Geneve-neuletakki, dark mineral | Balmuir.fi\nGeneve-neuletakki - Dark Mineral\nGeneve-neuletakissa on rento istuvuus ja shaalimainen kaulus. Avoin sileäneuloksinen neuletakki on helppo pukea hartioille niin kotona kuin toimistolla. Pitkä ribbiosuus hihoissa ja etukappaleessa sekä halkiot neuletakin sivuilla lisäävät mukavuutta.\nLisätiedot: Koon M pituus on 80 cm.\nGeneve-neuletakki on valmistettu lämpimästä alpakka-merinovillasekoitteesta. Neuleissa käytetyt alpakanvillat keritään Perussa kasvatetuista alpakoista. Merinovilla on valmistettu Responsible Wool Standard (RWS) -standardin mukaisesti Australiassa. RWS-standardin tavoitteena on huolehtia lampaiden hyvinvoinnista ja pienentää laidunaluiden ympäristörasitusta. Villa on myös mulesing-vapaata. Tuotteisiin on lisätty polyamidia tuomaan lisäkestävyyttä sekä elastaania parantamaan neuleen palautumista.\nKoon M pituus on 80 cm.\nAdele-huivi, 70x200cm, dark petrol


Sahrami 24h kasvovoide kaikille ihotyypeille - 50 ml | bottegaverde\nSahrami 24h kasvovoide kaikille ihotyypeille - 50 m\nAarre, joka pitää ihon loistavassa kunnossa, säilyttäen sen kauneutta ja elinvoimaa - antiage toiminnoin. Innovatiivinen ja monitoiminen koostumus toimii yötä-päivää, 24/7 ihosi parhaaksi, sopeutuen sen rytmiin ja tarpeisiin päivän eri aikoina. Taistelee tuloksellisesti ihon vanhenemisen merkkejä vastaan.\nSynkronoi uudelleen ihon luonnollisen rytmin, elinvoimaa 24/7: suojaa ihoa päivällä ja korjaa yöllä\n10 askeleen Antiage-hoito: Häivyttää juonteita, silottaa, elastisoi, suojaa, antioksidanttinen, kirkastaa, ravitsee, kosteuttaa, kiinteyttää ja parantaa\nAntaa iholle luonnollisen ja terveen kevyen punan.\nTarkasti valikoidut erityiset raaka-aineet huolehtivat useista toiminnoista. SunCHronize aikasuojaa ihoa ja adaptoituu biologiseen uudelleensynkronointiin (circadian rhythm), joka toistuu aina 24 h välein. Voide pitää ihon elinvoimaisena suojaten sitä päivällä ja korjaten yöllä. Arvokas Sahramikuitu on antioksidanttinen - taistelee vapaita radikaaleja vastaan ja ihon vanhenemisen merkkejä vastaan. Kirkastaa ihon pigmenttiä, parantaen sen sävyä ja hehkua välittömästi, pehmittää, ravitsee, kosteuttaa ja silottaa ihon silkkiseksi.\nKöynnöskrassi-uute: Taistelee oksidatiivista stressiä vastaan, jonka aiheuttaa vapaat radikaalit. Suojaa luonnollisella kalvolla ihoa ja uudistaa sen hehkua\nYellow blossom -vaha on sekoitus 3 vahaa (Jojoba, Mimosa sekä Auringonkukka) toimii mikrojuonteissa, ylläpitää kosteutta ja ravitsee\nHyaCare ® Filler CL\nKÄYTTÖ: Levitä voidetta sormenpäillä kasvoille, kevyesti hierovin liikkein leuasta ylöspäin ja keskeltä sivuille. Hierova metodi sekä voiteen ominaisuudet auttavat ihoasi pysymään täydellisenä.\n6 viikon hoidon jälkeiset tulokset:\n-33.4% keskimääräinen otsaryppyjen madaltuminen\n-20.5% keskimääräinen otsakolmion juonteiden madaltuminen\n-21.6% keskimääräinen nasolabiaalijuonteiden pieneneminen\n-32% keskimääräinen hymyjuonteiden pieneneminen\nKliininen kokeilu ja mittaustulosten arviointi 20 naisella 6 viikon käytön jälkeen.\nSahrami - Pistilli di Zafferano - vartalovoide - ravitseva, suojaava - 200 ml


Osta BAMSE Lasten Ruokailuvälineet Viidakko, Multi | Jollyroom\nIhastuttavat Bamse-aiheiset astiat Rätt Startilta! Viidakkoaiheinen setti on valmistettu naarmuuntumattomasta melamiinimuovista. Haarukka, veitsi ja lusikka on valmistettu kestävästä muovista ja ruostumattomasta teräksestä, joissa on myös viidakkoteema. Matalan lautasen ja mukin pohjissa on käytännölliset silikonirenkaat, joiden ansiosta ne pysyvät tukevasti paikoillaan eivätkä naarmuunnu. Kulhon pohjassa on vakaa imukuppi. Hauskojen ruokailuvälineiden avulla ruokailuhetkestä tulee mahdollisimman mukava. Nämä astiat sopivat joka tilaisuuteen ja ne ovat myös ihana kastelahja.\n- Materiaali ei sisällä haitallisia aineita\n- Nokkamukissa on roiskeenestävä korkki\nMateriaali Melamiinia, Silikonia, Polypropeenia, ABS-muovia ja ruostumatonta terästä


Kustomoitavaa asuntorakentamista toteutetaan pääkaupunkiseudulla - EKE-Rakennus Oy\nEtusivu » Uutiset » Kustomoitavaa asuntorakentamista toteutetaan pääkaupunkiseudulla\nKustomoitavaa asuntorakentamista toteutetaan pääkaupunkiseudulla\nAsuntorakentamista on tehty pitkälti samoista lähtökohdista jo 1960-luvulta saakka. Nyt on aika rakentaa asuntoja, jollaisia asukkaat todella kaipaavat.\nOn korkea aika herättää keskustelua kerrostalorakentamisen perinteisestä ajatusmallista: Entä jos elämäsi tärkein päätös onkin kompromissi?\nEspoon Suurpelto, Helsingin Kruunuvuorenranta ja Vantaan Kivistö ovat valikoituneet ensimmäisiksi kohteiksi uudelle asuntorakentamisen konseptille. Tarkoituksena on sallia kaupunkikerrostalossa se, mikä on tyypillisesti ollut mahdollista vain itse rakennetuissa omakotitaloissa – asukkaan henkilökohtaisiin tarpeisiin räätälöity persoonallinen asuminen.\nKeskeistä konseptille on, ettei rakennuttaja tee päätöksiä asukkaan puolesta. Tämä eroaa ratkaisevasti muusta kaupunkiasuntotuotannosta. EKE Loft -asunnot myydään yhtenäisinä avoimina tiloina. Asukas itse valitsee kohteesta riippuen millaisen huonejärjestyksen, parven tai pintamateriaalit haluaa, jos haluaa. Asunnon voi nimittäin ostaa myös raakavalmiina: rouheana betonikuutiona, johon omannäköisensä kodin voi rakentaa.\nEKE Loft -konsepti on kiinnostava vaihtoehto myös ryhmärakentajille. Asunnon ostajilla on todellinen mahdollisuus vaikuttaa asuintilojen ratkaisuihin sekä pintamateriaalien valintaan ja tätä kautta oman kerrostalokotinsa lopulliseen hintaan.\nNämä uudenlaiset kerrostaloasunnot toteutetaan vehreille ja kehittyville asuinalueille pääkaupunkiseudun kolmeen suurimpaan kaupunkiin. Asuntokonseptia on aiemmin kehitetty menestyksekkäästi Vantaan Kivistössä EKEn loft-korttelissa, jonne nyt on valmistumassa jo neljäs uuden konseptin mukainen asuinkerrostalo vuoden 2018 loppuun menneessä. Espooseen ensimmäinen EKE Loft -talo valmistuu arviolta alkuvuodesta 2020, Suurpellon puistokaupungin sydämeen. Helsingin Kruunuvuorenrannan uusloft-talo vuorostaan valmistuu jo kesällä 2019 Laajasalon Kruunuvuorenrantaan – täysin uudelle asuinalueelle, joka tullaan yhdistämään kantakaupunkiin raitiovaunusilloin. Helsingin Harkko toteutetaan puoli-hitas mallilla. Ennakkomarkkinointi kohteessa alkaa tänään 23.3.2018.\nAsuinkerrostalot toteuttaa EKE-Rakennus Oy. Perheyritys pyrkii kyseenalaistamaan kaupunkiasumisen perinteisiä ajattelumalleja. Asuntorakentamista on tehty pitkälti samoista lähtökohdista jo 1960-luvulta saakka. Nyt on aika rakentaa asuntoja, jollaisia asukkaat todella kaipaavat. Keskivertoihmisiä on vain tilastoissa. EKE rakentaa koteja yksilöille.\n+358 400 607670


Paloturvallisuus: Koti meni, mutta henki säästyi - Asuminen - Ilta-Sanomat\nPaloturvallisuus: Koti meni, mutta henki säästyi\nRivitalon asukkaat eivät olisi selvinneet tulimyrskystä ilman palovaroitinta ja lehdenjakajan ripeää toimintaa. (KUVA: Pelastuslaitos)\nJulkaistu: 19.12.2008 6:30\n- Illalla puhuttiin, että voi kuinka kiva koti meillä on. Aamulla siitä ei ollut enää mitään jäljellä, huokaisee helsinkiläinen Boris Purunen.\nOli marraskuinen kolea aamu, kun vastikään eläkkeelle jääneiden Purusen ja Leena Mattilan rivitaloasunto paloi maan tasalle. Uudesta kodista oli ehditty nauttia vasta tovi, sillä se oli hankittu viime keväänä.\nKaikki oli ollut valmista nautittavaksi. Asunnosta oli kesän aikana tehdyssä remontissa saatu juuri toiveiden mukainen.\nLehdenjakaja hakkasi viiden aikaan aamuyöstä ovia ja ikkunoita. Neljän asunnon rivitalonpätkän toinen pää oli silloin jo ilmiliekeissä. 39 vuotta palomiehenä toiminut Purunen arvasi heti, että nyt on tosi kyseessä.\n- Sanoin Leenalle, että laita kunnolla päälle. Tänne ei enää tulla takaisin.\nPurunen oli oikeassa, sillä hetken päästä taloon ei ollut enää mitään asiaa. Aiemmin tasakattoisen rivitalon uusien kattorakenteiden alla tuli pääsi leviämään esteettä. Palavasta asunnosta Purunen ja Mattila saivat mukaansa ainoastaan päällään olleen vaatekerran ja lompakot passeineen. Pariskunta ei voinut muuta kuin katsoa sivusta talon täydellistä tuhoutumista.\nTulipalon jälkeen tuttavat ovat auttaneet, antaneet vaatteita ja muuta tarpeellista. Vakuutusyhtiö maksaa väliaikaisen asunnon vuokrasta 85 prosenttia ja vakuutusyhtiö rakennuttaa palaneen talon paikalle uuden vastaavan.\n- Talo meni, mutta henkilövahingoilta vältyttiin palovaroittimen ansiosta, Purunen muistuttaa.\nPalovaroittimen lisäksi myös vakuutusasiat kannattaa pitää kunnossa. Asuminen väliaikaisasunnossa voi tulla kalliiksi, saati se, kun kaikki pitää hankkia uudelleen. Ja sitten ovat vielä ne asiat, joita ei saa takaisin ostamalla.\n- Valokuvat lapsista, perintöesineet, koko työhistoria on mennyttä. Tuntuu kuin identiteetistä olisi viety puolet pois, Purunen toteaa. Hän oli kerännyt vanhoja palokypäriä ja muuta ammattiinsa liittyvää esineistöä.\n- Ei kyse ole esineiden rahallisesta arvosta, vaan siitä, mitä niiden kautta muistaa. Nyt sitä on tavallaan ihminen vailla historiaa.\nPariskunta katsoo kuitenkin myönteisesti tulevaisuuteen, elämä jatkuu tulipalosta huolimatta.\n- Tärkein on tallella, he sanovat yhteen ääneen. Ja katsovat toisiaan.\nTuhoutuneen rakennuksen tilalle tehdään uusi. (KUVA: Pelastuslaitos)


Nuoria kannustetaan Japanissa lehdenlukuun uuden median avulla - MTVuutiset.fi\nNuoria kannustetaan Japanissa lehdenlukuun uuden median avulla\nJulkaistu 09.09.2003 17:49 (Päivitetty 11.09.2003 17:08 )\nJapanilaisen mediajätin nuorten lukijoiden hankkimisstrategia näyttää onnistuneen. Sanomalehtien tilaajamäärät ovat kasvaneet.\nMaailman toiseksi suurin mediayhtiö, japanilainen Asahi Shimbun seurasi 1990-luvun lopussa tovin sanomalehtiensä tulojen laskua ja totesi sen johtuvan nuorten lukijoiden kaikkoamisesta. Vuonna 1999 nuoria lukijoita oli peräti 40 prosenttia vähemmän kuin vuosikymmenen alussa.\nYhtiössä uskottiin, että paras tapa vetää nuoria takaisin lehdenlukuun on tuoda uutiset suoraan heidän suosimiinsa uusiin medioihin, Internetiin ja etenkin matkapuhelimeen.\n- Tiedämme, että emme voi muuttaa lukijoidemme elämäntyyliä. Siksi keskitymme urheiluun, viihteeseen, videouutisiin ja ennen kaikkea kilpailijoita halvempaan hintaan, sanoi Asahi Shimbunin digitaalisista projekteista vastaava Takashi Ishioka tänään Helsingissä jatkuneessa sanomalehtiväen konferenssissa.\nAsahi Shimbun esitteli Internet-sivustonsa ensimmäisenä japanilaisena uutissivustona vuonna 1995. Vuonna 1999 alkoi mobiiliuutisten jakelu. Nykyään mobiiliuutiset ovat muutakin kuin tekstiviestejä.\nJapanissa käytetään kolmannen sukupolven matkapuhelimia, jotka ovat huomattavasti monipuolisempia kuin Euroopassa vielä vallalla olevat toisen sukupolven puhelimet. Ns. Keitai-puhelimella voi puhelun, tekstiviestien ja sähköpostin lisäksi kuvata ja katsella värikuvia ja videoitujaa uutiskuvia sekä selailla Internet-sivustoja.\nVakuuttelu on tepsinyt\nSanomalehtien näkökulmasta nuori japanilainen on hankala asiakas. Hän on jatkuvasti liikkeessä, eikä esimerkiksi aamulla ehdi lukea sanomalehteä.\n- Mobiiliuutisilla tavoitamme ihmiset sellaiseen aikaan ja siellä missä he eivät tavallisesti lue sanomalehtiä, Ishioka mainostaa.\nKun nuori saadaan kiinnostumaan uutisista, voidaan seuraavaksi alkaa tunnustella haluja lehden painoversion tilaamiseen. Kiirehtiessään toimistossa tai suurkaupungin ruuhkassa nuori japanilainen saattaa saada matkalaitteeseensa viestin, jossa häntä kehotetaan nappia painamalla tilaamaan Asahin sanomalehti.\nStrategia näyttää onnistuneen. Sanomalehtien tilaajamäärät ovat kasvaneet ja esimerkiksi nuorille tarkoitettu englanninkielinen Asahi Weekly on kaksinkertaistanut myyntinsä lehtipisteissä.


Helsinki http://ollimarkkanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/taxonomy/term/132426/all Mon, 24 Sep 2018 12:50:35 +0300 fi Valvotut huumeidenkäyttötilat – tapaus Sydney http://juhopalmroos.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261476-valvotut-huumeidenkayttotilat-tapaus-sydney
Australian Sydneyssä on ollut valvottu huumeidenkäyttötila vuodesta 2001. Sillä on ollut historiansa aikana noin 15 000 asiakasta, keskimäärin noin 150 asiakasta per päivä. Se on valvonut yli kuuttatuhatta yliannostusta, joista pyöreät nolla on johtanut kuolemaan.

Keskuksen koulutettu henkilökunta on myös tehnyt yli 12 000 onnistunutta hoitoonohjausta vapaaehtoispohjalta – kun huumeidenkäyttäjä kohdataan ihmisenä vailla tuomitsemista, hän on vastaanottavampi myös muulle kuin huumeidenpistoavulle. Kokemukset Sydneystä ja muun maailman huumeidenkäyttötiloista tukevat sitä, että valvotut huumeidenkäyttötilat ja niiden palvelut tukevat ja nopeuttavat hoitoonohjaamista sen viivyttämisen sijaan.

Sydneyn keskuksen avauduttua ympäröivän alueen neula- ja ruiskulöydökset ovat puolittuneet. Eli vaara sivullisille vähenee myös. Valvottujen pistotilojen läsnäolo vähentää tutkitusti neulojen jakamista 69%. Itse keskusten pistotilanteissa välineet ovat luonnollisesti uusia ja steriilejä, mutta tämän esimerkin vaikutus näkyy siis myös “maan alla” tapahtuvassa suonensisäisten huumeiden käytössä.

Helsingin valtuusto keskustelee ylihuomenna Helsingin käyttötilahankkeesta. Sormet ristiin, että paras ratkaisu löytyisi.

 http://www.emcdda.europa.eu/topics/pods/drug-consumption-rooms

Sydneyn ja muun maailman esimerkeistä lisää

https://www.pharmaceutical-journal.com/news-and-analysis/features/making-the-case-for-drug-consumption-rooms/20201185.article?firstPass=false

Vertaisarvioitua tutkimusta Tanskasta

https://harmreductionjournal.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12954-016-0109-y

 0

\n]]> 2 http://juhopalmroos.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261476-valvotut-huumeidenkayttotilat-tapaus-sydney#comments Helsinki Huumausaineet Mon, 24 Sep 2018 09:50:35 +0000 Juho Eeva http://juhopalmroos.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261476-valvotut-huumeidenkayttotilat-tapaus-sydney Ei yhteiskunnan hyväksyntää huumemaailmalle http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261436-ei-yhteiskunnan-hyvaksyntaa-huumemaailmalle
Helsingin kaupunginvaltuusto käsittelee 26.9 kokouksessaan Vihreiden Kati Juvan aloitetta valvotuista huumeidenkäyttötiloista. Aloitteessa esitetään, että Helsingin kaupungin tulisi avata avoimia ja valvottuja huumeidenkäyttötiloja, joissa käyttäjät voisivat terveydenhuoltohenkilökunnan valvonnassa piikittää itseään. Tämän oletetaan vähentävän huumausaineiden käytöstä johtuvia haittoja.

Missä vaiheessa yhteiskunnan tehtävä on vaihtunut käytön vähentämisestä haittojen vähentämiseen? Miksi yhteiskunnan tehtävä ei ole enää vähentää käyttöä ja siihen liittyvää raskasta inhimillistä taakkaa käyttäjille ja heidän läheisilleen?

Tilastot kertovat karua kehitystä huumausaineiden käytöstä Suomessa. Huumausaineiden käyttö on nelinkertaistunut 20 vuodessa. Aikana, jolloin suhtautumista huumausaineisiin on pyritty lieventämään. Omassakin nuoruudessani tämä touhu oli vielä paheksuttavaa, ei enää. Hamuaako Helsinki maailman huumausaine-pääkaupungiksikin?

https://yle.fi/uutiset/3-8279701

Huumausaineet eivät tipu taivaasta, kuten raha ei tule seinästä eikä sähkö töpselistä. Huumausaineet tulevat käyttäjille laittoman huumausainekaupan kautta. Näin ollen voitaisiin ajatella, että jos Helsinki ryhtyy dekriminalisoimaan huumausaineiden käyttöä, tukee se samalla myös huumausaineiden kauppaa välillisesti. En kertakaikkiaan voi ymmärtää tätä.

Mitä sitten tulee Kokoomuksen ja nykyiset Liike Nytin Mirita Saxbergin aloitteeseen huumausaineiden testaamisesta kaupungin toimesta, on ajatus vähintäänkin erikoinen. Jokainen laitonta huumausainetta ostava tietää, että joka ikinen annos on riski. Ostamiselle on oltava vaihtoehto ja se vaihtoehto on vieroitushoito ja sen jatkohoito. Sitä tulee olla saatavilla silloin, kun ihmisen oma motivaatio lopettamiselle on. Jokainen tuntemani ja jututtamani entinen päihdekoukussa ollut on sanonut, että jokainen riippuvainen tarvitsee yhden hyväksyjän toiminnalleen. Ja jokainen allekirjoittaa väitteen, että ihmisen on itse haluttava raitistua, sitä ei voi kukaan tehdä puolesta. Yhteiskunta eli tässä tapauksessa Helsingin kaupunki ei voi olla se hyväksyjä. Sen sijaan kaupungilla tulee olla käsi johon tarttua nopeasti, kun ihminen haluaa päihdemaailman kuolettavasta suosta nousta. Se on inhimillistä ja ihmistä arvostavaa toimintaa.

Katselen kauhulla tätä kehitystä. Tiedän taustakeskusteluiden perusteella, että seuraavaksi tulemme näkemään aloitteita, joissa vaaditaan huumausaineiden käytön laillistamista sekä reseptillä saatavien huumausaineiden antamista riippuvaisille. Luonnollisesti maksuttomia huumausaineita. Itse en tähän ajatuksenjuoksuun oikein pääse kiinni. Samalla logiikalla pitäisi alkoholisteille olla ilmaiset viinat tarpeen mukaan ja tupakkakoppeja kera röökien tupakoitsijoille.

Itä-Uudenmaan poliisilaitos julkaisi 10.9.2014 facebookissa tuntemattomaksi jääneen kirjoittajan pysäyttävän kirjoituksen, ”Hei, minun nimeni on huume”. En halua olla tukemassa huumausaineiden käyttöä vaan sitä, että lapset ja nuoret osaavat sanoa ”ei” ja jos ei ole niin osannut sanoa, vastaamme pyyntöön ”auta”.

Hei, minun nimeni on huume.

Tuhoan koteja, revin perheitä toisistaan, otan lapsia, ja se on vasta alkua. Olen kalliimpaa kuin timantit, kalliimpaa kuin kulta. Tuon surua ja jos tarvitset minua, muista että olen helposti löydettävissä. Minä elän kaikkialla ympärilläsi- kouluissa ja kaupungissa. Asun rikkaassa, asun köyhässä, asun kadulla, ja ehkä naapurissasi.

Minun voimani on mahtava. Kokeile, niin näet, mutta jos sen teet, et voi koskaan olla varma, että enää päästämme toisistamme irti. Voit yrittää minua kerran ja voisin antaa sinun mennä, mutta yritä minua kahdesti ja minä otan sielusi - olet omani . Kun meillä on toisemme, sinä varastat ja valehtelet vuokseni. Teet mitä sinun täytyy, vain saadaksesi kokea minut uudestaan. Teet rikoksia, minun hurmani on sen arvoista. Sylissäni tunnet ilon. Sinä valehtelet vanhemmillesi, voit varastaa isältäsi. Kun näet heidän kyyneleensä, sinun pitäisi tuntea surua. Minun valtani sinuun on niin suuri, että kauttasi vaikutan jopa läheistesi elämään. Voit unohtaa oman moraalisi ja sen miten sinut kasvatettiin. Olen sinun omatuntosi, minä opetan sinua kulkemaan tietäni.

Otan lapset vanhemmilta ja vanhemmat lapsilta. Vien sinun ystäväsi. Otan kaiken sinusta. Ulkonäkösi, ylpeytesi ja terveytesi. Olen kanssasi, vierelläsi. Sinä luovut kaikesta... perheestäsi, kodistasi, ystävistäsi, rahasta. Ja niin olet yksin. Vien ja vien, kunnes ei ole enää mitään annettavaa. Kun olen lopettanut kanssasi, olet onnekas jos elät. Jos annat mahdollisuuden, teen sinut hulluksi. Minä raiskaan kehosi; minä hallitsen mieltäsi. Minä omistan sinut kokonaan; sielusi tulee olemaan minun. Annan sinulle painajaisia, aina kun nukut. Kuulet ääniä pääsi sisältä, hikoilet, täriset ja vapiset, näet harhoja. Haluan teidän tietävän, -nämä ovat kaikki lahjoja minulta, mutta sitten se on jo liian myöhäistä. Tiedät sydämessäsi, että olet minun, ja me emme eroa.

Tulet katumaan, että kokeilit minua. Sinä tulit luokseni, en minä sinun luoksesi. Tiesit, että näin tapahtuisi. Monta kertaa olisit voinut lähteä, mutta haastoit voimani, ja päätit olla rohkea. Olisit voinut vain kävellä pois. Jos voisit elää tämän päivän, nyt mitä sanoisit? Olen sinun mestarisi, sinä olet minun orjani! Tulen jopa mukaasi, kun menet hautaan. Nyt kun olet tavannut minut, mitä teet? Kokeiletko minua vai et? Jos otat kädestäni, vien sinut helvettiin. Voin tuoda sinulle enemmän kurjuutta kuin sanat voivat kertoa. Minun nimeni on huume.

 0

\n]]> 45 http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261436-ei-yhteiskunnan-hyvaksyntaa-huumemaailmalle#comments Helsinki Huumausaineet Päihdepolitiikka Sun, 23 Sep 2018 11:16:49 +0000 Mari Rantanen http://marirantanen1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261436-ei-yhteiskunnan-hyvaksyntaa-huumemaailmalle Miksi kaupunkikoulujen menestys pitäisi olla hallituksen agendalla? http://eveliinaheinaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261383-miksi-kaupunkikoulujen-menestys-pitaisi-olla-hallituksen-agendalla
Viimeistä vuottaan tarpova eduskuntakausi käynnistettiin vaikeassa taloudellisessa tilanteessa. Kun talouskasvu on heikko, on järkevä käyttää vähäiset resurssit siten, että huolehditaan peruspalveluista, kuten päiväkodeista ja kouluista, joissa tulevaisuuden osaajat ja tieteentekijät kasvavat. Sipilän hallitus on kuitenkin päättänyt edetä koulutuspolitiikkaan tehtävien kestävien rakenteellisten uudistusten sijaan koulutusleikkausten tiellä.

Monet taloustieteilijät ovat huomauttaneet maan hallitusta koulutus- ja tutkimusleikkausten lyhytjänteisyydestä ja talouskasvun kielteisistä vaikutuksista. Esimerikiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja, professori Mika Maliranta on ihmetellyt, miksi hallitus on päättänyt jatkaa koulutus- ja tutkimusrahojen leikkaamista vastoin tutkimustietoa. Koulutusleikkausten myötä valtio menettää verotuloja ja hidastaa elinkeinorakenteen muutosta.

Hallitus on leikannut vuoteen 2019 mennessä koulutuksesta kolme miljardia euroa. Tätä ei mitenkään voi paikata kertaluonteisilla hankerahoilla. Nyt tehdyt leikkaukset vievät pohjan uusilta innovaatioilta ja uusien työpaikkojen synnyltä. Näin mittavat leikkaukset tulevat myös pitkällä ajanjaksolla koko suomalaiselle yhteiskunnalle erittäin kalliiksi.

Viime hallituskaudella koulujen ryhmäkokojen pienentäminen ja tasa-arvon edistäminen koulutuksessa olivat keskeisiä toimia maamme koulutuspolitiikassa. Nykyhallitus on päättänyt merkittävästi vähentää kouluille kohdistuvaa rahoitusta, joka näkyy kaupunkien kyvyssä torjua koulutuksen eriarvoisuutta.

Koulujen väliset erot ovat Helsingissä kasvaneet. Tutkijat Venla Bernelius ja Mari Vaattovaara ovat todenneet useaan otteeseen, että koulutuksen ulkopuolelle jäämisen haitat ovat historiallisesti tarkasteltuna kasvaneet ja huono-osaisuus keskittyy yhä enemmän tietyille alueille.

Useasti myös kuulee todettavan, että Helsingin alueellinen eriytyminen on kansainvälisessä vertailussa vähäistä. Kunnianhimon taso ei voi olla näin alhainen. Suomi on koko historiansa aikana ollut tasa-arvon tavoittelussa kansainvälinen edelläkävijä. Tasa-arvo- ja eriarvoisuuden vähentämiseen tähtäävän politiikan ansiosta olemme saavuttaneet maailman parhaat oppimistulokset ja pienet terveyserot.

Koulutukselliseen tasa-arvoon yhdistyy koko kaupunkipolitiikka, sillä asuinalueiden eriytyessä eriytyvät myös koulut. Tästä syystä on tärkeää, että kaupunkien asuntopolitiikassa tähdätään sekoittavaan asuntorakentamiseen, joka tarkoittaa että kaupungin vuokra-asuntoja ja omistusasuntoja rakennetaan toistensa viereen samoille asuinalueille. Näin samoilla asuinalueilla asuu eri koulutus- ja työtaustoja edustavia ihmisiä, joiden lapset käyvät samaa lähikoulua.

Huolestuttavaa on, että koulutus on tällä hetkellä yksi voimakkaimmin Helsingin naapurustoja jakavista tekijöitä ja naapurustojen väliset erot ovat kasvaneet 90-luvulta lähtien. Venla Bernelius on todennut, että korkeakoulutetun väestön osuus vaihtelee Helsingin seudun naapurustojen välillä kahdesta prosentista 55 prosenttiin.

Miksi sitten Helsingin seudun kehitys pitäisi kiinnostaa Suomen hallitusta? Helsingin seudun eriytyminen on myös kansallisesta merkittävä ilmiö, sillä jo 2000-luvun alussa sekä Suomen parhaat että heikoimmat oppimistulokset löytyivät Helsingin seudun kouluista. PISA-tulosten lasku, osaamiserojen kasvu ja maahanmuuton mukanaan tuomat kysymykset korostavat tarvetta suunnata myös valtion suunnalta erityistukea Helsingin koulujen kehitykseen ja eriytymisen ehkäisyyn.

Muuttoliike kaupunkeihin kasvaa, jolloin myös kaupunkikoulujen menestys nousee kansalliseksi kysymykseksi ja suomalaisen tasa-arvokehityksen suunnannäyttäjäksi.

 0

\n]]> 3 http://eveliinaheinaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261383-miksi-kaupunkikoulujen-menestys-pitaisi-olla-hallituksen-agendalla#comments Eduskuntavaali 2019 hallitus Helsinki Koulutus Koulutusleikkaukset Sat, 22 Sep 2018 13:06:04 +0000 Eveliina Heinäluoma http://eveliinaheinaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261383-miksi-kaupunkikoulujen-menestys-pitaisi-olla-hallituksen-agendalla Seniorit ovat kuntien harmaata kultaa http://miritasaxberg.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261318-seniorit-ovat-kuntien-harmaata-kultaa
Moni minulle tuntematon eläkeläinen on ollut tukenani kuluneen viikon aikana, kun olen irtautunut puoluepolitiikasta ja perustanut oman Liike Nyt –valtuustoryhmän Helsinkiin. Olen kiinnittänyt huomiota siihen, että päätöksenteossa puhutaan usein ”eläkeläisistä” yhtenä ryhmänä, jolle toimii samanlaiset ratkaisut. Yhden koon sukkahousut eivät kuitenkaan sovi kaikille. Jotta yhdenvertaisuus toteutuisi eri ikäisten kesken, on kiinnitettävä huomiota moneen erilaiseen senioreiden elämänlaatua parantavaan seikkaan.

Pelkästään Helsingissä asuu yli 108 000 eläkeikäistä ja määrä kasvaa lähivuosien aikana reilulla kymmenellä tuhannella. Osa ikäihmisistä asuu yksin kotona, osa toimii puolison tai lapsen omaishoitajana. Toiset ovat edelleen kokonaan tai osittain mukana työelämässä, kun taas toiset ovat jo varhain jääneet työkyvyttömyyseläkkeelle.

Tilastojen valossa asia on niin, että mitä enemmän ikää tulee, sitä köyhemmäksi ihminen muuttuu. Valtaosa helsinkiläisistä eläkeikäisistä saa veronalaista kuukausituloa vain noin 1600 euroa. Toisaalta liki 4 prosenttia 65-70 –vuotiaista nauttii yli 100 000 euron vuosituloja. Silti noin kaksi kolmesta suomalaisesta uskoo, että eläkeläisten elinolot tulevat heikentymään*. Tämä on osin selitettävissä varmasti sillä, että eläkeindeksin muutosta tarkoittanut senioriliikkeen kansalaisaloite hylättiin eduskunnassa. Sen oli allekirjoittanut yli 84 000 ihmistä.

Etenkin lähestyvien eduskuntavaalien alla moni poliitikko lupaa eläkeläisille lisää rahaa. Tämä on selvää äänten kalastelua sen jälkeen, kun käytettävissä olevan eläkkeen määrästä ei juuri ole hiiskuttu kansalaisaloitteen hylkäämisen jälkeen. Taitettu eläkeindeksi, työ- tai yrittäjätoiminnan mahdollistaminen eläkkeellä ollessa, tai omaishoidon tuki ovat kyllä valtakunnan päättäjien käsissä, mutta haluaisinkin kiinnittää huomiota siihen, että kuntatasolla voidaan puuttua kurjuuteen paljon ketterämmin.

”Ei ne suuret tulot, vaan ne pienet menot”, sanovat meidän suvun vanhemmat. Kaupunkien pitäisi tehdä pitkäjänteistä politiikkaa sen eteen, että käytettävissä olevat rahat riittävät hyvään elämiseen. Kuntapolitiikan keinoin asumisen kustannuksia voidaan alentaa, terveydenhoidon hintaa laskea, lisätä kotiin tuotavia palveluja, ja tarjota parempia alennuksia esimerkiksi julkisen liikenteen lippujen hinnoista.

Toimeentulon ja terveydenhuollon lisäksi on tärkeää, että työstä eläkkeelle siirtyvien sosiaaliset suhteet toimivat ja verkostot ovat monipuolisia myös iän karttuessa. Ikääntyvien ihmisten hiljainen tietotaito ja aktiivisuus olisi molemminpuolinen voimavara, kun kunnat valjastaisivat sitä paikallisten yritysten ja kuntien tuottamien palveluiden hyödyksi. Tällaisesta työstä tulisi saada verotonta etua eläkkeen päälle, tai saada vaihtokauppana digikonsultointia, tai vaikkapa tietokoneen. Voimme luoda senioreiden, lasten ja nuorten yhteisiä kohtaamispaikkoja lähiöihin, keskustoihin ja nettiin. Seura on parasta lääkettä yksinäisyyteen.

Sukupolveni on kasvatettu niin, että vanhempia kunnioitetaan ja vanhemmilta opitaan. Niin kauan, kuin minä saan päättää, kuuluu hyvä elämä taata etenkin ikääntyville. Harmaa kulta on mittaamattoman arvokasta. Jokainen seniori tietää varmasti, mitä tarkoitan.

*) Kunnallisen kehittämissäätiön tutkimus, 2018

 0

\n]]> 0 http://miritasaxberg.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261318-seniorit-ovat-kuntien-harmaata-kultaa#comments Eläkeindeksi Eläkeläiset Helsinki LiikeNyt Seniorit Fri, 21 Sep 2018 08:45:42 +0000 Mirita Saxberg http://miritasaxberg.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261318-seniorit-ovat-kuntien-harmaata-kultaa Helsingin kuntapolitiikan viikko 39/2018 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261316-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-392018
Kaupunginhallituksessa määritetään vuokrausperusteet asuntotonteille, joiden maanvuokrasopimukset päättyvät 2020/2021, ja päätetään osallistuvasta budjetoinnista vuosina 2018-2019. Kaupunginvaltuuston esityslistalla on 36 aloitetta.

Maanantai 24.9.

Kaupunginhallitus

Kaupunginhallituksen elinkeinojaosto

Tiistai 25.9.

Kaupunkiympäristölautakunta

Sosiaali- ja terveyslautakunta

Kasvatus- ja koulutuslautakunnan ruotsinkielinen jaosto

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan kulttuurijaosto

Keskiviikko 26.9.

Kaupunginvaltuusto

Perjantai 28.9.

Kaupunkiympäristölautakunnan ympäristö- ja lupajaosto

Kaupunginhallitus käsittelee Munkkiniemen Muusanpolku 1:n, Alppiharjun Harjuportin, Vartiokylän Liikkalankuja 6:n ja Etelä-Haagan Steniuksentie 14 ja 20:n asemakaavojen muuttamista.

Kokouksessa määritetään myös vuokrausperusteet asuntotonteille, joiden maanvuokrasopimukset päättyvät vuosina 2020 ja 2021. Koskeeko tämä juuri sinun tonttiasi? Tutustu luetteloon täällä. Maanvuokran perusteet ovat samanlaiset kuin viime vuosina uusituissa sopimuksissa. Uusittavien asuntotonttien maanvuokrasopimusten uusi maanvuokra pyritään määrittämään alueellisesti noin 20 % alhaisemmaksi, kuin vastaavan uudisrakennettavan tontin maanvuokra. Pyrkimyksenä on kuitenkin, että kaikilla alueilla käytetään yhdenvertaisesti vuokraa määritettäessä tontin laskennallisena arvona arvoa, joka on noin 60 % käyvästä arvosta.

Osallistuvan budjetoinnin työpajat ovat jo käynnissä kaupunkilaisten kanssa, ja kaupunginhallitus päättää kokouksessaan yksityiskohdista osallistuvan budjetoinnin toteuttamiseksi vuosina 2018-2019. Asia jäi viimeksi pöydälle, mutta nyt saataneen valmista aikaan.

Kaupunkiympäristölautakunnan esityslistalla on asemakaava-asioita Karhusaaren eteläosasta ja Pakilan Kyläkunnantie 67:stä.

Lautakunta hyväksyy myös Helsingin vesihuollon kehittämissuunnitelman 2017-2026. Vesihuoltolain mukaan kunnan tulee kehittää vesihuoltoa alueellaan yhdyskuntakehitystä vastaavasti ja osallistua vesihuollon alueelliseen yleissuunnitteluun. Vesihuollon tulee olla sellaista, että on saatavissa riittävästi hyvää talousvettä sekä on järjestettävissä terveyden ja ympäristön kannalta hyvä jätevesihuolto.

Käsiteltävänä on myös rakennuskiellon pidentäminen kantakaupungin alueilla. Rakennuskielto on ollut voimassa jo 1961 lähtien. Kaavoituksen keskeneräisyyden vuoksi rakennuskieltoa tulisi esityksen mukaan pidentää kahdella vuodella.

Listalla on lisäksi lukuisia aloitteita ja toivomusponsia.

Kaupunginvaltuuston kokoukseen pitää varata tukevat eväät. Esityslistalla on 36 valtuutettujen aloitetta, ja aiheet ovat seuraavat: muovin käytön vähentäminen, maksuttomat opiskelun välineet toisen asteen opiskelijoille, julkisten tilojen turvallisuuden lisääminen ja seksuaalisen häirinnän estäminen, YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttaminen Helsingissä, kaupungin työterveyskyselyn raportoinnin laajentaminen johtamistyön osalta, kaupungin tilojen alueiden vuokraamisen eettiset ohjeet, selko- ja monikielisyys kaupungin toiminnassa ja päätöksenteossa, aktiivimallin piiriin joutuneiden työttömien aseman parantaminen, kouluilla ja niiden välittömässä läheisyydessä pidettäviin rasistisiin mielenosoituksiin puuttuminen, Sibeliuspuiston yleisilme ja palvelut, Laajasalon asukastalo Ylistalon säilyttäminen asukaskäytössä, kimppakyytisovellus, Suvilahden ja teurastamon yhdistävän Festarikujan rakentaminen, valaistus Lauttasaarentien ostoskeskuksen kohdalla, jalankulkuvalot Lauttasaarentiellä, sisäilman laatua parantava ilmanvaihto kouluihin ja päiväkoteihin, Östersundomin siirtäminen HSL:n B-vyöhykkeeseen, Malmin keskusta-alueen houkuttelevuuden lisääminen, kaupungin tilojen vuokraamisen kieltäminen rasistisille yhteisöille, Puistolan aseman viihtyisyyden lisääminen, metroliikenteen häiriöt ja metrojunan kuljettajien työolot, tekojään rakentaminen Lauttasaaren liikuntapuistoon, tilojen avaaminen vuorotyötä tekevien yksinhuoltajien lasten iltakerhoille, lähiliikuntapaikka Puistolan liikuntapuistoon, juoksuportaiden rakentaminen, uimahallin toteuttaminen Puistolan Suuntimopuistoon, koulukuraattorien ja –psykologien lisääminen esiopetukseen, lähikouluperiaatteen käyttöönotto päiväkotipaikkapäätöksissä, hiihtokauden pidentäminen Paloheinässä, graffitti- ja muraalitaiteen saaminen Herttoniemen ja Siilitien meluvalliin, psykososiaalisen tuen vahvistaminen elämän loppuvaiheen hoidossa, valvotut huumeidenkäyttötilat, Hurstin ruoka-aputyön jatkumisen turvaaminen, matalan kynnyksen mielenterveysavun lisääminen, sote-huollon valinnanvapausopas ja perusterveydenhuollon ja psykiatrisen avohoidon lyhytterapiat.

Mikäli näistä löytyy sydäntäsi lähellä olevia aiheita, kannattaa asettautua keskiviikkona klo 18 kanavalla www.helsinkikanava.fi.

Erinomaista uutta viikkoa!

 0

\n]]> 1 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261316-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-392018#comments Helsinki kaupunginhallitus Kaupunginvaltuusto Kaupunkipolitiikka Kunnallispolitiikka Fri, 21 Sep 2018 08:26:19 +0000 Pia Pakarinen http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261316-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-392018 Helsingin kaupunki vaikeuttaa asuntorakentamista itse http://timohyvnen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261254-helsingin-kaupunki-vaikeuttaa-asuntorakentamista-itse
Helsingin kaupunkiympäristön toimialajohtaja Mikko Aho totesi mainiosti (HS mielipide 17.9.), että Helsingin seutu on yhtenäinen kaupunkialue. Valitettavasti Helsinki tuntuu aktiivisesti unohtavan tämän kaavoituksessaan. Olisikin korkea aika alkaa noudattaa maankäyttö- ja rakennuslain 46a pykälää, joka mukaan Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten kaupunkeihin laaditaan kuntien yhteinen yleiskaava.

Ahon väite siitä, että asuntorakentamisen vaikeudet johtuvat muusta kuin Helsingin kaupungin toiminnasta, ei pidä paikkaansa. Huonosti ja ilmeisen lainvastaisesti laadittu yleiskaava on Helsingin kaupungin tekemä, välittämättä asukkaiden mielipiteistä ja palautteista. Kansalaisten oikeus valittaa siitä on kirjattu lakiin. Valitusoikeutta ei voida rajoittaa perustuslakia muuttamatta eikä varsinkaan virkamiesvoimin.

Vaikka yleiskaava hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa, oli se maallikkovaltuutetulle käsittämätön ja liian suuri kokonaisuus. Valtuutettuja peloteltiin kaavan kaatumisella, jos edes yhtä osaa siitä muutetaan. Kaava perustuu kaupunkisuunnitteluviraston kapeaan visioon.

Tämä näkyy erityisesti yleiskaavan Malmi-asiassa, jossa  kansalaisten mielipide on jätetty räikeimmin täysin huomiotta. Huhtikuussa 2015 KSV:n Mikko Aho ja Rikhard Manninen vastasivat kysymykseen Malmin lentokentän osoittamisesta asuntorakentamiseen, että “KSV perustaa työnsä käsitykseensä siitä, mitä kaupunki haluaa.”  Kaupunkilaiset sitä eivät halua: mielipidemittauksissa  67% haluaa säilyttää kentän ilmailukäytössä ja vain 19% rakentaa alueelle asuntoja (TNS 2017). Kansalaismielipide on selvä.

Helsingissäkin asuntotavoitteet ovat vain paikallinen tarve. Oikeuden käsiteltävänä olevien  kulttuuriarvojen ja luontoarvojen säilymisessä on kyse paljon isommista asioista. Valtaosa niistä on EU-tasolla määritettyjä ja direktiivillä suojeltuja arvoja, joiden tuhominen ei ole edes yksittäisen jäsenvaltion päätettävissä. Riippuen katsantokannasta se voi olla joko EU:n tuoma hyvä asia tai rajoite, mutta niin se vain on tällä hetkellä.

Helsingin yleiskaava näyttää nyt kaatuvan. Kaava ei vastaa kaupunkilaisten tahtoa. Tehdään uusi, yhteinen kaava koko pääkaupunkiseudulle ja huomioidaan kansalaismielipide aidosti. Valittamisen tarve lakkaa, kun asukkaiden, kulttuurijärjestöjen ja ympäristöjärjestöjen näkemys huomioidaan aidosti kaavoituksessa.

 0

\nAhon väite siitä, että asuntorakentamisen vaikeudet johtuvat muusta kuin Helsingin kaupungin toiminnasta, ei pidä paikkaansa. Huonosti ja ilmeisen lainvastaisesti laadittu yleiskaava on Helsingin kaupungin tekemä, välittämättä asukkaiden mielipiteistä ja palautteista. Kansalaisten oikeus valittaa siitä on kirjattu lakiin. Valitusoikeutta ei voida rajoittaa perustuslakia muuttamatta eikä varsinkaan virkamiesvoimin.\nVaikka yleiskaava hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa, oli se maallikkovaltuutetulle käsittämätön ja liian suuri kokonaisuus. Valtuutettuja peloteltiin kaavan kaatumisella, jos edes yhtä osaa siitä muutetaan. Kaava perustuu kaupunkisuunnitteluviraston kapeaan visioon.\nTämä näkyy erityisesti yleiskaavan Malmi-asiassa, jossa kansalaisten mielipide on jätetty räikeimmin täysin huomiotta. Huhtikuussa 2015 KSV:n Mikko Aho ja Rikhard Manninen vastasivat kysymykseen Malmin lentokentän osoittamisesta asuntorakentamiseen, että “KSV perustaa työnsä käsitykseensä siitä, mitä kaupunki haluaa.” Kaupunkilaiset sitä eivät halua: mielipidemittauksissa 67% haluaa säilyttää kentän ilmailukäytössä ja vain 19% rakentaa alueelle asuntoja (TNS 2017). Kansalaismielipide on selvä.\nHelsingissäkin asuntotavoitteet ovat vain paikallinen tarve. Oikeuden käsiteltävänä olevien kulttuuriarvojen ja luontoarvojen säilymisessä on kyse paljon isommista asioista. Valtaosa niistä on EU-tasolla määritettyjä ja direktiivillä suojeltuja arvoja, joiden tuhominen ei ole edes yksittäisen jäsenvaltion päätettävissä. Riippuen katsantokannasta se voi olla joko EU:n tuoma hyvä asia tai rajoite, mutta niin se vain on tällä hetkellä.\nHelsingin yleiskaava näyttää nyt kaatuvan. Kaava ei vastaa kaupunkilaisten tahtoa. Tehdään uusi, yhteinen kaava koko pääkaupunkiseudulle ja huomioidaan kansalaismielipide aidosti. Valittamisen tarve lakkaa, kun asukkaiden, kulttuurijärjestöjen ja ympäristöjärjestöjen näkemys huomioidaan aidosti kaavoituksessa.\n]]> 0 http://timohyvnen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261254-helsingin-kaupunki-vaikeuttaa-asuntorakentamista-itse#comments Helsinki Kaavoitus Malmin lentoasema Thu, 20 Sep 2018 12:15:20 +0000 Timo Hyvönen http://timohyvnen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261254-helsingin-kaupunki-vaikeuttaa-asuntorakentamista-itse Kannattaisiko tietyömaat kieltää Helsingistä? http://dennispasterstein.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261242-kannattaisiko-tietyomaat-kieltaa-helsingista
Helsinki on jälleen kerran ollut täynnä tietyömaita läpi kesän. Pahimmillaan tai parhaimmillaan voi olla käynnissä jopa 800 työmaata ja vuositasolla noin 7.000.

Ei ihme, jos välillä tuntuu, että kaupunki on yksi suuri liikenteen poikkeusjärjestely. Sujuva liikkuminen niin jalankulkijana kuin ajoneuvon kuljettajana vaikeutuu ja hermoja saattaa kiristää viikkotolkulla auki olevat kuopat, varsinkin jos niissä ei näy työmiehiä. Työmaat poistamalla poistuisi myös tämä haitta?

Laajemmin katsottuna, meidän kannattaa olla tyytyväisiä vallitsevaan tilanteeseen. Työmaat kertovat kehittyvästä, hyvin toimeentulevasta ja eteenpäin suuntaavasta kaupungista, jonka infrastruktuuria ylläpidetään ja kohennetaan huolellisesti. Tähtäin on tulevaisuudessa, vielä paremmissa palveluissa ja turvallisemmassa kaupunkiympäristössä.

Tokihan on myös parannettavaa: työmaat on saatava nopeammin päätökseen ja liikenteen poikkeusjärjestelyt sujuvammiksi. Helsingissä harmillisesti n. 33 % urakoitsijoista tarvitsee jatkoaikaa kaivuutöiden loppuunsaattamiseen. Tämä on Suomen kaupunkien välisessä vertailussa heikoin luku (Suomen kuntaliiton tutkimus 2017). Lupaa haetaan monesti liian lyhyeksi ajaksi, olettaen että sen saa helpommin ja kevyimmin ehdoin. Tällaiseen tulee kiinnittää enemmän huomiota urakkakilpailutusten yhteydessä ja lisäksi nopeammasta valmistumisesta seuraisi nykyistä käytäntöä parempi tili.

Valvonnalla taataan hyvien suunnitelmien muuttuminen hyväksi lopputulokseksi. Itse lisäisin työmaita valvovien katutarkastajien määrää nykyisestä 15:sta merkittävästi.
Kaupungin tulee myös kiinnittää huomiota urakoiden suunnitteluun nykyistä enemmän. Turhan moneen kertaan olen todennut, että paremmalla valmistelulla olisi estetty kalliit lisätyöt ja urakan venyminen.

Pyrkiessämme parempaan on kehittäminen kieltämistä mieluisampi periaate, joka tuottaa tässäkin parhaan lisäarvon helsinkiläisille.

Kirjoitan blogini Helsingin kaupungin kunnallispolitikkona, en poliisina. Kaikki tiedot mihin kirjoituksessani viittaan, on saatavilla julkisista lähteistä. Kirjoitus on julkaistus Elävä Helsinki -lehdessä.

 0

\nLaajemmin katsottuna, meidän kannattaa olla tyytyväisiä vallitsevaan tilanteeseen. Työmaat kertovat kehittyvästä, hyvin toimeentulevasta ja eteenpäin suuntaavasta kaupungista, jonka infrastruktuuria ylläpidetään ja kohennetaan huolellisesti. Tähtäin on tulevaisuudessa, vielä paremmissa palveluissa ja turvallisemmassa kaupunkiympäristössä.\nTokihan on myös parannettavaa: työmaat on saatava nopeammin päätökseen ja liikenteen poikkeusjärjestelyt sujuvammiksi. Helsingissä harmillisesti n. 33 % urakoitsijoista tarvitsee jatkoaikaa kaivuutöiden loppuunsaattamiseen. Tämä on Suomen kaupunkien välisessä vertailussa heikoin luku (Suomen kuntaliiton tutkimus 2017). Lupaa haetaan monesti liian lyhyeksi ajaksi, olettaen että sen saa helpommin ja kevyimmin ehdoin. Tällaiseen tulee kiinnittää enemmän huomiota urakkakilpailutusten yhteydessä ja lisäksi nopeammasta valmistumisesta seuraisi nykyistä käytäntöä parempi tili.\nValvonnalla taataan hyvien suunnitelmien muuttuminen hyväksi lopputulokseksi. Itse lisäisin työmaita valvovien katutarkastajien määrää nykyisestä 15:sta merkittävästi.\nKaupungin tulee myös kiinnittää huomiota urakoiden suunnitteluun nykyistä enemmän. Turhan moneen kertaan olen todennut, että paremmalla valmistelulla olisi estetty kalliit lisätyöt ja urakan venyminen.\nPyrkiessämme parempaan on kehittäminen kieltämistä mieluisampi periaate, joka tuottaa tässäkin parhaan lisäarvon helsinkiläisille.\nKirjoitan blogini Helsingin kaupungin kunnallispolitikkona, en poliisina. Kaikki tiedot mihin kirjoituksessani viittaan, on saatavilla julkisista lähteistä. Kirjoitus on julkaistus Elävä Helsinki -lehdessä.\n]]> 3 http://dennispasterstein.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261242-kannattaisiko-tietyomaat-kieltaa-helsingista#comments Helsinki Liikenne Tietyöt Thu, 20 Sep 2018 08:59:26 +0000 Dennis Pasterstein http://dennispasterstein.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261242-kannattaisiko-tietyomaat-kieltaa-helsingista Terve järki voitti kerrankin autopaikkanormin http://nuuttihyttinen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261170-terve-jarki-voitti-kerrankin-autopaikkanormin
Tänään sai pitkästä aikaa hämmästyä siitä, että Helsingin kaupungin päätöksenteossa saatiin fiksu päätös aikaan. Kaupunkiympäristölautakunta palautti Lassilan Hopeatie 20 ja Äyripolku 1 asemakaavan muutoksen äänin JAA: 2, EI: 7, Tyhjiä: 1, Poissa: 3 uudelleenvalmisteltavaksi sellaisen vaihtoehdon valmistelemiseksi, jossa rakennuksia saa korottaa kahdella kerroksella siten, että autopaikkojen lukumäärä määrä pysyy nykyisen ehdotuksen mukaisena.

Jostain käsittämättömästä syystä kaavoituksen toimintamalli Helsingissä on ollut pitkälti tiivistettävissä siihen, että katsotaan, paljonko tietylle tontille saadaan toteutettua edes etäisesti järjellisin kustannuksin autopaikkoja, ja sen jälkeen lasketaan, montako asuntoa tontille voidaan toteuttaa autopaikkanormin mukaisesti. Jostain vielä käsittämättömämmästä syystä taustalla tuntuu olevan ajattelu, että autottomia kohteita ei voi rakentaa, koska asukas saattaa jossain kohtaa elämässään tarvita auton.

Vastaavalla logiikalla yksiöitä tai edes kaksioita ei pitäisi rakentaa lainkaan, koska asukas saattaa jossain kohtaa perustaa perheen, hankkia lapsia ja tarvita enemmän tilaa. Tällöin kuitenkin asukas yleensä tajuaa joko ostaa tai vuokrata muuttuneeseen elämäntilanteeseensa soveltuvan asunnon, eikä oleteta, että kaavoitus pitäisi tehdä sen mukaan, että henkilö voisi asua koko elämänsä samassa asunnossa täysin kulloisestakin elämäntilanteestaan riippumatta.

Helsingin kaavoituksessa käytetyn autopaikkanormin taustalla oleva ajatusmalli on järjetön, koska auto on yksi kulkuväline muiden joukossa, ja jos tontti sattuu olemaan aivan aseman vieressä, kuten tämä kyseessä oleva kohde, on perusteltua, että erityisesti kyseiseen Hekan vuokrakohteeseen valikoidaan sellaisia henkilöitä, joilla ei ole omaa autoa ja jotka pystyvät hyödyntämään alueen hyviä joukkoliikenneyhteyksiä. Vastaavasti alueilla, joissa joukkoliikenneyhteydet eivät ole kelvolliset, autopaikkanormi voi olla perusteltu.

Tietyillä alueilla, kuten Jätkäsaaressa ja Hernesaaressa, jotka ovat pussinperiä, joista on vain yksi reitti ulos, liiallisen määrän autopaikkoja kaavoittaminen alueelle taas johtaa siihen, että kyseisille alueille hankitaan autopaikkojen mukainen määrä autoja, ja kaikki kärsivät, kun ruuhka-aikaan alueelta ei pääse ulos sen enempää joukkoliikenteellä kuin omalla autollakaan, koska raitiovaunu tai bussi jumittaa samassa ruuhkassa kuin henkilöautot. Paljon järkevämpää olisi suunnitella kyseisen kaltaisista kaupunginosista huomattavasti nykyistä pienemmällä autopaikkanormilla sellaisia, joissa liikkuminen perustuu pääasiallisesti joukkoliikenteen käyttöön, ja vastaavasti lähellä kehä- tai moottoriteitä olevilla alueilla painottaa autopaikallisten asuntojen määrää.

Toivottavasti tämäniltainen palautuspäätös nostaa nykyisen autopaikkanormin järkevyyden uuteen keskusteluun, jotta kaupunkia voitaisiin tulevaisuudessa suunnitella terveellä järjellä, ei autopaikkanormin ehdoilla. Autopaikkoja ei kannata kaavoittaa sinne, mihin ei voi kaavoittaa sellaisia liikenneväyliä, jotka mahdollistavat sujuvan autoliikenteen.

Tämäniltainen kaupunkiympäristölautakunnan kokous osoitti, että meillä on hieno lautakunta, joka kykenee itsenäiseen ajatteluun ja kyseenalaistamaan kangistuneita kaavoja sen sijaan, että hyväksyisi kaikki viraston esitykset kumileimasintyyliin. Kiitokset kollegoille lautakunnassa!

 0

\nTänään sai pitkästä aikaa hämmästyä siitä, että Helsingin kaupungin päätöksenteossa saatiin fiksu päätös aikaan. Kaupunkiympäristölautakunta palautti Lassilan Hopeatie 20 ja Äyripolku 1 asemakaavan muutoksen äänin JAA: 2, EI: 7, Tyhjiä: 1, Poissa: 3 uudelleenvalmisteltavaksi sellaisen vaihtoehdon valmistelemiseksi, jossa rakennuksia saa korottaa kahdella kerroksella siten, että autopaikkojen lukumäärä määrä pysyy nykyisen ehdotuksen mukaisena.\nJostain käsittämättömästä syystä kaavoituksen toimintamalli Helsingissä on ollut pitkälti tiivistettävissä siihen, että katsotaan, paljonko tietylle tontille saadaan toteutettua edes etäisesti järjellisin kustannuksin autopaikkoja, ja sen jälkeen lasketaan, montako asuntoa tontille voidaan toteuttaa autopaikkanormin mukaisesti. Jostain vielä käsittämättömämmästä syystä taustalla tuntuu olevan ajattelu, että autottomia kohteita ei voi rakentaa, koska asukas saattaa jossain kohtaa elämässään tarvita auton.\nVastaavalla logiikalla yksiöitä tai edes kaksioita ei pitäisi rakentaa lainkaan, koska asukas saattaa jossain kohtaa perustaa perheen, hankkia lapsia ja tarvita enemmän tilaa. Tällöin kuitenkin asukas yleensä tajuaa joko ostaa tai vuokrata muuttuneeseen elämäntilanteeseensa soveltuvan asunnon, eikä oleteta, että kaavoitus pitäisi tehdä sen mukaan, että henkilö voisi asua koko elämänsä samassa asunnossa täysin kulloisestakin elämäntilanteestaan riippumatta.\nHelsingin kaavoituksessa käytetyn autopaikkanormin taustalla oleva ajatusmalli on järjetön, koska auto on yksi kulkuväline muiden joukossa, ja jos tontti sattuu olemaan aivan aseman vieressä, kuten tämä kyseessä oleva kohde, on perusteltua, että erityisesti kyseiseen Hekan vuokrakohteeseen valikoidaan sellaisia henkilöitä, joilla ei ole omaa autoa ja jotka pystyvät hyödyntämään alueen hyviä joukkoliikenneyhteyksiä. Vastaavasti alueilla, joissa joukkoliikenneyhteydet eivät ole kelvolliset, autopaikkanormi voi olla perusteltu.\nTietyillä alueilla, kuten Jätkäsaaressa ja Hernesaaressa, jotka ovat pussinperiä, joista on vain yksi reitti ulos, liiallisen määrän autopaikkoja kaavoittaminen alueelle taas johtaa siihen, että kyseisille alueille hankitaan autopaikkojen mukainen määrä autoja, ja kaikki kärsivät, kun ruuhka-aikaan alueelta ei pääse ulos sen enempää joukkoliikenteellä kuin omalla autollakaan, koska raitiovaunu tai bussi jumittaa samassa ruuhkassa kuin henkilöautot. Paljon järkevämpää olisi suunnitella kyseisen kaltaisista kaupunginosista huomattavasti nykyistä pienemmällä autopaikkanormilla sellaisia, joissa liikkuminen perustuu pääasiallisesti joukkoliikenteen käyttöön, ja vastaavasti lähellä kehä- tai moottoriteitä olevilla alueilla painottaa autopaikallisten asuntojen määrää.\nToivottavasti tämäniltainen palautuspäätös nostaa nykyisen autopaikkanormin järkevyyden uuteen keskusteluun, jotta kaupunkia voitaisiin tulevaisuudessa suunnitella terveellä järjellä, ei autopaikkanormin ehdoilla. Autopaikkoja ei kannata kaavoittaa sinne, mihin ei voi kaavoittaa sellaisia liikenneväyliä, jotka mahdollistavat sujuvan autoliikenteen.\nTämäniltainen kaupunkiympäristölautakunnan kokous osoitti, että meillä on hieno lautakunta, joka kykenee itsenäiseen ajatteluun ja kyseenalaistamaan kangistuneita kaavoja sen sijaan, että hyväksyisi kaikki viraston esitykset kumileimasintyyliin. Kiitokset kollegoille lautakunnassa!\n]]> 0 http://nuuttihyttinen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261170-terve-jarki-voitti-kerrankin-autopaikkanormin#comments Autopaikkanormi Helsinki Kaavoitus Kaavoitusvirheet Kaupunkisuunnittelu Tue, 18 Sep 2018 17:50:09 +0000 Nuutti Hyttinen http://nuuttihyttinen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261170-terve-jarki-voitti-kerrankin-autopaikkanormin Helsingin kuntapolitiikan viikko 38/2018 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261067-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-382018
Kaupunginhallituksessa jatketaan viimeksi pöydälle jääneen aloitepinon kanssa ja päätetään osallistuvasta budjetoinnista vuosiksi 2018–2019. Kasvatus- ja koulutuslautakunta käsittelee aloitteita ja ponsia. Kaupunkiympäristölautakunta hyväksyy Helsingin vesihuollon kehittämissuunnitelman 2017–2026.

Maanantai 17.9.

Kaupunginhallitus

Tiistai 18.9.

Kasvatus- ja koulutuslautakunta

Kaupunkiympäristölautakunta

Torstai 20.9.

Kaupunkiympäristölautakunnan rakennusten ja yleisten alueiden jaosto

Sosiaali- ja terveyslautakunnan sosiaali- ja terveysjaosto

Kaupunginhallitus jätti viimeksi pöydälle 35 valtuustoaloitteen setin, jossa aiheet vaihtelevat valvotuista huumeidenkäyttötiloista erilaisten liikuntapaikkatoiveiden kautta maksuttomiin opiskelun välineisiin toisen asteen opiskelijoille, ja kaikkea siltä väliltä.  Nyt on tarkoitus tehdä aloitteista päätökset. Lisäksi listalla uusi uutuutena aloite YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisesta Helsingissä. Viime viikolla uutisoitiinkin, että Helsinki ryhtyy toisena kaupunkina maailmassa raportoimaan YK:n Agenda 2030 -tavoitteiden toteutumisesta.

Kaupunkiympäristön toimiala muuttaa Kalasatamaan rakentuvaan uudisrakennukseen, jonka vuokraamisesta kaupungin päättöön päätetään tässä kokouksessa.

Kaupunginhallitus päättää osallistuvan budjetoinnin toteuttamisen yksityiskohdista vuosikjsi 2018-2019. Esityksen mukaan osallistuvan budjetoinnin ehdotuksia voivat jättää yksityishenkilöt ja yhteisöt. Budjettiehdotukset jätetään julkiselle digitaaliselle osallistumispalvelulle osallistu.hel.fi. Osallistuvan budjetoinnin prosessi tapahtuu digitaalisessa palvelussa, jossa budjettiehdotuksia voidaan kommentoida, kannattaa ja äänestää. Äänestykseen etenevien budjettiehdotusten tulee olla vähintään 35 000 euron

arvoisia, ja jaettava potti on kokonaisuudessaan 4,4 miljoonaa euroa, josta kohdennetaan 80 %

suurpiirikohtaisesti niiden väestömäärän mukaan ja 20 %

kohdennetaan kaupunkiyhteisiin hankkeisiin.

Riittävän suurilla budjettiehdotuksilla pyritään varmistamaan niiden vaikuttavuus ja kohdentamaan valmistelun resursseja suurempiin kokonaisuuksiin. Pormestari päättää yhteneväisin ja läpinäkyvin perustein äänestysvaiheeseen etenevät budjettiehdotukset yhteiskehittämisvaiheen, valmistelevan keskustelun ja toimialojen laatimien toteutusarviointien pohjalta. Äänestäminen tapahtuu digitaalisessa palvelussa osallistu.hel.fi. Äänioikeutettuja ovat kaikki äänestysvuoden aikana 12 vuotta täyttävät ja sitä vanhemmat henkilöt, jotka ovat kirjoilla Helsingissä.

Kasvatus- ja koulutuslautakunta käsittelee mm. aloitteita/ponsia, jotka koskevat Puotilan ala-asteen väistötiloja (asia jäänee pöydälle), Postipuiston alkuvaiheen päiväkoti- ja koulutilojen riittävyyttä, maailman puhtainta sisäilmaa Helsinkiin sekä marjapensaiden ja hedelmäpuiden istutusta koulujen ja päiväkotien pihoille.

Kaupunkiympäristölautakunnassa on esillä Lassilan Hopeatie 20/Äyripolku 1:n asemakaavan muuttaminen ja Korkeasaaren/Mustikkamaan asemakaavan muuttaminen. Myös Karhusaaren eteläosassa muutetaan pientalotonttien asemakaavaa. Asemakaavan muutoksella edistetään pientalotonttien täydennysrakentamista ja rannan hyötykäyttöä, sillä nykyisille tonteille voidaan rakentaa nykyistä useampia pientaloja.

Lautakunta hyväksyy myös Helsingin vesihuollon kehittämissuunnitelman. Ohjelmakaudella HSY:n ja kaupungin yhteistyönä selvitetään mahdollisuuksia siirtyä sekaviemäröinnistä erillisviemäröintiin ja laaditaan erilaisia hulevettä koskevia suunnitelmia.

Erinomaista alkavaa viikkoa!

 0

\nKaupunginhallitus jätti viimeksi pöydälle 35 valtuustoaloitteen setin, jossa aiheet vaihtelevat valvotuista huumeidenkäyttötiloista erilaisten liikuntapaikkatoiveiden kautta maksuttomiin opiskelun välineisiin toisen asteen opiskelijoille, ja kaikkea siltä väliltä. Nyt on tarkoitus tehdä aloitteista päätökset. Lisäksi listalla uusi uutuutena aloite YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisesta Helsingissä. Viime viikolla uutisoitiinkin, että Helsinki ryhtyy toisena kaupunkina maailmassa raportoimaan YK:n Agenda 2030 -tavoitteiden toteutumisesta.\nKaupunkiympäristön toimiala muuttaa Kalasatamaan rakentuvaan uudisrakennukseen, jonka vuokraamisesta kaupungin päättöön päätetään tässä kokouksessa.\nKaupunginhallitus päättää osallistuvan budjetoinnin toteuttamisen yksityiskohdista vuosikjsi 2018-2019. Esityksen mukaan osallistuvan budjetoinnin ehdotuksia voivat jättää yksityishenkilöt ja yhteisöt. Budjettiehdotukset jätetään julkiselle digitaaliselle osallistumispalvelulle osallistu.hel.fi. Osallistuvan budjetoinnin prosessi tapahtuu digitaalisessa palvelussa, jossa budjettiehdotuksia voidaan kommentoida, kannattaa ja äänestää. Äänestykseen etenevien budjettiehdotusten tulee olla vähintään 35 000 euron\narvoisia, ja jaettava potti on kokonaisuudessaan 4,4 miljoonaa euroa, josta kohdennetaan 80 %\nsuurpiirikohtaisesti niiden väestömäärän mukaan ja 20 %\nkohdennetaan kaupunkiyhteisiin hankkeisiin.\nRiittävän suurilla budjettiehdotuksilla pyritään varmistamaan niiden vaikuttavuus ja kohdentamaan valmistelun resursseja suurempiin kokonaisuuksiin. Pormestari päättää yhteneväisin ja läpinäkyvin perustein äänestysvaiheeseen etenevät budjettiehdotukset yhteiskehittämisvaiheen, valmistelevan keskustelun ja toimialojen laatimien toteutusarviointien pohjalta. Äänestäminen tapahtuu digitaalisessa palvelussa osallistu.hel.fi. Äänioikeutettuja ovat kaikki äänestysvuoden aikana 12 vuotta täyttävät ja sitä vanhemmat henkilöt, jotka ovat kirjoilla Helsingissä.\nKasvatus- ja koulutuslautakunta käsittelee mm. aloitteita/ponsia, jotka koskevat Puotilan ala-asteen väistötiloja (asia jäänee pöydälle), Postipuiston alkuvaiheen päiväkoti- ja koulutilojen riittävyyttä, maailman puhtainta sisäilmaa Helsinkiin sekä marjapensaiden ja hedelmäpuiden istutusta koulujen ja päiväkotien pihoille.\nKaupunkiympäristölautakunnassa on esillä Lassilan Hopeatie 20/Äyripolku 1:n asemakaavan muuttaminen ja Korkeasaaren/Mustikkamaan asemakaavan muuttaminen. Myös Karhusaaren eteläosassa muutetaan pientalotonttien asemakaavaa. Asemakaavan muutoksella edistetään pientalotonttien täydennysrakentamista ja rannan hyötykäyttöä, sillä nykyisille tonteille voidaan rakentaa nykyistä useampia pientaloja.\nLautakunta hyväksyy myös Helsingin vesihuollon kehittämissuunnitelman. Ohjelmakaudella HSY:n ja kaupungin yhteistyönä selvitetään mahdollisuuksia siirtyä sekaviemäröinnistä erillisviemäröintiin ja laaditaan erilaisia hulevettä koskevia suunnitelmia.\n]]> 0 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261067-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-382018#comments Helsingin kaupunginhallitus Helsinki Kaupunkipolitiikka Kunnallispolitiikka Sun, 16 Sep 2018 12:41:58 +0000 Pia Pakarinen http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261067-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-382018 Prosentti ylijäämästä vapaa-ajan palveluihin http://jpvaisanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261063-prosentti-ylijaamasta-vapaa-ajan-palveluihin Kulttuuri ei kukoista kurjistamalla ja määrärahoja jäädyttämällä. Helsingin kaupunki teki viime vuonna voittoa 461 miljoonaa euroa ja koko kaupunkikonserni 648 miljoonaa euroa. Kaupungin tehtävä ei ole lähtökohtaisesti bisnes ja voittojen tavoittelu vaan kaupunkilaisten palvelujen tuottaminen ja toimivan kaupungin tekeminen. Vapaa-aika on työläisille tärkeää. Teemme työtä niska limassa, jotta voisimme nauttia ystävien ja perheen kanssa vapaa-ajasta, harrastaa, opiskella jotain uutta, kehittää itseämme ja sivistyä. Vapaa-ajan sektorilta ollaan taas kerran leikkaamassa rahoitusta. Jotta me työläiset jaksamme, on vapaa-ajan palveluita kehitettävä ja palvelujen saavutettavuutta lisättävä. Myös kaupungin vetovoimaisuus hyötyy paremmista kulttuuripalveluista. Esitän, että kaupungin ylijäämästä käytetään prosentti vapaa-ajan tarpeisiin; kirjastolle, liikunnalle, taiteelle ja kulttuurille. Tällä kulttuurivitosella voidaan estää esitetyt palvelujen heikennykset, leikkaukset ja väärä kulttuuripoliittinen kehitys, voidaan kehittää kulttuuritaloja, pitää liikuntapaikat kunnossa kaikille sekä lisätä taiteilija-apurahoja, kaupunkikulttuuriavustuksia ja lähikirjastopalveluja.

 0

 3 http://jpvaisanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261063-prosentti-ylijaamasta-vapaa-ajan-palveluihin#comments Budjetti Helsinki kulttuuri Vapaa-aika Ylijäämä Sun, 16 Sep 2018 10:31:24 +0000 Juha-Pekka Väisänen http://jpvaisanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/261063-prosentti-ylijaamasta-vapaa-ajan-palveluihin Liikkuminen on perusoikeus: sujuvan liikenteen puolesta. http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260974-liikkuminen-on-perusoikeus-sujuvan-liikenteen-puolesta

Viime viikkoina on noussut uutisiin useammassa jutussa Helsingin liikenteen surullinen tila. Esimerkiksi kiskoremontin halvaannuttama Mannerheimintie (HS 7.9.2018), Jätkäsaaren tukkoisuus (HS 4.9.2018) ja Mechelininkadun hermoja repivä ruuhkasumppu (HS 31.8.2018) sekä oikeutetusti vaade Hämeentien remontin lykkäämisestä (HS 12.9.2018).

Olin eilen puhumassa sujuvan liikenteen puolesta Helsingissä.

Kaikki liikkuminen kasvaa, ja kaikki liikkumismuodot kasvavat. Liikkuminen on perusoikeus. Kaikkia liikkumismuotoja tulisi kehittää rinnakkain.

Puhuin kokeilun kulttuurin puolesta. Tällä tavalla voisimme varmistua ratkaisujen vaikutuksista, esimerkiksi Lauttasaaren sillan remontin yhteydessä tai keskustan alueen valituissa valoristeyksissä.

Katutyöt on saatava nopeammin valmiiksi. Ratkaisuehdotuksia ovat esimerkiksi parempi koordinointi, selkeämpi jaksottaminen sekä taloudellinen kannustin nopeasta valmistumisesta.

Liikennesuunnittelussa ja hankkeissa on otettava aiempaa paremmin huomioon kokonaisuus: liikenteen kokonaisvaikutukset kaupungissa/-sta/-kiin sekä suunnittelussa on käytettävä dataa, joka katsoo eteenpäin, ei taaksepäin.

Liikenteessä on monta näkökulmaa.

Digitalisoitumisen tuomat ratkaisut, puhtaampi liikkuminen sähköisten ratkaisujen myötä. Näiden uusien ratkaisujen myötä on varmaa, että autojen määrä ei vähene. Useita ajankohtaisia isoja projektia eri vaiheissaan mm. Kokoojakatu/keskustatunneli, lentorata, Pisararata, Tallinnatunneli. Asukkaitamme on kuunneltava huolella. Kaupunkibulevardeja en kannata, ja Kruununsillat tulisi olla myös autoliikenteen käytettävissä.

Näitä asioita ja paljon muuta #sujuvaliikenne puolesta eilen, tänään ja huomenna.

 0

\nNäitä asioita ja paljon muuta #sujuvaliikenne puolesta eilen, tänään ja huomenna.\n]]> 2 http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260974-liikkuminen-on-perusoikeus-sujuvan-liikenteen-puolesta#comments Helsinki Helvaltuusto Liikenne Liikkuminen Sujuva liikenne Fri, 14 Sep 2018 08:52:46 +0000 Mia Nygård http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260974-liikkuminen-on-perusoikeus-sujuvan-liikenteen-puolesta Liikkuminen on perusoikeus: sujuvan liikenteen puolesta. http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260972-liikkuminen-on-perusoikeus-sujuvan-liikenteen-puolesta

Viime viikkoina on noussut uutisiin useammassa jutussa Helsingin liikenteen surullinen tila. Esimerkiksi kiskoremontin halvaannuttama Mannerheimintie (HS 7.9.2018), Jätkäsaaren tukkoisuus (HS 4.9.2018) ja Mechelininkadun hermoja repivä ruuhkasumppu (HS 31.8.2018) sekä oikeutetusti vaade Hämeentien remontin lykkäämisestä (HS 12.9.2018).

Olin eilen puhumassa sujuvan liikenteen puolesta Helsingissä.

Kaikki liikkuminen kasvaa, ja kaikki liikkumismuodot kasvavat. Liikkuminen on perusoikeus. Kaikkia liikkumismuotoja tulisi kehittää rinnakkain.

Puhuin kokeilun kulttuurin puolesta. Tällä tavalla voisimme varmistua ratkaisujen vaikutuksista, esimerkiksi Lauttasaaren sillan remontin yhteydessä tai keskustan alueen valituissa valoristeyksissä.

Katutyöt on saatava nopeammin valmiiksi. Ratkaisuehdotuksia ovat esimerkiksi parempi koordinointi, selkeämpi jaksottaminen sekä taloudellinen kannustin nopeasta valmistumisesta.

Liikennesuunnittelussa ja hankkeissa on otettava aiempaa paremmin huomioon kokonaisuus: liikenteen kokonaisvaikutukset metropolialueella sekä suunnittelussa on käytettävä dataa, joka katsoo eteenpäin, ei taaksepäin.

Liikenteessä on monta näkökulmaa.

Digitalisoitumisen tuomat ratkaisut, puhtaampi liikkuminen sähköisten ratkaisujen myötä. Näiden uusien ratkaisujen myötä on varmaa, että autojen määrä ei vähene. Useita ajankohtaisia isoja projektia eri vaiheissaan mm. Kokoojakatu/keskustatunneli, lentorata, Pisararata, Tallinnatunneli. Asukkaitamme on kuunneltava huolella. Kaupunkibulevardeja en kannata, ja Kruununsillat tulisi olla myös autoliikenteen käytettävissä.

Näitä asioita ja paljon muuta #sujuvaliikenne puolesta eilen, tänään ja huomenna.

 0

\nLiikennesuunnittelussa ja hankkeissa on otettava aiempaa paremmin huomioon kokonaisuus: liikenteen kokonaisvaikutukset metropolialueella sekä suunnittelussa on käytettävä dataa, joka katsoo eteenpäin, ei taaksepäin.\n]]> 0 http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260972-liikkuminen-on-perusoikeus-sujuvan-liikenteen-puolesta#comments Helsinki Helvaltuusto Liikenne Liikkuminen Sujuva liikenne Fri, 14 Sep 2018 08:50:01 +0000 Mia Nygård http://mianygrd.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260972-liikkuminen-on-perusoikeus-sujuvan-liikenteen-puolesta Katutöihin vauhtia Staran yksityistämisellä http://amosahola.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260833-katutoihin-vauhtia-staran-yksityistamisella
Itse olen päässyt nauttimaan Mannerheimintien, Tukholmankadun ja Nordenskjöldinkadun tietöistä tämä kesän, mutta olin missannut pari viikkoa sitten tämän tietöitä sivuavan artikkelin: Mechelininkadun ruuhkasumppu repii Helsingissä liikkuvien hermoja: Jonot Espoosta Mannerheimintielle – Miten tämä voi kestää näin kauan? (HS 31.8.2018).

Koska yhdelläkään Helsingin työmaista ei vaikuta olevan täysmiehitystä, niin Hesarin artikkelin toteamus ”Ammatinvalintakysymys. Palautteesta huolimatta täällä painetaan töitä joka päivä, jotta päästään marraskuun lopulla maaliin”, sanoo Nurmi." särähtää korvaan.

Vertailun vuoksi, Tokion Shibuyan asemalla painettiin töitä yhtenä yönä kolme tuntia 1200 tekijän voimin, jotta junarata saatiin korvattua metrolla ilman keskeytyksiä aseman toiminnassa: <object width="648" height="390"><param name="movie" value="http://www.youtube.com/v/_BYW4YYqG5A?version=3&fs=1&autoplay=0&rel=0" /><param name="wmode" value="transparent" /><param name="allowFullScreen" value="true" /><param name="allowscriptaccess" value="always" /><embed src="http://www.youtube.com/v/_BYW4YYqG5A?version=3&fs=1&autoplay=0&rel=0" type="application/x-shockwave-flash" wmode="transparent" allowscriptaccess="always" allowfullscreen="true" width="648" height="390"></embed></object>

On tietysti olemassa maksimi montako ihmistä kykenee samanaikaisesti työmaalla työskentelemään, mutta on päivänselvää että lähelläkään tätä maksimia ei päästä yhdelläkään Helsingin tietyömaista. Työkoneet voisivat myös olla pullonkaula, mutta niitäkin näyttää olevan käyttämättöminä tasaisin väliajoin.

Juurisyy on mielestäni selvä - Helsinki repii auki liian monta katua auki samankaisesti, jolloin tekijöitä ei riitä jokaiselle työmaalle sen vertaa kuin työmaalle kerralla mahtuisi. Asian havainnoillistamiseksi voi tämän esittää niin, että koska Mechelininkadun remontti on niin haastava, niin myös Tukholmankatu, Mannerheimintie ja Nordensköldinkatu ovat auki koko kesän.

Toinen ongelma on kaupungin liikelaitos Stara. Ei ole mitään hyvää syytä miksi kaupunki omistaa rakennusyrityksen. Vaikka työn tuottavuuden kasvun mittaaminen julkisella sektorilla on yleisesti haastavaa, mittaaminen ei ole haastavaa töiden osalta, joita tehdään yhtälailla yksityisellä sektorilla. Esitän hypoteesin, että Staran työn tuottavuuden kasvu on seurannut tarkemmin kuvaliitteen mustaa viivaa kuin vihreää, eli lapioon nojaillaan enemmän kuin yksityisellä sektorilla.

Jos näin on, ratkaisu on Staran yksityistäminen, sekä kaikkien urakoiden kilpailuttaminen. Lisäpuhtia tietöiden ripeydelle saisi myös sakottamalla tietöitä tienkäyttäjien sijaan (AA 19.07.2018), eli asettamalla haittavero tienkäyttäjille aiheutetulle haitalle.

Kirjoittaja on Liberaalipuolueen Helsingin piirin varapuheenjohtaja ja varavaltuutettu, jonka mielestä elämä on liian lyhyt liikenneruuhkiin. Tämän lisäksi tietyöt lisäävät onnettomuusriskiä.

PS.

Kaupungin infrayksikön vetäjä väittää myös, että:

"”Ympäristölainsäädäntö määrittää, ettei kello 18 jälkeen voi tehdä kivi- tai louhintatöitä. Kaikki mitä tässä tehdään aiheuttaa melua”, Nurmi sanoo."

Valtioneuvoston asetuskivenlouhimojen, muun kivenlouhinnan ja kivenmurskaamojen ympäristönsuojelusta (Finlex) kertoo seuraavaa:

***

8 §

Melua aiheuttavien työvaiheiden aikarajat

Jos toiminnan etäisyys melulle alttisiin kohteista on alle 500 metriä, ei murskaamista, poraamista, rikotusta tai räjäytyksiä eikä kuormauksia tai kuljetuksia saa tehdä viikonloppuisin eikä arkipyhinä, vaan:

1) murskaaminen on tehtävä arkipäivisin kello 7.00 ja 22.00 välisenä aikana;

2) poraaminen on tehtävä arkipäivisin kello 7.00 ja 21.00 välisenä aikana;

3) rikotus on tehtävä arkipäivisin kello 8.00 ja 18.00 välisenä aikana;

4) räjäytykset on tehtävä arkipäivisin kello 8.00 ja 18.00 välisenä aikana; ja

5) kuormaaminen ja kuljetus on tehtävä arkipäivisin kello 6.00 ja 22.00 välisenä aikana.

Jos maasto-olosuhteet ovat erityisen suojaavat ja toiminnanharjoittaja voi sijoittamalla murskaamo rakennukseen tai muita melua tehokkaasti vähentäviä teknisiä keinoja käyttäen luotettavasti ja ympäristölupaviranomaisen hyväksymällä tavalla osoittaa, että toiminta täyttää häiriöille alttiissa kohteessa 7 §:n vaatimukset melutason arvoista, voidaan ympäristöluvassa sallia murskaus myös lauantaisin kello 7.00―18.00 välisenä aikana. Ympäristöluvassa voidaan lisäksi erityisistä syistä sallia kuormaus ja kuljetus lauantaisin kello 7.00―18.00 välisenä aikana.

Ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ympäristöluvassa voidaan erityisestä syystä antaa toiminta-ajoista 1 ja 2 momentissa säädettyä ankarampia määräyksiä.

***

Tässä on mielestäni eduskunnalla hieman korjaamisen varaa, eli kymmeneen saakka voisi meluta tarvittavilla tavoilla arki-iltoina, ja iltapäivästä iltaan myös sunnuntaisin ja arkipyhinä. Silti, jopa nykylain puitteissa iltaisin voisi työmailla aivan hyvin tehdä muuta kuin räjäyttelyä ja rikotuksia.

PPS.

Työn tuottavuuden kasvu rakennusalalla on ollut surkeaa sekä julkisella että yksityisellä sektorilla Suomessa:

https://www.rakennuslehti.fi/2017/09/rakennusalalla-tyon-tuottavuus-ei-o...

Vikaa löytyy varmasti sekä tilaajista että toteuttajista.

PPPS.

Olen tietoinen siitä, että mitä enemmän käsipareja työmailla on, sen huonompi on työn tuottavuus (varsinkin jos ylimääräiset käsiparit eivät tee mitään). Tämä kirjoitus on myös kriittinen sitä kohtaan miten työn tuottavuutta rakennusalalla mitataan.
\n]]> 11 http://amosahola.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260833-katutoihin-vauhtia-staran-yksityistamisella#comments Helsinki Tietyöt Yksityistäminen Tue, 11 Sep 2018 16:41:59 +0000 Amos Ahola http://amosahola.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260833-katutoihin-vauhtia-staran-yksityistamisella Helsingin kuntapolitiikan viikko 37/2018 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260712-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-372018
Kaupunginhallituksessa on kasapäin aloitteita ja lausunto HSL:n toiminta- ja taloussuunnitelmasta. Kaupunginhallituksen aamukoulussa ovat aiheina johtamisuudistuksen toimivuus ja valtakunnallisesti merkittävät väylähankkeet. Kaupunginvaltuustossa kyselytunti ja Märskyn asemakaava. Sote-lautakunnassa käsitellään Helsingin kaupungin välinehuoltotoiminnan siirtymistä HUSsille. Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta pohtii Herttoniemen hyppyrimäen kohtaloa.

Maanantai 10.9.

Kaupunginhallitus

Kaupunginhallituksen konsernijaosto

Tiistai 11.9.

Kaupunkiympäristölautakunta

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta

Sosiaali- ja terveyslautakunta

Kasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielinen jaosto

Keskiviikko 12.9.

Kaupunginvaltuusto

Torstai 13.9.

Kaupunginhallituksen aamukoulu

Liikenneliikelaitoksen (HKL) johtokunta

Perjantai 14.9.

Kaupunkiympäristölautakunnan ympäristö- ja lupajaosto

Kaupunginhallituksen käsiteltävänä on hengästyttävä 35 valtuustoaloitteen setti, joiden aiheet vaihtelevat valvotuista huumeidenkäyttötiloista erilaisten liikuntapaikkatoiveiden kautta maksuttomiin opiskelun välineisiin toisen asteen opiskelijoille, ja kaikkea siltä väliltä. Suuri osa aloitteista jäänee pöydälle seuraavaan kokoukseen.

Selvitys Etelä-Suomen aluehallintovirastolle hoitoon pääsystä suun terveydenhuollossa herättää varmasti keskustelua. Selvityksen mukaan vastaanottoaikoja on käytettävissä asiakkaille kolme kuukautta eteenpäin, eikä yksikään potilas odottanut hoitoon pääsyä yli kuutta kuukautta helmikuussa tai heinäkuussa 2018.

Keskustelemme varmasti myös lausunnosta, jonka kaupunginhallitus antaa HSL:n alustavasta toiminta- ja taloussuunnitelmasta. Ilahduttavaa on, että taloussuunnitelmaan on otettu koululaisten retkien maksuttomuus. Se mahdollistaa aivan uudella tavalla koululaisten pääsyn museoihin ja muihin kohteisiin tasapuolisesti kaikista Helsingin kouluista.

Kaupunginhallitus pitää torstaina myös aamukoulun. Saamme selvityksen johtamisuudistuksen (pormestarimalli, toimialauudistus) toimivuudesta ja onnistumisesta valtuutetuille ja virkamiehille tehdyn kyselyn pohjalta.

Saamme myös katsauksen valtakunnallisesti merkittävistä väylähankkeista eli Tunnin junasta ja Suomiradasta (lentorata) sekä Helsingin ja Tallinnan välisestä tunneliyhteydestä. Samoin saamme tilannekatsauksen sote- ja maakuntauudistuksesta.

Konsernijaostossa kuullaan Korkeasaaren eläintarhan säätiön ja Helsinki Stadion Oy:n ajankohtaiskatsaukset.

Kaupunkiympäristölautakunnan esityslista on harvinaisen lyhyt. Lautakunta antaa lausunnon Uudenmaan ELY-keskuksen tienpidon ja liikenteen suunnitelmasta 2019-2022. Lausuntoehdotuksen mukaan Uudenmaan ELY-keskuksen tienpidon ja liikenteen rahoitus on hälyttävällä tasolla ja vähenee vuosi vuodelta (todellakin pitää paikkansa!). Korjausvelkaa on vähennetty tilapäisellä erillisrahoituksella, jonka jatkosta ei ole tietoa. Lausunnon mukaan tilanne on kestämättömällä pohjalla. ELY-keskuksen suunnitelmassa on Helsingin osalta suunnitelmia erittäin niukasti – oletuksena näyttää olevan, että parantamishankkeita rahoitetaan yhä enemmän kaupunkien verorahoista. Lausunnossa vaaditaan, että suunnitelmaan otettaisiin Kehä I:n ja Myllypurontien, Kuninkaantammen, Koivusaaren ja Malmin (Ilmasillan) eritasoliittymät, Hämeenlinnanväylän lisäkaistat välillä Kannelmäki-Kaivoksela sekä maanteiden meluntorjuntahankkeita.

Pitäjänmäestä varataan tonttia hotellin suunnittelua varten. Tunnettu Marriott-hotellibrändi on tulossa Suomeen, ja tämä olisi ensimmäinen ketjun hotelli Helsinkiin.

Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta päättää toimialan kohteiden asiakaskäyntien, esitysten ja tapahtumien osallistumismaksujen hinnoitteluperiaatteista vuodelle 2019. Suuri osa toiminnasta on edelleen maksutonta ja vahvasti subventoitua.

Esityslistalla on lisäksi runsaasti lausuntoja valtuutettujen toivomusponsista ja aloitteista sekä esitys Herttoniemen hyppyrimäen vauhdinottotornin purkamisesta. Torni on erittäin huonokuntoinen.

Sosiaali- ja terveyslautakunnassa käsitellään Helsingin kaupungin välinehuoltotoiminnan siirtymistä HUSsille. Välinehuoltojen yhdistämisen suuremmaksi yksiköksi katsotaan vahvistavan molempia toimijoita (kaupunki ja HUS) parantamalla toiminnan tehokkuutta sekä toiminnallisesti että taloudellisesti.

Lautakunta saa myös selvitykset toimenpiteistä maahanmuuttoyksikön sosiaalityöntekijöiden määrän lisäämiseksi sekä lastensuojelun jälkihuollon työntekijämitoituksesta.

Kasvatus- ja koulutuslautakunnan suomenkielinen jaosto hyväksyy Stadin ammatti- ja aikuisopiston jatkuvan haun hakuajat ja -menettelytavat. Ammatillisessa koulutuksessa on 1.1.2018 alkaen otettu käyttöön jatkuva haku, joka korvaa aiemmat erillis- ja lisähaut. Valtakunnallinen yhteishaku toisen asteen opintoihin on edelleen käytössä. Yhteishaussa koulutuksiin hakevat ensisijaisesti peruskoulun päättävät nuoret. Jatkuva haku tarkoittaa, että tutkintoihin tai tutkinnon osiin ja koulutukseen voi hakeutua joustavasti ympäri vuoden. Jatkuvan haun toteutus perustuu henkilökohtaistamiseen. Henkilökohtaistamisella tarkoitetaan henkilön tavoitteiden, urasuunnitelmien ja aikaisemmin hankitun osaamisen perusteella käytävää keskustelua ja suunnitelmaa osaamisen hankkimiseksi (miten, missä ja milloin osaaminen hankintaan). Hyvä uudistus!

Kaupunginvaltuustossa vietetään kyselytuntia, jolloin pormestari ja/tai apulaispormestarit vastaavat toimialaansa koskeviin valtuutettujen kysymyksiin. Kysymyksiä valitaan 2-3, ja ne voivat koskea melkeinpä mitä tahansa. Valmistautumisaikaa jää hyvin vähän, joten pitää yrittää suurin piirtein arvata, mistä valtuutetut saattaisivat olla kiinnostuneita.

Käsiteltävänä on myös Mäkelänrinteen urheilukampuksen asemakaava ja asemakaavan muuttaminen. Tärkeä kaava, joka mahdollistaa lukion ja urheilutoimintojen laajentamisen sekä uuden asuntolarakennuksen rakentamisen. Suunnitelmissa lukion tontille on sijoitettu urheiluhalli ja tontin alapuolinen ratatunneli on otettu käyttöön juoksuratana. Koulun laajennusosa käsittää uuden ruokalan sekä toimisto- ja opetustiloja. Opiskelija-asuntoja saadaan lisää, mikä edesauttaa urheilukeskuksen toimivuutta ja monipuolisuutta.

Erinomaista viikkoa!

 0

\n]]> 0 http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260712-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-372018#comments Helsingin kaupunginvaltuusto Helsinki kaupunginhallitus Kaupunkipolitiikka Kunnalispolitiikka Sun, 09 Sep 2018 17:08:18 +0000 Pia Pakarinen http://pia1.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260712-helsingin-kuntapolitiikan-viikko-372018 Ketkä sinne kasvukeskuksiin muuttavat? http://mikkokangasoja.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260668-ketka-sinne-kasvukeskuksiin-muuttavat
Viime aikoina on usein toistettu, että muutto kasvukeskuksiin on kovaa, koska keskukset kasvavat luonnonlain mukaan. Tässä lyhyt tilastollinen tarkastelu Helsingistä, miten asia oikeasti on.

Monet kerrat Suomen kaupunkien kasvua on rinnastettu globaaliin kaupungistumiseen mutta ilmiöillä on selkeät eronsa. Köyhissä ja kehittyvissä maissa muutetaan suurten kaupunkien slummeihin, eikä kaupunkiväestön osuus ole lähelläkään Suomen länsimaista yli 80 % tasoa.

Tilastokeskuksen mukaan Helsingin seutukunta kärsi 2003-2010 maassamuutossa muuttotappiota kaikissa ikäluokissa paitsi parikymppisissä. Näissäkin ikäluokissa alle 25-vuotiaiden parhaat kaksinkertaisen muuttovoiton vuodet olivat 90-luvulla. 25-29-vuotiaiden muuttovoitto sen sijaan on noussut 90-luvun tasolle. Viime vuosina, 2013 alkaen, voittoa on tullut myös lapsista ja kolmekymppisistä, tosin määrässä on noustu vasta toiselle tuhannelle vuosittain.

Toisin sanoen, menetetyn vuosikymmenen aikana Helsingin seutukuntaan ei muutettu mitenkään kiihtyvään tahtiin vaan hissukseen, 90-luvun lama-ajan tapaan. Muutto virkistyi vasta 2015. Nousukausi oli silloin oraalla, joten se selittänee muutosta.

Mistä sinne muutetaan? Yli puolet tulijoista on muista suurista kaupungeista ja seutukunnan naapurista. Etenkin Lahdesta muutetaan. Vastaavasti Helsingistä muutetaan suurin määrin näihin samoihin kaupunkeihin. Muista pienemmistä seutukunnista on muutettu vuosittain 1990 alkaen hämmentävän tasaisesti, noin 14.500. Toiseen suuntaan muuttoa on ollut niin ikään tasaisesti, 13.000. Kahta viimeistä vuotta lukuunottamatta muuttovoitto niistä seutukunnista on siis ollut tavallisesti 1.500.

Tiiviin Helsingin seutukunnan tarkastelun perusteella mitään maan sisäistä hullun myllyä ei ole maassamuuton suhteen ollut. Nyt nousukaudella on Helsinkiin menijöitä alkanut selkeästi olla mutta hekin pitkälti muista suurista kaupungeista ja lähinnä parikymppisiä, osa opiskelujen perässä. Suhdanteiden taittuessa trendi taas muuttunee ja muuttovoitto (7000 hlöä; 0,5 % väestöstä) pienenee maltilliseksi (2000 hlöä).

Ei pidä unohtaa maahanmuuttoa, joka on ollut Uudellemaalle tällä vuosikymmenellä yleensä noin 8000 henkeä voitollinen. Helsingin seutukunta on siis saanut joinain vuosina jopa neljä kertaa enemmän nettona uusia asukkaita ulkomailta (erityisesti Virosta) kuin muualta Suomesta. Se selittää seudun kasvupaineet.

-

Korjaus: viidennessä kappaleessa pienempien seutukuntien ja Helsingin lähtö- ja tulomuuttolukuja tarkistettu vertailukelpoisiksi.

Lähteet:

http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__muutl/statfin_muutl_pxt_003.px/?rxid=ac0702b0-e947-4f66-b476-17bf6c04efae

http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__muutl/statfin_muutl_pxt_002_fi.px/?rxid=a0126aae-3efa-4a49-bdf8-95548ac16c52

http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__muutl/statfin_muutl_pxt_012.px/table/tableViewLayout2/?rxid=ac0702b0-e947-4f66-b476-17bf6c04efae

 0

\n]]> 1 http://mikkokangasoja.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260668-ketka-sinne-kasvukeskuksiin-muuttavat#comments Helsinki Kasvukeskukset Kaupungistuminen Maahanmuutto Maassamuutto Sun, 09 Sep 2018 05:05:00 +0000 Mikko Kangasoja http://mikkokangasoja.puheenvuoro.uusisuomi.fi/260668-ketka-sinne-kasvukeskuksiin-muuttavat


aurinkoenergia | Tiedetuubi\nTo, 04/12/2018 - 15:36 Toimitus\nAurinkosähkö kasvattaa osuuttaan maailman sähköntuotannossa kovaa vauhtia. Uusia materiaaleja etsitään koko ajan, mutta yhtä lailla olisi tärkeää pidentää kennojen käyttöikää; nyt osa niistä menettää hyötysuhdettaan varsin nopeasti, mikä tekee investoimisesta aurinkokennoihin vähemmän kannattavaa. Suomalaistutkimus haluaakin parantaa kennojen ikääntymisen mittaamista.\nOtsikkokuvassa Kati Miettunen (vas.) ja Armi Tiihonen (oik.) tutkivat tuoreita väriainekennoja ikääntymistesteihin käytetyllä ja kameramittauksiin soveltuvalla kennoalustalla.\nHeistä Tiihonen väitteli Aalto-yliopistolla 6.4.2018 uudenlaisten väriaineherkistettyjen ja perovskiittiaurinkokennojen ikääntymiseen liittyvistä tekijöistä. Väitöskirjassa on kehitetty keinoja aurinkokennojen eliniän lisäämiseen sekä esitetty, miten ikääntymistestejä voisi parantaa.\nPerovskiittiaurinkokennoissa on valoa sieppaavana osana kiderakenne, joka koostuu perovskiitista, kalsiumtitanaattia sisältävästä mineraalista. Perovskiittia sisältävät aurinkokennot ovat hyvin lupaavia, koska niillä on saavutettu jopa yli 20 prosentin hyötysuhteita.\nNe ovat tällä haavaa varsin kalliita, mutta niistä on mahdollista kehittäää hyvinkin edullisia versioita tulevaisuudessa.\nKorkeampi hinta ei myöskään haittaisi niin paljoa, jos tuore suomalaistutkimus auttaisi osaltaan pidentämään kennojen ikää kenties jopa kymmenkertaiseksi.\n”Perovskiittiaurinkokennoja ei ole aikaisemmin tutkittu nopealla, matalan kynnyksen valokuvausmenetelmällä", kertoo Tiihonen.\n"Menetelmällä havaittiin jo vähäinenkin perovskiitin hajoaminen, minkä vuoksi valokuvaus voi joissain tapauksissa korvata sitä perusteellisemman ja työläämmän röntgenkristallografiamittauksen.”\nRöntgenkristallografiamittauksen ajankohta voidaan valita valokuvaustulosten perusteella.\nJos kuvaamalla ei havaita muutoksia kennoissa, niiden röntgenkristallografiamittausta voi lykätä. Valokuvaamalla voi myös saada jopa luotettavamman tuloksen kuin esimerkiksi optisilla mittauslaitteilla.\nMenetelmä perustuu värimuutoksiin, joita ikääntyminen usein aiheuttaa kennossa. Esimerkiksi väriainekennoissa, joissa on voimakkaan keltaista jodia sisältävää elektrolyyttiä, ikääntyminen muuttaa elektrolyyttiä läpinäkyvämmäksi.\nSamoin perovskiittikennoissa tumman perovskiitin hajoaminen muuttaa kennoa keltaisemmaksi. Kun muutokset mitataan, ikääntymistä voidaan seurata kvantitatiivisesti.\nKennojen ikääntyminen pitää ymmärtää paremmin\n”Ikääntymismekanismin ymmärtäminen on erittäin tärkeää. Kennorakennetta ja elektrolyyttiä muokkaamalla olemme pystyneet jopa kymmenkertaistamaan aurinkokennojen eliniän”, painottaa dosentti Kati Miettunen.\n”Tutkimme ympäristötekijöiden vaikutusta elektrolyytin vaalenemiseen ja kennojen ikääntymiseen. Epäpuhtauksien, kuten veden, vähentäminen tai UV-valon suodattaminen ovat tärkeitä, mutta niistä saatu hyöty jäi oletettua pienemmäksi”, lisää Tiihonen.\nVäriainekennoilla on laajat sovellusmahdollisuudet, sillä niitä voidaan tehdä monista eri materiaaliyhdistelmistä ja useissa väreissä.\nPerovskiittikennot taas herättävät innostusta nopean kehityksensä vuoksi: niiden hyötysuhde on vuosikymmenessä jo lähes kymmenkertaistunut hieman yli 20 prosenttiin.\nKun ja jos laadukkaammilla ikääntymistesteillä voisi vielä pidentää perovskiitti- ja väriainekennojen elinikää olennaisesti, saataisiin niistä hyviä ja edullisia vaihtoehtoja perinteisille aurinkokennoille.\nJuttu perustuu Aalto-yliopiston tiedotteeseen. Kuva: Valeriya Azovskaya, Aalto Materials Platform.\nTi, 07/26/2016 - 11:05 Toimitus\nMitä jos arkiset esineet ja rakennukset voisi päällystää aurinkokennoilla, jotka tuottaisivat sähköä? Entäpä jos ne olisivat hyvin edullisia ja käteviä? Tai jos aurinkopaneelia voisi tehdä vaikkapa mustesuihkukirjoittimella? Aalto-yliopistossa keksittiin, miten tämä onnistuu.\nNe ovat käteviä, mutta toistaiseksi niiden hyötysuhde on ollut varsin heikko. Jos paneelia voisi tehdä edullisesti paljon ja sillä voisi päällystää melkein kaikkea, ei hyötysuhteesta olisi niin väliäkään, koska tuloksena olisi joka tapauksessa paljon sähköä. Tähän mennessä hinnan ja hyötysuhteen välinen suhde ei kuitenkaan ole ollut vielä niin hyvä, että näiden uudenlaisten aurinkopaneelien käyttö ole vielä yleistynyt.\nAalto-yliopistossa on otettu nyt pieni hyppäys eteenpäin tässä mielessä. Tuloksena on aurinkokennona toimiva valokuva-albumi, joka tehty mustesuihkukirjoittimien periaatteella – kyse on luonnollisesti vain tekniikkaa esittelevästä tuotteesta, jonka mahdollisuudet ovat paljon laajemmat.\n"Halusimme viedä painettujen aurinkokennojen idean vielä pidemmälle ja kokeilla, voisiko niiden materiaaleilla tulostaa kuvia ja tekstejä mustesuihkutulostimen avulla, perinteisten painomusteiden tapaan", kertoo yliopistonlehtori Janne Halme.\nNormaaliin painomusteeseen absorboituvan valon energia muuttuu lämmöksi. Aurinkokennomuste sen sijaan muuttaa osan tästä energiasta sähköksi. Mitä tummempi väri, sitä enemmän sähköä syntyy, sillä ihmissilmä on herkin juuri sille auringon valon spektrialueelle, jonka energiatiheys on suurin. Tehokkain mahdollinen aurinkokenno on tästä syystä pikimusta.\nAurinkokenno osaksi tuotteen muotoilua\n"Esimerkiksi riittävän virtapihiin sähkölaitteeseen asennettuna tällainen aurinkokenno voisi olla osa tuotteen muotoilua ja samalla kuin huomaamatta tuottaa energiaa sen tarpeisiin", pohtii Halme.\nMustesuihkutulostimella aurinkokennon sähköä tuottava väriaine voitiin tulostaa valitun kuvatiedoston määräämään muotoon ja eri kuva-alueiden tummuus ja valonläpäisevyys voitiin säätää tarkasti.\n"Mustesuihkulla värjätyt aurinkokennot olivat yhtä tehokkaita ja kestäviä kuin perinteiselläkin tavalla valmistetut vastaavat kennot", sanoo tutkijatohtori Ghufran Hashmi.\n"Ne kestivät yli tuhat tuntia jatkuneet valo- ja lämpörasituskokeet ilman merkkiäkään hyötysuhteen laskusta."\nTutkimuksessa parhaiten toiminut väriaine ja elektrolyytti saatiin sveitsiläiseltä École Polytechnique Fédérale de Lausanne -yliopiston tutkimusryhmältä, jossa Hashmi työskenteli vierailevana tutkijana. Yliopistossa orgaanisia aurinkokennoja on kehittänyt mm. vuonna 2010 Millennium -teknologiapalkinnon voittanut Michael Gräzel.\n"Haastavinta oli löytää väriaineelle sopiva liuotin ja tulostusparametrit, joilla painojäljestä saatiin tarkkaa ja tasaista", kertoo tohtorikoulutettava Merve Özkan.\nTutkimustulos avaa uusia mahdollisuuksia koristeellisten, tuotteisiin ja rakennuksiin integroitujen aurinkokennojen, kehittämiselle. Tulokset julkaistiin energiatutkimusalan maineikkaammassa julkaisusarjassa Energy & Environmental Science.\nTutkimuksen pääasiallisia rahoittajia olivat Suomen Akatemia ja Euroopan Unionin SELECT+ Erasmus Mundus -tohtorikoulutusohjelma.\nTi, 07/26/2016 - 01:52 Jari Mäkinen\nMa, 07/11/2016 - 23:22 Jari Mäkinen\nYli vuodeksi venähtänyt maailmanympärilento aurinkosähkövoimalla on päättymässä pian. Solar Impulse 2 -lentokone on parhaillaan Välimeren päällä matkallaan Sevillasta Kairoon, ja jos kaikki sujuu hyvin, laskeutuu ohjaimissa oleva André Borscherg Egyptiin keskiviikkoaamuna.\nSiipien kärkiväliltään Jumbo-jetin kokoinen, mutta massaltaan vain katumaasturin luokkaa oleva Solar Impulse 2 nousi lentoon maanantaina, heinäkuun 11. päivänä aamulla klo 6.32 paikallista aikaa (klo 7.32 Suomen aikaa). Lentonsa alussa kone lensi symbolisesti maailman suurimman aurinkosähkövoimalan, Espanjassa Torresolissa olevan Gemasolarin päältä ja tästä luonnollisesti otettiin runsaasti kuvia – ja yksi on otsikkokuvanakin.\nNoin 3600 kilometriä pitkä lento Kairoon kestää kaksi vuorokautta, joten verrattuna esimerkiksi edelliseen Atlantin ylilentoon, on kyseessä enää lyhyt pomppaus.\nTämän jälkeen vuorossa on enää yksi lento: Kairosta kone lentää kenties jo ensi viikolla Abu Dhabiin Arabiemiraateissa. Noin 36 000 kilometriä kokonaispituudeltaan oleva lento alkoi sieltä viime vuoden maaliskuussa.\nViimeisen lennon tekee toinen konetta maailmanympärilennolla ohjannut pilotti, hankkeen toinen puuhamies Bertrand Piccard. Hän on kaksikosta kuuluisampi (ja kenties mediahakuisempikin), joten lentojen lukumäärä ja välilaskut on suunniteltu sääolojen ja operationaalisten seikkojen lisäksi siten, että Piccard on saanut lennettäväkseen eniten julkisuutta saaneet lennot – ja matkan päättävä viimeinen, järjestyksessään 17. lento on eittämättä sellainen.\nMaanantaina illalla Solar Impulse 2 oli Sisilian luona. Välimeren alueen muuta lentoliikennettä näyttävässä kuvassa näkyy hyvin, kuinka Solar Impulse on ainoa ilmassa oleva sähkölentokone.\nSen siipien ja rungon päällä olevat 17 248 aurinkokennoa syöttävät sähköä neljään, kapasiteetiltaan 38,5 kWh olevaan akkuun, jotka pyörittävät neljää teholtaan 13,5 kW olevaa sähkömoottoria. Päivän aikana kone kerää sen verran "ylimääräistä" energiaa akkuihinsa, että se pystyy lentämään hyvin pimeän yöajankin aikana. Teoriassa kone voisi lentää näin vaikka kuinka pitkään, mutta pieneen ohjaamoon ahtautunut pilotti kaipaa tauon viimeistään viiden vuorokauden lennon jälkeen.\nLennon etenemistä voi seurata reaaliajassa Solar Impulsen nettisivuilla.\nTo, 06/23/2016 - 11:37 Jari Mäkinen\nMa, 06/20/2016 - 18:56 Jari Mäkinen\nOlemme seuranneet tiiviisti sähkövoimalla toimivan, pääosin aurinkopaleeneista voimansa saavan Solar Impulse 2 -lentokoneen matkaa ympäri maailman, ja niin teemme loppuun saakka: ja loppu on pian tulossa, sillä matkan viimeinen suuri rutistus alkoi tänään. Bertrand Piccard nousi klo 2.30 paikallista aikaa yöllä (klo 9.30 Suomen aikaa) yksinlennolle yli Atlantin.\nKone lähti matkaan yöllä paitsi siksi, että näin se voi käyttää matkansa aluksi akkuihin ladattua virtaa ennen kuin Aurinko alkoi lataamaan akkuja, ja koska lentoliikenne New Yorkin taivaalla on yöllä rauhallista.\nHitaalla, alitehoisella ja varsin kookkaalla koneella lentäminen tavallisen lentoliikenteen seassa olisi ollut varsin jännittävää.\nWhat a beautiful sight of jumping whales. Just like the whales below me, #Si2 depends only on nature. pic.twitter.com/Qc1ch0JY6i\n— Bertrand PICCARD (@bertrandpiccard) 20. kesäkuuta 2016\nEdessä Piccardilla oli noin 90 tuntia kestävä lento, sillä hänen odotetaan laskeutuvan Espanjan Sevillaan 23. kesäkuuta. Sevilla määräytyi tämän etapin määränpääksi Atlantin päällä vallitsevien tuulien mukaan.\nLento kestää siis neljä yötä ja päivää, ja on Solar Impulse 2:n maailmanympärilennon toiseksi pisin lento. Tätä vaativampi oli vain koneen toisen pilotin, André Borchbergin tekemä Tyynen valtameren ylilento Japanista Havaijille.\nTuon viime heinäkuussa tapahtuneen lennon aikana koneen akut vaurioituivat ylikuumenemisen vuoksi, mutta tällä kerralla näin ei pitäisi tapahtua, koska yli talven kestäneiden korjausten ansiosta akut toimivat nyt paremmin ja ongelma tunnetaan muutenkin jopa epämukavan hyvin. Nähtävästi akut ylikuumenivat osittain myös käyttövirheen vuoksi, mutta siitä ei kannata syyttää Borschbergiä, sillä hän teki juuri sillä tavalla kuin Piccardkin olisi tehnyt tuolla lennolla.\nBorschbergin lento kesti viisi yötä ja viisi päivää, eli vuorokauden pitempään kuin nyt alkanut lento yli Atlantin.\nJoka tapauksessa lento on nytkin haastava ja laittaa lentäjän koetukselle. Piccard ei voi nukkua kuin nokkaunia, hän syö vain kevyttä kenttäruokaa ja tekee tarpeensa ammoisten astronauttien tapaan vaippoihin.\nI can see the border of the #GulfStream where 2 water masses don't mix because of temperature differences #Atlantic pic.twitter.com/DfLPnWmH7V\nKoneen toimintahäiriö tai lentovirhe Atlantin päällä voi olla pahimmillaan hengenvaarallinen, vaikkakin konetta seurataan satelliittilinkillä koko ajan ja Piccardin tukena on Monacossa oleva lennonjohto insinööreineen, lääkäreineen ja meteorologeineen.\nSää on matkan toinen epävarmuus. Vaikka lento aloitettiin juuri nyt siksi, että sää oli suotuisa koko reitin pituudelta, voi säätilassa tapahtua yllättäen myös muutoksia. Kone ei esimerkiksi pysty lentämään voimakasta tuulta vastaan, ja suihkuvirtaukset voivat sysätä sitä nopeastikin sivuun reitiltä. Onneksi näitä pystytään ennakoimaan varsin hyvin.\nSevillan jälkeen kone jatkaa kohti Abu Dhabia, minne sen odotetaan saapuvan heinäkuun alussa. Onko edessä Atlantin jälkeen yksi vain kaksi – vai useampikin – lento ennen Arabiemiraatteja, jää vielä nähtäväksi.\nMeneillään olevaa lentoa voi katsella Solar Impulsen reaaliaikaisessa seurannassa.\nTo, 06/16/2016 - 10:27 Jari Mäkinen\nPäivän kuva tulee viime viikonlopulta, jolloin aurinkovoimalla maapalloa kiertävä lentokone saapui New Yorkiin – yöllä.\nTarkalleen ottaen koneen pyörät koskettivat John F. Kennedyn lentoaseman kiitorataa lauantaiyönä 11. kesäkuuta klo 3.59 paikallista aikaa, eli klo 11 aamupäivällä Suomen aikaa.\nAndré Borschbergin tekemä 265 kilometriä pitkä lento Pennsylvaniasta Lehigh Valleyn lentoasemalta kesti vain neljä tuntia ja 41 minuuttia, ja tästä kohtalaisen suuri osa kului lennon lopussa New Yorkin kiertelyyn. Kuten San Franciscoon saapuessaan, konetta seurasi helikopteri ja toisia lentokoneita, jotka ottivat kauniita kuvia sähkölentokoneesta ikonisten maisemien päällä. Yksi näistä kuvista on päivän kuva, missä kone lentää Vapaudenpatsaan päällä.\nSaattaa tuntua kummalliselta, että Solar Impulse lensi New Yorkiin keskellä yötä, mutta siihen on kaksi syytä. Ensimmäinen on yksinkertaisesti se, että yöllä muu ilmaliikenne on varsin vähäistä, joten Borschberg saattoi kierrellä kaupungin päällä lähes yksin. JFK:n lentoasemallakaan liikennettä ei ole kuin nimeksi yöllä. Toiseksi yölento on omiaan osoittamaan sähkölentämisen mahdollisuuksia – kone pysyi ilmassa ilman auringonpaistettakin. Tosin tällä kerralla sähkö, jolla kone lensi, ei ollut varmaankaan aurinkopaneeleilla tuotettua, vaan verkkovirrasta akkuihin ladattua. Eli saivartelijat voisivat todeta, että kone lensi nyt mahdollisesti hiilivoimalla...\nTämä oli kaikkiaan 14. lento koneen matkalla ympäri maapallon. Jäljellä on tämänhetkisen suunnitelman mukaan enää kolme etappia, joilla kone lennetään ensin Atlantin yli Eurooppaan tai Pohjois-Afrikkaan, mistä lento jatkaa yhden pysäkin periaatteella Abu Dhabiin, mistä matka alkoi maaliskuussa 2015.\nSe, milloin koneen toinen lentäjä Bertrand Piccard pääsee tekemään pitkän yksinlennon aurinkosähkökoneella yli Atlantin, riippuu sääolosuhteista. Samoin määränpää riippuu vallitsevista tuulista.\nJa mitä tuuliin tulee, niin vertaamalla alla olevaa karttaa eiliseen pasaatituulista kertoneeseen päivän kuvaan huomaa heti miksi kone on lentänyt juuri tähän tapaan ympäri planeettamme...\nPe, 05/27/2016 - 13:18 Jari Mäkinen\nAurinkovoimalla lentävä sähkölentokone Solar Impulse jatkaa lentoaan ympäri maailman. Alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen kone on tehnyt viime viikkoina useita pomppauksia Yhdysvalloissa lentäessään kohti New Yorkia. Sen jälkeen edessä on pakostakin pitempi lento: hyppäys yli Atlantin.\nTällä hetkellä Solar Impulse 2 on New Yorkin laitamailla Pennsylvaniassa Lehigh Valleyn lentokentällä, minne se saapui keskiviikon ja torstain välisenä yönä Suomen aikaa ja illan juuri pimennyttyä klo 20:49 paikallista aikaa. Otsikkokuvassa kone on juuri laskeutumassa kentälle 16 tuntia ja 49 minuuttia kestäneen lennon päätteeksi.\nMatkaan kone lähti tälle 13. etapilleen Ohiosta, Daytonista, keskiviikkoaamuna. Lähtö viivästyi vuorokaudella, koska lentokone osui maassa ollessaan hangaariin, ja koneelle tehtiin sen jälkeen tarkistuksia. Kun kaikki oli kunnossa ja pikku kolarista selvittiin säikähdyksellä, pääsi sähkökone starttaamaan matkaan tällä kertaa Bertrand Piccardin ohjaamana.\nKonetta seuraa koko ajan pieni ryhmä tavallisella lentokoneella, jonka mukana kulkee myös kevytrakenteinen, nopeasti rakennettava hangaari, joka toimii koneen suojana välilaskupaikoissa, joissa sille ei ole tarjolla tarpeeksi suurta hangaaria.\nAlla olevassa kuvassa konetta siirretään hangaarinsa sisälle Daytonissa.\nSolar Impulse tekee Pohjois-Amerikassa useampia pomppauksia, vaikka kone kykenisi lentämään koko mantereen ylitse yhdellä kerralla. Tarkoituksenahan ei ole vain lentää maapallon ympäri, vaan kertoa hankkeen avulla uusiutuvien energiamuotojen mahdollisuuksista – ja tässä on paljon tehtävää etenkin Yhdysvalloissa.\nNiinpä 24. huhtikuuta Kaliforniaan, San Franciscon eteläpuolelle Piilaaksoon laskeutumisensa jälkeen konetta ihailtiin siellä vähän aikaa, kunnes toukokuun toisena päivänä kone jatkoi André Borschbergin ohjaamana Phoenixiin, Arizonaan.\nSiellä kone, sen lentäjät ja mukana seuraava tukijoukko viihtyivät toukokuun 12. päivään saakka, jolloin Bertrand Piccard lensi koneen Tulsaan. 1570 kilometriä pitkä lento kesti 18 tuntia ja kymmenen minuuttia, ja oli varsin jännittävä, koska sääolot Oklahoman tornadovyöhykkeellä olivat oikukkaat: Tulsa valikoitui lennon välietapiksi vain noin kaksi vuorokautta ennen sinne laskeutumista, joka tapahtui toukokuun 12. päivän iltana paikallista aikaa.\nTulsa on eräs USA:n öljypääkaupungeista, joten se sopi mainiosti aurinkosähköllä lentävän koneen pysähdykseen myös PR-mielessä.\nSeuraavaksi kone nousi lentoon toukokuun 21. päivänä, jolloin Borschberg lensi sillä hieman yli 1100 km pitkän, 16,5 tuntia kestäneen lennon Daytoniin.\nDayton on tunnettu ennen kaikkea Wilbur ja Orville Wrightin kotikaupunkina. Veljekset tekivät 113 vuotta sitten ensimmäinen kunnollisen lennon ilmaa raskaammalla moottorikäyttöisellä lentokoneella.\nSitä seuranneen, toissapäiväisen Lehigh Valleyn lentokentälle suunnanneen lennon jälkeen pn vuorossa lähipäivinä lento New Yorkiin, mistä kone jatkaa kohti Eurooppaa kesäkuussa. Jos matka New Yorkiin on pelkkä pomppu, on lento yli Atlantin eräs maailmanympärilennon haastavimmista etapeista.\nMääränpää Euroopassa on toistaiseksi vielä tuntematon, sillä se riippuu sääolosuhteista. Mahdollisuuksia on kuitenkin useita alkaen Iso-Britannian eteläosista päätyen Ranskan ja Espanjan kautta Pohjois-Afrikkaan.\nKyllä, Solar Impulsen ohjaamossa on pieni luukku, jonka kautta voidaan ottaa myös aika äärimmäisiä selfie-kuvia.\nTilaa aihepiirin aurinkoenergia RSS-syöte


Taitaja 2015 : Semifinaalin kilpailutehtävät\nLuoma, Osku (Seinäjoen ammattikorkeakoulu, 2015)\nOpinnäytetyössä suunniteltiin uusi eriste laivanmoottorin ahtoilmanjäähdyttimeen. Suunniteltavan eristeen tuli täyttää SOLAS-sopimuksen mukaiset vaatimukset eristävyyden ja sallitun pintalämpötilan suhteen. Myöskin eristeen ...\nKoulutuskeskus Sedun opetuskorjaamon layout-suunnitelma\nMäki, Markus (Seinäjoen ammattikorkeakoulu, 2016)\nOpinnäytetyössä paneudutaan opetuskorjaamon layoutin parantamiseen. Työ sisältää kolme osa-aluetta: kyseessä olevan hallin pohjapiirustusten laadinnan, layout-ratkaisun suunnittelun ja tarvittavien kalusteiden kartoituksen, ...\nKissakalustemallisto : Mallisto Hakola Huonekalu Oy:lle\nLeppätie, Anni (Seinäjoen ammattikorkeakoulu, 2015)\nOpinnäytetyön toimeksiantajana on Hakola Huonekalu Oy. Työn tavoitteena oli suunnitella monikäyttöisiä, sisustuksellisia kalusteita pieniin tiloihin, joihin integroidaan kissan ja kissan omistajan tarpeita palveleva ...\nMuotoilun hyödyntäminen keskisuuressa teollisuusyrityksessä\nAhola, Sampo (Seinäjoen ammattikorkeakoulu, 2012)\nOpinnäytetyössä tutkittiin keskisuuren teollisuusyrityksen mahdollisuutta käyttää muotoilua suunnitteluprosessin tukena. Työssä selvitettiin myös, mihin muihin yrityksen toimintoihin muotoilulla voidaan vaikuttaa. Tavoitteena ...\nmarkkinointi (7)markkinointiviestintä (7)ergonomia (4)kehittäminen (4)mallistot (4)muotoilu (4)tuotekehitys (4)elämyksellisyys (3)konsepti (3)korjaamot (3)kuosit (3)layout (3)osallistava suunnittelu (3)osuuskunnat (3)... Katso lisääTekijäAhola, Sampo (1)Eerikäinen, Noora (1)Grönblom, Elina (1)Haapala, Heta (1)Haapanen, Eemeli (1)Hakola, Janne (1)Harju, Jani (1)Harju-Säntti, Fiia (1)Hautala, Satu (1)Heikkilä, Jaakko (1)... Katso lisääKoulutusohjelmaMuotoilun koulutusohjelma (18)Muotoilu (10)Rakennustekniikan koulutusohjelma (10)Konetekniikka (7)Kone- ja tuotantotekniikan koulutusohjelma (6)Liiketalous (6)Automaatiotekniikan koulutusohjelma (5)Auto- ja kuljetustekniikka (3)Palvelujen tuottamisen ja johtamisen koulutusohjelma (3)Tietojenkäsittelyn koulutusohjelma (3)... Katso lisääSuuntautumisvaihtoehtoTalonrakennustekniikka (7)Auto- ja työkonetekniikka (6)Kone- ja tuotantotekniikka (4)Markkinointi (4)Teollinen kalustemuotoilu (4)Graafinen muotoilu (3)Kaluste (3)Koneautomaatio (3)Lifestyle (3)Kalustemuotoilu (2)... Katso lisääJulkaisuvuosi2017 (2)2016 (6)2015 (25)2014 (12)2013 (13)2012 (12)2011 (15)2010 (12)2009 (1)