Professorin ajatuksia: 2010\nElinkeinoelämän valtuuskunnan puheenjohtaja ja populismi\nElinkeinoelämän valtuuskunnan johtaja ja entinen journalisti Matti Apunen otti tämän päivän Helsingin Sanomien kolumnissa kantaa populismiin. Kirjoitus oli omalla tavallaan mielenkiintoinen ja suomalaisen elinkeinoelämän johtavan edusmiehen ajattelutapaa valaiseva.\nEnsin Apunen totesi populismin Suomessa samastuvan pitkälti Timo Soiniin. Sitten hän määritteli muutaman erilaisen populismityypin: vihreän, vasemmistolaisen ja oikeistolaisen markkinapopulismin sekä taiteilijapopulismin. Tältä osin kirjoitus oli kohtuullisen asiallinen, vaikka ei sijoittanutkaan Soinia mihinkään näistä populismityypeistä.\nMääritelmien jälkeen Apunen ryhtyy analysoimaan suomalaista populismia. Hän menee kuitenkin metsään jo alussa määritellessään populismin siksi "mitä arvellaan kansan haluavan kuunnella". Tämä määritelmä on Apusen oma, sillä Esimerkiksi Cambridge Advanced Learner´s Dictionaryn mukaan populismi tarkoittaa poliittisia ideoita, joiden on tarkoitus edustaa tavallisten ihmisten tarpeita ja toiveita. Pidempi analyysini populismista löytyy täältä, enkä toista sitä tässä.\nVielä enemmän metsään Apunen menee ilmeisesti kirjoituksensa huipentumaksi tarkoittamassaan kohdassa, jossa hän pyytää lukijaansa kuvittelemaan hetkeksi todeksi populistin unelman. Se on siksi mehukas, että lainaan koko tämän unelman tähän:\nSe Suomi olisi eronnut EU:sta ja palannut jäyhään impivaaralaiseen hallintotapaan. Rajat olisi suljettu maahanmuuttajilta, paitsi jos he ovat jääkiekkoilijoita. Kehitysapu olisi lopetettu.\nInvestointipankkitoiminta olisi kriminalisoitu. Pankinjohtajia nöyryytettäisiin toreilla. Yritysten lopettaminen ja työntekijöiden irtisanominen olisi kielletty. Sosiaali- ja terveyssektori söisi 94 prosenttia julkisista varoista, ja kuntien veroprosentti olisi 28.\nEduskunnassa istuisi korkeintaan 20 kansanedustajaa, joilta olisi viety avustajat, virkakännykät, taksisetelit ja torkkupeitot. Julkisiin tiloihin hankittaisiin vain maisematauluja, ja oopperatalossa toimisi jättiläismäinen kirpputori.\nJokainen väittelykulttuuriin perehtynyt tuntee termin "olkinukke", joka on varsin yleinen argumentointivirhe. Juuri siitä on kysymys tässä Apusen vuodatuksessa: kirjoituksen loppuhuipennus ei varmuudella vastaa edes likimainkaan yhdenkään populistin unelmaa. Sen sijaan kyseessä lienee Apusen kömpelö yritys saattaa maassa poliittista valtaa viime vuodet kontrolloineen elinkeinoelämän asemaa uhanneiden poliittisten voimien asema naurunalaiseksi.\nToisaalta olkinukke on argumentointivirheenä tunnettu satoja vuosia, ja on hyvin tunnettu esimerkiksi kaikkien netin keskustelupalstojen piirissä. Siksi minusta tuntuu epätodennököiseltä, että Apunen olisi tahallaan pyrkinyt kirjoittamaan olkinukkea, vaan on tulkinnut väärin ja epäloogisesti faktoja sekä sekoittanut niihin omia kuvitelmiaan. Toisin sanoen hän on saattanut sortua älylliseen epärehellisyyteen.\nElinkeinoelämämme edunvalvoja siis kirjoitti maan merkittävimmän median paraatipaikalle kirjoituksen, joka koostuu asiavirheistä ja alyllisesti epärehellisestä olkinukketasoisesta argumentoinnista. Mieleen nousee vääjäämättä yksi kysymys: vastaako Apusen kirjoitus yleisesti elinkeinoelämämme johdon kyvykkyyttä ja ajatusmaailmaa?\nMikäli näin on, pelkään koko suomalaisen talouselämänsä tulevaisuuden puolesta, Noilla eväillä ei ajan myötä pitkälle pötkitä, vaan menestyvän elinkeinoelämänkin on perustettava toimintansa faktoille ja rehelliselle analyysille.\nMikäli se taas ei vastaa (kuten vilpittömästi toivon), kehoitan suomalaista elinkeinoelämää etsimään itselleen jonkun älyllisesti rehellisen ja faktojen perusteella argumentoivan edusmiehen. Vain siten se voi palauttaa itselleen uskottavuuden.\nLähettänyt Professori klo 8.51 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Elinkeinoelämän valtuuskunta, olkinukke, politiikka, älyllinen epärehellisyys\nGallupit ennustavat perussuomalaisille kaikkien aikojen vaalivoittoa. Mikäli se toteutuu ennustetusti, on Timo Soinilla ja ehkä parilla muullakin hänen puolueensa merkkihenkilöllä edessään mitä todennäköisimmin osallistuminen maan hallitsemiseen.\nSeuraavan hallituksen haasteet tulevat kuitenkin olemaan kovat. Päättymässä olevaa taantumaa on hoidettu huolettomalla velkaantumisella. Sen seurauksena valtiontalous on pahasti kuralla ja saatava tasapainoon; ovat ensi vaalikauden taloussuhdanteet millaiset tahansa. Nämä paineet näkyvät hyvin esimerkiksi Hetemäen raportissa ja etenkin siihen liittyneessä keskustelussa.\nSinänsä Suomen talous näyttää tällä hetkellä kehittyvän lupaavasti, mutta mikäli EU:n talouskriisi toden teolla puhkeaa ovat velkaisen Suomen hallituksen eväät todella vähissä. Pahimmillaan saatetaan joutua tilanteeseen, missä koko EU lähtee vapaaseen pudotukseen ja Suomi sen mukana. Siinä ei sitten auta vaikka johdossa olisi taloustieteen nobelisti, mutta kokoomuksen, SDP:n ja keskustan suunnasta talouspolitiikan mahdollinen epäonnistuminen yritetään varmuudella vierittää uudelle hallituspuolueelle.\nEnsi vaalikaudella Suomen talouden riskit ovat itse asiassa niin suuret, että vanhat hallituspuolueet saattavat jopa haluta Soinin hallitukseen - siis mikäli vaalivoitto toteutuu. Tarkoituksena niillä on silloin tietenkin palauttaa perussuomalaiset pienpuolueeksi. Tämä on kuitenkin riskipeliä, sillä Soini on tunnettu pelimies ja taitava retoorikko.\nSinänsä on arvoitus riittävätkö Soinin talouskyvyt edes ilman EU:n laajuista kriisiä. Kun puolueen kannatusta nostanut Jussi Halla-ahokaan ei ole profiloitunut talousmiehenä, voi yhtälö olla hankala. Mutta kuten sanottu, on Timo Soini ministerinä vielä pelaamaton kortti, joka saattaa joko pettää tai olla jopa valttiässä. Eikä mikään estä häntä hankkimasta talousosaamista muualta puolueestaan tai jopa sen ulkopuolelta.\nLisäksi Soini saattaa saada hallitukseen joutuessaan tukea yllättävältä suunnalta. EU:n vakaus kun näyttää olevan tärkeää kiinalaisille, jotka pian taitavat omistaa koko maailman. Kiinalaisten interventio saattaa hyvinkin vakauttaa tilanteen ja johtaa orastavan talouskasvun täyteen kukkaan; oikeastaan riippumatta hallituksen omista tekemisistä. Tällöin tulevassa hallituksessa istuminen vakiinnuttaisi Soinin aseman suomalaisen politiikan merkkimiehenä.\nElämme siis poliittisesti mielenkiintoisia aikoja!\nLähettänyt Professori klo 20.30 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: hallitus, perussuomalaiset, talous, talouskriisi, Timo Soini, vaalit, vaalivoitto\nVarmaan kaikki ihmiset ovat nähneet kissan latkivan maitoa. Ja monet ovat varmaan pohdiskelleet miten se tapahtuu. Nyt asia on sitten selvitetty.\nJuodessaan kissa taivuttaa kielenkärjen tiukalle mutkalle siten, että alastaitetun kielen yläpinta ylettyy juuri nesteen pintaan. Sitten kissa nostaa kielensä nopeasti, jolloin inertian (hitauden) seurauksena syntyy kielen noustessa pidentyvä nestepylväs. Sen yläosan kissa ottaa talteen sulkemalla leukansa ja lopuksi nielaisee saaliin.\nKissa ei siis kauho nestettä suuhunsa kuten koira, vaan kielen alapinnalle syntyvä "kauha" pysyy juodessa tyhjänä. Sen sijaan juominen tapahtuu pelkällä kielen kärjellä, joka on sileä toisin kuin nystyjen peittämä kielen yläpinnan loppuosa. Toisin sanoen kissan karheudestaan kuuluisan kielen nystyillä ei ole roolia juomisessa.\nJuomisen aikana kissan kielen nopeus kiihtyy nopeasti sen irrotessa nestepinnasta ja saavuttaa huippunopeuden, joka on noin 78 cm sekunnissa ennen kuin hidastuu saapuessaan suuhun. Kissa latkii keskimäärin 3,5 kertaa sekunnissa keräten jokaisella latkaisulla noin 0,14 ml nestettä suuhunsa.\nKissan juomisen tarkempi analyysi osoitti, että siihen liittyviä tärkeitä fysikaalisia tekijöitä olivat inertia ja gravitaatio. Sen sijaan viskositeetilla ja kapillaari-ilmiöllä ei ollut juuri mitään merkitystä.\nKoska inertia ja gravitaatio toimivat toisiaan vastaan, määräytyy optimaalinen latkimisnopeus niiden mukaan. Eli kielen on noustava nesteestä juuri oikealla nopeudella vetääkseen mahdollisimman suuren nestemäärän mukaansa, ja toisaalta kissan kannattaa sulkea suunsa juuri ennen nestepatsaan katkeamista. Näin myös havaittiin tapahtuvan.\nKissan juomakorkeudeksi havaittiin noin kolme cm. Tälle ei löydetty sen kummempaa selitystä, mutta tutkijat arvelivat että se määräytyisi joko tarpeesta säilyttää viikset kuivana tai vaihtoehtoisesti tarpeesta nähdä kunnolla ympärilleen.\nInertian ja gravitaation avulla oli mahdollista laskea optimaalinen latkimisnopeus myös muille kissaeläimille. Tutkijat löysivät videomateriaalia kahdeksan eri kissaeläimen juomisesta, ja totesivat näiden latkimisnopeuden täsmäävään heidän ennusteisiinsa.\nKissat siis osaavat juovat optimaalisesti! Ja mitä isompi kissa, sitä hitaammin se latkii!\nLähettänyt Professori klo 16.22 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: gravitaatio, inertia, kissa, maidon juominen, optimaalinen juominen\nToinen maailmanlaajuisista ilmastonmuutostutkimuksen keskuksista eli GISS totesi jokin aika sitten tiedotteessaan, että viime marraskuu on maailmanlaajuisesti heidän tiedostoissaan kaikkien aikojen lämpimin marraskuu ja että vuodesta 2010 tulee ehkä kaikkien aikojen lämpimin vuosi.\nTätä on mielenkiintoista verrata toisen suuren ilmastonmuutosennustajan eli Met Officen Hadley Centren tuoreisiin marraskuun tilastoihin. Sen julkaiseman tilaston mukaan viime kuukausi oli tämän vuosituhannen viidenneksi (ja koko mitatun historian kuudenneksi) lämpimin marraskuu vuosien 2004, 2005, 2006 ja 2009 jälkeen. Koko kuluvasta vuodesta sekin ennustaa mitatun historian lämpimintä.\nIlmastonmuutosennustajien mittaukset tuottavat siis jonkin verran toisistaan poikkeavia tuloksia. Mutta toki lämpimistä säistä kertovat molemmat, ja on mahdollista että vuoden 1998 lämpöennätys tulee lopulta rikotuksi.\nSuomen ja Euroopan sääilmiöiden syistä on myös saatu uutta tietoa. Suomalaiset puulustojen ja auringon aktiivisuuden tutkijat ovat nimittäin osoittaneet, että auringonpilkkujen määrä korreloi erittäin hyvin 60-80 vuoden aikaviiveellä kaikkiin merkittävimpiin ilmastonvaihteluihin viimeisen noin 7500 vuoden aikana. Kun lisäksi tiedämme, että auringon aktiivisuus on ollut poikkeuksellisen korkea 1940-luvulta 1980-luvulle, on mahdollista että vaikutuksen aikaviiveestä johtuen se nostaa lämpötilaa edelleen seuraavien muutamien vuosikymmenten aikana. Sen jälkeen auringon aktiivisuudesta johtuvan lämpötilan pitäisi sitten kääntyä laskuun.\nNämä tulokset koskevat siis lähinnä Eurooppaa, eivätkä yksinään kerro mitään koko maapallon laajuisesta lämpenemisestä. Merkityksetön havainto ei kuitenkaan ole, vaikka IPCC on arvioinut, että Auringolla on varsin pieni osuus viimeaikaisessa ilmastonmuutoksessa. Tätä se perustelee sillä, että sen kokonaissäteily ei ole kasvanut viimeisten 30–40 vuoden aikana globaalin lämpötilan mukaisesti. On kuitenkin mahdollista, että suomalaisten tutkijoiden nyt löytämä viivästymä auringon maksimin ja sen lämpötilavaikutuksen välillä muuttaa tätä käsitystä ja samalla panee ilmastomallit ainakin osittain uusiksi.\nIlmastonmuutosta odoteltaessa ja pelätessä on kuitenkin hyvä muistaa, että Lapin tunturijärvistä löytyy männynrunkoja reilusti nykyisen puurajan yläpuolelta. Näiden puiden eläessä Lapissa oli siis selvästi nykyistä lämpimämpää. Siten emme Suomessa elä mitenkään ainutlaatuisen lämmintä aikaa, vaan joitain tuhansia vuosia sitten maassamme oli huomattavasti nykyistä lämpimämpää. Eikä pelkästään Suomessa, vaan ainakin koko pohjoisella pallonpuoliskolla. Ja vielä paljon lämpimämpää oli noin 55 miljoonaa vuotta sitten.\nMaapallon ilmasto siis elää luontaisten prosessien mukaan. Ihminen näyttää ilmastomallien mukaan modifioivan tätä prosessia, mutta mitenkään ainutlaatuisia olosuhteita hän ei näyttäisi kuitenkaan tuottavan ainakaan ihan lähitulevaisuudessa. Silti on syytä varautua pahimpaan, sillä siitä seuraavat mahdolliset ongelmat ovat pahimmillaan varsin ikäviä.\nNäkyykö ilmastonmuutos Helsingin lämpötiloissa\nMegaluokan virhe ilmastodatassa\nLähettänyt Professori klo 20.11 5 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: auringonpilkut, aurinko, ilmastomallit, ilmastonmuutos, luonnollinen prosessi, proxy, uhkakuva, vuosilusto\nMaahanmuuttoministeri Astrid Thors haluaa rikoksia tilastoitavan kansallisuuden mukaan. Näin siitä huolimatta, että tällaisia tilastoja ja tällaisia raportteja on jo aiemminkin ollut olemassa, eli kovin paljon uutta tietoa tuskin syntyisi.\nSen sijaan rikoksentekijöiden tilastoiminen etnisen alkuperän mukaan kuten Tanskassa (Uuden Suomen juttu aiheesta) tarkentaisi paljonkin olemassaolevaa tietoa. Sitä Thors ei kuitenkaan halua, sillä hänen mukaansa se voisi lisätä ennakkoluuloja maahanmuuttajia kohtaan eikä olisi rauhaa rakastava eikä rakentava tie. Maamme hallituksen täysivaltaisen jäsenen mukaan tieto ja läpinäkyvyys on siis epätoivottavaa ja johtaa rauhattomuuteen. Minusta tämä on varsin erikoinen näkemys ottaen huomioon, että elämme avoimessa pohjoismaisessa demokratiassa.\nNähdäkseni rikollisten tilastointi myös etnisen alkuperän mukaan olisi sekä tärkeää, että pitkällä tähtäimellä myös maahanmuuttajien etu. Kuten jo aiemmin kirjoitin, on maahanmuutolla seurauksia. Jotkut niistä, kuten rikollisuus, näyttävät olevan voimakkaasti sidoksissa tekijänsä etniseen alkuperään: esimerkiksi jotkut etniset ryhmät eivät juuri koskaan tee seksuaalirikoksia kun taas toisille ryhmille se näyttää olevan suhteellisen yleistä. Toisaalta vaikkapa talousrikollisuuden saralla ahkerimpia ovat aivan eri etniset ryhmät kuin seksuaalirikoksissa.\nTieto tällaisista etnisistä riskeistä olisi varmasti hyödyksi maahanmuuttajien koulutuksessa ja sopeuttamisessa suomalaiseen yhteiskuntaan, sillä vain luotettavan tiedon perusteella voitaisiin rajalliset resurssit suunnata täsmälleen oikeiden asioiden opastamiseen. Näin maahan tulijat saisivat itselleen räätälöityä opetusta ja pystyisivät integroitumaan nykyistä paremmin.\nTämä olisi suorastaan välttämätöntä, sillä maahanmuuttoon liittyvät ongelmat voivat eskaloitua, ja lopulta käydä niin kestämättömiksi, että edessä näyttäisi olevan umpikuja. Tähän viittaa esimerkiksi Saksan liittokansleri Merkelin toteamus siitä, että saksalainen maahanmuuttopolitiikka on epäonnistunut täysin. Tätä tuskin kukaan haluaa Suomessa.\nLienee siis selvää, että tilastot paljastavat maahanmuuttajista asioita, jotka kuulostavat heidän kannaltaan ikäviltä. Kovin suurista yllätyksistä tuskin kuitenkaan on kyse, sillä paljon tiedetään jo nyt kuten edeltä käy ilmi. Ainakin itse jään siis ihmettelemään, mikä on todellinen syy sille, ettei Thors halua rikosten tilastointia etnisten ryhmien mukaan?\nVoisiko olla niin, ettei maahanmuuttoministeri Thors jostain syytä halua tehostaa maahanmuuttajien koulutusta ja sopeuttamista Suomeen? Pelkääkö hän, että tämä johtaisi maahanmuuttajien ympärillä pyörivän bisneksen vähenemiseen? Jos näin, niin onko hänellä suoria tai epäsuoria kytköksiä siihen?\nVai pelkääkö ministeri, että tilastot paljastaisivat jotain ikävää suomalaisen maahanmuuttopolitiikan prioriteeteista? Onko päätöksiä tehty kestämättömin perustein ja Suomen kansallista etua vahingoittaen? Voisiko tilastotiedoista jopa joutua poliittiseen vastuuseen?\nVai mistä oikein on kyse? Perin hämmentävää tämä ainakin on.\nMiksi työnnamme pään pensaaseen?\nKummallinen ajattelu vaikeuttaa maahanmuuttajien sopeutumista\nLähettänyt Professori klo 17.39 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Astrid Thors, etniset riskit, maahanmuutto, politiikka, vaalit\nSDP:n europarlamentikko ja entinen ortodoksipappi Mitro Repo on ottanut kantaa islamin ja Euroopan suhteeseen. Hänen mukaansa islam on haastanut lännen ja niin sanotun kristikunnan.\nHän uskoo, että idällä on paljonkin annettavaa Euroopalle, erityisesti hän arvelee (Kalevan mukaan) että nimenomaan Balkanin kirkoilla on vuosisatojen ajalta kokemusta tulla toimeen rauhanomaisesti myös islamin kanssa.\nIsä Mitron väite on absurdi. Ei ole kuin 19 vuotta siitä, kun ylivoimaisesti raain toisen maailmansodan jälkeen Euroopassa käyty sota hajotti Balkanilaisen liittovaltion eli Jugoslavian. Erityisen mielenkiintoisen tästä sodasta teki se, etteivät väkivaltaisuudet linjautuneet varsinaisesti etnisen identiteetin vaan uskonnon mukaan. Näin siksi, etteivät jugoslaavien etniset ryhmät olleet mitenkään tärkeitä ennen näitä hajoamissotia.\nTuntuisi jotenkin kummalliselta, ettei ortodoksisen kirkon merkkihenkilö tietäisi tätä. Siksi on vaikea ajatella hänen antaneen lausuntonsa rehellisesti. Sen sijaan hän pyrki johonkin muuhun. Mutta mihin?\nSiitä saamme käsityksen, kun tarkastelemme hänen lausuntonsa jatkoa. Edelleen Kalevan mukaan "Kaikkia asioita ei hänen mukaansa voida hoitaa rationaalisesti, siksi pitää ottaa huomioon myös uskonnolliset varaukset".\nNäyttää siis siltä, että isä Mitro haluaa käyttää viime aikojen islamiin liittyvää väkivaltaa nostaakseen uskontojen asemaa ja merkitystä maallistuvassa yhteiskunnassamme. Tämä on pappismiehelle ymmärrettävää, mutta likaista - vertaan tätä Päivi Lipposen ja Kimmo Kiljusen riemastumiseen heidän luullessaan maahanmuuttajapizzerian tuhopolttoa suomalaisten rasistien tekemäksi.\nIsä Mitro esittää lopuksi hurskaan toivomuksen siitä, ettei Suomessa olisi pelkoa islamistisesta terrori-iskusta. Hän perustelee toivettaan kahden kristillisen kirkon rauhanomaisella rinnakkaiselolla maassamme. Tässä hän on älyllisesti epärehellinen, koska vielä uuden ajan alussa suomalaiset ortodoksit ja katoliset/luterilaiset sotivat kerta toisensa jälkeen keskenään; usein venäläisten ja ruotsalaisten valloittajien/liittolaisten rinnalla (paljon esimerkkejä, yksittäinen esimerkki). Näiden uskontojen suomalaisten haarojen viimeikainen rauhanomainen rinnakkaiselo liittynee siis pikemminkin yleiseen suomalaiseen poliittiseen kehitykseen.\nIslam on kuitenkin Suomessa (tataareja lukuunottamatta) uutta, eivätkä läheskään kaikki uskonnon edustajat ole omaksuneet suomalaisia arvoja ja elämäntapaa. Kun myös koraania voi Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan tulkita siten, että se tukee länsimaalaisia vastaan tehtäviä terrori-iskuja. Olisi siis lapsellista uskoa, ettei kukaan toimisi tämän tulkinnan mukaan Suomessa, vaikka muualla niin tehdäänkin. Näin siitä huolimatta, ettei tämä tulkinta vastaa muslimien enemmistön tai Hämeen-Anttilan kantaa.\nMitä tästä sitten pitäisi ajatella? Itselleni tulee mieleen, ettei edes arvostettun kirkonmiehen etiikkaan ja lälylliseen rehellisyyteen voi juurikaan luottaa. Samalla on syytä varoa, ettei Isä Mitron kaltaisten ihmisten epärealistinen haihattelu saa jalansijaa valtion turvallisuudesta vastaavien viranomaisten parissa, vaan että terrori-iskujen mahdollisuuteen varauduttaisiin tosiasioiden pohjalta ja ennaltaehkäisevästi. Jos kirkot voivat tehdä jotain tämän eteen niin hyvä, mutta niiden varaan asiaa ei voi jättää.\nOnko pohjoismaiden muutos käsilla nyt\nKHO:n presidentti yllytti poliisia laittomuuksiin: entä sitten?\nLähettänyt Professori klo 20.02 5 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: islam, Isä Mitro, Jugoslavia, sota, terrori, älyllinen epärehellisyys\nLähettänyt Professori klo 9.18 218 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTukholmassa tapahtui kauan odotettu ja pelätty terrori-isku. Kansankoti muuttui kertaheitolla kulttuurien yhteentörmäyspaikaksi ja tulevien ongelmien välttämiseksi ryhdyttiin yksituumaisesti toimeen. Vai muuttuiko? Ja ryhdyttiinko?\nIskun jälkeen kansankodin silmääpitävien reaktiot ovat olleet liikuttavan yksimielisiä. Maan islamilaisen yhteiskunnan imaami toivoi tekijän olevan yksittäinen mielipuoli, ja ilmoitti hänen loukanneen eniten muslimeita. Ruotsin pääministeri puolestaan pyysi että kansa ja kommentaattorit välttäisivät vetämästä ennenaikaisia johtopäätöksiä. Ne kun saattaisivat "saattaa epäilyksenalaiseksi tiettyjä henkilöitä". Hän myös painotti avoimen yhteiskunnan säilyttämistä.\nMyös Suomessa islamilaisen yhteiskunnan imaami oli eniten peloissaan siitä, että isku "kasvattaa islamofobiaa entisestään Suomessa". Pääministeri Kiviniemi sentään tuomitsi teon, mutta Suomen mielipidejohtaja, tasavallan presidentti Tarja Halonen totesi että myös Suomessa terrori-isku on vain ajan kysymys; siis väistämätön. Samoilla linjoilla, joskin vähän neutraalimmin, oli jo aiemmin ulkoministeri Stubb.\nKaikesta uutisoinnista sai siis sen kuvan, että pahinta on, mikäli Jihadia käyvä terroristi saattaa synnyttää kansalaiskeskustelua islamin ja länsimaiden suhteesta. Myöskään varautuminen pahimpaan ei kannata, sillä tulevaisuuden terrori-iskuille emme voi mitään. Hiukan epäselväksi sitten kyllä jää se, miksi turvallisuusviranomaiset ovat Suomessa seurailleet joidenkin henkilöiden toimia.\nOlen jälleen kerran tyrmistynyt. Nyt nähdyn "pää pensaaseen" reaktion sijaan olisin odottanut, että Ruotsin ikävän tapahtuman seurauksena olisi niin Ruotsissa kuin Suomessakin herätty vilkkaaseen keskusteluun ainakin seuraavista kysymyksistä\n1. Pitäisikö avoimesti pohtia terrori-iskuun johtaneita kehityskulkuja ja syitä?\n2. Jos kehityskulkuja ymmärretään ja terrori-iskulle löytyy syitä, voidaanko niille tehdä jotain?\n3. Tulisiko islamilaisen yhdyskunnan sisällä avoimesti ja rehellisesti pohtia millä keinoin vääristyneen uskon syntyminen sen jäseniin voitaisiin estää?\n4. Pitääkö pohjoismaisesta sananvapaudesta luopua, jotta islamilaisia ei loukattaisi?\n5. Onko järkevää osallistua Afganistanin kaltaisiin rauhaanpakottamisoperaatioihin, joissa asetumme sotimaan yhden osapuolen rinnalla toista vastaan?\n6. Miksi terrorismiin näyttävät merkittävän usein lankeavan sellaiset islamilaiset, jotka päällisin puolin näyttäisivät sopeutuneen paljon keskivertoa paremmin länsimaiseen yhteiskuntaan?\nItse näen selkeästi että ensimmäiseen kohtaan vastaus on "pitäisi", toiseen kohtaan löytyy vastauksia esimerkiksi täältä, täältä ja täältä. Kolmanteen kohtaan vastaus on jälleen "pitäisi" ja neljänteen sekä viidenteen jyrkkä "ei". Kuudennen kysymyksen vastauksesta minulla ei ole aavistustakaan.\nLähettänyt Professori klo 19.14 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Halonen, imaami, islam, politiikka, pää pensaaseen, Stubb, terrori, Tukholma\nHelsingin Sanomissa todettiin tänään se, että Suomessa ollaan viime vuosien aikana siirrytty yhä selkeämmin kohti tasaverojärjestelmää. Kirjoitin tästä aiheesta jo jokin aika sitten, mutta HS:n kirjoitus ja etenkin sen paperiversiossa julkaistu puoluejohtajille tehty kysely vaativat muutaman jatkokommentin.\nKyselyssä eduskuntapuolueiden johtajille esitettiin kysymys "mikä on mielestäsi verotuksen tärkein tehtävä?"\nTimo Soini vastasi "sosiaalisen oikeudenmukaisuuden toteuttaminen ja rahoittaminen" muiden puoluejohtajien ollessa eri sanakääntein sitä mieltä että verotuksen tehtävänä on kerätä rahaa julkisiin menoihin.\nKysely paljastaa kaikessa raadollisuudessaan puoluekenttämme (Soini pois lukien) älyllisen tason ja arvomaailman. Poliittiset johtajamme ovat joko sitä mieltä, että julkiset menot ovat sinänsä itsetarkoitus, tai sitten he ihan oikeasti eivät ymmärrä eroa toimenpiteen (varojen keruu menoihin) ja periaatteen (miksi niitä varoja kerätään) välillä.\nIhmettelin asiaa, ja kuin sattuman oikusta minulle tuli tilaisuus testata kysymyksen tulkintaa kahdella kaksikymmpisellä nuorella. Molempien vastauksessa esitettyyn kysymykseen korostui sosiaalinen oikeudenmukaisuus eli he osasivat täysin ongelmitta erottaa periaatteen käytännön toimenpiteestä. Kysymyksen ei siis olisi pitänyt olla liian vaikea myöskään puoluejohtajille. Mutta olipa kuitenkin.\nOn äärimmäisen mielenkiiintoista, mutta vielä surullisempaa huomata, miten vähän maailma on muuttunut 1600-luvulta kun Ruotsin valtakunnankansleri Axel Oxenstierna lausui kuuluisat sanansa "An nescis, mi fili, quantilla prudentia mundus regatur" eli "poikaseni, kunpa tietäisit, miten vähällä järjellä tätä maailmaa hallitaan". Olen mykistynyt.\nLisää ajatuksia samasta aihepiiristä:\nLähettänyt Professori klo 14.24 7 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Axel Oxenstierna, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, tasavero, Timo Soini, verotus, älykkyys\nAmmattinyrkkeily on yksi niistä harvoista urheilulajeista, joissa tarkoituksena on vahingoittaa vastustajaa. Se on siis brutaali, vanhanaikainen ja ihmisten alkukantaisiin ja nykykulttuurissa halveksittuihin vietteihin erittäin voimakkaasti vetoava laji.\nVuosikymmeniä näytti siltä, että laji olisi häviämässä kokonaan Suomesta. Ruotsissa sen harrastusta on jopa vahvasti rajoitettu - vain aivan lyhet ottelut ovat sallittuja. Tämä kehitys kuitenkin pyshtyi, kun maahamme syntyi ammattilaistalli, joka tosissaan pyrki nostamaan lajin takaisin parrasvaloihin.\nTämän P3 Boxing-tallin ensimmäinen suuri tähti oli Amin Asikainen, joka nousi kansallisesti tunnetuksi tekijäksi voitettuaan Euroopan mestaruuden. Tällä hetkellä tallin kirkkain tähti on mahdollisesti vielä kerran huipulle pyrkivän Asikaisen ohella EU-mestaruuden voittanut Ville Piispanen. Suomessa vähemmälle huomiolle on jäänyt tallin venäläisvahvistus Denis Shafikov, joka on jo saavuttamassa maailman huipun.\nP3-tallin vanavedessä Suomeen on syntynyt pari muutakin toimijaa. Niistä oululainen Steel Ring on suurin, ja vaikka nyrkkeilypiireissä yleisesti epäillään tallin resurssien riittävyyttä viedä ottelijoitaan kansainväliseen menestykseen, on sen iskijöistä Jaakko Myllylää pidettävä vähintään Piispasen tasoisena tekijänä sillä miehet päätyivät ratkaisemattomaan lopputulokseen ottelussa, jossa Myllylän käsi murtui alkuerissä. Lisäksi Juho Haapoja on villinnyt kansanjoukkoja kaikkialla missä hän on esiintynyt nuoratun neliön sisällä.\nVaikka edellä mainitut pugilistit jo yksinään riittänevät nostamaan 2010-luvun suomalaisen nyrkkeilyn kulta-ajaksi, on maassa vielä yksi todella kova tekijä. Lajin kuninkuusluokasssa eli raskaassa sarjassa tietään kohti maailman huippua raivaa nimittäin saksalaisessa tallissa nyrkkeilevä porvoolainen Robert Helenius. Hän on jo nyt EU-mestari, lyönyt entisen maailmanmestarin teknisellä tyrmäyksellä ja noussut maailmanmestarin haastajaksi. Nyt mies valmistautuu ylihuomiseen otteluunsa Helsingissä, minkä jälkeen vastassa ovat entistä kovemmat haasteet - tai tappion tullessa putoaminen muiden kuolevaisten joukkoon...\nEn tiedä mikä on ammattinyrkkeilyn uuden nousun taustalla. Toki lajin maailmanmestareita on aina ihailtu ja arvostettu - kukapa ei olisi kuullut Muhammad Alista tai Jack Dempseystä. Suomessakin on pystytetty patsas 1930-luvun suurelle sankarille Gunnar Bärlundille, joka toistaiseksi on Suomen menestynein raskassarjalainen.\nMutta sittenkin tällaisen machoudessaan ja brutaaliudessaan ainutlaatuisen urheilulajin uudelleennousu parrasvaloihin on hyvin erikoinen ilmiö yhteiskunnassa, jonka arvot muuten ovat muuttuneet yhä pehmeämmiksi. Odotan suurella mielenkiinnolla millaisen buumin ammattinyrkkeily saavuttaa, mikäli Helenius tai joku muu suomalainen saavuttaa lajissa maailmanmestaruuden. Nähdäänkö jopa sellainen ihme, että nyrkkeily muuttuu "syrjäytyneiden ihmisten parissa elävästä väkivallan jäänteestä" uudelleen salonkikelpoiseksi ja arvostetuksi "jalon itsepuolustuksen taidoksi".\nLähettänyt Professori klo 9.30 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: ammattinyrkkeily, Denis Shafikov, Jaakko Myllylä, nyrkkeily, P3 Boxing, Robert Helenius, Steel Ring, Ville Piispanen\nTampereen pizzerian useita kuolonuhreja vaatinut tuhopoltto kertoo karua kieltä suomalaisten demaripoliitikkojen ajattelusta. Välittömästi tapahtuman jälkeen kansanedustaja Päivi Lipponen tulkitsi teon viharikokseksi ja vaati toimia rasismia vastaan. Hänen puoluetoverinsa Kimmo Kiljunen teki samasta aiheesta eduskuntakyselyn, vaikka siinä vaiheessa poliisi oli jo tiedottanut, ettei asiaan todennäköisesti liity rasistista motiivia.\nMyöskään journalistit eivät selviä juuri sen puhtaammilla papereilla. Vaikka rasistisen motiivin epätodennäköisyydestä oli jo uutisoitu, kirjoitti esimerkiksi Kalajokilaakson Seppo Kangas artikkelin, jossa hän totesi rasismin puutteen, mutta käytti siitä huolimatta palstatilansa maahanmuuttokriittisten syyllistämiseen.\nEntä maahanmuuttokriittiset? Ainakin heidän Homma-foorumillaan teko tuomittiin yksimielisesti jo ennen kuin syyllisestä oli kenelläkään mitään tietoa. Pinnalle nousi lähinnä vaatimus siitä, että oli tekijä kuka tahansa hänelle pitäisi antaa tuntuva rangaistus, jonka ankaruuteen ei saisi vaikuttaa tekijän etninen alkuperä.\nNäiden näyttöjen perusteella kaksi asiaa näyttää varsin selvältä: maamme politiikan huipulla ja lehdistössä toimii älyllisesti epärehellisiä ihmisiä, jotka ovat valmiita ajamaan omaa agendaansa jopa surmansa saaneiden henkilöiden kustannuksella. Tällaisessa ilmapiirissä ei asiallinen keskustelu maahanmuutosta ole mahdollista, minkä seurauksena sen ongelmakohtien ratkaiseminen viivästyy tarpeettomasti.\nTästä kärsivät eniten Suomeen sopeutumaan pyrkivät maahanmuuttajat, joiden elämää hankaloittavat sellaisten tulijoiden edesottamukset, jotka eivät edes halua integroitua, käyttävät sosiaalitukijärjestelmää väärin tai suorastaan tekevät rikoksia. Näillä teoilla kun tapaa olla negatiivinen vaikutus kantaväestön asenteisiin maahanmuuttajia kohtaan; mikä pahimmillaan voi eskaloitua ihan oikeaksi rasismiksi.\nTämän lienee oivaltanut myös Fatbardhe Hetemaj, joka on ryhtynyt toimiin sen puolesta, että maahanmuuttoon suhtauduttaisiin järjellisesti. Hänen lähtökohtanaan näyttäisi olevan, että sopeutuminen lähtee maahanmuuttajista itsestään. Heidän avukseen tarvitaan kuitenkin runsaasti valistustoimintaa - toisin sanoen suomalaisen kielen ja kulttuurin opetusta. Tämä on hyvin lähellä omaa ajatteluani.\nLopuksi; on ollut hieno huomata, kuinka nopeasti ja tehokkaasti poliisi on edistynyt Tampereen tapauksen selvittämisessä: juttu tullee valmiiksi lähipäivinä. Tähän ei voi todeta kuin sen, että jos virkavallan tehokas toiminta lisää turvallisuuden tunnetta kansalaisissa, on tämän päivän Suomessa poikkeuksellisen hyvä elää.\nPyhittaako tarkoitus epärehelliset keinot?\nLähettänyt Professori klo 19.00 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: ajattelu, Hetemaj, Kimmo Kiljunen, maahanmuutto, Päivi Lipponen, rasismi, Tampere, tuhopoltto, tulipalo, älyllinen epärehellisyys\nEvoluutiossa on kyse eliöiden sopeutumisesta vallitsevaan elinympäristöön. Käytännössä evolouutiota tapahtuu aina silloin kun lajin eri yksilöiden välillä on lisääntymiseroja, jotka johtuvat periytyvistä ominaisuuksista. Käytännössä suurin osa eliöiden ominaisuuksista on koodattu niiden geeneihin siten, että samaan ominaisuuteen vaikuttavien geenien (lokusten) eri muodot (alleelit) tuottavat genotyypin, joka ympäristön vaikutuksesta muokkautuu fenotyypiksi eli ilmiasuksi. Valinta kohdistuu tähän ilmiasuun, minkä seurauksena geenimuotojen keskinäiset runsaussuhteet muuttuvat.\nOlen jo aiemmin todennut, että ihmisen evoluutio on kiihtynyt toisin kuin joskus kuulee väitettävän. Mielenkiintoiseksi ja ajankohtaiseksi asian tekee se, että olemme jälleen oppineet uusia asioita ihmisen evoluution raaka-aineista eli geenien välisistä eroista.\nTämä uusi tieto on saatu maailmanlaajuudessa 1000 genomin hankkeessa, jonka tuloksia alkaa vähitellen valmistua. Esimerkiksi yhden emäsparin muuttavia pistemutaatioita tunnetaan jo viisi miljoonaa. Vielä ei kuitenkaan tiedetä mihin ja miten nämä mutaatiot vaikuttavat, mutta sen verran vaikuttava luku tuo on, että siinä on evoluutiolle melkoinen määrä raaka-ainetta. Ja lääkäreille melkoinen määrä mahdollisia perinnöllisen sairauden aiheuttajia testattavaksi.\nOmasta mielestäni vielä mielenkiintoisemmassa Sudmantin ynnä muiden tutkimuksessa puolestaan selvitettiin geenien kopiolukuihin (eli niiden lukumäärään perinöaineksessa) liittyviä vaihteluita. Nämä ovat sikäli mielenkiintoisia, että nykyisen käsityksen mukaan geenien monistuminen on todennäköisin tapa uusien ominaisuuksien kehittymiselle. Tämä siksi, että kun genomissa on kaksi kopiota samasta geenistä, voi toinen kopio alkaa erilaistua toisen hoitaessa entistä tehtäväänsä. Tästä on olemassa viitteitä esimerkiksi hiivan evoluutiossa. Myös ihmisiä ja ihmisapinoita vertailtaessa on kahdentuneen geenin todettu olleen uuden funktion taustalla.\nSudmantin ynnä muiden tutkimuksen aikana tutkituilta 159 kattavasti eri etnisiä ihmisryhmiä edustavalta ihmiseltä löytyi valtava määrä monistuneita (tai genomista poistuneita) geenejä. Eräästä geenistä löytyi jopa 48 hiukan erilaista kopiota. Näiden kopioiden jakautuminen oli voimakkaasti riippuvaista ihmisryhmistä, eli eri ihmisryhmät ovat paljon voimakkaammin erilaistuneita kuin aiemmin ajateltiin. Tästähän saatiin viitteitä jo silloin kun hottentottien genomeita sekvensoitiin.\nSudmantin ja muiden tutkimuksessa kopioluvun suhteen muuntelevien geenien todettiin vaikuttavan muun muassa aivojen kehitykseen ja jotkut niistä näyttävät odotetusti assosioituneen sairauksiin. Suurimman osan vaikutuksia ei kuitenkaan tunnneta, vaan niiden selvittäminen jää jatkotutkimusten varaan. Omasta puolestani odotan suurimmalla mielenkiinnolla sellaisia jatkotutkimuksia, joissa selvitetään onko jonkun ihmisryhmän genomissa kahdentuneen geenin funktio muuttunut; eli olisiko joillekin heimoille kehittynyt kokonaan uusi ominaisuus, joka puuttuu kaikilta muilta ihmisiltä.\nIhmisen evoluution tutkimus siis edistyy jättiharppauksin. Tutkimuksen myötä opimme parantamaan entistä useampia sairauksia, mutta ehkä vielä sitäkin suurempi muutos tulee oman itsemme ymmärtämisen kautta - se kun muuttaa koko ihmiskunnan maailmankatsomusta. Muutoksen suuntaa ei voi ennakoida, mutta tähänastinen historia viittaa siihen, että yhteiskunta muuttuu sitä ihmisarvoisemmaksi mitä enemmän tieto lisääntyy. Vain näin on selitettävissä länsimaisen yhteiskunnan kiistaton ylivertaisuus suhteessa staattisiin (uskonnollisiin tai poliittisiin) auktoriteetteihin perustuviin järjestelmiin.\nLissää ajatuksia samasta aihepiiristä:\nOvatko suomalaiset sisasiittoisia\nAlkuperaisista euraasialaisista juuristamme!\nLähettänyt Professori klo 10.11 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: evoluutio, ihmisen evoluutio, kopioluku, monimuotoisuus, uudet ominaisuudet\nOn vaikea yksiselitteisesti määritellä mitä älykkyysosamäärä oikeastaan tarkoittaa. Tästä huolimatta sen avulla voidaan ennustaa varsin hyvin vaikkapa henkilön menestymistä opinnoissa tai työelämässä. Älykkyys on siis tärkeä tekijä ihmiselämässä.\nÄlykkyys ei kuitenkaan ole yksinkertainen asia, vaan sen katsotaan jakautuneen moneen eri osaan. Näiden älykkyyden lajien välillä on kuitenkin havaittu korrelaatiota. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikkapa matemaattista ja kielellistä älykkyyttä mitattaessa tuloksissa on havaittu korrelaatiota, eli henkilö joka menestyy yhden älykkyyslajin tehtävissä menestyy todennäköisesti myös toisen lajin älykkyystesteissä. Tätä voidaan kutsua esimerkiksi yleisälykkyydeksi tai g-faktoriksi.\nNyt ovat älykkyyden tutkija Anita Williams Woolley ja kumppanit julkaisseet mielenkiintoisen tutkimuksen tähän aihepiiriin liittyen. Sen mukaan myös ihmisryhmien suoriutumisessa on havaittavissa g-faktoria vastaava c-faktoriksi nimetty tekijä, eli ryhmän kollektiivinen älykkyys. Sillä tarkoitetaan tietyn ihmisryhmän kykyä selviytyä hyvin useista erilaisista tehtävistä.\nTutkimuksessa havaittiin, että erilaisia tehtäväryhmiä ryhmätyönä ratkottaessa ryhmien välisen menestyksen taustalla oli jäsenten keskimääräisen älykkyysosamäärän erojen lisäksi c-faktori. Näin siitä huolimatta, että koehenkilöiden ratkoessa yksinään samaa ongelmaa heidän suoriutumisensa selittyi hyvin älykkyysosamääräeroilla.\nMistä siis muodostuu tämä merkillinen c-faktori?\nYksi tekijä on toki ryhmän jäsenten keskimääräinen älykkyys. Sitä merkittävämpiä olivat kuitenkin ryhmän jäsenten sosiaalinen herkkyys, heidän tasavertaisuutensa keskustelussa sekä naisten suhteellinen osuus. Tutkimuksessa sosiaalista herkkyyttä mitattiin koehenkilöiden kyvyllä lukea ihmisen ajatukset silmistä. Ryhmän jäsenten tasaveroisuudella keskusteluissa puolestaan tarkoitettiin sitä, etteivät keskusteluja hallineet muutamat dominoivat henkilöt. Naisten suhteellinen osuuden merkitystä arvioitaessa on myös huomioitava, että naisten sosiaalinen herkkyys oli miehiä suurempaa, joten näitä kahta tekijää on vaikea erottaa toisistaan.\nMielestäni merkittävää on, että c-tekijään eivät vaikuttaneet sellaiset yleisesti ryhmän menestyksen kannalta tärkeiksi ajatellut tekijät kuin ryhmän koheesio, motivoituneisuus tai tyytyväisyys.\nC-faktorin löytyminen on mielenkiintoinen avaus erilaisten ryhmien menestyksen ymmärtämiseksi. Esimerkiksi Nokian noustessa sillä oli johdossaan Ollilan dream team, jonka hajotessa yrityksen hurja nousu hyytyi. Myös urheilun piiristä tunnetaan ennakkoon mahdottomalta tuntuneeseen menestykseen yltäneitä joukkueita.\nÄärimmäisen mielenkiintoinen kysymys tietenkin kuuluu, onko c-faktorilla ollut osuutta näihin tapauksiin? Ehkä Ollilan unelmajoukkueen koostumus tuotti korkean c-faktorin, minkä seurauksena sen toiminta ylitti poikkeuksellisen paljon kaikkien jäsentensä henkilökohtaiset rajat ja se pystyi nostamaan työnantajansa maailman suurimmaksi yritykseksi alallaan.\nTulevaisuutta ajatellen kaikista mielenkiintoisinta olisi kuitenkin tietää, voisiko c-faktoria hyödyntämällä luoda tulevaisuuden uusia dream teameja, jotka nostaisivat viiteryhmänsä maailman huipulle? Tämä olisi kullanarvoinen tieto kaikille moderneille yrittäjille tai miksei myöskin julkisten laitosten johtajille. Ehkäpä piankin näemme päivän, jolloin joku aikaansa edellä oleva henkilö kokoaa c-faktorin perusteella oman dream teaminsa ja tekee alansa historiaa.\nOnko ihmisen evoluutio pysahtynyt\nLähettänyt Professori klo 14.24 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: c-faktori, ihminen, käyttäytyminen, älykkyys\nKirjoitin jo aiemmin Irlannin talouskriisistä todeteten että se pitää hoitaa, mutta ei vakuudettomasti. Samaan ajatukseen on sittemmin päätynyt esimerkiksi Jyrki Katainen. Aiemmassa kirjoituksessani jätin lainatakuun muodon avoimeksi, joten palaan tässä asiaan.\nKatainen on ehdottanut, että vakuudet voitaisiin ajatella saatavan Irlannin omaisuudenhoitoyhtiön kautta. Hän ei ole tarkemmin täsmentänyt ehdotustaan, ja tuntematta tämän yhtön toimintaa on myös minun vaikea ottaa kantaa kuinka pitävä tällainen takuu olisi. Enkä tiedä miten tuollainen takaus toimisi käytännössä.\nIrlannin tukea on perusteltu sillä, että Irlannin pelastaminen estää kriisin eskaloitumisen muualle Eurooppaan; ja hyödyntää sitä kautta myös meitä suomalaisia veronmaksajia. Siten Suomen valtion (kuten muidenkin Euroopan valtioiden) kannattaa ottaa yksityistä sijoittajaa suurempia riskejä sijoittaessaan rahaa Irlantiin.\nTätä taustaa vastaan suomalaisen rahan siirtäminen pitäisi ajatella normaalina riskisijoituksena. Suomalaisten veronmaksajien varojen turvaamiseksi meidän ei kannata antaa lainaa, vaan vaihtaa suomalaisten veronmaksajien rahaa suoraan tuettavien organisaatioiden omistusta vastaan. Tällä tavalla toimien tuottoa on odotettavissa, mutta ainoastaan mikäli Irlannin talouden pelastaminen onnistuu.\nKäytännössähän Irlannin tukeminen on maan pankkijärjestelmän tukemista. Koska pankit ovat yrityksiä, on niillä aina jonkinlainen omistusjärjestely. Tarvitaan siis sopimus siitä, miten tätä omistusta jaetaan pankkituen antajille.\nYksinkertaisimmin Suomen valtio voi tukea osakeyhtiömuotoisia pankkeja: niiden täytyy vain päättää Suomen valtiolle suunnattavasta osakeannista, jolloin suomalainen raha muuttuu vastaavaksi osakeomistukseksi Irlantilaisessa pankissa. Osakeannin tuoton kautta pankkiin siirtynyt suomalainen raha voidaan puolestaan käyttää pankkikriisistä selviämiseen. Yksinkertaista.\nKaikki irlantilaiset pankit eivät välttämättä ole osakeyhtiöitä, joten osalle pankeista pitäisi räätälöidä erilainen\njärjestely. Perusperiaate olisi kuitenkin sama: suomalainen raha vaihtuu omistusosuudeksi. Tämä ei voi olla ylivoimaista, mikäli molemmin puolin on aitoa halua selvitä käsillä olevasta kriisistä.\nEnnen päätöksentekoa on vain muistettava varmistaa, ettei lähdetä tukemaan sellaisia rahoituslaitoksia, joilla ei edes tuettuna ole mahdollista muuttua voitolliseksi. Eli lunastaa aikanaan suomalaisten omistusosuutta takaisin. Tästä lunastusoikeudesta voitaisiin sopia etukäteen (sitoen se vaikka jonkin indeksin kautta määriteltyyn kurssitasoon; huomioiden samalla suomalaisille veronmaksajalle kohtuullinen tuotto sijoitukselleen) tai jättää koko asia Suomen tulevien hallitusten päätettäväksi.\nLisää ruokaa Irlannin tiikerille\nLähettänyt Professori klo 9.17 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: EU-tuki, Irlanti, Katainen, takuut, talouskriisi\nVaalit lähestyvät kovaa vauhtia ja puolueiden välinen nokittelu kiihtyy. Yleisen keskustelun, mielipidekyselyjen ja rimanalitusten lisäksi olen alkanut kaivata muutakin eli konkretiaa tavoittelevaa asiakeskustelua. Näin vaatii lisäkseni esimerkiksi keskustan Timo Laaninen.\nOmalta kohdaltani äänestyspäätös näissä vaaleissa ratkeaa pitkälti seuraavien kuuden asiakokonaisuuden pohjalta.\n1. Mikä on puolueiden/ehdokkaiden näkemys Suomen tiedepolitiikasta? Jatketaanko nykyisellä linjalla, jossa painotetaan poliittisesti/kaupallisesti motivoitua soveltavaa tutkimusta (kuten ennen Neuvostoliitossa). Vai uskotaanko perinteiseen länsimaiseen innovaatiojärjestelmään, jonka moottorina on uutta tietoa etsivä perustutkimus - ja jonka pohjalta versovat uudet sovellukset. Toisin sanoen, onko tarkoitus ohjata valtion tiederahat Tekesin, strategisten huippuosaamisen keskittymien (SHOK) ynnä muiden yrityselämän lyhytaikaisia tarpeita palvelevien kanavien kautta, vai haluttaisiinko niistä nykyistä merkittävämpi osa nykysuuntauksen vastaisesti sittenkin kanavoida Suomen Akatemian, eli tieteellisten kriteerien kautta.\nEU:n tasolla kyse on puiteohjelmien ja European Research Councilin välisestä rahanjaosta. Jälkimmäinenhän perustettiin sen jälkeen kun oli todettu Euroopan häviävän tieteentekijänä (ja innovaatioiden tuottajana) USA:lle siitä syystä ettei sillä ole ollut koko yhteisön laajuista perustutkimusrahoittajaa.\n2. Mikä on puolueiden/ehdokkaiden näkemys suomalaisen julkisen sektorin supistamistarpeesta, ja keinoista sen ratkaisemiseen? Kannatetaanko juustohöylämallia, vai halutaanko saneerata vähemmän tärkeinä pidettyjä julkisia toimintoja. Jos jälkimmäistä, niin mitä olisivat säästökohteet? Ja miksi?\nTässä kohdassa haluaisin puolueiden/ehdokkaiden siis tuovan esiin mitä julkisia palveluita he pitävät enemmän ja mitä vähemmän tärkeinä. Vai onko heillä halukkuutta eli rohkeutta tällaiseen priorisointiin ja vastakkainasetteluun, jossa joku tuntee itsensä aina väärinkohdelluksi. Omasta mielestäni tällainen priorisointi on pohjoismaisen hyvinvointivaltion säilyttämisen ehdoton edellytys - kunhan se on tehty oikein.\n3. Mikä on puolueiden/ehdokkaiden näkemys suomalaisesta verotusjärjestelmästä? Tähän liittyen haluaisin kuulla selkeästi perustellun ehdotuksen verotaakan jakamisesta tulo- ja kulutusveroihin. Eli kuinka pitkälle verotuksen keinoja halutaan käyttää elintasoerojen poistamiseen tai nettotuloerojen kasvattamiseen? Lisäksi minua kiinnostavat (samasta syystä) ehdokkaiden näkemykset ansiotulo- ja pääomaverotuksen suhteesta.\n4. Mitä puolue/ehdokas aikoo tehdä suomalaisen yrityselämän piristämiseksi. Suomalainen hyvinvointi voidaan ylläpitää vain talouskasvua tuottavan yrityselämän avulla. Esimerkiksi julkiselta sektorilta ulkoistettuja toimintoja hoitavat niin sanotut palveluyritykset eivät kansantalouden kannalta poikkea julkisesta sektorista, eikä niihin kannattaisi haaskata kansainvälisesti alhaisella tasolla olevaa suomalaisten yrittäjien potentiaalia. Sen sijaan vapailta markkinoilta toimeentulonsa hakevien yritysten toimintaedellytykset pitäisi viilata huippukuntoon.\n5. Mikä on puolueiden/ehdokkaiden näkemys vaikeuksiin joutuneiden EU-maiden auttamisesta. Halutaanko jatkaa Kreikan mallilla, vai onko joitain muita ajatuksia? Jos on, niin minkälaisia? Etenkin olen kiinnostunut siitä, miten vaikeuksiin joutuneille EU-maille velkarahalla annettujen lainojen takaisin maksaminen varmistetaan.\n6. Ja lopuksi kaikille blogiani lukeneille itsestäänselvä asia, eli maahanmuuttopolitiikka. Tässä minua kiinnostavat erityisesti sekä turvapaikanhakijoiden kohteluun liittyvät näkemykset että vakaviin rikoksiin syyllistyneiden kohtelu. Toki kuulisin mielelläni näkemyksiä myös työperäisestä maahanmuutosta, maahanmuuttajien kotouttamisesta ja pakolaispolitiikasta. No, totuuden nimessä tästä aihepiiristä on joitain näkemyksiä jo kuultukin.\nEdellä olevien kuuden kohdan lisäksi annan vielä bonuspisteen, jos puolue/ehdokas lupaa toimia jokavuotisen kellonsiirtelyn lopettamiseksi.\nAikaisempia ajatuksia tästä aihepiiristä:\nVTT:n johtajat tietovarkaissa\nToimiiko alueellistaminen hyvinvoinnin lähteenä\nLähettänyt Professori klo 8.45 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: EU-tuki, innovaatiopolitiikka, julkisen sektorin supistaminen, kellon siirtäminen, maahanmuutto, tutkimuspolitiikka, vaalilupaukset, Vaalit 2011, verotus, yrittäminen\nKun Kreikan kriisi puhkesi, riensivät EU-maat pelastamaan sitä, jotta saksalaiset pankit eivät kriisiytyisi ja vaarantaisi euron vakautta. Näin siitä huolimatta, että kreikkalaiset olivat tulleet eurooppalaiseen perheeseemme valehtelemalla tilastonsa eli niin sanotusti kusettamalla meitä.\nKreikka painiskelee ongelmiensa kanssa, eikä varmuutta maan pelastumisesta ole. Alkuvaikeuksien jälkeen näyttää kuitenkin siltä, että ainakin kreikkalaiset yrittävät parhaansa. Aika näyttää riittääkö se, vai jääkö koko prosessista "luottotappio" suomalaisille veronmaksajille ja muille tukirahojen lainaajille.\nMutta kuten jo alkujaan epäiltiin, eivät ongelmat jääneet Kreikkaan, vaan nyt saattaa olla vuorossa Irlanti. Tämä on sikäli mielenkiintoista, että vielä muutama vuosi sitten Irlantia esiteltiin eurooppalaisen aluepolitiikan kruununjalokivenä, kelttiläisenä tiikerinä. Takapajuinen maa oli saatu kukoistamaan eurooppalaisella rahalla ja kehityshankkeilla reilussa vuosikymmenessä. Talouskasvu oli jopa kymmenprosenttista ja kehityksen uskottiin jatkuvan pitkälle 2010-luvulle.\nIrlannin kehitys tuo mieleen 1990-luvulla kuolleen rakkaan isoäitini, joka tapasi sanoa "ettei kannettu vesi kaivossa pysy". Ei ilmeisesti puhallettu tiikerikään karju ikuisesti, vaan eurooppalaiset tukirahat valuivat lopulta asuntojen hintoihin sun muuhun sellaiseen, minkä seurauksena syntyi samanlainen kupla kuin Suomessa 1980-luvun lopussa. Ja ihan niin kuin Suomessa, kupla lopulta puhkesi. Ja nyt keskustellaan siitä pitäisikö euromaiden pelastaa Irlanti samalla tavalla kuin Kreikkakin. Myös perustelut ovat samankaltaiset.\nOma mielipiteeni tämänkaltaisista päätöksistä ei ole muuttunut - kyllä Irlantikin pitää varmasti tavalla tai toisella pelastaa. Mutta ei vastikkeetomalla lainalla kuten Kreikka. Talousoppineet ratkaiskoon miten lainalle voidaan järjestää pitävät takuut, mutta jos euroja jälleen jaetaan ilman mitään takeita niiden takaisin saamisesta, heikkenee koko euroalueen taloudellinen stabiilius merkittävästi.\nToisin sanoen pelkään, että ryhdymme rakentamaan Irlannin (ja Kreikan) kokoisen kuplan sijasta koko Euroopan kokoista kuplaa. Ja jos se puhkeaa, kuten kaikki kuplat ovat aina puhjenneet, voivat tulokset olla ennen näkemättömät. Pelottavat.\nEnkä ainakaan minä halua jättää sellaista perintöä lapsilleni, vaan vaadin poliitikoilta vastuullisia toimia Irlannin asiassa.\nEli vastikkeelliselle lainalle kyllä, mutta vastuuttomalle rahankylvämiselle ehdoton ei.\nLähettänyt Professori klo 14.24 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: EU, EU-tuki, Irlanti, Kreikka, laina, politiikka\nItä-Helsingin palvelut alamäessä\nItä-Helsingin julkinen palvelu on huonompaa kuin varakkaammissa kaupunginosissa. Näin kirjoittavat ainakin Uusi Suomi ja Helsingin Sanomat. Mistä on kysymys?\nKyse on pienituloisten, työttömien ja maahanmuuttajien keskittymisestä tiettyihin lähiöihin. HS:n paperiversiossa täsmennetään että kysymys on monenlaisten ongelmien kanssa painiskelevien kaupungin työntekijöiden uupumisesta työtaakkansa alla.\nKoska Itä-Helsingin ongelmaan kuuluvat oleellisesti maahanmuuttajat, on tämä ongelma nähtävä myös suomalaisen maahanmuuttopolitiikan kontekstissa. Näin tekevät myös tutkijat Eeva-Liisa Broman ja Anniina Ala-Outinen, joista jälkimmäinen ehdottaa Uuden Suomen mukaan "maahanmuuttajien omistusasumista pitäisi tukea ja välttää vähävaraisten keskittymistä tiettyihin taloihin". Tarkoittaako tämä sitä, että hänen mielestään suomalaisten veronmaksajien pitäisi kustantaa kouluttamattomalle maahanmuuttajalle omistusasunto luksus-asuinalueelle? Vai ymmärsinkö jotain väärin? Jos oikein, niin arvelevatkohan tutkijat tällaisen julkisten varojen käytön muuttavan veronmaksajien asenteen maahanmuuttajia kohtaan nykyistä suopeammaksi?\nAsuntojen ostamisen lisäksi tutkijat ehdottavat (HS:n paperiversion mukaan) että "on saatava enemmän vakansseja niille alueille, joilla asuu paljon maahanmuuttajia)". Koulutien ala-asteelle onkin jo palkattu lisää opettajia.\nOlen aiemmin pariinkin otteeseen (linkit alla) laskeskellut maahanmuuton suoria kustannuksia. Tässä kaupunginosien erilaistumisessa kyse on paitsi suorista kustannuksista (maahanmuuttajien takia julkiselle sektorille palkattavan lisäväen kustannukset), myös epäsuorista sellaisista (kaupungin virkamiesten työn stressaavuuden lisääntyminen).\nTätä taustaa vasten kysyn jälleen kerran kattavaa selvitystä humanitaarisen maahanmuuton kustannuksista, seurauksista ja hyödyistä, jotta maahanmuuttopolitiikka voidaan jatkossa suunitella tosiasioiden pohjalta. Vain siten voidaan tulevaisuudessa toisaalta välttää ongelmien eskaloituminen ja toisaalta löytää keinot maahanmuuton hyötyjen maksimoimiseksi.\nAiemipia ajatuksia samasta aihepiiristä:\nMaahanmuutolla on seurauksia mutta myos hinta\nLähettänyt Professori klo 8.12 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Itä-Helsinki, maahanmuutto, palvelut, politiikka, tasa-arvo, uupuminen\nUsein kuulee väitettävän että suomalaiset ovat sisäsiittoista kansaa. Olemme eläneet pitkään täällä pohjolan perällä, joten ensituntumalta väite tuntuu uskottavalta. Mutta onko se totta?\nSuomi oli pitkään erittäin harvaanasuttu maa, jossa olosuhteiden pakosta avioliitot oli solmittava ainakin jonkinasteisen sukulaisen kanssa. Lähisukulaisia ei toki vihitty, mutta usein yhteys löytyi muutaman sukupolven takaa. Tämän seurauksena perustajanvaikutus ja/tai satunnaisajautuminen muokkasivat geenifrekvenssejä, minkä seurauksena moni resessiivinen tautigeeni yleistyi suomalaisissa populaatioissa. Tämän ja aktiivisen tutkimuksen seurauksena suomalaisista tunnetaan monia tauteja, joita ei käytännössä esiinny missään muualla. Puhutaan suomalaisesta tautiperimästä.\nPerinnöllisyyden mekanismien mukaan hyvinkin sisäsiittoisten vanhempien jälkeläisten sisäsiittoisuus on kuitenkin aivan normaali, mikäli heidän vanhempansa eivät ole keskenään sukua. Tämä sisäsiittoisuuden purkautuminen tapahtui Suomessa 1900-luvun aikana, jolloin maa kaupungistui nopeasti. Tämän seurauksena eri puolilta maata saapuvat nuoret rakastuivat ventovieraisiin ihmisiin, joiden kanssa myös perhe perustettiin ja lapset hankittiin. Näin suomalaisten sisäsiittoisuus purkautui lähes yhdessä sukupolvessa - nykyisisten suurten ikäluokkien jälkeläisissä.\nEnnen kuin voimme olla varmoja siitä, ettemme ole sisäsiittoisia, on meidän kuitenkin tarkasteltava asiaa myös yleisemmältä kannalta. Sisäsiittoisuuden kaltainen tila voi nimittäin syntyä myös silloin, jos erilaisten geenien määrä on pieni. Eli jos kaikkialla Suomessa asuvilla ihmisillä olisi ollut hyvin samanlaiset geenit, ei sukulaisavioliiton välttäminen olisi tuonut muutosta suomalaisten heterotsygotia-asteeseen (siis sellaisten geenilokusten suhteelliseen osuuteen, joissa isältä ja äidiltä peritty geenimuoto on erilainen). Näin on kuitenkin käynyt, sillä geneettiset erot itä- ja länsisuomalaisten välillä ovat yhtä suuret tai jopa suuremmat kuin useiden euroopan kansojen välillä.\nMaaltamuuton seurauksena geenien sekoittuminen tarjosi suomalaisille siis yhtä monimuotoisen lähtökohdan kuin olisi saavutettu sekoittamalla vaikkapa englantilaiset ja hollantilaiset keskenään. Siten on selvää, ettei tämän päivän suomalaisa voi missään tapauksessa kutsua sisäsiittoisiksi, vaan pikemminkin päin vastoin.\nVielä haluan tarkastella yhtä kysymystä. Genetiikassa tunnetaan käsite heteroosi, joka tarkoittaa hyvin korkean heterotsygotia-asteen omaavien yksilöiden muita parempaa elinvoimaisuutta. Ilmiö on todettu monissa tapauksissa, ja sitä käytetään esimerkiksi maissinjalostuksessa. Näin saadaan suuria tähkiä ja elinvoimaisia kasveja.\nIhmisten osalta heteroosista ei liene näyttöä, mutta hyvin mielenkiintoinen on islantilaisiin tilastoihin perustuva tutkimus, jonka mukaan evolutiivisesti parhaita ihmisyksilöitä ovat kolmansien serkkujen lapset. He nimittäin saavat historiankirjojen mukaan eniten jälkeläisiä. Näyttäisi siis siltä, että vaikka heteroosi-ilmiö tuottaisi hyvin elinkelpoisen oloisia ihmisiä, eivät sellaiset kuitenkaan pärjäisi evolutiivisella aikavälillä. Tämä tarkoittanee sitä, että ihmiskunta on evoluutionsa kuluessa sopeutunut tilanteeseen, jossa pariutuminen tapahtuu kohtuullisen läheisten sukulaisten kanssa.\nLopuksi haluan kiinnittää huomiota suomalaisten sisäsiittoisuuden purkautumisen ja yhteiskunnan lähes vertaansa vailla olevan nousun samanaikaisuuteen. Ehkäpä sisäsiittoisuuden purkautumisella oli osuutensa maamme kehittymisellä kehistysmaasta yhdeksi maailman johtavaksi hyvinvointivaltioksi. Ja ehkäpä voimme myös luottaa siihen, että suomalaiset geenit tarjoavat hyvän lähtökohdan myös tulevaisuuteen.\nAikaisempia ajatuksia samasta aiheesta\nOnko ihmisen evoluutio pysahtynyt?\nAlkuperäisistä euraasialaisista juuristamme\nLähettänyt Professori klo 18.49 9 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: evoluutio, ihmisen evoluutio, kaupungistuminen, sisäsiittoisuus, suomalaisten geenit\nVihreiden puheenjohtaja, työministeri Anni Sinnemäki sekä puolueen eduskuntavaaliehdokas Husein Muhammed esittelivät tänään vihreiden maahanmuuttopoliittisia linjauksia. Niiden mukaan vihreät ovat valmiit jopa edellyttämään Suomen kielen opiskelun edellytykseksi sosiaaliturvan saamiselle. Lisäksi vihreät pitävät tärkeänä työelämään mukaan pääsemistä.\nOnkohan Sinnemäki lukenut taannoisen blogini aiheesta? Siinähän ehdotin näitä samoja asioita - tosin hiukan pidemmälle vietynä: kielen oppiminen ja töiden tekeminen edellytykseksi kaikelle sille hyvälle jota suomalainen veronmaksaja turvapaikanhakijalle tarjoaa.Vihreiden ulostulossa oli siis minunkin mielestäni erittäin kannatettavia asioita. Hienoa!\nValitettavasti mieleni sopukoissa kutittelee kuitenkin hiukan epäuskoinen ajatus siitä, ettei Sinnemäki kaikesta huolimatta olisi ollut ihan tosissaan. Hallituspuolueen vaatimukset nykyisen politiikan täydelliseksi muuttamiseksi ovat nimittäin aika epäuskottavia kun itse istuu vallan päällä. Tätä ulostuloa paljon uskottavampaa olisi jos vihreät vaatisivat maahanmuuttopolitiikkaan esittelemiään uusia linjauksia Suomen hallituksessa ja huolehtisivat uuden asetus ja/tai lakiehdotuksen eduskuntaan vielä ennen vaaleja. Nykyisessä ilmapiirissä hallituksen esitys varmaankin saisi pikaisesti eduskunnan hyväksynnän ja turvapaikkaa hakevien maahanmuuttajien kotouttamiseen saataisiin uutta tehoa mahdollisimman nopeasti.\nEletään siis toivossa. Ehkä vihreät toimivat ja junailevat asiat siten, että laki-/asetusehdotus tulee eduskuntaan mahdollisimman suuren julkisuuden saattelemana viikkoa ennen vaaleja!?!\nAikaisempia ajatuksia samasta aiheesta:\nKestaakö perussuomalaisten kannatus\nTunnisteet: Husein, kotouttaminen, maahanmuutto, Sinnemäki, Vaalit 2011, vihreät\nSuitian herra Klaus Fleming oli suomalainen suurmies 1500-luvulla. Hän oli muodollisesti kuningas Sigismundin vasalli, mutta käytännössä Suomen yksinvaltias kuninkaan pysytellessä Puolassa ja tämän kilpailijan Kaarle-herttuan Ruotsissa. Hänen etunsa siis kävi yhteen Sigismundin kuninkuuden kanssa, mutta tosiasiassa hän ei toiminut kuninkaan vaan oman valtansa maksimoimiseksi.\nRuotsin armeija oli koottu kokoon jälleen kerran Venäjää vastaan käydyn sodan takia. Tällä kertaa Fleming ei suostunut rauhan tultua päästämään miehiä valtion leivistä, vaan ylläpiti joukkojaan kasassa. Taustalla olivat Kustaa Vaasan jälkeiset valtataistelut, joissa Kaarle-herttua pyrki nousemaan kuninkaaksi Puolassa majailevan laillisen kuninkaan Sigismundin sijalle. Sigismundin puolesta valtaa Suomessa pitävä Fleming puolestaan hyötyi tilanteesta ja halusi armeijan koossa pitämällä estää Kaarlea saapumasta Suomeen.\nPeriaatteessa Flemingin joukoilla oli oikeus saada ylläpito talonpojilta. Tämän olisi pitänyt tapahtua keräämällä jokaiselta talolliselta hänen osuutensa. Käytännössä se olisi ollut vaivalloista, joten joukoilla oli tapana hakea koko ylläpitonsa kylän vauraimmasta talosta, ja jättää vahingon tasaaminen kyläläisten riideltäväksi. Kun tämän "linnaleirin" kantoon vielä käytettiin yleisesti vääriä mittoja (eli otettiin säädettyä enemmän) ja suoranainen ryöstely ja mielivaltakin olivat varsin yleisiä oli kansan pettymys suuri, kun rauhan tultua armeijaa ei hajotettukaan. Tämän tyytymättömyyden pohjalta nousi nuijamiesten viha ja kapina. Sodan varsinaiseksi syylliseksi usein mainittu herttua Kaarle vain heitteli bensiiniä jo kytemässä olevaan rovioon, jonka syttymiseen hänen vaikutuksensa lienee lopulta ollut mitätön.\nKaarlen synniksi nuijasodan syttymisessä voi siis laskea lähinnä sen, että hän antoi nuijamiehille sellaisia toiveita, joiden kattamiseen hänellä ei ollut eväitä. Täsmälleen ottaen Kaarlen kehoitus kuului (Ylikankaan Nuijasota-kirjan käännöksenä): "En voi antaa muuta neuvoa kuin hankkikaa rauha omalla kädellänne. Onhan teitä toki niin monta, että pystytte huovit päältänne karistamaan - ellette muuten, niin aidanseipäillä ja nuijilla. Puolustakaa itse itseänne, minä merta vartioitsen."\nMutta eivät eteläpohjalaiset niin tyhmiä olleet, etteivät olisi ymmärtäneet olevansa yksin, ja ettei Ruotsista olisi tulossa apua. Tilanne oli kuitenkin kestämätön ja näin tavalliset talonpojat tapattivat itsensä turhan takia. Sen seurauksena heidän asemansa kurjistui ennestään kun suomalaisen aatelin sijaan astuivat vielä heitäkin vähemmän tavallista kansaa kunnioittavat ulkomaalaissyntyiset vapaaherrat. Eikä asiaa auttanut 1600-lukulaisen Ruotsin suurvaltapolitiikka, joka kiristi veronkantoa entisestään ja tapatti miehet sotaseikkailuissa pitkin Eurooppaa. Mutta se on oma tarinansa.\n1500-luvun lopun kehityksessä näen valitettavan selvän analogian nykyiseen Suomen tilanteeseen. Viimeisten kymmenien vuosien kuluessa on Suomessa vahvistunut sellainen kehitys, että ne ottavat kenellä on siihen mahdollisuus. Kansan eli veronmaksajan tehtäväksi on jäänyt maksaa yhä suurempi osa verotaakasta. Korruptoituneet "hallitsijat" puolestaan eivät joko ole huomaavinaan tai hyväksyvät kaiken muodollisesti laillisena menona.\nToisin kuin 1500-luvulla, on Suomen kansalla kuitenkin mahdollisuus vaikuttaa hallitsijoihinsa. Se tapahtuu seuraavan kerran eduskuntavaaleissa 2011.\nLähettänyt Professori klo 9.13 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Klaus Fleming, Nuijasota, Sigismund, tasavero, Vaalit 2011\nValtionhallinnon alueellistamisen tarkoitus on hyvä - pitää koko Suomi asuttuna. Vaan miten on käytännössä.\nAlueellistamista eli hajasijoittamista harjoitettiin korkeakoulupolitiikassa jo 1960-luvulla. Tuloksena oli väestömäärään nähden ehkä jopa maailman tihein korkeakouluverkko.\nJos kuitenkin katsotaan suomalaisten korkeakoulujen tasoa, voivat kansainvälisesti hyvätasoisiksi kutsua itseään vain Helsingin yliopisto sekä varauksin Oulun ja Turun yliopistot. Aalto-yliopisto ja Itä-Suomen ja Jyväskylän yliopistot ovatkin sitten maailmanlaajuisesti neljänsadan tuolla puolen. Näiden maamme parhaiden lisäksi on Suomessa myös valtava joukko muita korkeakouluja, joiden taso on korkeintaan kansallinen tai valitettavan usein suorastaan maakunnallinen.\nHajasijoittamisen kautta hajalleen levitetty resursointi ja liian pienissä yksiköissä toimivat tutkijaryhmät lienevätkin yksi tärkeimmistä syistä siihen, että sellaiset tieteelliset huippusaavutukset joista palkitaan Nobelilla ovat jääneet suomalaisilta lähes kokonaan haaveeksi. Ja samalla parhaaseen tieteelliseen tietoon perustuvat korkean teknologian innovaatiot.\nOn kuitenkin muistettava, että hajasijoittamisen tavoitteena ei ollut tieteen ja korkeakoulutuksen korkea taso vaan virkamiesten tuottaminen syrjäseuduille ja julkisten rahojen ohjaaminen maakuntien elvyttämiseen. Tässä suhteessa Oulu ja Jyväskylä ovat ainakin osin yliopistojensa avulla onnistuneet nousemaan kasvu-uralle. Sitä kautta niihin on keskittynyt yhä suurempi osa maakuntiensa väestöstä. Sama koskee jossain määrin suurinta osaa muistakin yliopistopaikkakunnista. Sikäli korkeakoululaitoksen alueellistaminen on siis vähentänyt maakuntien, vaikka ei kylläkään maaseudun, autioitumista.\nEn tässä ota enempää kantaa korkeakoulupolitiikkaan, vaan siirryn lähemmäs nykyaikaa.\nAlueellistamista on harrastettu jatkuvasti myös korkeakoululaitoksen ulkopuolella. Kaikki muistamme vaikkapa poliisin tietohallinnon siirtämisen Lappiin, jonka seurauksena lähes koko henkilökunta irtisanoutui. Tai lääkelaitoksen hajasijoittamisen Kuopioon, joka myös johti henkilöstön laajamittaisiin eroihin ja toiminnallisiin ongelmiin. Samoin Metsäntutkimuslaitoksen Joensuun yksikköä on viime vuosina kasvatettu rajusti pääkaupunkiseudun kustannuksella. Ongelmaksi on tosin ajoittain muodostunut pätevän työvoiman saaminen laitoksen itäsuomalaisiin tutkijanvirkoihin. Niitä on ekonomistien piirissä yleisesti liikkuvien kuulopuheiden mukaan jouduttu täyttämään joko tieteellisesti varsin vähän meritoituneilla henkilöillä tai muodollisesti pätevien hakijoiden puutteessa jättämään jopa täyttämättä - ja sitten siirtämään täytettäväksi pääkaupunkiseudulle.\nHuolimatta esimerkiksi poliisin tai lääkelaitoksen henkilökuntaan kohdistuneista ja irtisanoutumisiin johtaneista laillisuuden raja-aitoja kulkevista menettelyistä on valtionhallinnon alueellistaminen kokonaisuutena epäonnistunut jopa omien tavoitteidensa saavuttamisessa: valtion virkoja on hävinnyt maaseudulta selvästi enemmän kuin niitä on sinne siirretty. Siirtojen toiminnallista hintaa eli sitä mitä on tapahtunut etenkin asiantuntijaorganisaatioiden työlle ja laadulle tuskin koskaan edes selvitetään.\nTämä hallinnon alueellistaminen sai jälleen jatkoa: tällä kertaa alueellistamisen uhka koskee hätäkeskuksia. Niiden toiminta ei sinänsä vaadi poikkeuksellista osaamista, kuten lääkelaitoksen kaltaisissa tutkimuslaitoksissa, mutta toisaalta virheiden sattuminen maksaa välittömästi ihmishenkiä. Siten tämän alueellistamisen hinta saattaa olla kova, mutta tulee onneksi maksetuksi nopeasti. Yliopistojen ja tutkimuslaitoksen hajasijoittamisen kaltaista toiminnan laadun pitkäaikaista laskua siitä ei kuitenkaan ole odotettavissa.\nKaikki edellä kirjoittamiani tapaukset ovat siis johtaneet ainakin hetkellisiin ongelmiin. Nähdäkseni alueellistamisen kannalta on erotettava ne valtion toiminnot, joiden siirtämisestä aiheutuu pitkäaikaisia ongelmia. Niiden alueellistamisella on todennäköisesti tehty korvaamatonta vahinkoa koko Suomen kilpailukyvylle yhä enemmän tietoa ja osaamista vaativassa globaalissa kilpailussa, jossa korkea elintaso on mahdolista ylläpitää ainoastaan muuta maailmaa korkeammalla tiedon ja osaamisen tasolla.\nLisäksi alueellistamisen yllä osittain referoitu historia osoittaa, ettei valtion toimintojen hajasijoittaminen korkeasta hinnastaan huolimatta ratkaise edes maaseudun autioitumisongelma, vaan se on ratkaistava toisin keinoin.\nAvain maaseudun hyvinvoinnille ei ole valtion toimintojen alueellistamisessa. Se on taloudellisessa toimeliaisuudessa.\nIhmisten pitäisi lopettaa siirtyminen työn perässä kasvukeskuksiin ja sen sijaan keskittyä rakentamaan elinehtoja kotiseudulleen. Jos yrittämisen ja tekemisen halua on, voivat maakunnatkin säilyä elinvoimaisina. Näin on tähän saakka menestynyt yliopistojen hajasijoituksen ulkopuolelle pitkäksi aikaa jäänyt Etelä-Pohjanmaa, jonka työttömyys on suomalaisittain alhainen ja yritysten määrä suhteessa väkilukuun korkea. Jos pohjalainen yrittäminen vielä yhdistyisi korkeaan koulutukseen, nousisi maakunnan asukkaiden elintasokin valtakunnan huipulle.\nSamalla tavalla ajatellen muissakin maakunnissa ihmisten tulisi ottaa itse vastuu tulevaisuudestaan. Jos kotiseutu on rakas, tulisi jokaisen miettiä millä tavalla siellä ylläpidetään elämisen edellytykset - ja toimia sen mukaisesti. Samalla tavalla on asenteen oltava kohdallaan koko Suomessa, jos haluamme tuhansien järvien maan säilyttävän asemansa hyvinvoivana länsimaana.\nLähettänyt Professori klo 20.51 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: hajasijoitus, korkeakouluverkko, Nobel, politiikka, valtionhallinnon alueellistaminen, yliopisto, yrittäminen\nKummallinen ajattelu vaikeuttaa maahanmuuttajien s...


Kuukaudesta muodostui poikkeuksellinen ostoralli. Nordnet Suomen kautta netto-ostettiin osakkeita yhteensä 210 miljoonalla eurolla, mistä osakesäästötilien osuus oli huomattava, 80 miljoonaa euroa.\nNordnetin mukaan koko Helsingin pörssin vaihto nousi vuodentakaisesta maaliskuusta 37,4 prosenttia ja kasvua kertyi helmikuun euromääräiseen aktiviteettiin verrattuna 32,9 prosenttia. Edellisvuoden vertailukaudesta koko pörssin kauppojen kappalemäärät nousivat 175,7 prosenttia. Pörssin kappalemääräinen kaupankäyntiaktiviteetti vilkastui viime kuusta 84,8 prosenttia.\nYksityissijoittajien tavallisimmin käyttämien online-välittäjien kautta kauppoja toteutettiin yli 260 prosenttia viime vuoden maaliskuuta enemmän. Yksityissijoittajilla kappalemääräisen kaupankäyntitahdin osalta kasvua kertyi helmikuusta lähes 125 prosenttia.\nKoronakriisistä aiheutunut osakkeiden kaskumarkkina aktivoi sijoittajia kautta linjan. Tilien määrällä osakkeita ostaneita asiakkaita oli arvo-osuustileillä yli kaksinkertainen määrä osakkeita myyneisiin verrattuna. Osakesäästötileillä vastaava vertailuluku oli lähes nelinkertainen osakkeita ostaneiden eduksi, arvioi Nordnet Suomen Suvi Tuppurainen.\nFortum oli Nordnetin suomalaisasiakkailla jo toista kuukautta peräkkäin netto-ostetuin osake sekä arvo-osuustileillä että osakesäästötileillä. Fortumissa houkuttelee korkea ja nykytilanteessakin ennakoitava yli kahdeksan prosentin osinkotuottoehdotus, arvioi Tuppurainen.\nAnalyysitalo Inderes nosti Fortumin mallisalkkuunsa. Inderesin analyytikoiden mielestä Fortumin tilanne ei ole niin synkkä, kuin mitä sijoittajat tuntuvat osakekurssin reaktioiden perusteella ajattelevan.\nAnalyytikoiden mukaan Fortumin pitkällä aikavälillä sähkö- ja energiamarkkinat tulevat arviomme mukaan normalisoitumaan, ja Fortumin suojaukset turvaavat tämän vuoden tulosta.\nPiensijoittajien osakevalinnoissa painopiste on suuryhtiöiden osingoissa. Moni on tankannut Fortumin lisäksi Wärtsilää osakkeen laskettua Helsingin pörssin suuryhtiöistä eniten 12 kuukauden kurssihuipuista. Suhteellisen hyvin kurssitasonsa säilyttäneitä Elisaa ja Konetta nettomyytiin maaliskuun aikana, kertoo Tuppurainen.\nAvainsanat:Fortum, koronakriisi, osakekauppa, yksityissijoittajat


Yleinen Prosessi valinta Auto Loan - RockLand\nYleinen Prosessi valinta Auto Loan\nWysłany: Sob 22:05, 08 Lut 2014 Temat postu: Yleinen Prosessi valinta Auto Loan\nNopea vakuudettomat lainat on ei tällaisia ?? lupaus mistään laina yhtiö . Tässä onnettomat tukalaan , voit silti valmistella kuin tarvitaan raha by valitsevat lyhyt aika linkittäminen rahoitusapulainan . Tämä blogi annetaan avulla private yksittäinen on toinen muoto osto asuinpaikka pankkilaina voisit tutkia [link widoczny dla zalogowanych] ihmiset saatavaa taipuisuus olet tahansa määrä alkaen 1000 ja 25000. Tarkista mitä määrä , lukien huomio , aiot pakotetaan maksamaan takaisin ja tapa usein . Tärkeintä , kuitenkin , on pankkilainat ihmisiä kanssa huono luotto tilit löytyy , ja voi olla tuotettuja in flash . Kun arvioimme lainanantaja joka on tämäntyyppisiä henkilökohtaisia ??lainoja , on olemassa erilaisia ?? kriittiset indikaattorit varoa .\nei-julkinen tuotot henkilökohtainen laina tai täyttö asuntolaina on erittäin eri . To acheive raha täyttääkseen liity odottamaton hätä voit Valitse nopeasti rahoitustuotteiden . Esimerkkinä jos et hakea auton lainat net , sovellus on lähetetty monitasoinen Yhdysvaltain automaattinen velat ja anna laina yritykset ja kilpailla yhdessä jotka todennäköisesti teille asuntolaina esitellä teille paras valinta [link widoczny dla zalogowanych] tarvitsematta luotto tarkistaa vaaditaan, se on todella mahdollista ehdokas edellinen vähemmän kuin täydellinen luotto ja Tutustu pankkilainaa . kuitenkin mielestäni sinun ovat tuli toteutumista , että hyvin harvat ihmiset voisi auttaa lopettaa kotiin sulkemiseen . Tämä voi olla kaikkein miellyttävä yllätys college kids se on vähennys kehittyneitä by 60 - kolme prosenttia .\nyksilö voi tosiasiat olet läsnä voi jopa on nuori varat ja velat . Saatat tutkia arvioimaan sivustoja tutkimaan miten he todella tekevät saatavilla markkinoilla .\nMikä on totuudessa kovimmista osa liittyvät käteisennakkoa lainat . Vertaamalla internet-sivustot tarjota olennaiset tosiasiat avulla kuluttaja ja short - keräys pari ja laina yritykset ylimääräisiä puheluihin . Yhtäkkiä voit löytää itsesi Maahan. Joten, vaikka teidän tuotot pintakäsittelyt sisäpuolella keskellä on kolmekymmentä päivä se on helppoa soittaa teidän raha haasteita melko ongelmitta . Connecting pankkilainaa ovat valmis hyväksymään huono velkojien myös [link widoczny dla zalogowanych] sinun pitäisi olla tietoinen ajatus varmista . Sijaan osto ja myynti autossa ja luottoluokitus matkalla moottoriajoneuvon hankkivat , käännä it saada enemmän jos pystyin ja yrittää saada vähemmässä pankkilaina oman auto palkka. Tarkoitus plussat ja miinukset haluavat näyttää Suhteen kokonaismäärä ja luottoluokitus , että voit saada kanssa vakiinnuttaa velat asuntolaina . Joka kuukausi , yhtiö myy tasapainoisen määrä vastike maksamaan rahaa tarvitaan ilmaisun vakuutus suunnitelma Tietoa sisukset.\nNämä lainat voit saada käsiinsä pieni lainan määrä että vaiheissa 100-1500 kanssa lyhyempi korvaus kesto 3-5 kk . 2 vuosikymmeniä on varmasti numero Vuosien , ja voit olla varma että on luvassa paljon parannuksia . Omat lainat yleisesti ei toimitettu ihmiset nykyään niiden FICO tulokset ovat alhaalla tietyn valinta.


Tietosuojakäytäntö - World Cleanup Day\nTämä tietosuojakäytäntö hallitsee tapaa, jolla worldcleanupday.fi kerää, käyttää, ylläpitää ja paljastaa Worldcleanupday.fi-verkkosivuston (“Sivusto”) käyttäjiltä (kukin “käyttäjä”) kerättyjä tietoja.\nSivustomme voi käyttää “evästeitä” parantaakseen käyttökokemusta. Käyttäjän verkkoselain sijoittaa evästeet kiintolevylleen kirjanpitotarkoituksiin ja joskus seuratakseen niitä koskevia tietoja. Käyttäjä voi päättää asettaa verkkoselaimensa kieltäytymään evästeistä tai ilmoittamaan sinulle, kun evästeitä lähetetään. Jos he tekevät niin, huomaa, että jotkin sivuston osat eivät välttämättä toimi oikein.\nworldcleanupday.fi voi kerätä ja käyttää käyttäjien henkilökohtaisia tietoja seuraaviin tarkoituksiin:\nHyväksymme asianmukaiset tiedonkeruu-, tallennus- ja käsittelykäytännöt ja turvatoimet suojautuaksemme henkilötietojesi, käyttäjänimesi, salasanasi, tapahtumatietojesi ja sivustollemme tallennettujen tietojen luvattomalta käytöltä, muuttamiselta, paljastamiselta tai tuhoamiselta.\nEmme myy, vaihda tai vuokraa käyttäjien henkilökohtaisia tietoja muille. Voimme jakaa yleisiä koottuja väestötietoja, joita ei ole yhdistetty vierailijoiden ja käyttäjien henkilökohtaisiin tunnistetietoihin, liikekumppaneidemme, luotettavien tytäryhtiöidemme ja mainostajiemme kanssa edellä kuvattuihin tarkoituksiin.\nworldcleanupday.fi voi harkita päivittää tätä tietosuojakäytäntöä milloin tahansa. Kun teemme, lähetämme sinulle sähköpostia. Kehotamme käyttäjiä tarkistamaan tämän sivun usein muutosten varalta, jotta pysyt ajan tasalla siitä, miten autamme suojaamaan keräämäämme henkilötietoja. Tunnustat ja hyväksyt, että sinun vastuullasi on tarkistaa tämä tietosuojakäytäntö säännöllisesti ja saada tietää muutoksista.


Työprosessitiedon tarpeellisuus liittyy työelämässä tapahtuneisiin muutoksiin. Teollisuudessa tuotannolta vaaditaan joustavuutta ja nopeaa reagointia ympäristössä tapahtuviin muutoksiin. Työprosessitiedolla tarkoitetaan sitä, että työntekijöiden tulisi laajentaa tietoaan vain omasta työtehtävästään koskemaan laajemmin yrityksen koko tuotantoprosessia ja muita työtehtäviä. Työprosessitiedon tutkiminen on tarpeellista, koska tutkimusperinne on vielä tuore ja aihetta on käsitelty lähinnä 10 maata käsittäneessä tutkimushankkeessa tehdyissä empiirisissä tutkimuksissa. Näissä tutkimuksissa on keskitytty lähinnä työprosessitiedon kehittymisen tutkimiseen sekä siihen, mitkä asiat edesauttavat sen kasvamista.\nTämä tutkimus on tapaustutkimus ja tarkoituksena kuvata työprosessitiedon merkitystä työntekijöiden ammatillisessa kehittymisessä. Keskeisenä on työprosessitiedon erojen kuvaaminen. Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan työprosessitiedon merkitystä työntekijöiden tekemään työn laatuun. Työprosessitiedon merkityksen tutkiminen antaa yritykselle arvokasta tietoa työntekijöiden osaamiseen sekä niihin vaikuttaviin tekijöihin, joita voidaan käyttää hyödyksi toiminnan kehittämisessä.\nTutkimuksen aineistona käytetään viime keväänä tehdyssä tutkimusprojektissa kerättyjä haastatteluita. Haastatteluja on yhteensä kuusitoista. Haastatteluissa on kartoitettu työntekijöiden tietoa omasta tuotantoprosessistaan sekä siihen liittyvästä osaamisesta. Tutkimuksen aineisto on analysoitu ryhmittelemällä työntekijöitä työprosessitiedon osaamisen suhteen erilaisiin tyyppeihin: aloittelijat, koneiden taitajat, parin koneen asiantuntijat, viimeistelyn asiantuntijat sekä konkarit. Työprosessitiedon eroihin vaikuttivat muun muassa työkokemus sekä työn kierron kautta tullut moniosaaminen eri työtehtävistä sekä koneista ja tuotteista. Työntekijöiden työprosessitiedon kehittymisessä oli havaittavissa jako vertikaaliseen ja horisontaaliseen työprosessitietoon. Vertikaalisella työprosessitiedolla tarkoitetaan työntekijöiden ammatillisen osaamisen syvyyttä sekä horisontaalisella tiedolla työntekijöiden ymmärrystä eri työtehtävistä sekä eri työvaiheiden yhteydestä toisiinsa. Lisäksi työprosessitiedon kehittymisellä oli vaikutusta työntekijöiden tekemään työn laatuun. Työprosessitiedon määrän kasvaessa työntekijöiden ymmärrys laatuun vaikuttavista asioista lisääntyi sekä reagointi ongelmatilanteisiin nopeutui.\nAsiasanat: työelämän kehittäminen, tapaustutkimus, työn organisointi, työprosessitiedon kehittyminen, moniosaaminen, työprosessitieto ja laatu


Toni Bärlund ottaa ohjat II-divisioonaan pudottautuvassa Jyväskylän Jaguaareissa - Suomen Amerikkalaisen Jalkapallon Liitto ry\nToni Bärlund ottaa ohjat II-divisioonaan pudottautuvassa Jyväskylän Jaguaareissa\n4.10.2017 klo 10:00\nTuore III-tason valmentajatodistus kädessä vuonna 2013. Bärlund (2. vas.) yhdessä Seppo Evwarayen (vas.), Jan Österlundin ja Teemu Majanderin kanssa.\n"Meillä on nuori runko, jossa on paljon potentiaalia ja jota on hyvä lähteä kehittämään eteenpäin urheilujoukkueena."\nPäättyneellä kaudella I-divisioonassa neljänneksi sijoittunut Jyväskylän Jaguaarit hakee kaudelle 2018 paikkaa II-divisioonasta. Kesään 2017 suurin panostuksin lähtenyt jyväskyläläisjoukkue kartoitti tilanteensa tarkasti ja päätyi harkinnan jälkeen kyseiseen ratkaisuun.\n– Vaikka suurin osa nykyjoukkueesta jatkaa pelaamista, on tilanne rungon suhteen hyvin samanlainen kuin viime syksynä, kertoo Jaguaarien tiedottaja Mikko Punkari. – Jatkaminen I-divisioonassa edellyttäisi jälleen usean EU-pelaajien tuomista rosterin täytteeksi. Johtokunta ja pelaajisto olivat nyt yhtä mieltä siitä, että tähän paljon järjestelyjä ja aikaa vaativaan urakkaan ei haluta ensi kaudella lähteä.\nVaikka sarjatasollisesti Jaguaarit pudottautuukin alaspäin, on ratkaisun tavoitteena toiminnan tason nostaminen. Myöskään uutta sarjatasoa ei Jyväskylässä aliarvoida.\n– Sarja on kovatasoinen, eikä harjoittelusta ole varaa tinkiä. Päinvastoin, Punkari toteaa. – Harjoittelukulttuuria on vietävä enemmän urheilullisempaan suuntaan. Tämän johdosta olemme jo kiinnittäneet Ville Rajalaisen vastaamaan offseasonimme fysiikka- ja oheisharjoittelusta. Myöskään ottelutapahtumien järjestelyissä ym. toiminnan volyymissa emme aio himmailla. Sisäisen kyselymme perusteella taustajoukot ovat laajemmat kuin parina aikaisempana vuonna.\nToni Bärlundista päävalmentaja\nUudeksi päävalmentajaksi Jaguaarit nimitti kuun vaihteessa Toni Bärlundin, jolla on pitkä kokemus valmentamisesta Jyväskylän alueella niin junioreiden kuin naisten joukkueen saralta. Päättyneellä kaudella Bärlund valmensi Jaguarsia naisten I-divisioonassa. Bärlund tekee vaihdon "päittäin" edustusjoukkuetta viimekaudet valmentaneen Mikko Sammalen kanssa. Sammal nimittäin toimii jatkossa Jaguarsin päävalmentajana.\nEnsimmäiset harjoitukset uuden päävalmentajan alaisuudessa Jaguaarit pitivät tiistaina Hipposhallissa.\n– Meillä on nuori runko, jossa on paljon potentiaalia ja jota on hyvä lähteä kehittämään eteenpäin urheilujoukkueena, kertoo Bärlund tavoitteistaan.\nEnnen nykyistä pestiään Bärlund valmensi Jyväskylä Jaguarsin joukkuetta Naisten Vaahteraliigassa ja SM-sarjassa vuodesta 2015. Jaguarsin lisäksi Bärlund on toiminut nuorten ja opiskelijoiden maajoukkueiden valmennusryhmissä sekä usean Jaguaarien juniorijoukkueen valmentajana. Vuonna 2010 hänet valittiin SAJL:n vuoden juniorivalmentajaksi.\nTulevana toimivuotena Bärlund on mukana myös amerikkalaisen jalkapallon yläkoululeirityksien valmentajana. Hän on suorittanut VAT-valmentajan ammattitutkinnon sekä SAJL III-tason valmentajakoulutuksen ja vieraillut osana sitä UNLV Rebelsin organisaatiossa.\nMikko Sammal Jaguarsin valmentajaksi


Kuntien päästöt listattiin ensimmäistä kertaa – Tutkija: kuntia ei kannata rankata ”hyviin” ja ”huonoihin”\nAsiantuntija: Päästöt vähentyneet koko maassa.\nKemin Ajos, tuulivoimapuisto. Nina Susi\nmaanantai 10.2.2020 klo 12:20\nSuomen ympäristökeskus SYKE julkaisi maanantaina ensimmäistä kertaa päästölaskennan kaikille Suomen kunnille. Menetelmä on yhdenmukaisesti laadittu vuosille 2005–2017, ja kansainvälisesti vertailukelpoinen. Tilastot on julkaistu myös verkossa.\nSuurta aineistoa ei ole vielä ehditty kokonaan analysoida, mutta siitä näkyy jo tietynlaisia havaintoja, kertoo Suomen ympäristökeskuksen erikoisasiantuntija Johannes Lounasheimo.\n– Päästöt vähenevät joka puolella Suomea, kaikkien kuntien keskiarvo on miinus 15 prosenttia. Mutta eivät välttämättä kuitenkaan riittävän nopeasti tavoitteisiin nähden, hän sanoo.\nTavoitteella hän viittaa sillä, että Suomen tulisi olla vuoteen 2035 mennessä.\n– Merkittävää tässä kohtaa on, että systeemi on luotu ja tiedot on viety joka puolille Suomea. Tämä on ilmastojohtamisen seuraamiseen hyvä työkalu, sillä, ja lukuja päivitetään nyt säännöllisesti, Lounasheimo kertoo.\nLaskennassa näkyvät aiempaa paremmin ne kuntien osa-alueet, joihin kunta voi itse vaikuttaa muun muassa liikenteen osalta.\nLaskennan avulla voidaan arvioida entistä tarkemmin päästöt ja kohdentaa toimenpiteitä kunnissa tehokkaammin, jotta Suomi saavuttaisi hiilineutraaliustavoitteen vuoteen 2035. Tilaisuudessa nostetaan esille mm. päästöjen tilannetta eri päästösektoreilla.\nLounasheimo varoittaa, ettei päästötietoja kannata lukea liian tiukasti ja rankata kuntia ”hyviin” ja ”huonoihin” kuntiin.\n– Toinen havainto aineistosta oli se, että kunnat ovat keskenään erilaisia. Esimerkiksi maatalousvaltaisemmissa kunnissa päästöt eivät ole ymmärrettävästi vähentyneet samalla tavalla, Lounasheimo sanoo.\n– Silloin pitää suhtautua lukuihin varovasti, ja pyrkiä nähdä lukujen taakse. Voi esimerkiksi tarkastella, miltä päästöluvut näyttävät, jos maatalousvaltaisissa kunnissa tarkastelee muita kuin maatalouden päästöjä. Leimautumista pitää välttää.


Olympialaiset: Purjehtijat kaipaavat ajantasaista tietoa säästä | Tieku.fi\nPurjehtijat kaipaavat ajantasaista tietoa säästä\nKilpapurjehduksessa tarkka tieto tuulioloista kiidättää purjehtijan ensimmäisenä maalilinjan yli.\nTietokoneanalyysi kasvattaa hyppykorkeutta\nKilpapurjehduksessa kilpailualue voi kattaa lukuisia neliökilometrejä, joten tuuli saattaa vaihdella paljon. Tuuliolojen ennakoimiseen käytetään sääennusteita, ja niitä tarkkaillaan myös ajantasaisesti.\nBrittiläiset kilpapurjehtijat ovat useita vuosia käyttäneet BAE Systems -yrityksen -tietokonejärjestelmää, joka antaa 6–8 tuntia ennen vesille lähtöä hyvin yksityiskohtaisen sääennusteen. Se sisältää tiedot tuulen suunnasta, tuulen nopeudesta, ilman kosteudesta ja veden lämpötilasta.\nTietojen perusteella kilpailijat voivat laatia purjehdussuunnitelmat ja esimerkiksi muuttaa maston kallistusta ja trimmata purjeita.\nSäätä mitataan lasersäteillä\nTuulen nopeutta mitataan muun muassa tutkalla, mutta siitä ei ole hyötyä pilvettömällä säällä. Kiinassa on kehitetty siksi liikuteltava lidar eli kaukokartoituslaite, jonka toiminta perustuu laserpulsseihin.\nLidarilla voidaan rekisteröidä ilman sisältämien mikroskooppisten hiukkasten liikkeitä ja saada tarkka tieto ilman liikkeistä.\nHarjoittelua voidaan myös videoida esimerkiksi oikean istumapaikan ja -asennon löytämiseksi veneessä.\nLidar mittaa tuulen kaikissa oloissa\nVenettä trimmataan sääolojen mukaan\nSuoritus videoidaan ja analysoidaan


Suomen puolivälierään vielä lippuja - Urheilu | HS.fi\nSuomen puolivälierään vielä lippuja\nSuomen ensi viikon peleihin jääkiekon MM-kisoissa on yhä saatavilla pääsylippuja, kisajärjestäjät kertoivat lauantaina. Suomi kohtaa tiistaina alkusarjan viimeisessä ottelussaan Latvian ja pelaa torstaina puolivälierissä. Kahdeksan ensimmäisen kisapäivän aikana Helsingin Areenan yhteenlaskettu yleisömäärä on lähes 130 000 henkeä.\nJulkaistu: 11.5.2013 13:18\nSuomen ensi viikon peleihin jääkiekon MM-kisoissa on yhä saatavilla pääsylippuja, kisajärjestäjät kertoivat lauantaina. Suomi kohtaa tiistaina alkusarjan viimeisessä ottelussaan Latvian ja pelaa torstaina puolivälierissä.


Accounting tilitoimisto | Taloushallinto kuntoon | Vantaa\nTilitoimisto pienille ja keskisuurille yrityksille Enemmän vapautta keskittyä olennaiseen.\nL&L Accounting on tilitoimisto, joka huolehtii yrityksesi kirjanpidosta kumppanina ja tukee liiketoimintasi kehittymistä ja kasvua. Laadukkaan, ajantasaisen kirjanpidon lisäksi saat asiantuntevaa neuvontaa yrityksesi taloushallintaan liittyvissä kysymyksissä ja talouden suunnittelussa yrityksesi elinkaaren kaikissa vaiheissa.\nPalvelumme\tMiten voisimme olla avuksi?\ntoiminimille ja osakeyhtiöille kohtuuhintaan.\nAsiantuntijan avulla yrityksen perustaminen on sujuvaa ja vaivatonta.\nHelpompi tapa hoitaa palkanlaskenta ja -maksatus, aina oikein ja ajallaan.\nKuukausittaiset talousraportit kertovat yrityksesi taloudellisesta tilasta ja auttavat suunnittelemaan tulevaa.\nLaskutus ja reskontra ajan tasalle,\nsaatavat nopeammin perille.\nJoustava tapa ulkoistaa rakennusyrityksen\nTäysin sähköinen tilitoimisto.\nTarjoamme yrityksellesi täysin sähköisen kirjanpidon, jonka ansiosta tositteiden kirjaus ja arkistointi on vaivattomampaa. Sähköinen kirjanpito säästää aikaasi, ja myös kirjanpitäjälläsi on enemmän aikaa neuvoa sinua talouteesi liittyvissä kysymyksissä.\nEtsittekö ammattitaitoista kirjanpitäjää yrityksellenne?\nSähköisen kirjanpidon ratkaisut antavat asiakkaillemme vapauden työskennellä kanssamme paikasta ja ajasta riippumatta.


Suden auringon alla - life with sled dogs: 2016\nLähdettiin Juhan kanssa illalla ajamaan mökille ja äiti ja isi tulivat seuraavana päivänä perässä. Auto jouduttiin Juhan kanssa jättämään kujan päähä, sillä kujaa ei oltu aurattu. Laitettiin painavimmat tavarat pulkkaan ja valjastettiin minun ja Juhan koira Veikko vetämään ne mökkiin. Veti tosi hienosti ensikertalaiseksi! Takkaa ei saatu kahdestaan syttymään ja oli kylmää ja pimeää, mutta aamulla oli hienot maisemat ja Veikko nautti ihan mahdottomasti vapaudesta. Iltapäivällä äiti ja isi reenasi koiria ja Veikkokin pääsi kokeilemaan, että miltä se tuntuu kun reki tulee perässä. Tämä homma ei sujunut enää niin hienosti kun yöllinen pulkan vetäminen, mutta on niitä huonompiakin nähty!\nLähettänyt Jari / Leena klo 19.01 0 kommenttia\nGold Rush Run 2016\nTorstaina lähdettiin ajamaan kohti Ivaloa, tästä reissusta erikoisen teki se, että mukana meillä oli ihan oma handleri Juha. Matka tuntui tuhottoman pitkältä, mutta perille päästiin ja kerettiin vielä nukkuakin ennen perjantain herätystä.\nPerjantaina päivä alkoi ajajienkokouksella, missä sivukorvalla kuultiin, että reittiä oli muutettu ja paluumatkalla tullaan tunturin yli. Kummankin lähdöt sujui ongelmitta ja matkakin suurinpiirtein hienosti. Isi sai tietenkin kiinni ennen maalia ja hyvässä peesissä taas päästiin pitkälle. Loppumatkasta kuitenkin isi pysähtyi niin äkkiä, että minun johtajat juoksivat melkein päälle. Pysähdyksen syynä oli ura, joka jatkui sekä suoraan, että oikealle, missä näkyi aivan kamalan pitkä ja jyrkkä ylämäki. Onneksi isi muisti, että jostakin tunturista oli ollut puhetta ja matka jatkui siis oikealle. Mäki oli pitkä ja kamala. Edes iskä ei jaksanut juosten auttaa koko mäkeä, vaikka aina tuntuu että isi vetää koiria nopeampaa. Tunturin huipulla olikin joku iloisesti kuvaamassa ja hymyilemässä huvittaville ilmeille, mitä mäkeä nousevien kasvoilla näkyi.Loppumatkasta minun valjakon pyöräkoira Birdie kaatui, eikä noussut heti ylös. Säikähdyksissäni huusin isän pysähtymään, mutta tajusin äkkiä, ettei maaliin ollut pitkä matka ja pärjäisin kyllä itsekin ja niin pärjäsinkin. Sieltä se pikku-Birdie nousikin, kunhan vieruskaveri antoi vähän tilaa ja juoksi loppuun vauhdilla. Maaliin päästyä vannoin, etten seuraavana päivänä varmasti nouse tunturia enää ylös. Ensimmäisen päivän sijoitukset olivat minä seitsemäs ja isi kolmas.\nLauantaina meidän luokkaa johtanut oli joutunut keskeyttämään kisan, kävi siinä itselläkin mielessä, että onko ihan pakko lähteä sinne tunturille, kun en varmasti saisi isiä kiinni, enkä pääsisi sitä mäkeä ylös ilman vetoapua. Muutenkin jouduin jättämään yhden koiran varikolle, sillä tämä ei ollut juonut eikä syönyt mitään. Toinenkin koira oli edellisenä päivänä vetänyt vähän huonommin ja mietin, että jos joudun jonkun pussittamaan niin en varmasti pääse loppuun asti. Matka kuitenkin sujui taas ihan hyvin, vaikka jännitys hurjasta mäestä esiintyikin pahana olona koko alkumatkan. Tunturin nousun alun ne koirat jaksoivat ihan hyvin, mutta puolessavälissä matkaa tuli stoppi ja lähdin suosiolla taluttamaan seisingistä ylös. Maaliin kuitenkin päästiin taas hyvillä mielin ja jalat hapoilla. Iskä oli nähnyt omalla reissullaan tunturin puolessavälissä toisen kilpailijan ja saanut siitä lisävetoa itselleen hirveän kovan kilpailuvietin ansiosta. Hän kehitti suunnitelman, missä hän juoksee 20 ja kävelee 10 askelta. Siellä sitä sitte täysin pysähtymättä mentiin koko tunturi ylös ja sijoituksena oli toinen, itse olin loppujenlopuksi viides.\nSunnuntaina halusin vielä käydä kuvaamassa tunturin kauniit maisemat, mitö muut olivat kehuneet ja minä en ollut hoksannut väsymykseltä edes katsoa. Isin kanssa valjastettiin kummallekkin valjakot ja lähdettiin ajamaan tunturille sen toista puolta, mikä oli monta kertaa loivempi. Ilma oli hurjan kaunis ja maisemat sitäkin kauniimmat. Se oli täydellinen lopetus reissulle.\nIsi nauttii auringosta lauantain kisan jälkeen\nMaisemia tunturin päältä\nIskä ja minun valjakko\nTunturi kuvattuna siltä loivemmalta puolelta\nTämä kuva vertailun vuoksi: kaikki kuvat otettu samana päivänä, mutta tämä kuva on Tyrnävältä, missä lunta ei näy juuri missään\nIskän valjakko lähdössä, kuva: Ari Mäkelä\nLähettänyt Jari / Leena klo 18.57 0 kommenttia\nMuutama kuva meidän kuopuksista, jotka ovat saaneet joukkona lempinimen Piraijat.\nJoukon nopein, josta ei ikinä kerkeä nähä kuka se on\nSuomenmestari Valto rentoilee\nLähettänyt Jari / Leena klo 14.13 0 kommenttia\nExtremesti vettä kengässä 2\nTässä pari päivää sitten isin ja Juhan kanssa pakattiin koirat autoon ja lähdettiin muutaman kilometrin päähän, että pästään ajamaan. Ajopaikalla kaikki oli taas niinkuin pitääkin lunta hyvin ja koirat iloisia. Ei muuta kuin kaikki valmiiksi ja mennään.\nEnsimmäset 100-200 metriä kaikki oli ok, paitsi jäätä lensi naamaan niin, että oli vaikeaa katsoa eteensä. Siten tuli vastaan lätäkkö. Muutaman kilometrin päästä uusi ja isompi. sitten lumi alkoi loppua. Samat maisemat ja reitit, lätäköt tismalleen samoissa kohdissa, kuin viimevuonna. Tälläkertaa reissu tuntui huvittavalta, sillä tiesin mitä oli tulossa. Pikkuhiljaa alkoi kenkä kastua taas ja lätäköt vain kasvoivat.\nMatka jäi aika lyhyeksi, sillä isi päätti, ettei ole mitään järkeä ajaa, kun lunta ei ole. Kotimatkalla tuli vastaan tiukka mutka vasemmalle. Minulla on paha tapa jarruttaa liikaa ennen mutkaa ja tein saman virheen taas ja ajoin puuhun pahki ja kaaduin. Mutkan jälkeen vastassa oli pitkä lätäkkö, jonka sain ylittää istualtaan reen perässä raahautuen, onneksi en sentään mahallani. Kun pääsimme takaisin autolle, olimme ihan läpimärkiä sekä koirat, että minä ja isi. Juha oli saanut jäädä auoon lämpimään ja kuivaan odottamaan.\nKotiin päästyämme menimme sisälle vaihtamaan kuivat vaatteet ja laskin kengästäni yli 2dl vettä pois, vaikka kengän sisähuopakin oli imenyt vettä kiitettävästi ja valui jo altaassa.\nAlkaa se "kaukokaipuu" iskeä minuunkin kun täälä pitää ajaa yöllä ja tällaisella säällä. Muutto kutkutus jonnekin lumisempaan ja syrjäisempään alkaa tarttua minullekin. Taitavat Tyrnävän rekikelit olla tässä.\nLähettänyt Jari / Leena klo 14.05 0 kommenttia\nSnåre Snåre Snåre\nKylmässä autossa istutaan ja kirjoitetaan, matkalla kotiin ja rankka reissu takana.\nReissu alkoi jo torstai-iltana, kun koirat ja kamppeet pakattiin autoon ja lähdettiin ajamaan kohti Lieksaa ja SM-kisoja. Erikoisen tästä reissusta teki se, että meidän perheestä 4-koiran luokkaan lähti kolme valjakkoa, sillä n. 6 viikkoa sitten isi koiria reenatessaan kaatui tiukassa mutkassa ja törmäsi sillan pystytolppaan kovalla vauhdilla. Sen seurauksena lonkkaluunharjaan tuli pirstalemurtuma, eikä loukkaantumisen takia voinut vielä ajaa kahdeksalla koiralla.\nPerjantaina oli ensimmäiset lähdöt ja isi lähti matkaan neljäntenä, minä yhdentenätoista ja äiti viidentenätoista. Ensimmäinen päivä sujui kaikilta hyvin ja ohituksia tuli hurja määrä, minulla 11 ja äitillä 14. Meidän sarjasta ensimmäisenä maaliin tuli isi, toisena minä ja kolmantena äiti, isin ja minun välinen ero oli vain 58 sekuntia.\nLauantaille lähdettiin jännitystä ja intoa täynnä. Ajoin isin kiinni hyvällä vauhdilla, mutta olin huolissani valjakon nuorimmaisesta, Taistosta, joka teki töitä hullun lailla, vaikka väsymyksen näki jo selvästi. Pahimman mäen pääsin isin peesissä hyvin ja jonkun matkaa siinä ajettiin peräkkäin, mutta jäin matkasta, kun Taiston takia jouduin pitämään tauon. Jonkun matkaa vielä yritettiin neljällä, mutta aika pian(vielä n. 10 km maaliin) Taisto-Ressu piti laittaa pussiin. Pussittamiten oli vaikeaa, mutta onneksi äiti tuli takaa ja auttoi. Lähdin ajamaan äitin perään toinen isommista koirista pussissa. Jonkun matkaa ajettua jäin äitikin vauhdista vaikka yritin kovasti tehdä töitä. Äiti uhkailee, ettei enää kisaa samassa sarjassa, koska oli niin kamalaa jättää oma lapsi taakse. Oikea päätös oli jatkaa matkaa, sillä sekä minä, että isä olisi suututtu, jos äiti olisi oman suorituksensa pilannut sillä, että olisi jäänyt minua odottamaan. Tuskaa siellä uralla oli yrittää edetä, kun johtajat ovat molemmat alle 20kg ja ainoaksi jäänyt pyöräkoirakaan ei mikään hevonen ole. Järkyttävä ylämäki oli edessä, eikä minun auttanut, kun työntää yli 20 kiloisen Taiston sisältävä reki ylös. Onneksi juuri silloin minut ohitti 8-koiran valjakko ja minun juokseviin koiriin tuli vähän vetoa lisää. Hulluna piti potkia ja juosta, että eteenpäin päästään, kun koirat olivat väsyneitä. Samalla takaraivossa jyskytti vielä isältä peritty kova kisavietti ja kunnianhimo. Maaliin tultiin itkun kanssa, sillä väsytti aivan hirveästi ja juokseminen ja potkiminen tuntui joka paikassa. Sain olla onnellinen, että päästiin maaliin ilman apua. Lauantain maaliintulojärjestys oli seuraava: isi ensimmäisenä, äiti toisena ja minä neljäntenä. Illalla jännitettiin sitä, että oliko äiti päässyt yhteisajallaan minun ohi, vai saisinko hänestä seuraavana päivänä hyvän peesin, kun minulla olisi vain kolme koiraa. Odotus palkittiin ja Facebookista sai lukea, että olin edelleen 11 sekuntia äitiä edellä ja seuraavana päivänä lähtisin edelleen toisena.\nTänä aamuna jännitys tiivistyi hermostukseksi, kun äitikin joutui jättämään yhden koiran, toisen johtajistaan pois sairastelun takia. Äiti ei siis saisikaan minua kiinni, enkä saisi hänestä lisävauhtia. Jännitin myös, että pääsisinkö ollenkaan edes lähtöviivalle, kun viimevuonna en kolmantena päivänä päässyt. Onneksi pääsin. Matkaankin vielä päästiin ja hyvällä vauhdilla, vaikka aluksi meinasi paniikki iskeä kun pystyin vielä kuulemaan lähtöalueen kaiuttimista, kun tuomari kuulutti äitille puolen minuutin kohdan. Nostin jarrua ja annoin mennä ja jonkin matkaa ajettuani näin isin. Rene lähti ihanaan tapaansa jahtaamaan kovalla vauhdilla ja vaikka minulla oli vain kolme koiraa, saatiin vauhti silti nousemaan yli 26km/h ja klometrejäkin oli takana kiitettävästi. Isin peesissä pääsin pitkän matkaa ja välillä tuulettelin ja välillä taas vilkuilin taakse peläten, että joku tulee ohi. Minun koirat alkoi väsyä ja välimatka isään kasvoi kokoajan, vaikka tein taas itsekin töitä kovasti. Onneksi maaliin oli enää alle 5km ja maaliin päästiin ilman ohituksia. Hurjaa siellä radalla oli olla, sillä minulle oli laitettu parhaat ja parhaiten voidellut jalakset ja ne olivat niin liukkaat, että kaatuilin ja törmäilin puihin ja alamäessä oli vaikeaa saada jarrutettua. Viimeisen kerran kaaduin jalaksen päälle ja polvi kipeytyi pahasti ja loppumatkalla minulla oli vain yksi potkimisjalka.\nLopullinen tulos oli siis isille SM-kulta, minulle hopea ja äitille pronssi. Reissu oli aivan mahtava ja esikuva-idoli näkemys omista vanhemmista kasvoi. Toinen ajaa murtuneella luulla ja toinen on metsäsuksilla rämpien hiihtänyt reenireittejä lähimetsiin, että pystyy reenaamaan.\nIso kiitos myös Hennalle, Marialle, Juhalle, Jonselle ja Ouluvetille kaikesta avusta, jota ilman ei olisi selvitty.\nIsi ja johtajat Valto ja Durak\nLähettänyt Jari / Leena klo 20.11 3 kommenttia\nOhjeita koirienruokintaan lumisateessa\n1. Viivytä uloslähtöä niin pitkälle kuin mahdollista\n2. Unohda sitoa kengännauhat\n3. Tappele ruokintakaverin kanssa siitä, että kumpi saa kantaa pintä ämpäriä ja huomaa, että toinen puhuikin kauhasta eikä ämpäristä\n4. Kulje lähes sokeana, koska lunta sataa ihan liikaa ja joka suunnasta\n5. Ota kauhalla lumet pois koiran kupeista\n6. Säikähdä otsalampun valossa kiiluvia koiransilmiä\n7. Konttaa hangessa monta minuuttia etsien yhden kuppia täysin tuloksetta\n8. Anna joillekin liikaa ruokaa, kun taas toisille liikaa vettä\nJoskus on myös ihan hyvä:\n-Silittää koiraa ruokintakauhalla tämän syödessä\n-Unohtaa tyhjentää kupit lumesta\n-Unohtaa antaa jollekin vettä\n-Unohtaa vesikannu edelliseen paikkaan\n-Kauhistella muutamassa tunnissa kasvanutta lumihankea\n-Kompuroida ja liukastella hangessa\nSisälle tullessa on myös ihan kivaa, kun sisäkoirat ovat jättäneet pieniä lahjoja sinnetänne. :)\nLähettänyt Jari / Leena klo 0.07 0 kommenttia