niin DOS etsii tiedoston kyseisen aseman tyohakemistosta (ta'ma helpottaa vain, jos kopioit tiedostoja levylta toiselle). Esimerkiksi, jos haluat kopioida tiedoston D:\_TELIX\_DL\_PUPPU.TXT hakemistoon C:\_WIN\_WRI\_PCUF, niin voisit tietenkin komentaa COPY D:\_TELIX\_DL\_PUP- PU.TXT C:\_WIN\_WRI\_PCUF\_PUP- PU.TXT. Mutta kukaan laysjarkinen ei ala kirjoittaa moista liianiaa, ei. Sen sijaan mene D-asemalle hakemistoon DL ja C-asemalla PCUF -hakemistoon. Nyt voii komeniaa lyhyesti COPY D:PITPL 7.TXT Tietenkin, jos toimit vain DOS:in perustyokalujen kanssa, siirtyminen mainittuihin hakemistoihin on jo itsessaan hankalaa CD -komennolla. Tahan taas auttaa sharewarena jaettava JD -ohjelma tai kaupallinen Nortonin NCD, joilla paa'see hyppimaan suoraan hakemistosta toiseen. Koko toimenpide olisi siis JDDL JDUF COPY D:PUPPU.TXT\n11 1/1990 PC-KAYTTAJA 11 Vierailu TT-Microtrading Oyrlle ritys on Tietotehtaan tytaryhtio ja Yollut osakeyhtio lokakuusta Yricys sijaitsee Mankkaalla Tarvontien ja Nihtisillan kupeessa, toimitilat ovat uudet ja tilavat. Tuotteina oval mm. WP -t- lisat, MDBS, Tecmar ja Passport. Naitaei kuitenkaanmyyda suoraan loppukayttajille vaan jalleenmyyjien valityksella. * Ventura yhdistelee alkuperaisen aineiston, mutta sailyttaa tiedostot alkuperaisilla paikoillaan = rakenteellinen julkaisu = julkaisun ulkoasu talletetaan eri paikkaan kuin sen aineisto. * Venturassa tehdyt muutokset sisaltoon paivittyvat alkuperaisiin tiedostoihin. muisti nopeuttaa tyoskentelya, kokosivun naytto ja Post Script -tulostin kaytannossa valttamattomia. * Venturaa myydaan perus-ja laajennettuna versiona. Arts & Letters -esitys oli lyhyt ja ytimekas. Siita jai mieleen Vierailulla syvennytiin tarkcmmin kolmeen ohjelmistoon: Ventura Publisher 2.0, Arts & Letters 2.0 ja Formbasc. Ventura Publisheriin liittyen meille eshetiiin nakemys tietokoneavusteisten julkaisujarjestelmien ( CAP ) luokituksesta: CAP Jareat tvoasemat I Julkaisujarjestelmat: Ventura i DTP ( Desktop publishing ), Sivumaittojarjestelmat: Pane maker Laajennetut teksturit: WP, Word * Sivumallit helpottavat ja yhdenmukaistavat taittoa. * Julkaistava aineisto voidaan valmistaa teksturilla, poimia tietokannasta tai hakea taulukkolaskimesta tekstina. * Kuvat saadaan paaasiassa kuvanlukijoilta. * Ventura soveltuu kaikkien julkaisutyyppien tekoon, seka lyhyiden etta pitkien. * Samasta aineistosta voidaan tyylisivuja iruuttamalla luoda erilaisia julkaisuja. * Ventura perustuu GEMriin, vaikka ska ei ohjelmasta naykaan muuten kuin vikkelana toimintana. * Julkaisun muotoilumaareet voi liittaa tekstiin mukaan, jolloin itse taitto on triviaali automaattinen toimi. * Kolmasosa Venturoista taittaa tietokannosta poimittua aineistoa, tuote- ja puhelinluetteloita, sanakirjoja yms. * Kyseessa on Windowsissa toimiva piirtely- ja piirrosohjelma. * Ohjelma osaa varierottelun ja diatulostuksen. * Tavallinen Multisync -tyyppinen monitori riittaa, koska varisavyt esitetaan ruudulla rasteroituina. * Kuulemma Uuden Suomen kuvitus tehdaan Arts & Lettersilla. Formbase on Xeroxin tekema Windowsissa toimiva tietokantaohjelma, jossa kayttoliittymana on lomake. Samalla kun kayttaja maalaa ruudulle lomaketta, Formbase luo sita vastaavan tietokannan. Ohjelmassa on erilaisia tietomuotoja ja -tarkistuksia seka funktiokenttia, joiden arvoja ei talleteta relaatiomuotoiseen tietokantaan vaan joiden arvot lasketaan aina tarvittaessa muista kentista. Tietokannan kentta voi sisaltaa myos kuvan - tama antaa mahdollisuuden tehda vaikkapa henkilokortistoja tunnistamista varten. Venturasia ebitettiin seuraavaa: * Ventura vaatii vahintaan 1 MB muistia, Himem.sys -muistiohjain on tarpeen, 386 -pohjaiset mikrot ovat vakavassa tyossa ok, laaja EMS -\n12 JL2_ PC-KAYTTAJA 1/1990 IBM LAN Manager AN Manager-ohjelmistoa kayte- haluttaessa valvoa IBM-la- Ltaiin hiverkon toimintaa joko verkossa olevalla mikrolla tai keskuskoneen NetView-konsolilla. LAN Manager toimii yhdessa verkon mikrossa OS 2-sovelluksena. Tyoaseman ei tarvitsc olla dedikoitu ta'han tehtavaan. Mikali verkossa on linkki keskuskoneeseen (esim paateohjain). LAN Manager voidaan konfiguroida loimimaan keskuskoneen NeiVie\_v:n kanssa. Samassa verkossa voi olla useampia LAN Managereita kukin koni'iguroitu erikseen. Nama eri instulloinnii eivat voi keskustella icistensa kanssa. NetView la'ytyy olla versio 3, jotta kaikki LAN Managerin tarjoamat palvelut oval kaytettavissa. LAN Manager loimii Token Ring- seka PCverkoissa. Tyoabemana ei voi kayttaa PC XI:ta tai muuta tai prosesm>ria kaytiavaa mikroa. LAN Manager voidaan myos asentaa toimimaan NetView/PC-ohjelmiston alia. Ohjclman kaytto on helppoa. Kullekin toiminnolle loytyy apupaneeli ja kaikki toiminnot tapahtuvat valikkojen kautta. LAN Managerin (versio 2.0) toiminta lyhyesti: moniioroi verkon tyoasemien tai kaapeloinnin vikoja seka antaa operaattorille halytyksen valitonta toimintaa vaativista tapahtumista monitoroitavat tyoasemat valittavissa verkon tyoasemille (adaptereille) voidaan antaa symboliset nimet tallettaa tapahtumalokia tiedostoon; lokiin voidaan maaratii talletettavaksi myos kaikki konfiguraation muutokset eli adaptereiden tulo verkkoon ja poistuminen verkosta soft-error-testillii nahdaan, onko tiedonsiirrossa virheita (esim. lahella TR-kaapeleita kulkevien jannitelinjojen aiheuttamia) toimii myos verkossa, jossa on kaytetty siltoja (Bridge) kahden sillan yhdistamiin verkon \_alinen kytkenta voidaan testata ohjelman kayttaminen voidaan turvata aalasanalla trace-adapterien verkkoon kytkemmen voidaan estaa (kyseisilla adaptereilla voidaan 'lukea" kaikki verkossa kulkeva liikenne) Critical Resource Monitoring: Tietyt verkon laitteet voidaan maaritella kriittisiksi resursseiksi. LAN Manager monitoroi naita koko ajan seka antaa halytyksen, mikali ne eivat ole kaytettavissa. verkon tyoasemissa toimivat sovellukset voivat tehda halytyksia, jotka LAN Manager ottaa vastaanjajoko nayttaa tyoasemassa tai lahettaa'ne pdelleen keskuskoneen Net- View:lle keskuskone-netview:n kayttaja voi kysya LAN Managerilta tietoja verkon adaptereista, silloista seka koko verkon tilasta tai poistaa jonkin adapterin verkosta NetView-konsolin ja LAN Managerin valinen viestinta tapahtuu kayttaen CLIST-komentoja. CLIST-komennot alustavat tarvittavat SPCS-komennot (Service Point Control Service), jotka LAN Manager kasittelee ja lahettaa vastaukset NetView:n konsolille on-line dokumentointi seka apupaneelit Markku Vieri Yhdistyksen toimintaa kevatkaudella 1990 Vierailut ja kokoukset 2 7.i)3.v() klo Kevatkokous Piukka: ATK-Instituutli Yhdistyksen saantomaarainen kevatkokous. Kabitellaan viime tilivuoteen liittytat asiui y() kh) HelectronOy Paikk^: X'itikka 4, Kilo, Espoo (samassa talossa Apple) llmoiuauiuminen: (tyo) tai PCL : F mail Jarmala mennessa, mukaan max. 30 henkca. CD-ROM -laitteet + demo Laserkuvalexyi VGA -tasoiset paperitulostimei Tiistaikokoukset Pidetaan ATK-Instituutissa ( Ita-Pasilassa, Rautatiel.k. 5) joka kuukauden toinen tiistai klo 17. Sisaankaynti on vastapaata messukeskuksen paasisaankayntia. Mikroluokka sijaitsee 4. kerroksen lounaiskulmassa Taulukkolaskimet esittelyssa Umpilevyt Tenetuloa tilaisuuksiin! Hallitus Lotus 1-2-3, Excel, Multiplan, Quattro... Toiminta, kaytto, virheet, varmistus...


Raahen Kopsan alueelle Pohjois-Pohjanmaalle suunnitellaan maatuulivoimapuiston rakentamista. Haapavetisen Kanteleen Voima Oy:n tekemien selvitysten mukaan alueelle mahtuisi kolmisenkymmentä voimalayksikköä. Ne tuottaisivat sähköä noin 15000 omakotitalon tarpeisiin. >>\nPohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus on antanut YVA-yhteysviranomaisena lausuntonsa Raahen-Pyhäjoen Maanahkiaisen merituulipuiston ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta. >>\nPohjolan Voiman Kollajalla suorittama tekojärven ja vesivoimalaitoksen rakentamista koskeva aivan uudenlainen suunnitelma ja sen taustalla oleva ympäristövaikutusten arviointi (YVA) ovat valmistuneet. Suunnitelmassa ihmisten ja ympäristön tarpeet on otettu huomioon paremmin kuin koskaan aikaisemmin. Siksi uusi Kollaja on kansainvälisestikin ainutlaatuinen hanke. >>


Diensten - 385420-2019 - TED Tenders Electronic Daily\nDiensten - 385420-2019\nFinland-Joensuu: Reclame- en marketingdiensten\nOfficiële benaming: Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä Riveria\nNationaal identificatienummer: 0212371-7\nPostadres: PL 70 (Tulliportinkatu 3)\nContactpersoon: Tuomas Vepsä\nTelefoon: +358 505751151\nDe aanbestedingsstukken zijn rechtstreeks, volledig, onbeperkt en gratis beschikbaar op: https://tarjouspalvelu.fi/riveria\nInschrijvingen of aanvragen tot deelneming moeten worden ingediend via elektronische weg op: https://tarjouspalvelu.fi/riveria?id=246909&tpk=04988028-f8ce-46c4-a923-e90ff4763895\nPohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä Riverian lehti-ilmoitukset 1.1.2020–31.12.2021\nPohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä Riveria pyytää tarjousta ilmoituksista ja mainonnasta printtimediassa ja digitaalisessa mediassa. Aineisto on pääsääntöisesti valmista julkaistavaksi. Ilmoittelun tavoitteena on saavuttaa tilaajan toimintaan liittyen paras näkyvyys alueellisesti tai julkaistavaan asiaan liittyen. Tilaaja valitsee sopimuskauden aikana hinnaltaan ja tilanteeseensa parhaiten sopivan lehden tai lehtiä valittujen toimijoiden keskuudesta. Ilmoitetut määrät ovat arvio vuosittaisesta ilmoittelusta. Tilaaja ei sitoudu mihinkään ilmoitusmäärään.\nPohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä Riveria julkaisee ilmoituksia ja mainoksia printtimediassa ja digitaalisessa mediassa. Toimitettava aineisto on pääsääntöisesti valmista julkaistavaksi. Ilmoittelun tavoitteena on saavuttaa tilaajan toimintaan liittyen paras näkyvyys alueellisesti tai julkaistavaan asiaan liittyen. Tilaaja valitsee sopimuskauden aikana hinnaltaan ja tilanteeseensa parhaiten sopivan lehden tai lehtiä valittujen toimijoiden keskuudesta. Ilmoitetut määrät ovat arvio vuosittaisesta ilmoittelusta. Tilaaja ei sitoudu mihinkään ilmoitusmäärään.\nHankintaa on mahdollista jatkaa kahden (2) vuoden optiolla ajalle 1.1.2022–31.12.2023. Option käytöstä päätetään ennen sopimuskauden päättymistä.


Kouvola - Sotkamo 07.06.2019 - Katso Vihje & Kertoimet\n> Superpesis: Kouvola - Sotkamo\nSuperpesis: Kouvola - Sotkamo\nJulkaistu: 06.06.2019 12:52\nSuperpesis | Kouvola - Sotkamo | 18:00\nSuperpesiksen perjantai-illan kierroksella pelataan todellinen huippuottelu, kun Sotkamon Jymy matkustaa Kouvolan Pallonlyöjien vieraaksi. Supermielenkiintoisessa otteluparissa jännitteitä riittää useammaltakin eri kantilta.\nKoko uransa Sotkamon Jymyssä pelannut Antti Hartikainen siirtyi viime kauden päätteeksi Kouvolaan ja pelaa nyt ensimmäistä kertaa ns. omaa seuraansa vastaan. Ottelu on varmasti 10. kertaa Suomen mestaruutta voittaneella Hartikaisella merkattu kalenteriin auton kokoisella tussilla.\nOttelupari on myös viime vuoden välieräpari. KPL onnistui vihdoin viime syksynä pudotuspeleissä Jymyä vastaan ja päätti Sotkamon Jymyn seitsemän vuoden mittaisen finaaliputken. Jymyllä on takuulla kalavelkoja maksettavaan, joten tähän otteluun lähdetään isolla moottorilla.\nMolemmat joukkueet ovat myös olleet upeassa vireessä heti alkukaudesta, eikä kummaltakaan joukkueelta löydy ainoatakaan jaksotappiota koko kaudelta. Sotkamo tosin ei ole vielä kohdannut vielä Superin kärkijoukkueita, kun taas Kouvola ehti jo hakea vierasvoiton Joensuun Mailasta.\nLyöntisään tulisi myös olla perjantaina kerrassaan mainio ja Kouvolan kimmoisalla kentällä juoksuodottama on aina suuri. Kaikki elementit todelliselle huippuottelulle ovat siis olemassa ja tasapelin riski ottelussa on äärimmäisen korkealla.\nMateriaaliero joukkueiden välillä on äärimmäisen kapea. Kouvola nauttii ottelussa toki kotietua, mutta lähtökohdat ovat tästäkin huolimatta todella tasaiset. Sotkamolle tarjotaan otteluun kohtalaisia kertoimia kautta linjan, mitä voi kokeilla pienellä panoksella. 1x2-vetoihin nostetaan nyt kuitenkin varsin usein osuva tasapeli peleihin.\n1x2: Tasapeli @2.60\nKohde sulkeutunut: 15.06.2019 16:00\n2. Naisten Superpesis: Pori - Jyväskylä\n3. Superpesis: Sotkamo - Vimpeli\n4. Superpesis: Siilinjärvi - Kitee\n5. Superpesis: Koskenkorva - Kankaanpää


Phyts rajaustussi, ruskea – Suomen Hoitolatukku\nEtusivu Hoitolasarjat/brändit Phyt's Phyt's organic make-up - Meikit Phyts rajaustussi, ruskea\nTuotetunnus (SKU): 604077 Osastot: Hoitolasarjat/brändit, Phyt's, Phyt's organic make-up - Meikit\nNestemäinen silmänrajaustussi, jolla saa kauniin ohuen ja siistin rajauksen.\nKuivuu nopeasti ja pysyy hyvin. Sopii myös herkkäsilmäiselle.\nSeesamiöljy, kasviglyseroli, luonnon hartsi ja kumi, luonnon E-vitamiini, pigmentti luonnonmineraaleista\n99% Luonnollista alkuperää oleva ainesosa\nRipsiä vahvistava luonnonmukainen ripsiväri! Tuuheuttaa ja pidentää ripsiä samalla erotellen ne kauniisti. Sopii myös piilolinssin käyttäjälle sekä herkkäsilmäisille. Vesiliukoinen. 99 % luonnonmukainen Tärkeimmät vaikuttavat aineet: Auringonkukkaöljy, jojobaöljy, e-vitamiini, kasviglyseroli, mehiläisvaha, pigmentti luonnonmineraaleista


Vieläkö komea komistuu? Ensimmäinen pelikuvamaistiainen NBA 2K15:stä julki / Uutiset / pelaaja.fi\nVieläkö komea komistuu? Ensimmäinen pelikuvamaistiainen NBA 2K15:stä julki\nKorispelien kuninkaana viimeisimmät vuodet viettänyt 2K Sports on julkaissut ensimmäisen pelikuvaksi kuvailtua materiaalia sisältävän videon NBA 2K15:stä. Uuden lyhykäisen pätkän keskiössä nähdään pelin kansikuvapelaaja Kevin Durant.\n2K:n jakamien tietojen mukaan video on kaapattu pelin PlayStation 4 -versiosta ja se sisältää jo muutamia huomionarvoisia asioita uutuuspelin ulkoasuun liittyen. Erityisesti 2K kehoittaa huomioimaan uudet animaatiot, joiden ohella tuoreista yleisöelementeistäkin saadaan nyt jo ainakin jonkinlainen vilaus.\nUusi traileri ei ole kuitenkaan ainut tällä viikolla saapunut uutinen, joka liittyy NBA 2K -sarjaan. Good Game Bro -sivusto on nimittäin havainnut, että EA:n NBA Live -korispelisarjan parissa vaikuttanut entinen koripalloammattilainen Scott O'Gallagher on siirtynyt työskentelemään 2K:n korispelisarjan pariin. Paljastus on tullut salakavalasti ilmi miehen Twitter-tilin kautta.\nO'Gallagher ehti työskennellä EA:lla kaksi vuotta niin tuottajan kuin suunnittelijankin asemassa. Kokemus ei välttämättä ollut kuitenkaan aivan se ruusuisin, sillä NBA Live -sarja on vuosia lähinnä rämpinyt 2K Sportsin korissarjan perässä.\nNBA 2K15 julkaistaan Euroopassa lokakuun 10. päivä PlayStation 4:n ohella Xbox Onelle, Xbox 360:lle, PlayStation 3:lle ja pc:lle. EA:n NBA Live 15 on myös määrä nähdä PlayStation 4:llä ja Xbox Onella samoihin aikoihin.\nLähde: Good Game Bro, Scott O'Gallagher (Twitter)\nEuropelimenestys ei auttanut - urheilupeliin ei suomalaisjoukkueita\nViikon tyylikkäin modi tuo Space Jamin NBA 2K14:ään


264 m² Sahaajankatu 20-22, 00880 Helsinki Toimistotila vuokrattavana - Oikotie 15949644\nVuokrattavat toimitilat Helsinki Roihuvuori Sahaajankatu 20-22, 00880 Helsinki\nSahaajankatu 20-22, Roihuvuori, Helsinki\nVuokrataan toimistotilaa Herttoniemestä. Tilassa on oma keittiö ja kaksi wc:tä. Tilaan on suora tavarahissiyhteys.\nKiinteistö sijaitsee noin 10 minuutin kävelymatkan päässa Herttoniemen metroasemalta. Kiinteistössä on tavarahissit ja sisäpihalla lastauslaiturialue. Kiinteistössä on lounasravintola ja autopaikkoja on saatavilla pihalla.\nLisätiedot kohteesta: www.premises.fi 020 7290 710.