Euroopan parlamentin Eurobarometri (EB/PE 82.4) Parlametri 2014 ANALYYTTINEN YHTEENVETO - PDF Free Download\nDownload "Euroopan parlamentin Eurobarometri (EB/PE 82.4) Parlametri 2014 ANALYYTTINEN YHTEENVETO"\n1 Directorate-General for Communication Public Opinion Monitoring Unit Bryssel 30. tammikuuta 2015 Euroopan parlamentin Eurobarometri (EB/PE 82.4) Parlametri 2014 ANALYYTTINEN YHTEENVETO Otos: Perusjoukko: Menetelmä: Tutkimusajankohta: EU-28 ( EU:n kansalaista) 15 vuotta täyttäneet eurooppalaiset tietokoneavusteiset henkilöhaastattelut 29. marraskuuta 9. joulukuuta 2014, tekijä: TNS Opinion JOHDANTO... 3 I. EUROOPAN PARLAMENTTI A.TIEDOT EUROOPAN PARLAMENTISTA Muistikuvat media-altistuksesta Tietoisuus Euroopan parlamentin toiminnasta B.MIELIKUVA EUROOPAN PARLAMENTISTA JA SEN ROOLI Yleinen mielikuva Euroopan parlamentista Euroopan parlamentin rooli C.EUROOPAN PARLAMENTTIA KOSKEVAT TIEDOT Euroopan parlamentin toimintatapa Euroopan parlamentin päätösten hyväksymistapa Euroopan parlamenttia koskevat tiedot kokonaisuudessaan II. EUROOPPALAISET JA EUROOPAN UNIONI A.IDENTITEETTI, JÄSENYYS JA EUROOPAN INTEGRAATION TAHTI Eurooppalaisen identiteetin elementit Euroopan unionin jäsenyys Euroopan integraation tahti EU: ta parhaiten edustava instituutio B.EUROOPAN KANSALAISTEN ÄÄNI Äänelläni on merkitystä Uuden komission nimittäminen C.POLIITTISESTI ENSISIJAISET ASIAT JA ARVOT Tärkeimmät politiikat Euroopan parlamentin arvot D.EU-JÄSENYYDESTÄ ETUAÄ VAI EI\n2 Huomautus On pantava merkille, että unionin keskiarvo on painotettu ja että kuuden asukasluvultaan suurimman jäsenvaltion osuus keskiarvosta on noin 70 prosenttia. On myös muistettava, että mielipidetutkimuksen tulokset ovat arvioita, joiden tarkkuus riippuu siitä, kuinka suuri otos on ja kuinka suuren osuuden se muodostaa tutkimuksen kohteista, kun muut tekijät pysyvät muuttumattomina. Noin tuhannen haastattelun otoksessa (jäsenvaltioissa tavallisesti käytetty otoksen koko) todelliset prosenttiosuudet toisin sanoen prosenttiosuudet, jotka saataisiin tilanteessa, jossa koko väestöä olisi haastateltu vaihtelisivat seuraavien luotettavuusvälien puitteissa: Prosenttiosuudet 10 % tai 90 % 20 % tai 80 % 30 % tai 70 % 40 % tai 60 % 50 % Virhemarginaali +/- 1,9 prosenttiyksikköä +/- 2,5 prosenttiyksikköä +/- 2,7 prosenttiyksikköä +/- 3,0 prosenttiyksikköä +/- 3,1 prosenttiyksikköä 2\n3 JOHDANTO Parlametri on Euroopan parlamentin vuotuinen kyselytutkimus. Sen ensimmäisessä osassa mitataan eurooppalaisten mielikuvaa Euroopan parlamentista, sen julkisuuskuvasta ja roolista sekä eurooppalaisten tietoja Euroopan parlamentista. Toisessa osassa keskitytään eurooppalaisiin ja Euroopan unioniin. Siinä esitetään kysymyksiä identiteetistä ja EU-jäsenyydestä sekä siitä, tuntevatko eurooppalaiset äänellään olevan merkitystä EU:ssa, ja komission puheenjohtajan valinnasta. Ensimmäistä kertaa eurooppalaisilta kysyttiin myös, tarjoaako EU heidän mielestään lisäarvoa 15 eri alalla. Kyselytutkimus tehtiin 29. marraskuuta 9. joulukuuta TNS Opinion toteutti tutkimuksen haastattelemalla henkilökohtaisesti :ä kansalaista Euroopan unionin 28 jäsenvaltiossa. Tulokset esitetään yleisellä tasolla tämän yhteenvedon johdanto-osassa. Lukija voi tutustua yksityiskohtaisiin eurooppalaisiin ja kansallisiin tuloksiin kunkin kysymyksen osalta asiakirjan toisen osan taulukoissa, kartoissa ja kuvissa. Euroopan tilanne Kuten kaikissa tämän tyyppisissä kyselytutkimuksissa, on erittäin tärkeää määritellä tilanne, jossa tutkimus tehdään. Haastattelut tehtiin Junckerin komission virkaanastumista seuraavilla viikoilla, mikä luultavasti vaikutti tiettyihin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. 3\n4 Tärkeimmät tulokset Samalla tavalla kuin vuoden 2009 Eurooppa-vaalien jälkeen vuoden 2014 lopulla voitiin havaita, että monien eurooppalaisten (60 prosenttia) käsityksiin vaikutti merkittävä Eurooppa-vaaliefekti, joka johtui parlamentin esilläolosta tiedotusvälineissä. Kyselytutkimus osoitti, että vaikka ihmiset olivat kuulleet puhuttavan Euroopan parlamentista, heillä ei kuitenkaan tuntunut olevan asiasta erityisen hyviä tietoja. Itse asiassa suurin osa eurooppalaisista katsoi, että he eivät tiedä paljoakaan parlamentin toiminnasta. Eurooppalaisilla on paljolti neutraali mielikuva Euroopan parlamentista. Tämä tilanne oli 21 jäsenvaltiossa. Lähes puolet eurooppalaisista toivoi, että Euroopan parlamentilla olisi merkittävämpi rooli. Yli neljäsosa vastaajista katsoi kuitenkin, että Euroopan parlamentilla olisi oltava vähäisempi rooli. Tämä osuus kasvaa 26 jäsenvaltiossa. Eurooppalaisten tiedot parlamentin rakenteesta ja toiminnasta ovat parantuneet kesäkuusta Eurooppalaisilla näyttää olevan poliittisempi mielikuva Euroopan parlamentista, mikä mahdollisesti johtuu parlamentin roolista komission puheenjohtajan valinnassa. Tässä voidaan havaita kaksi ilmiötä. Toisaalta vastaajien tiedot siitä, miten Euroopan parlamentin jäsenet ryhmittyvät, on korkeimmalla tasolla siitä lähtien kun tämä kysymys on esitetty Parlametrissa (elokuusta 2007). Toisaalta ensimmäistä kertaa hienoinen enemmistö vastaajista katsoo, että Euroopan parlamentin päätökset tehdään jäsenten poliittisen suuntauksen perusteella. Lähes yhtä moni on sitä mieltä, että päätökset tehdään niiden jäsenvaltioiden etujen mukaan, joista europarlamentaarikot tulevat. Puolet eurooppalaisista pitää Euroopan parlamenttia toimielimenä, joka parhaiten edustaa Euroopan unionia. Kysyttäessä eurooppalaisen identiteetin rakennuselementeistä vastaajat asettivat selvään kärkeen demokratian ja vapauden arvot. Tämä näkemys yleistyi 22 jäsenvaltiossa. Yhteisvaluutta, joka vuosi sitten oli ensimmäisellä sijalla, on nyt toisena, mutta edelleen identiteetin tärkeä osatekijä kaikissa euroalueen maissa. Kymmenessä euroalueen maassa pidettiinkin euroa identiteetin tärkeimpänä rakennuselementtejä. 4\n5 Eurobarometrin perinteiseen kysymykseen Euroopan unionin jäsenyydestä eurooppalaisten selvä enemmistö vastasi, että se on hyvä asia. Tämä vastaus saatiin myös maissa, jotka eivät kuulu euroalueeseen. Ajallisessa tarkastelussa ( ) vastauksissa ei havaittu suuria muutoksia sen enempää positiiviseen, negatiiviseen kuin neutraaliinkaan suuntaan. EU:n yhdentymisen tahdista yhä useammat eurooppalaiset (lähes joka toinen) olivat sitä mieltä, että on parempi odottaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat valmiita ennen kuin tehostetaan uusien yhteisten politiikkojen kehittämistä. Tämä mielipide oli yleisin maissa, joita kriisi on koetellut eniten. Kun kysyttiin, samalla tavalla kuin vuonna 2013, uskovatko vastaajat, että heidän äänellään on merkitystä, lähes 60 prosenttia katsoi, että heidän äänellään on merkitystä omassa maassa, ja yli 40 prosenttia uskoi, että heidän äänellään on merkitystä EU:ssa. Tässä on tapahtunut jonkin verran edistystä, vaikka jäsenvaltioiden välillä oli todellisia eroja, erityisesti kriisistä eniten kärsimään joutuneiden maiden ja muiden maiden välillä. Niiden eurooppalaisten, jotka katsovat, että heidän äänellään ei ole merkitystä EU:ssa, lukumäärä on laskenut, vaikka he ovat vielä enemmistönä. Selvä enemmistö vastaajista kaikissa jäsenvaltioissa katsoo, että komission puheenjohtajan ja koko Euroopan komission valinta eurovaalien tulosten perusteella edustaa merkittävää demokratian kehitystä EU:ssa. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta saa yhä enemmän kannatusta ja on edelleen tärkein politiikanala, josta Euroopan parlamentin on ensisijaisesti huolehdittava 25 jäsenvaltiossa. Maahanmuuttoon ja terrorismin torjuntaan liittyvien asioiden suosio kasvoi eniten ja näyttivät aiheuttavan uusia eroja jäsenvaltioiden välille. Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan osalta kehitys oli samanlainen. Eurooppalaisten mielestä ihmisoikeuksien suojelu on ehdottomasti tärkein arvo, jota Euroopan parlamentin tulisi puolustaa. Sen jälkeen tulevat miesten ja naisten välinen tasa-arvo ja sananvapaus, joiden suosio on niin ikään kasvamassa. Vain yksi arvo on menettämässä suosiotaan unionin tasolla: EU:n jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus. Kun vastaajilta kysyttiin, mikä olisi heidän maansa tilanne, jos se olisi Euroopan unionin ulkopuolella, enemmistö katsoi, että heidän maansa pärjäisi huonommin ilman EU:ta 11:llä 15:stä kysytystä alasta. 5\n6 Neljällä muulla alalla enemmistö katsoi, että heidän maansa ei pärjäisi paremmin eikä huonommin, jos olisi EU:n ulkopuolella. Mielipiteet olivat sen sijaan erittäin jakautuneet vaihtoehtojen paremmin ja huonommin välillä seuraavilla aloilla: inflaatio ja elinkustannukset, maahanmuutto ja maatalous. 6\n7 Tärkeimmät tulokset I. EUROOPAN PARLAMENTTI A. EUROOPAN PARLAMENTTIA KOSKEVAT TIEDOT 1. Toukokuun 2014 vaalit ovat yhä ihmisten mielissä Samalla tavalla kuin vuoden 2009 Eurooppa-vaalien jälkeen vuoden 2014 lopulla voitiin havaita, että monien eurooppalaisten (60 prosenttia) käsityksiin vaikutti merkittävä Eurooppa-vaaliefekti, joka johtui parlamentin esilläolosta tiedotusvälineissä. Euroopan tasolla 58 prosenttia vastaajista olikin hiljattain kuullut puhuttavan Euroopan parlamentista, mikä oli 11 prosenttiyksikköä enemmän kuin kesäkuussa Vain 40 prosenttia vastaajista sanoi, että he eivät muista viime aikoina kuulleensa Euroopan parlamentista (10 prosenttiyksikköä vähemmän kuin kesäkuussa 2013). Kansallisella tasolla muistikuva parlamentin esilläolosta tiedotusvälineissä lisääntyi eniten Sloveniassa (86 prosenttia, +23) ja Luxemburgissa (78 prosenttia, +21) sekä Puolassa (56 prosenttia, +21) ja Virossa (75 prosenttia, +19). Muistikuva kasvoi merkittävästi myös Ranskassa (44 prosenttia, +18), vaikka se ja Irlanti (47 prosenttia, +3) olivat ainoat maat, joissa alle 50 prosenttia vastanneista totesi, että he ovat hiljattain kuulleet Euroopan parlamentista. 2. Tunne siitä, että on selvillä Euroopan parlamentin toiminnasta Eurooppalaisten tunne siitä, että he ovat selvillä Euroopan parlamentin toiminnasta on edelleen heikko, mutta ei ole muuttunut aiemmasta (marraskuusta 2011). Vähän alle kolmannes (30 prosenttia) eurooppalaisista katsoo, että he ovat hyvin selvillä Euroopan parlamentin toiminnasta. Sitä vastoin 67 prosenttia katsoo, että he ovat huonosti selvillä parlamentin toiminnasta. Kansallisella tasolla vain Liettuassa enemmistö vastaajista (52 prosenttia) sanoi, että he ovat hyvin selvillä. Ranskassa kyselyyn osallistuneista kaikkein pienin osuus vastaajista (19 prosenttia) sanoi olevansa hyvin selvillä parlamentin toiminnasta. 7\n8 Vastaajia, jotka sanoivat, että he ovat huonosti selvillä Euroopan parlamentin toiminnasta, oli eniten Ruotsissa (80 prosenttia), Ranskassa (78 prosenttia) ja Espanjassa (77 prosenttia). Kyselytutkimuksen analyysi osoitti, että vaikka ihmiset olivat kuulleet puhuttavan Euroopan parlamentista, he eivät olleet siitä erityisen hyvin selvillä. Henkilöistä, jotka olivat hiljattain kuulleet Euroopan parlamentista 41 prosenttia katsoi olevansa hyvin selvillä ja 57 prosenttia katsoi, että he olivat huonosti selvillä. Kansallisella tasolla esimerkiksi Ruotsissa haastatelluista henkilöistä vain 20 prosenttia tunsi olevansa hyvin selvillä, kuitenkin 69 prosenttia muisti asian olleen esillä tiedotusvälineissä. Nousua oli 14 prosenttiyksikköä kesäkuusta Sosiodemografisella tasolla vanhemmat henkilöt muistivat paremmin Euroopan parlamentin olleen esillä tiedotusvälineissä, mutta heidän tunteensa selvillä olosta oli erittäin heikko. Kuten useissa eri kyselytutkimuksissa toimihenkilöt (39 prosenttia) ja korkeammin koulutetun henkilöt (37 prosenttia) tunsivat olevansa paremmin selvillä. B. MIELIKUVA EUROOPAN PARLAMENTISTA JA SEN ROOLI 1. Yleinen mielikuva Euroopan parlamentista Eurooppalaisten mielikuva Euroopan parlamentista on jonkin verran kohentunut, vaikka huomattavalla enemmistöllä 22 jäsenvaltiossa mielikuva on neutraali. Mielikuva Euroopan parlamentista ei ole muuttunut kesäkuusta Positiivinen mielikuva on 30 prosentilla vastaajista ja neutraali mielikuva 43 prosentilla (+1) vastaajista. Negatiivinen mielikuva laski kahdella prosenttiyksiköllä 23 prosenttiin. Kansallisella tasolla: neutraali mielikuva vallitsi 22:ssa 28 jäsenvaltiosta; positiivinen mielikuva on negatiivista voimakkaampi 23 jäsenvaltiossa. Voidaan havaita, että positiivinen mielikuva kesäkuuhun 2013 verrattuna o yleistyi selvästi Espanjassa (29 prosenttia, +10), Ruotsissa (34 prosenttia, +9) ja Kyproksessa (34 prosenttia, +8) sekä Latviassa (25 prosenttia, +6) ja Portugalissa (30 prosenttia, +5), vaikka nämä tasot ovat yhä matalia; o on neutraalia yleisempi Romaniassa, Bulgariassa, Italiassa ja Maltassa; 8\n9 o on vähentynyt huomattavasti Irlannissa (40 prosenttia, 10), Bulgariassa (48 prosenttia, 8) ja Belgiassa (34 prosenttia, 7). Sitä vastoin negatiivinen mielikuva on positiivista yleisempi Kreikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Alankomaissa. 2. Euroopan parlamentin rooli Lähes puolet eurooppalaisista toivoi, että Euroopan parlamentilla olisi tärkeämpi rooli. Yli neljäsosa vastaajista katsoi kuitenkin, että parlamentilla olisi oltava vähemmän tärkeä rooli. Tämä osuus kasvaa 26 jäsenvaltiossa. Kysyttäessä, millaisen roolin vastaajat haluaisivat Euroopan parlamentille tulevaisuudessa, suuri enemmistö eurooppalaisista kannatti vieläkin tärkeämpää roolia (47 prosenttia, 2 verrattuna kesäkuuhun 2013). Voidaan panna merkille, että niitä vastaajia, jotka spontaanisti haluavat Euroopan parlamentille saman roolin, on yhä vähemmän (12 prosenttia, 8), kun taas niitä, jotka haluavat parlamentille vähemmän tärkeän roolin (27 prosenttia, +7) ja niitä, jotka eivät osaa sanoa (14 prosenttia, +3), on yhä enemmän. Kansallisella tasolla: Toive siitä, että parlamentilla olisi tärkeämpi rooli, saa taakseen selvän enemmistön 16 jäsenvaltiossa, ja 22 jäsenvaltiossa se on enemmistön kanta, kärjessä Kypros (84 prosenttia, +5), Malta ja Portugali (67 prosenttia, vastaavasti +2 ja +7), Espanja (65 prosenttia, +9) ja Romania (65 prosenttia, + 0). Toive tärkeämmästä roolista saa enemmän kannatusta Portugalissa ja Espanjassa, joita kriisi on koetellut enemmän, ja sama tilanne on myös Kreikassa (63 prosenttia, +2) ja Italiassa (49 prosenttia, +4). Parlamentin tärkeämmän roolin kannatus kasvoi eniten Latviassa (58 prosenttia, +16) ja Liettuassa (64 prosenttia, +15). Toive Euroopan parlamentin vähemmän tärkeästä roolista eteni 26 jäsenvaltiossa Kyprosta ja Puolaa lukuun ottamatta. Tämä vastaus oli enemmistönä kuudessa 6 jäsenvaltiossa, jotka olivat Tanska (46 prosenttia, +12), Suomi (44 prosenttia, +25), Ruotsi (49 prosenttia, +25), Yhdistynyt kuningaskunta (43 prosenttia, +4), Tšekin tasavalta (43 prosenttia, +19) ja Alankomaat (48 prosenttia, +13). Voidaan erityisesti panna merkille, että toive parlamentin vähemmän tärkeästä roolista kasvaa enemmän euroalueen maissa kuin euroalueen ulkopuolisissa maissa. 9\n10 C. EUROOPAN PARLAMENTTIA KOSKEVAT TIEDOT Eurooppalaisten tiedot parlamentin rakenteesta ja toiminnasta ovat parantuneet selvästi kesäkuusta Tämä johtuu toukokuussa 2014 pidetyistä Euroopan parlamentin vaaleista ja parlamentin näkemisestä poliittisempana mutta liittyy ehkä myös komission puheenjohtajan valintaan. Kuten jo johdannossa todettiin, Euroopan parlamentin keskeinen rooli komission puheenjohtajan valinnassa ja koko kollegion virkaanasettamisessa epäilemättä myötävaikutti siihen, että eurooppalaisilla on nyt poliittisempi näkemys Euroopan parlamentista. 1. Euroopan parlamentin toiminta 48 prosenttia vastaajista tietää, että europarlamentaarikot istuvat parlamentin istuntosalissa poliittisen suuntauksensa mukaisesti, mikä merkitsee viiden prosenttiyksikön lisäystä kesäkuusta Vastaajista 35 prosenttia ( 4) uskoo, että he istuvat kansalaisuutensa mukaisesti. Niiden osuus, jotka eivät osaa sanoa, miten parlamentin jäsenet istuvat, on laskenut 17 prosenttiin ( 1). Kansallisella tasolla vastaajien, jotka tietävät, että jäsenet istuvat istuntosalissa poliittisen suuntauksensa mukaisesti, osuus on noussut 23 jäsenvaltiossa kesäkuusta Suurin kasvu tapahtui Liettuassa (60 prosenttia, +18), Ruotsissa (70 prosenttia, +16) ja Tanskassa (60 prosenttia, +14). 2. Euroopan parlamentin päätöksentekomenetelmä Ensimmäistä kertaa enemmistö vastaajista katsoo, että Euroopan parlamentin päätökset tehdään jäsenten poliittisen suuntauksen mukaan. Tätä mieltä on nyt 40 prosenttia eurooppalaisista, kun taas 38 prosenttia arvelee, että päätökset tehdään niiden jäsenvaltioiden etujen mukaan, joista europarlamentaarikot tulevat. Kansallisella tasolla voidaan havaita, että Enemmistö 15 jäsenvaltiossa uskoo, että päätökset tehdään jäsenen poliittisen suuntauksen mukaan. Osuus oli suurin Ruotsissa (62 prosenttia, +15), Suomessa 10\n11 (55 prosenttia, +13), Sloveniassa ja Alankomaissa (51 prosenttia, vastaavasti +4 ja +9). Sitä vastoin 11 jäsenvaltioissa enemmistö uskoo, että päätökset tehdään kansallisen edun mukaan. Eniten tätä mieltä oltiin Tšekin tasavallassa (56 prosenttia, 3), Slovakiassa (54 prosenttia, 2) ja Kreikassa (52 prosenttia, +4). 3. Yleistiedot Euroopan parlamentista Vaikka objektiivinen tietämys Euroopan parlamentista on yhä korkealla tasolla, se ei enää kasva perustajavaltioissa. Objektiivista tietoa Euroopan parlamentista mitataan neljällä kysymyksellä, jotka koskevat Euroopan parlamentin suoria vaaleja, jäsenten lukumäärää jäsenvaltioittain ja tapaa, jolla unionin talousarvio ja lainsäädäntö hyväksytään. Unionin tasolla oikeita vastauksia oli keskimäärin 59 prosenttia ja vääriä vastauksia 19 prosenttia. Näiden rohkaisevien tulosten lisäksi on huomattava, että niiden vastaajien osuus, jotka kertoivat, että he eivät osaa sanoa, kasvoi kesäkuusta 2013 (22 prosenttia, +4). Vaikka lähes kaikissa jäsenvaltioissa objektiivista tietämystä Euroopan parlamentista voidaan pitää hyvänä, kesäkuuhun 2013 verrattuna tämä tietämys on vähentynyt perustajavaltioissa. Bulgariassa oikeat vastaukset kyseisiin neljään kysymykseen ovat kuitenkin lisääntyneet kesäkuusta\n12 II. EUROOPPALAISET JA EUROOPAN UNIONI A. TOIMIELIN, JOKA PARHAITEN EDUSTAA EU:TA Eurooppalaisten selkeä enemmistö pitää Euroopan parlamenttia toimielimenä, joka parhaiten edustaa Euroopan unionia. Itse asiassa 50 prosenttia vastaajista (sama osuus kuin kesäkuussa 2013) pitää Euroopan parlamenttia toimielimenä, joka parhaiten edustaa Euroopan unionia. Vastaajista 16 prosenttia (+1) mainitsee komission ja 9 prosenttia ( 6) Euroopan unionin neuvoston. On pantava merkille, että 23 prosenttia (+4) vastaajista ei tiedä, mikä toimielin parhaiten edustaa Euroopan unionia. Kansallisella tasolla parlamentti oli ykkösenä kaikissa jäsenvaltioissa (vaikka en osaa sanoa -osuuden alapuolella Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Parlamentti mainittiin useimmin Slovakiassa (67 prosenttia) ja Kroatiassa (57 prosenttia), ja harvimmin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (36 prosenttia) ja Latviassa (44 prosenttia). Sosiodemografisella tasolla parlamentti oli niin ikään johdossa kaikissa kategorioissa. B. IDENTITEETTI, JÄSENYYS JA YHDENTYMISEN NOPEUS 1. Eurooppalaisen identiteetin rakennuselementit Vastaajilta kysyttiin, mitä ovat eurooppalaisen identiteetin tärkeimmät rakennuselementit. Demokratiaa ja vapautta koskevat arvot olivat nousussa 22 jäsenvaltiossa. Eurooppalaiset pitivät niitä eurooppalaisen identiteetin tärkeimpinä osatekijöinä. Tulokset kaikista 28 jäsenvaltioista osoittavat, että demokratian ja vapauden arvot ovat vahvassa nousussa (47 prosenttia, +7 vuodesta 2013) ja ovat nyt nousseet yhteisvaluutan (40 prosenttia, 2) ohi. Kulttuuri on kolmantena (28 prosenttia) ja sen jälkeen historia (24 prosenttia), Euroopan talouden onnistumiset (20 prosenttia) ja maantiede (18 prosenttia). Maantieteen merkitys on vähentynyt 25 jäsenvaltiossa. 12\n13 Kansallisella tasolla demokratian ja vapauden arvot etenevät suurimmassa osassa jäsenvaltioista, Alankomaissa +17 prosenttiyksikköä (65 prosenttia) vuodesta 2013, +16 prosenttiyksikköä Belgiassa (57 prosenttia) ja +15 prosenttiyksikköä Suomessa (60 prosenttia). Ne mainittiin useimmin EU:n pohjoisosassa: Ruotsi 69 prosenttia, Saksa 67 prosenttia, Alankomaat 65 prosenttia, Tanska 63 prosenttia ja Suomi 60 prosenttia. Sitä vastoin nämä arvot mainitaan harvemmin maissa, joihin kriisi on vaikuttanut eniten: Espanja 30 prosenttia (+1), Kreikka 34 prosenttia (+5), Italia 37 prosenttia ( 2) ja Kypros 43 prosenttia ( 3). Nämä luvut ovat EU:n keskiarvon eli 47 prosentin alapuolella. Euro, yhteisvaluutta, on identiteetin selvä osatekijä, sillä se mainittiin keskimääräistä useammin (40 prosenttia) euroalueen jäsenvaltioissa paitsi Portugalissa (39 prosenttia). 2. EU-jäsenyys Yhä useammat eurooppalaiset pitävät kuulumista Euroopan unioniin hyvänä asiana. Tämä koski myös maita, jotka eivät kuulu euroalueeseen. 54 prosenttia (+4 verrattuna kesäkuuhun 2013) eurooppalaisista katsoo, että EUjäsenyys on hyvä asia. 29 prosenttia (-2) eurooppalaisista ajattelee, että se ei ole hyvä eikä huono asia. 14 prosenttia ( 3) katsoo, että se on huono asia. Kansallisella tasolla niitä, jotka ajattelivat, että EU-jäsenyys on hyvä asia, oli eniten Luxemburgissa (83 prosenttia, +12 verrattuna kesäkuuhun 2013), Saksassa (72 prosenttia, +4) ja Belgiassa (70 prosenttia, +6). Huomattavimmat muutokset tässä vastauksessa olivat Virossa ja Romaniassa, molemmissa 68 prosenttia (+13), Luxemburgissa (83 prosenttia, +12), Espanjassa (59 prosenttia, +12), Portugalissa (46 prosenttia, +10) ja Puolassa (63 prosenttia, +10). Sen sijaan maissa, joissa vastaajat katsoivat useimmin, että jäsenyys on huono asia, ja joista kahta ensimmäistä kriisi on koetellut ankarasti, tulokset olivat vakiintuneet tai laskeneet: Kreikka (30 prosenttia, + 0) ja Kypros (30 prosenttia, 6). Luvut olivat vakiintuneet Yhdistyneessä kuningaskunnassa (27 prosenttia, + 0) ja hieman nousseet Itävallassa (23 prosenttia, +2). Sosiodemografisella tasolla ihmiset, jotka suhtautuivat EU-jäsenyyteen myönteisimmin, olivat entiseen tapaan etenkin miehiä, nuoria, korkeammin koulutettuja ja sosiaalisesti ja ammatillisesti ylemmissä yhteiskuntaryhmissä. 13\n14 3. Euroopan unionin yhdentymisen nopeus Kysyttäessä yhdentymisen nopeudesta eurooppalaisille annettiin kaksi vaihtoehtoa: Jotta voidaan tehostaa unionin yhteistä poliittista kehitystä tietyillä tärkeillä toimintaalueilla, olisiko odotettava, että kaikki maat ovat siihen valmiita, vai olisiko edettävä odottamatta muita jäsenvaltioita? Yhä useampi eurooppalainen (lähes 50 prosenttia) katsoo, että on parempi odottaa, kunnes kaikki jäsenvaltiot ovat valmiita ennen kuin lisätään yhteistä poliittista päätöksentekoa. Tämä mielipide oli yleisin maissa, joita kriisi on koetellut eniten. Tulokset osoittavat siten, että lähes puolet eurooppalaisista (49 prosenttia, +3) pitäisi parempana odottaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat valmiita etenemiseen, kun taas 39 prosenttia ( 4) katsoi, että toiset voivat edetä muita odottamatta. Kansallisella tasolla maat, joita kriisi on koetellut eniten, suhtautuivat myönteisimmin ajatukseen, että odotetaan, että kaikki jäsenvaltiot ovat valmiita ennen uusien yhteisten politiikkojen kehittämistä: Portugali (70 prosenttia, + 0), Kreikka (62 prosenttia, +4), Espanja (61 prosenttia, +3) ja Kypros (60 prosenttia, 2) ja Irlanti (53prosenttia, 2). Eniten niitä, jotka valitsisivat toisen vaihtoehdon (ei odoteta), oli Alankomaissa (61 prosenttia, +3), Sloveniassa (53 prosenttia, +1) sekä Liettuassa ja Itävallassa (52 prosenttia, vastaavasti +7 ja + 0 kesäkuuhun 2013 verrattuna). C. EUROOPAN KANSALAISTEN ÄÄNI 1. Äänelläni on merkitystä Onko unionin kansalaisilla tunne, että heidän äänellään on merkitystä omassa maassaan ja EU:ssa? Tulokset osoittavat, että tämä tunne on voimakkaampi oman maan kohdalla kuin unionin tapauksessa. a. Äänelläni on merkitystä omassa maassani: Kesäkuusta 2013 niiden eurooppalaisten osuus, jotka katsovat, että heidän äänellään on merkitystä omassa maassaan, on pysynyt samana (58 prosenttia, + 0), kun 39 prosenttia ( 1) katsoo, että näin ei ole. 14\n15 b. Äänelläni on merkitystä EU:ssa Eurooppalaisten äänen merkityksestä EU:ssa marras-joulukuussa prosenttia (+2) vastanneista antoi kielteisen vastauksen. Vuoden 2009 vaalien jälkeen tämä osuus oli 38 prosenttia. Vaikka ne eurooppalaiset, jotka katsovat, että heidän äänellään ei ole merkitystä EU:ssa, olivat yhä enemmistönä, heidän osuutensa on laskenut kahtena kuluneena vuotena (53 prosenttia, 4 kesäkuusta 2013). Kansallisella tasolla tässä voidaan havaita suuria eroja aina 54 prosenttiosuuteen asti. Vastaajat, jotka vahvimmin olivat sitä mieltä, että heidän äänensä kuuluu EU:ssa, olivat Ruotsissa (74 prosenttia, +10), Tanskassa (62 prosenttia, + 0), Luxemburgissa (59 prosenttia, +6), Belgiassa, Alankomaissa ja Kroatiassa (58 prosenttia, vastaavasti 2, +9 ja +1) ja Saksassa (57 prosenttia, +5). Sitä vastoin eniten ihmisiä, jotka ajattelevat, että heidän äänensä ei kuulu EU:ssa, oli Kreikassa (78 prosenttia, 3), Kyproksessa (75 prosenttia, 5), Tšekin tasavallassa, Espanjassa ja Italiassa (68 prosenttia, vastaavasti 4, + 0 ja +2) ja Portugalissa (66 prosenttia, 1). 2. Uuden komission virkaanasettaminen Oli tärkeää mitata eurooppalaisten mielipidettä, kun Lissabonin sopimusta sovellettiin ensimmäistä kertaa niin että Euroopan parlamentti valitsi komission puheenjohtajan ja koko komission. Osoittautui, että selvä enemmistö vastaajista kaikissa jäsenvaltioissa katsoo, että komission puheenjohtajan ja koko komission valinta Euroopan parlamentin vaalien tulosten perusteella edustaa merkittävää demokratian edistystä EU:ssa. Unionin tasolla 63 prosenttia vastaajista oli samaa mieltä tästä, 18 prosenttia oli eri mieltä ja kantaansa ei esittänyt 19 prosenttia vastaajista. Kansallisella tasolla Luxemburgissa haastatellut suhtautuivat kaikkein myönteisimmin tähän kantaan (81 prosenttia). Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastanneet olivat kaikkein useimmin eri mieltä (28 prosenttia). Virossa vastaamatta jättäneitä oli enemmän kuin muualla (35 prosenttia). 15\n16 D. POLIITTISESTI ENSISIJAISET ASIAT JA ARVOT 1. Ensisijaiset politiikat Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta saa yhä enemmän kannatusta ja on edelleen tärkein politiikanala, josta Euroopan parlamentin on ensisijaisesti huolehdittava 25 jäsenvaltiossa. Maahanmuuttoon ja terrorismin torjuntaan liittyvien kysymysten suosio kasvoi eniten, ja ne näyttivät aiheuttavan uusia eroja jäsenvaltioiden välille. Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan osalta kehitys oli samanlainen. Unionin tasolla 25 jäsenvaltiossa katsotaan, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan olisi oltava ensisijainen politiikanala (54 prosenttia, +3 kesäkuusta 2013). Tanskassa ja Ruotsissa sen kuitenkin voitti ilmastonmuutoksen torjunta ja Virossa turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, joka antaa EU:lle mahdollisuuden käsitellä kansainvälisiä kriisejä. Talous-, budjetti- ja veropolitiikkojen yhteensovittaminen nousi toiselle sijalle (31 prosenttia ja +1) jättäen taaksensa kuluttajan ja kansanterveyden suojan parantamisen (30 prosenttia ja 3). Seuraavana 29 prosentilla ja neljän prosenttiyksikön lisäyksellä kesäkuusta 2013 tulee yksilön vapauksia kunnioittava kamppailu terrorismia vastaan. Turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, joka antaa EU:lle mahdollisuuden käsitellä kansainvälisiä kriisejä sai 27 prosentin (+1) kannatuksen ennen lähtömaiden kanssa neuvotellun maahanmuuttopolitiikan toteuttamista, joka nousi vastauksissa eniten (25 prosenttia, +6). On mielenkiintoista, että eurooppalaisilla ja kansainvälisillä uutisilla näyttää olevan selvä vaikutus maahanmuuttoa, terrorismin torjuntaa ja turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskeviin kysymyksiin ja että ne paljastavat uusia eroja tiettyjen jäsenvaltioiden välillä. Kansallisella tasolla kaksi ensimmäistä politiikkaa (maahanmuutto ja kamppailu terrorismia vastaan) lisäsivät kannatusta 19 jäsenvaltiossa, joista 16:ssa nämä politiikat ovat muuttuneet samaan suuntaan. Kuten jo vuoden 2014 vaalien jälkeen tehdyssä mielipidetiedustelussa todettiin, maahanmuuttopolitiikka on lisäämässä kannatustaan. Muutos on erittäin merkittävä eräissä maissa kuten Italiassa (36 prosenttia, +20), Maltassa (44 prosenttia, +17) ja Ruotsissa (32 prosenttia, +13). Kamppailu terrorismia vastaan eteni eniten Puolassa (29 prosenttia, +13), Tšekin tasavallassa (35 prosenttia, +11), Maltassa (31 prosenttia, +11) ja Itävallassa (27 prosenttia, +10). 16\n17 Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan osalta vastauksiin erittäin todennäköisesti vaikutti Ukrainan tilanne. Se lisäsi suosiotaan 15 jäsenvaltiossa, joista Baltian maissa muutos oli ennätyksellinen: +21 prosenttiyksikköä Liettuassa (38 prosenttia), +19 prosenttiyksikköä Virossa (45 prosenttia) ja +13 prosenttiyksikköä Latviassa (35 prosenttia). On pantava merkille myös +16 prosenttiyksikön lisäys Alankomaissa (34 prosenttia) ja vastakkainen kehitys eli 18 prosenttiyksikön vähennys Romaniassa (29 prosenttia). 2. Arvot, joita Euroopan parlamentin tulisi ensisijaisesti puolustaa Ihmisoikeuksien suojelu eteni arvona voimakkaasti kesäkuusta 2013 (60 prosenttia, +6). Myös kaksi seuraavaa arvoa eli miesten ja naisten välinen tasa-arvo (36 prosenttia, +3) ja sananvapaus (34 prosenttia, +1) lisäsivät kannatustaan. Vain yksi arvo menetti kannatustaan unionin tasolla. Se oli EU:n jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus (30 prosenttia, 3). Tämä lasku voidaan havaita 20 jäsenvaltiossa. Vaikka Euroopan unionin ja maailman köyhien maiden välinen solidaarisuus nousi 2 prosenttiyksikköä 22 prosenttiin, pitkällä aikavälillä sen suosio on laskenut 10 prosenttiyksikköä lokakuusta Kulttuurien ja uskontojen välinen vuoropuhelu on pysynyt vakaalla 20 prosentin tasolla kuluneiden kolmen vuoden aikana, mutta pudonnut 8 prosenttiyksikköä lokakuusta E. LISÄARVOA (VAI EI) EUROOPAN UNIONISTA Ensimmäistä kertaa parlemetrissa eurooppalaisilta kysyttiin heidän maansa tilanteesta, jos se olisi EU:n ulkopuolella. Heille esitettiin eri aloja, joista heidän oli arvioitava, pärjäisikö heidän maansa paremmin, huonommin vai ei paremmin eikä huonommin. 15 kysyttyä alaa olivat kauppa, työllisyys, tieteellinen tutkimus, ulkopolitiikka, koulutus, maatalous, maahanmuutto, terveys, sukupuolten tasa-arvo, ympäristö ja ympäristönmuutoksen torjunta, teollisuus, inflaatio ja elinkustannukset, energia, talous sekä henkilötietojen suoja. Enemmistö eurooppalaisista oli sitä mieltä, että 11 alalla heidän maansa ei pärjäisi yhtä hyvin EU:n ulkopuolella. 17\n18 Mielipiteet jakautuivat kuitenkin voimakkaasti kolmella alalla: inflaatio ja elinkustannukset (34 prosenttia huonommin EU:n ulkopuolella ja 33 prosenttia paremmin EU:n ulkopuolella), maahanmuutto (33 prosenttia huonommin ja 32 prosenttia paremmin ) ja maatalous (36 prosenttia huonommin ja 34 prosenttia paremmin ). Neljällä alalla enemmistö vastasi ei paremmin eikä huonommin : sukupuolten tasa-arvo (46 prosenttia), terveys (37 prosenttia), sekä koulutus ja henkilötietojen suoja, molemmat 35 prosenttia. 18\n19 I. EUROOPAN PARLAMENTTI A. TIEDOT EUROOPAN PARLAMENTISTA 1. Muistikuvat media-altistuksesta 1) EU-keskiarvo 19\n20 2) Kansalliset tulokset 20\n21 3) Kansalliset tapahtumat 21\n22 2. Tietoisuus Euroopan parlamentin toiminnasta 1) EU-keskiarvo 22\n23 2) Kansalliset tulokset 23\n24 3) Kansalliset tapahtumat * EK = ei kysytty. Kysymystä ei kysytty tässä maassa aikaisemman kyselyn aikana. 24\n25 B. MIELIKUVA EUROOPAN PARLAMENTISTA JA SEN ROOLI 1. Yleinen mielikuva Euroopan parlamentista 1) EU-keskiarvo 25\n26 2) Kansalliset tulokset 26\n27 3) Kansalliset tapahtumat 27\n28 2. Euroopan parlamentin rooli 1) EU-keskiarvo 28\n29 2) Kansalliset tulokset 29\n30 3) Kansalliset tapahtumat 30\n31 C. EUROOPAN PARLAMENTTIA KOSKEVAT TIEDOT 1. Euroopan parlamentin toimintatapa 1) EU-keskiarvo 31\n32 2) Kansalliset tulokset 32\n33 3) Kansalliset tapahtumat 33\n34 2. Euroopan parlamentin päätösten hyväksymistapa 1) EU-keskiarvo 34\n35 2) Kansalliset tulokset 35\n36 3) Kansalliset tapahtumat 36\n37 3. Euroopan parlamenttia koskevat tiedot kokonaisuudessaan 1) EU-keskiarvo 37\n38 2) Kansalliset tulokset a. Kunkin jäsenvaltion kansalaiset valitsevat Euroopan parlamentin jäsenet suoralla vaalilla 38\n39 b. EU-tason lainsäädännölliset puitteet (lait ja direktiivit) on sovittava Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden välillä yhteisesti 39\n40 c. Euroopan parlamentti ja jäsenmaat päättävät Euroopan unionin budjetista yhdessä 40\n41 d. Jokaisella EU maalla on Euroopan parlamentissa sama määrä edustajia 41\n42 3) Kansalliset tapahtumat 42\n43 II. EUROOPPALAISET JA EUROOPAN UNIONI A. IDENTITEETTI, JÄSENYYS JA EUROOPAN INTEGRAATION TAHTI 1. Eurooppalaisen identiteetin elementit 1) EU-keskiarvo 43\n44 2) Kansalliset tulokset 44\n45 3) Kansalliset tapahtumat Ensimmäiset neljä kohtaa 45\n46 2. Euroopan unionin jäsenyys 1) EU-keskiarvo 46\n47 2) Kansalliset tulokset 47\n48 3) Kansalliset tapahtumat 48\n49 3. Euroopan integraation tahti 1) EU-keskiarvo 49\n50 2) Kansalliset tulokset a. Odottaa, kunnes kaikki EU-jäsenvaltiot ovat valmiita toteuttamaan ne 50\n51 b. Edetä odottamatta muita EU-jäsenvaltioita 51\n52 3) Kansalliset tapahtumat 52\n53 4. EU: ta parhaiten edustava instituutio 1) EU-keskiarvo 53\n54 2) Kansalliset tulokset 54\n55 3) Kansalliset tapahtumat 55\n56 B. EUROOPAN KANSALAISTEN ÄÄNI 1. Äänelläni on merkitystä 1.1 Äänelläni on merkitystä Suomessa 1) EU-keskiarvo 56\n57 2) Kansalliset tulokset 57\n58 3) Kansalliset tapahtumat 58\n59 1.2 Äänelläni on merkitystä Euroopan unionissa 1) EU-keskiarvo 59\n60 2) Kansalliset tulokset 60\n61 3) Kansalliset tapahtumat 61\n62 2. Uuden komission nimittäminen 1) EU-keskiarvo 62\n63 2) Kansalliset tulokset 63\n64 3) Kansalliset tulokset 64\n65 C. POLIITTISESTI ENSISIJAISET ASIAT JA ARVOT 1. Tärkeimmät politiikat 1) EU-keskiarvo 65\n66 a. Ensimmäiset kuusi kohtaa 66\n67 b. Viimeiset kuusi kohtaa 67\n68 2) Kansalliset tulokset 68\n69 3) Kansalliset tapahtumat Ensimmäiset kuusi kohtaa 69\n70 2. Euroopan parlamentin arvot 1) EU-keskiarvo 70\n72 2) Kansalliset tulokset 72\n73 3) Kansalliset tapahtumat Ensimmäiset kuusi kohtaa 73\n74 D. EU-JÄSENYYDESTÄ ETUAÄ VAI EI 1) EU-keskiarvo 74\n75 2) Kansalliset tulokset a. Maatalous 75\n76 b. Inflaatio ja elinkustannukset 76\n77 c. Maahanmuutto 77\n78 d. Työllisyys 78\n79 e. Talous 79\n80 f. Terveys 80\n81 g. Koulutus 81\n82 h. Teollisuus 82\n83 i. Henkilötietojen suojaaminen 83\n84 j. Kauppa 84\n85 k. Energia 85\n86 l. Ulkopolitiikka 86\n87 m. Ympäristö ja ilmastonmuutoksen vastainen taistelu 87\n88 n. Sukupuolten välinen tasa-arvo 88\n89 o. Tieteellinen tutkimus 89


Mitä tapahtuu iki-ihanan Kävelykatukirppiksen takana? - Jyväskylän Sydämessä\nJokavuotinen Jyväskylän Kävelykatukirppis on onnistunut sulattamaan jyväskyläläisten sydämet kesästä toiseen. Tänä vuonna kirpputorilöytöjä pääsee taas tekemään sunnuntaina 29.8.2021 klo. 12.00-16:00.\nTapahtuma on ollut erittäin suosittu sekä myyjien että shoppailijoiden keskuudessa. Alun perin kirpputoritapahtumaa pidettiin vain Jyväskylän Kauppakadulla, mutta myyjien suosion kasvaessa tapahtuma laajennettiin Kirkkopuistoon. Tapahtuma on perinteisesti järjestetty kaksi kertaa vuodessa ja kerännyt yleensä huikeat 100-200 myyjää paikalle tapahtumapäivänä.\nTapahtuman on yleensä järjestänyt Jyväskylän ammattikorkeakoulun liiketalouden yrittäjyysopiskelijat. Projektiryhmä vaihtuu 1-3 vuoden välein opintojen ja tutkinnon edetessä. Tapahtumakonsepti on tuttu ja tykätty, mutta joka vuoden projektiryhmä saa työnsä alleen kehittää tapahtumaa ja sen asiakaskokemusta entistä paremmaksi.\nTämän vuoden tapahtumaa on kehitetty koko kesän ajan, ja joitain toivottuja uudistuksia on tulossa tämän kesän lopussa. Tänä vuonna asiakas voi ensimmäistä kertaa maksaa paikkamaksunsa kortilla tai verkossa ennakkoon. Seuraamme innolla ja mielenkiinnolla, miten asiakkaamme ottavat omakseen nämä maksutavat, jotta voimme jatkossa kehittää näitä lisää ja ottaa käyttöön tulevaisuudessa lisää maksutapoja kuten mobiilimaksamisen.\nMarkkinointimme on ennen ollut pitkälti melkein kokonaan Facebookissa. Yhä harvempi tapahtuma pyörii nykyään pelkän Facebook-markkinoinnin avulla, mutta tälle tapahtumalle on ollut aina erityistä onnistunut viestintä Facebookissa, ja asiakkaamme seuraavatkin tiiviisti Facebook-ryhmäämme. Itse asiassa ryhmällämme on jo kokoa yli 1 000 seuraajan edestä.\nKävelykatukirppis saa jatkossa myös omat nettisivut. Ensi kesänä tiedotamme Facebook-ryhmän rinnalla myös siellä. Saa nähdä, valtaammeko lisäksi muita sosiaalisen median kanavia, joten pysykää kuulolla kirppiskansa! Olemme myös pyrkineet tänä vuonna tehostamaan markkinointia. Voitte törmätä mainoksiimme yhä useammassa paikassa Jyväskylän keskusta-alueella.\nTapahtuma kasvaa kaupunkilaisten iloksi vuosi vuodelta, ja haluamme omalta osaltamme taata sen kehityksen.\nOikein kivaa loppukesää ja nähdään kirppiksellä!\nTerkuin, Kirppistytöt Essi ja Tiia\nPrevAikaisempi artikkeliYläkaupungin katujuhlia vieteään la 7.8.


Hyvän mielen blogi | AquaPlus\nTuossa ilmakuvassa näkyy pieni idyllinen kalastajakylä Reposaari. Se on minun synnyinsaari. Niin se on vanhempieni ja isovanhempieni ja tietenkin 3 vuotta nuoremman pikkuveljeni Tompan synnyinsaari myös. Kun ikää tulee joka vuosi lisää, sitä pystyy katsomaan taaksepäin hyvinkin selvästi. Eikä se aina ole nostalgiaa vaan elettyä elämää. Reilut 40 vuotta sitten kävimme hyvin usein Leo papan ja Tompan kanssa mato-ongella tuosta etuosassa näkyvän aallonmurtajan juuressa olevan Tuulivoimalan kohdalla. Ahventa tuli ja varmaan myös särkiä, mutta ei se silti ollut se tärkein juttu oltiin vaan Pohjanlahden rannalla aika pieniä.\nkuva Tauno Östervik\nNoista 40 vuotta vanhoista kalamies jutuista vuoteen 2020. Vaikka tämä Korona aika on ollut erittäin ahdistavaa ja satuttanut monia ihmisiä. En usko että ilman tuota ahdistusta ja epätoivoa olisi tullut mieleen järjestää Aqua Plussan Triathlontapahtuma Reposaarella. Näin kuitenkin tapahtui viime kesänä ja päästiin hetkeksi karkuun totuutta. Nyt tuo kaunis saari on taas isossa kuva kun valmistaudun World Triathlon MM-kisoihin Hollanin Almereen 12.9.2021 matkat on: Uinti 3800-Pyörä 180km-Juoksu 42.2km.\nLeireilen toukokuusta lähtien saarella säännöllisesti kunhan tässä kelit lämpenevät. Reposaari sopii nimenomaan Hollannin Almeren maastoja vastaavaksi, eli tasaista, mutta tuulelle altis kisareitti. Ja heinäkuussa on tietenkin APn oma 3vrk leiritys + harjoituskilpailu Reposaari Triathlon II. Moni teistä varmasti ajattelee että on kova panostus miehellä. On tietenkin aina ollut, mutta ei tunnetasolla ikinä. En halua kirjoittaa nyt yhtään mitään harjoittelusta. Todeta vaan että aikataulussa mennään kohti kesää.\nTämä oli hyvän mielen tarina yksinkertaisuudessaan. Halusin vain kertoa miten elämä välillä johdattelee asiasta toiseen. Kaikille ystäville mukavaa kesän odottelua!\n← Camp Harjavalta 2021\nKilpailukalenteri 2021 →


Seinäjojelle rikollisuus enenevässä määrin rantautunut.. muuttaakaa pois sieltä het. - Lapua - Suomi24 Keskustelut\nSeinäjojelle rikollisuus enenevässä määrin rantautunut.. muuttaakaa pois sieltä het.\nJokaikinen päivä saa lukea sjoen rikollisuudesta, huumehelvetti kasvavassa määrin, ampumisia, puukotuksia, juoppoja, raiskauksia, tappelua, tuhopolttoja, huumeviljelijöitä ja luoja ties mitä muuta, 15 kesäiset tytöt tappaa samanikäisiä.\nJo 25 vuotta sitten miespuolinen serkku oli tulossa yöjunalta sjoella kun kaksi miestä kävi kimpuun , ryösti ja pahoinpiteli hänet. Eikä sen koomin ole asunut rikollis kauoungissa nimeltä seinäjoki. Jäi myös jälkiseuraamuksia terveydelle. Että sellanen seinäjoki on.\nMasa heikäläiset joita päästä viiraa.\nSeinäjoki on menny huanompaan suuntaha vuasi vuarelta. Ei oo mikää viihtyysä paikkana eres asua. Töis käyrään siälä nurmoos meinaan muttei tulis miäleenkää muuttaa sinne tarkootaan seinäjokehe\nHalla-aho teki Kauhavalla melkein noita kaikkia.\nmitä wittua kirjootat assjoesta tänne ,,,kirjoita assjoen palstalle,,,täällä kukaan sinne muuta\nHei meillä istutaan ukko köörillä paljussa. Eskon napa on Simon silmien välissä ja Santtu on nelinkontin saunan takana odottamassa\nMitä muuta Seinäjoella tapahtuu?


Kirja-arvio: Jouluposso :: J. K. Rowling - _kirjakeiju_\nKirja-arvio :: Jouluposso\nYllättävän koskettava kertomus pienen pojan ja pehmopossun etsintäreissusta Hukattujen maassa jouluaattona. Kirjan alku on mielestäni kovin surullinen ja lopussa saattoi tirahtaa pieni kyynel. Osa kohtauksista on myös aika pelottavia! Kertomus on selvästi suunnattu lapsille, mutta koin saavani siitä jotain irti näin aikuisenakin. Ainoastaan jäi mietityttämään tämä Jouluposso-nimi. Miksi se on suomennettu possoksi, kun alkuperäiskielellä JP:tä kutsutaan possuksi?


Vihreä Pellavasekoitepusero, jossa pitsiyksityiskohtia\nPellavasekoitepusero, jossa pitsiyksityiskohtia 14,99€\nIlmava pellavasekoitepusero, jossa on v-pääntie ja romanttisia pitsiyksityiskohtia. Saatavana eri väreissä. Kangas sisältää pellavaa. Materiaalissa on luonnostaan kevyesti röpelöinen pinta, ja kangas on ihanan ilmava, kestävä ja miellyttävä päällä.\nV-pääntie, jossa on pompulanauhareuna\nPehmeää trikoota pellavasekoitteesta\nMateriaali:50% PELLAVAA 50% VISKOOSIA\nSaattaa kutistua 3–5%


Kummola: 2014 MM-kisat ei Suomeen\ntiistai 17.04.2012 klo 23:28\nSuomi ei ole ehdolla järjestäjäksi, jos Valko-Venäjän MM-kisat perutaan.\nJääkiekkoyhteisöä on patistettu Valko-Venäjälle myönnettyjen MM-kisojen peruuttamiseen, koska maan poliittinen tilanne on arveluttava. Jääkiekkoliiton puheenjohtajan Kalervo Kummolan mukaan Suomen ei edes kannata harkita kisaisännyyden hakemista, jos kansainvälinen liitto päättää ottaa vuoden 2014 kisat pois Valko-Venäjältä.\n– Suomen ehdokkuus vuoden 2014 kisoihin ei käy missään tapauksessa. Suomen tai Ruotsin isännyys ei tule silloin kysymykseen, koska näissä maissa on juuri ollut kisat kahtena vuonna peräkkäin, Kummola sanoi.\nKummolalla ei ollut tiistaina uutta sanottavaa Valko-Venäjän mahdollisuuksista pitää kisansa.\n– Tilannetta seurataan.\nHelsingissä ja Tukholmassa pelattavien jääkiekon MM-kisojen alkuun on enää reilut pari viikkoa. Kummolan mukaan kisavalmistelut ovat aikataulussaan, mutta ensimmäisen kerran kahdessa eri maassa pelattava MM-turnaus vaatii järjestäjiltä uudenlaista ajattelua.\n– Meillä on hieman erilainen tekemisen kulttuuri kuin Ruotsissa. Ruotsalaiset esimerkiksi yrittivät aluksi vetää hommaa läpi liian pienellä henkilömäärällä, mutta yleisesti ottaen järjestelyt ovat sujuneet hyvin, Kummola kertoi.\nPääsylippukohusta otettiin oppia\nKritiikkiä MM-organisaatio on saanut ainakin pääsylippujen hinnoista, joita osa yleisöstä on pitänyt pöyristyttävän korkeina. Suomen alkusarjaottelun lipusta pitää pulittaa halvimmillaankin reilut 150 euroa.\nVielä tammikuun lopulla Kummola arvioi STT:n haastattelussa, että lippujen hintoja arvostelleet eivät olleet alun perinkään tulossa katsomaan MM-kisoja. Nyt hän on pehmentänyt kantaansa.\n– Varmaankin seuraaviin kotikisoihin porrastamme Suomen pelien lippuja kahteen hintakategoriaan. Jatkossa voisi olla niin, että esimerkiksi Suomen ja Kanadan peli voisi olla kalliimpi kuin Suomen peli jotain heikompaa maata vastaan, Kummola kertoi.\nLeijonien joukkue kotikisoihin on pikkuhiljaa muotoutumassa. Kummola ei yllättynyt, kun Teemu Selänne ja Saku Koivu päättivät jäädä pois MM-jäiltä.\n– En tosin ymmärrä, miksi ratkaisua pitää miettiä niin kauan, Kummola hymähti.


Elokuvien editoiminen aloittelijoille – Virutarinoitahotellista.fi\nKoti ElokuvaElokuvien editoiminen aloittelijoille\nElokuvan editoimisen ei tarvitse olla monimutkaista, tai vaikeaa, mutta siihen tarvitaan oikeat välineet. Tästä oppaasta saat neuvot ja vinkit siihen, kuinka aloittaa editoiminen!\nEditointiin sopii lähes mikä tahansa tietokone tai läppäri, kunhan siinä on kohtuullinen näyttö ja mahdollisuus lukea muistikorttia. Mikäli käytössä on vanhempi koneisto, kannattaa tarkistaa sopiiko se sille ohjelmalle, mitä aijot käyttää videon editoimiseen. Osa vanhoista koneista on myös liian hitaita, jolloin koko ohjelmisto on päivitettävä. Mikäli olet hankkimassa uutta konetta tähän tarkoitukseen, kannattaa valita sellainen, jossa on suuri kovalevy ja paljon muistia. Tietenkin muiden laitteiden kanssa yhteensopivat liitännät ovat myös etu, johon myös voidaan liittää ulkoinen kovalevy. Sellainen tietokone, joka voidaan myöhemmin päivittää, esimerkiksi muistin suhteen, on kätevä, sillä elokuvat voivat viedä paljon tilaa. Macin koneita suositaan paljon aloitteilijoiden kohdalla, sillä ne ovat helppokäyttöisiä, kun taas ammattilaiset käyttävät PC malleja.\nOhjelmiston valitseminen voi olla haastavaa, sillä tarjontaa on paljon ja hinta, sekä ominaisuudet, vaihtelevat suuresti. Jos videoiden editoiminen on uusi asia, kannattaa kokeilla ilmaisia ohjelmia, joiden avulla asiaan tutustutaan. Vaikka osa ohjelmista onkin hiukan haastavia, harjoittelulla opitaan parhaiten ja pian editointi onnistuu käden käänteessä. Ohjelmiston mukana tulevat ohjeet on myös hyvä käydä läpi, sillä niiden avulla alkuun pääseminen on helpompaa.\nEnnen kuin aloitat elokuvan tekemistä, varmista että koneessasi on riittävästi tilaa. Tunnin video voi viedä helposti 42GB ja mikäli tila loppuu, on kaikki työ ollut turhaan. Ulkoinen kovalevy voi olla tässä vaiheessa paras mahdollisuus. Lisäksi tulet tarvitsemaan useita kaapeleita, kuten USB kaapelin, jotta kamera, tietokone ja kovalevy voidaan yhdistää. Eri kamerat ja tietokoneet käyttävät erilaisia liittimiä, joten ennen ostamista, varmista, että ne sopivat yhteen.\nEnnen editoinnin aloittamista, tarvitset videon jota muokata. Useimmat ohjelmat hyväksyvät erilaisia formaatteja, kunhan se on tehty digitaalisella nauhoittimella tai älypuhelimella. Digitaalisesta laitteesta kuvan siirtäminen koneeseen on myös helppoa. Jos taas haluat editoida analogista videota, kuten VHS videon sisältöä, tulee se muuttaa ensin digitaaliseen muotoon.\nKäytit sitten mitä tahansa ohjelmistoa, muutama vinkki on hyvä pitää mielessä. Oikea tietokone, ohjelmisto ja lisävarusteet ovat tärkeitä, mutta mestariksi tullaan vain harjoittelemalla. Kuvaa siis enemmän aineistoa kuin mitä luulet tarvitsevasi ja käytä kolmijalkaa, mikäli se on mahdollista. Muista pitää mielessä musiikin tärkeys ja suosi ilman sanoja olevia kappaleita, sillä ne voivat hämmentää yleisöä. Erikoisefektit ovat usein mahtava lisä, mutta liika on liikaa, eikä samaan videoon kannata lisätä kaikkea. Viimeiseksi kannattaa muistaa pitää taukoja ja katsoa videota uusilla silmillä, jotta mahdolliset virheet huomataan.


Pakina Aikuisväestö muistaa autokouluaikansa hyvin, vaikka siitä olisi vuosikymmeniä.\nAjokortin saaminen ei ollut läpihuutojuttu. Istuttiin luokassa ja päntättiin liikennemerkkejä ja moottorin rakennetta. Ainakin viisi teoriatuntia täytyi olla takana ennen kuin pääsi ajamaan.\nHarjoiteltiin ja harjoiteltiin. Inssinajoa pelättiin. Huhut kiersivät. Huonohermoinen inssi saattoi keskeyttää inssinajon yhdestä väärästä sanasta.\nTurvallisuus oli vielä 60-luvulla jotain muuta. Oli vapaat nopeudet, turvavyöttömät autot ja villin lännen meininki muutenkin, vaikka itäautoilla ajettiinkin.\nKun mentiin naapurikaupunkiin harjoittelemaan, niin yksi oppilas ajoi, kaksi tai kolme istui sen kuorma-auton lavalla vanerikopissa. Nyt nousisi haloo.\nKortin ajaminen oli yksi miehisyysriiteistä. Nyt punavihreässä kuplassa pärjää kortitta, polkupyörämatkaa pidemmälle ei arjessa mennä.\nIntiaan voidaan lentää henkistymään, mutta vihreän ihmisen lentoliikenne ei saastuta. Tai sitten se itkee itsensä uneen, hiilijalanjälkeä murehtiessaan. Siihenkin on anejärjestelmä. Hyvän omantunnon voi ostaa muutamalla kympillä.\nAutokoulubisnes on murroksessa. Yhä enemmän annetaan opetusta ajosimulaattorissa. Liikenteen sekaan ei tarvitse mennä kuin lopussa vähän piipahtamaan.\nAlan hinnoittelu on tehnyt opetusluvallisesta perheenjäsenten opettamisesta taas suosittua.\nSäästää, joo, mutta huonotapaisen isän asennevamma siirtyy siinä samalla seuraavaan polveen.\nAivan uuden avauksen teki kahdeksanvuotias amerikkalaistenava. Hän oli kuulemma opetellut Youtubesta ajamaan. Otti nelivuotiaan siskon kyytiin ja ajoi hampurilaisten ostoon, drive in-luukulle luonnollisesti. Oli seisonut punaisissa valoissa, oli kääntynyt oikein, ei mitään ongelmaa, noin suorituksellisesti.\nMitäpä jos ajo-opetus siirrettäisiin kokonaan Youtubeen, voi opiskella omaan tahtiin. Suomessa tosin on se riski, että katsotaan rallivideoita ja ajamisen malli tulee sieltä.\nTai tulee ja tulee, kun katsoo viikonvaihteen jälkeisiä onnettomuusuutisia, niin rallivideoiden vaikutus kyllä näkee. Tuore kortti ja taitamaton puikoissa. Rumaa jälkeä.\nSeuraavaksi ajavatkin koirat. Olen lomakohteessa nähnyt, kuinka ne seisahtuvat punaisiin valoihin. Siitä on helppo laajentaa osaamista ajamiseen.


Vastaa kyselyyn: mitä aiot tehdä hiihtolomalla? - Sydän-Hämeen Lehti\nJaa: Sydän-Hämeen Lehti Julkaistu 20.2.2021 19:16 Kyliltä\nPälkäneen ja Kangasalan seudulla vietetään koululaisten hiihtolomaa viikolla 9. Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjaustyöryhmä on suositellut välttämään tarpeetonta matkustamista esimerkiksi Uudellemaalle. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on puolestaan suositellut viettämään lomaa lähipiirin kanssa omilla kotiseuduilla.\nKäy kertomassa, millaisia hiihtolomasuunnitelmia sinulla on!\nMitä aiot tehdä hiihtolomalla? *\nPysyttelen koronan takia visusti kotiseudulla.\nKyläilen sukulaisten tai tuttavien luona.\nAion ulkoilla ja liikkua paljon kotoa käsin.\nMinulla ei ole sen kummempia lomasuunnitelmia.\nMinulla ei ole hiihtolomaa.\nOnko korona vaikuttanut lomasuunnitelmiisi? Kerro meille, miten. Vastauksia saatetaan julkaista lehden verkko- ja/tai paperiversiossa.\nLue lisää aiheesta: hiihtoloma nettikysely\nLukijamme kertovat: tällaisia ominaisuuksia on hyvällä valtuutetulla\nEsiin nousivat erityisesti avoimuus, suoraselkäisyys, kunnallishallinnon tuntemus, luotettavuus, rohkeus ja paikallistietämys.\nNettikyselyn tulokset: koronarokote kiinnostaa erittäin paljon


Rakkaus lajiin tuo Heinolaan | Urheilu | Itä-Häme\nUrheilu 1.5.2021 6:00\nRakkaus lajiin tuo Heinolaan\nEteenpäin pyrkivä Niko Raiskio liittyy Peliittojen valmennusryhmään.\nNiko Raiskio valmensi Suomi-sarjan Nokian Pyryä neljä viime kautta, joista kahdella viimeisellä hän toimi päävalmentajana. Valmennustiimissä oli koko rupeaman ajan myös pelaajalegenda Janne Ojanen. Harri Hedman\nPeliittojen päävalmentaja ja urheilujohtaja Hannes Hyvönen valitsi ryhmäänsä apuvalmentajaksi Niko Raiskion.\nPeliittojen joukkuetta rakennetaan parhaillaan ja pelaajasopimuksia on jo kymmenen, mutta niitä ei ole vielä julkistettu.\nLisäksi Peliitat saa ainakin kevään ajaksi taustatyöhön merkittävää lisäapua, kun entinen toimitusjohtaja Josse Mielonen valmistelee ensi kautta kehitysjohtajana.\nPeliittojen maalivahtivalmennus hoidetaan ensi kaudella yhteistyössä Pelicansin kanssa.\n29-vuotias Raiskio saapuu Päijät-Hämeeseen Tampereelta, missä Tapparan kasvatti pelasi junioriuransa. Miesten pelejä hän pelasi Nokian Pyryssä Suomi-sarjassa.\nLopulta peliuran päätyttyä varhaisessa vaiheessa valmennustyö veti puoleensa ja hän aloitti Pyryssä U20-joukkueen päävalmentajana.\nPeliitat on pienen kylän tyly porukka. Tykkään tuollaisesta asenteesta.\nUusi apuvalmentaja Niko Raiskio\nSeuran Suomi-sarjan edustusjoukkueessa hän oli päävalmentajana kaksi edellistä kautta ennen Peliittoihin siirtymistään. Pyryssä Raiskio työskenteli valmennuksessa muun muassa Janne Ojasen kanssa.\nRaiskio teki Pyryssä hommia yli kymmenen vuotta pelaajana, juniorivalmentajana, apuvalmentajana ja lopulta edustuksen päävalmentajana.\nRaiskio halusi kuitenkin edetä urallaan ja päätti jättää Pyryn taakseen. Kun Raiskio kuuli, että Peliitat oli pestaamassa Hannes Hyvösen päävalmentajaksi, halusi Raiskio tiimiin mukaan.\n– Muutama haastattelu siinä tehtiin ja yhteisymmärrykseen päästiin. Fiilikset ovat todella loistavat, sillä näemme Hanneksen kanssa samalla tavalla asioita. Pelillisesti jaan Hanneksen ajatuksen siitä, että puolustus ja keskialue ovat tiukan ja kurinalaisen pelin alueita, kun taas hyökkäyksessä laitetaan sitten bileet pystyyn.\nHyvönen ja Raiskio ovat jo aloittaneet tiiviin yhteistyön.\n– Kesäharjoittelu on jo selkeästi suunniteltu. Harjoittelu alkaa 10. toukokuuta Lahdessa, missä pääsemme jäälle, Raiskio kertoo.\nRaiskion pesti pitää sisällään apuvalmentajan työn lisäksi myös joukkueenjohtajana. Lisäksi toimenkuvaan liittyy myös jokin muu tehtävä, mistä ei kerrota vielä.\n– Haluan auttaa organisaatiota, kehittää pelaajia ja olla päävalmentajan oikeana kätenä. Lisäksi haluan tietysti kehittää itseäni.\nNiin juuri, kehittää itseään. Sitä varten Mestis ehkä onkin olemassa.\n– Mestis on nuorten pelaajien sarja, millä on suuri rooli suomalaisessa jääkiekossa. Nuoret pelaajat saavat vastuuta ja kypsyvät Mestiksessä korkeammille sarjatasoille, Raiskio sanoo, ja myöntää, että myös hänellä itsellään riittää kunnianhimoa.\n– Mestis on hyvä sarja myös valmentajille kehittää itseään ja mennä eteenpäin, mikä on tietysti itsellänikin mielessä.\nMikään kalja- tai junioriliiga Mestis ei missään tapauksessa ole. Nuorten pelaajien sarjassa sattuu ja tapahtuu aina eivätkä ennakkoasetelmat päde kuin harvoin.\n– Kyllähän se on Suomen viihdyttävintä lätkää, Raiskio vakuuttaa.\nRaiskiolla on kesällä edessään muutto Heinolaan, mistä hän tiesi entuudestaan vähän. Peliittojen imago oli Raiskiolle tuttu, mikä sopii myös hänen omaan ajatusmaailmaansa.\n– Peliitat on pienen kylän tyly porukka. Tykkään tuollaisesta asenteesta. Heinolasta tiedän Apulannan lisäksi sen verran, että kyseessä on erittäin kova jääkiekkokaupunki, missä tehdään todella paljon hommia jääkiekon ja Peliittojen eteen. Tulen sarjatasoa alempaa, joten toiminta vaikuttaa ammattimaisemmalta. Tämä on hieno haaste, mihin tarttua, Raiskio sanoo.\nRaiskio jättää nyt kotikaupunkinsa taakseen ja hyppää kohti tuntematonta jääkiekon vuoksi. Mikä pelistä tekee niin kiehtovan, että hän haluaa elää elämänsä sen parissa?\n– Jääkiekko on minulle sellainen ensi rakkaus, mikä vain jatkuu. Se on vienyt isosti mukanaan pikkupojasta alkaen. Itse laji on hyvin vaikea yhdistelmä luistelua, vauhtia, pelivälineen käsittelyä ja fyysisyyttä. Mitä korkeammille sarjatasoille mennään, sen enemmän myös taktinen osaaminen tulee mukaan kuvioon. Tämä on todella vaikea, monipuolinen ja kiehtova laji.


Verona, Italia | Napsu\nVeronan sää ja ilmasto\nSeuraavat matkatoimistot järjestävät Veronan valmismatkoja:\nMatkakohteita Veronan lähellä\nPeschiera Del Garda [23 km]\nBardolino [24 km]\nGardajärvi (Garda) [26 km]\nSirmione [30 km]\nBrenzone [34 km]\nMalcesine [39 km]\nRiva del Garda [51 km]\nTorbole [68 km]\nPadua [70 km]\nVeronan matkakokemukset ja vinkit\nSopiva parin yön yöpymisiin\nHotelli: ibis Verona\nViivyimme hotelissa viikon ajan isomman seurueen kanssa. Asiakaspalvelu oli vaihtelevaa,riippuen siitä keitä oli työvuorossa. Huoneet siistejä ja siivous toimi hyvin.Suihkutila ei ollut käytännöllinen/turvallinen,kylpyhuoneen matot loppuivat . Ainoa huonopuoli oli se,että hotelli oli kaukana keskusesta.Keskustaan pääsi vain taksilla tai kävellen.(matkaa 4km)Lähistöllä ei ollut iltaisn kunnon ruokapaikkaa. Hotelli sijaitsee teollisuusalueella,moottorien läheisyydessä.Aamupala maittava ja riittävä.\nKohde: Verona, Italia Kategoria: Veronan hotellit\nVerona on historiallinen, upea kulttuurikaupunki, jossa kannattaa oleskella vähintään viikonlopun ajan, mutta mielellään pitempäänkin. Nähtävää riittää koko viikoksi. Veronan amfiteatteri, Areena 1. vuosisadalta teki todella vaikutuksen, samoin sen ulkopuolella olevat gladiaattorit. 1800-luvulta alkaen matkailijat ovat käyneet kaupungin keskustassa sijaitsevalla Julian pihalla. Siitä on tullut parvekkeineen ja pronssipatsaineen yksi suosituimmista kohteista Veronassa. Ihmisten voimakkaat tunteet aisti hyvin Julian parvekkeen alla. Rakastavaiset jättävät puumerkkinsä piha-alueen seiniin. Upeat linnat, palatsit, aukiot ja kujat ovat kiinnostavia. Kauniit puistot tekevät Veronasta romanttisen kaupungin. Paikalliset nuoret parit ja perheet nauttivat selvästi viherkeitaistaan. Parasta Veronassa on tunnelma; ihmiset ovat rentoja ja hyväntuulisia. Jokapuolelta löytyy toinen toistaan ihastuttavampia kahviloita ja ravintoloita. Suomalaisen on hyvä tietää, että maitokahvi ( il cafe macchia...\tLisää...\nVerona on historiallinen, upea kulttuurikaupunki, jossa kannattaa oleskella vähintään viikonlopun ajan, mutta mielellään pitempäänkin. Nähtävää riittää koko viikoksi. Veronan amfiteatteri, Areena 1. vuosisadalta teki todella vaikutuksen, samoin sen ulkopuolella olevat gladiaattorit. 1800-luvulta alkaen matkailijat ovat käyneet kaupungin keskustassa sijaitsevalla Julian pihalla. Siitä on tullut parvekkeineen ja pronssipatsaineen yksi suosituimmista kohteista Veronassa. Ihmisten voimakkaat tunteet aisti hyvin Julian parvekkeen alla. Rakastavaiset jättävät puumerkkinsä piha-alueen seiniin. Upeat linnat, palatsit, aukiot ja kujat ovat kiinnostavia. Kauniit puistot tekevät Veronasta romanttisen kaupungin. Paikalliset nuoret parit ja perheet nauttivat selvästi viherkeitaistaan. Parasta Veronassa on tunnelma; ihmiset ovat rentoja ja hyväntuulisia. Jokapuolelta löytyy toinen toistaan ihastuttavampia kahviloita ja ravintoloita. Suomalaisen on hyvä tietää, että maitokahvi ( il cafe macchiato) juodaan Italiassa vain aamupäivisin. Verona soveltuu myös ostosten tekoon. Tarjolla onp utiikkeja, kävelykatu täynnä liikkeitä ja markkinoita.\nKohde: Verona, Italia Kategoria: Veronan nähtävyydet\nLisätty: 31.05.12\t Lähettäjä: Vieras\nYstävällinen yhden tähden halpa hotelli\nOltiin 3 yötä oopperamatkalla tässä pikkuhotellissa. Saatiin itse valita mikä huone otetaan, valittiin iso 3hh toisesta kerroksesta (suomalaisittain kolmas krs). Tullessa ja lähtiessä laukun kanssa hissin puute häiritsi. Sijainti mitä parhain, 600m Verona Arenalta. Ympäristö turvallisen oloista ja rauhallista, käveltiin yöllä kaikessa rauhassa. Erittäin ystävällinen henkilökunta, respassa ja aamiaisella. Buffettaamiaisella monenlaista kahvia ja teetä, mehua, sämpylää, croisantteja, paahtoleipää, juustoa, kinkkua, jugurttia jne - oikein riittävää. Hyviä ruokapaikkavinkkejä henkilökunnalta. Huone siisti, pyyhkeet ym vaihdettiin päivittäin, ilmastointi toimi hyvin, katuäänet kuului vähän. Sänky oli napakka, ei kotieläimiä. Naapurin äänet kuului, samoin meiltä. Sopii sellaiselle, joka tarvitsee yöpaikan ja kulkee päivät nähtävyyksissä ja shoppailussa. Mukavasti lähellä rautatieasemaa, josta kätevä junayhteys mm. Peschieraan, josta käsin vietimme yhden helteisen päivän Gardajärven rannikk...\tLisää...\nOltiin 3 yötä oopperamatkalla tässä pikkuhotellissa. Saatiin itse valita mikä huone otetaan, valittiin iso 3hh toisesta kerroksesta (suomalaisittain kolmas krs). Tullessa ja lähtiessä laukun kanssa hissin puute häiritsi. Sijainti mitä parhain, 600m Verona Arenalta. Ympäristö turvallisen oloista ja rauhallista, käveltiin yöllä kaikessa rauhassa. Erittäin ystävällinen henkilökunta, respassa ja aamiaisella. Buffettaamiaisella monenlaista kahvia ja teetä, mehua, sämpylää, croisantteja, paahtoleipää, juustoa, kinkkua, jugurttia jne - oikein riittävää. Hyviä ruokapaikkavinkkejä henkilökunnalta. Huone siisti, pyyhkeet ym vaihdettiin päivittäin, ilmastointi toimi hyvin, katuäänet kuului vähän. Sänky oli napakka, ei kotieläimiä. Naapurin äänet kuului, samoin meiltä. Sopii sellaiselle, joka tarvitsee yöpaikan ja kulkee päivät nähtävyyksissä ja shoppailussa. Mukavasti lähellä rautatieasemaa, josta kätevä junayhteys mm. Peschieraan, josta käsin vietimme yhden helteisen päivän Gardajärven rannikkoa laivalla koukkaillen, ihanaa. Eihän kaikki lamput palaneet, ja yhden sähköpistokkeen johdot repsotti, mutta hiustenkuivaaja toimi ja oven sai lukkoon, vesi tuli ja meni ja suihkugeeli oli laadukasta. Voisinpa lähteä siihen hotelliin toistekin. Tai sitten kokonaan Gardalle. p.s. Respan signorinat katsoivat toisiaan silmiin ja räpyttelivät kun kehuimme hotellia... Me taas investoitiin matkakassaa shoppailuun, nähtävyyksiin ja oopperaan, ja tietenkin ihanaan ruokaan!\nLisätty: 11.09.11\t Lähettäjä: Vieras\nOletko käynyt Veronassa?\nKirjoita omista kokemuksistasi Veronassa\nPohjois-Italiaan ensi kesäkuussa\nOlen lähdössä joulukuussa Veronaan. Onko syytä pakata mukaan paljon lämpimiä vaa...\n» Lisää kysymyksiä Veronasta\nLisää kuvia Veronasta\nMatkaseuraa - Käyttäjät menossa Veronaan\nOletko menossa Veronaan?\nVeronassa käyneet käyttäjät\nKommentti: Mukavia paikallisia, vähän nähtävää ja tehtävää.\nOletko vieraillut Veronassa?\nHyödyllistä tietoa Veronasta\nEnglanninkielinen nimi: Verona\nEnglanninkielinen Wikipedia: Verona\nSuomenkielinen Wikipedia: Verona\nVaadittavat matka-asiakirjat (IATA): Verona\nHalvimmat lennot Veronaan*\n24.09. - 30.09. 115 €\n10.09. - 16.09. 152 €\n29.09. - 02.10. 156 €\n08.09. - 15.09. 183 €\n11.08. - 15.08. 213 €\nLisää halpoja lentoja Veronaan\n1 vko, Pelkkä lento 370 €\nLisää äkkilähtöjä Veronaan\nVeronan ja Italian matkaoppaat


Mediamyllärit taitavat netti-tv:n - Torstai-lehti\nMediamyllärit taitavat netti-tv:n\nMediamyllärit ovat tehneet jo useita vuosia netti-tv lähetyksiä valtuustojen kokouksista Kyyjärvellä, Perhossa ja Vimpelissä. Palvelu lisää päätöksenteon läpinäkyvyyttä ja tuo päätöksenteon lähemmäksi kuntalaisia.\nSuora lähetys Vimpelin valtuustosta alkamassa.\nSuora lähetys tuo kokouksiin tiettyä jämäkkyyttä ja lähetykset ovat katsottavissa myös myöhemmin.\nVarsinkin valtuutetuille on hyödyllistä, että pääsee katsomaan ja kuuntelemaan kokouksia myöhemminkin, sillä esityslistalla on monesti yllättävän paljon asioita ja keskustelun voi käydä tarkistamassa netistä jälkeenpäin.\nEi mikään nurkassa kyyhöttävä webbikamera\nAaro Toppinen ja Veikko Huumarkangas ovat alan konkareita ja nähneet liikkuvan kuvan nettilähetysten kehityksen alusta alkaen.\nValtuustojen lähetyksiä tehdään nykypäivänä monikameratuotantona, kolmella robottikameralla ja reilulla tusinalla mikrofonilla.\nKamerat ja mikrofonit ovat huippulaatuisia, koska varsinkin netti-tv lähetyksissä on tärkeää, että alkuperäinen kuvan- ja äänenlaatu ovat mahdollisimman korkealaatuisia.\nKuvaa pakataan eri formaatteihin palvelimella, jotta sitä voidaan tarjota mahdollisimman hyvänä ja katkeamattomana virtana eri päätelaitteisiin.\nAaro Toppinen kertoo, että suunnitteilla on yhteistyötä esimerkiksi Kuortaneen urheiluopiston kanssa.\nMediamyllärit ovatkin toteuttaneet erilaisten urheilutapahtumien monikameratuotantoja vuosien varrella.\nEdellinen artikkeliReittien digitointi tuo turvallisuutta luonnossa liikkumiseen\nSeuraava artikkeliAlakylän koululla osataan kierrättää!


Kestävä IP54-luokiteltu rakenne\nBluetooth-version 4.1 mukainen\nKuulokkeet suunniteltiin tuottamaan selkeää puheluääntä meluisissa ympäristöissä. Kuulokkeissa on BlueParrott VoiceControl™ -toiminto, jonka ansiosta niitä voi käyttää ilman käsiä. Voit siis keskustella kollegojen ja asiakkaiden kanssa turvallisesti ja esteettömästi. Kuulokkeiden käyttötapaa voi optimoida räätälöimällä Parrott Button™ -painikkeen toimintaa, jolloin pääset suosikkitoimintoihisi tai eniten käytettyihin toimintoihin yhdellä painalluksella.\nMikrofonin tyyppi: kaksisuuntainen elektreetti\nYhdistetyt laitteet: enintään 8 (monikäyttö)\nKuulokkeiden materiaalit: PC/ABS, PC, silikonikumi, kumi, nylon, POM, ruostumaton teräs, vaahtomuovi, tekonahka ja TPU


Huono johtaminen – työyhteisöjen vaiettu ongelma? – JTO\nMiksi huono johtaminen on taas tapetilla? Suomi elää talouskasvun aikaa ja organisaatioilla menee keskimäärin paljon paremmin kuin muutama vuosi takaperin. Eikö nyt kannattaisi kiinnittää huomiota kasvuun ja optimismiin?\nAiheen ajankohtaisuus onkin vahinko. Yksi Suomen tunnetuimmista johtajuustutkijoista, Pauli Juuti törmäsi ilmiöön kerätessään aineistoa tuoreimpaan teokseensa. Hän hämmästyi huomatessaan saamansa materiaalin – 31 eri organisaatiosta kerättyä johtajuustarinaa – kuvaavan hyvän johtajuuden sijaan pääosin huonoa johtajuutta. Ilmiön laajuus materiaalissa oli yllättävää.\n”Sankarijohtajuuden ajatusmallit ovat yllättävän yleisiä\nja vahvoja myös suomalaisessa työelämässä.”\nJuuti tunnistaa teoksessaan huonosta johtajuudesta neljä tasoa. Huonon johtamisen tielle päädytään helposti yksittäisen johtajan kyvykkyyttä ihannoivassa ajatusmaailmassa. Suurin osa johtamistutkimuksesta ja –teorioista pyrkii edelleen löytämään malleja, reseptejä ja ominaisuuksia johtajayksilölle. Huippujohtajan kyvykkyys nähdään avaimena organisaation haasteiden ratkaisuun. Sankarijohtajuuden ajatusmallit ovat yllättävän yleisiä ja vahvoja myös suomalaisessa työelämässä. Johtamistyön tarkoitus ja tavoitteet ovat usein hyviä, mutta itseään sankarina pitävä johtaja ajautuu usein huonoon johtamiseen.\nHuonon johtamisen 4 tasoa\nJuutin kirjassa ensimmäisellä tasolla hyvä ja huono johtaminen sekoittuvat helposti toisiinsa, johtaja ottaa helposti liikaa vastuuta ja nostaa omaa rooliaan yhteistoiminnassa. Ensimmäisen tason oireita ovat esimerkiksi huono ilmapiiri ja tiedonkulun ongelmat.\nToista tasoa Juuti kutsuu puitteisiin nojaavaksi huonoksi johtamiseksi. Sille tyypillistä on molemminpuolinen epäluottamus. Johtaja epäilee alaisiaan ja alaiset eivät kunnioita johtajaa. Puhe organisaatiossa ei kohdistu johtamiseen vaan puitteisiin – meneillään oleviin YT-neuvotteluihin tai varoituksiin. Koska puitteet koetaan normaaleiksi, huonosta johtamisesta ei puhuta.\nKolmannella tasolla uhkakuviin perustuvassa huonossa johtamisessa organisaation toimintakulttuuri on vääristynyt. Tyypillisiä ilmiöitä tälle ovat negatiivisten tunteiden yleistyminen (valehtelu, kateus, viha, kostonhalu ja itsekkyys). Huono johtaja saattaa tällaisessa tilanteessa käyttää kriisi- tai ristiriitatilanteita hyväkseen ja jopa ylläpitää niitä helpottaakseen oman agendansa toteuttamista.\nSyvintä neljättä tasoa Juuti nimittää esimiehen persoonallisuudesta kumpuavaksi huonoksi johtamiseksi. Siinä johtajan asema on täysin vapaa kaikesta kritiikistä, ja hänen käyttäytymisessään saattaa olla jopa psykopaattisia piirteitä. Viimeistään tällä tasolla työyhteisö alkaa leimata esimieheen ’pahuuden’ piirteitä. Ihmiset liittävät kielteiset tunteensa esimiehen persoonaan ja toimintaan.\nHuonon johtamisen 4 eri syvyystasoa\nHyvä ja huono johtaminen sekoittuvat toisiinsa\nPuitteisiin nojaava huono johtaminen\nUhkakuviin perustuva huono johtaminen\nEsimiehen persoonallisuudesta kumpuava huono johtaminen\nMiten organisaatioita voitaisiin kehittää suuntaan, joka parhaiten mahdollistaisi hyvän johtamisen syntymistä?\nOlennaista Juutin esiin nostamassa keskustelussa on luonnollisesti huonon johtajuuden kierteen välttäminen. Keinot ja vastaukset tähän eivät ole erityisen uusia. Johtajuuden ja johtajan roolia tulisi jakaa laajemmalle organisaatiossa. Itseohjautuvuutta tulisi tukea sekä yksilö- että tiimitasolla. Nämä lääkkeet tuovat luonnollisesti mukanaan joukon uusia haasteita. Organisaatiot tarvitsevat johtajuutta ja itseohjautuva malli tarvitsee tuekseen poikkeuksellisen vahvan identiteetin ja jaetun ymmärryksen yhteisestä suunnasta ja tavoitteista. Tämän synnyttäminen vaatii edelleen johtamistyötä. Koska organisaatiot joutuvat määrittämään itsensä uudelleen ja muuttamaan suuntaansa yhä nopeammin toimintaympäristöjen muuttuessa, johtajuustyötä tarvitaan paljon enemmän kuin aiemmin.\n”Työryhmän työn ja hyvinvoinnin kannalta on aina parempi,\njos kaikille on selkeää kuka johtaa mitä ja ketä.”\nSyntyykö tämä johtajuus itseohjautuvissa tiimeissä vai tarvitaanko vielä perinteisiä johtamisrooleja? Kehitettäessä jatkuvasti toimintaa tämän kysymyksen joutuu jokainen organisaatio ratkaisemaan omalta osaltaan. On silti selvää, että johtaminen yleensä aina henkilöityy joko muodollisesti tai epämuodollisesti, ja työryhmän työn ja hyvinvoinnin kannalta on aina parempi, jos kaikille on selkeää kuka johtaa mitä ja ketä.\nPauli Juutin tekemä havainto huonon johtamisen yleisyydestä ja laajuudesta on tietysti huolestuttavaa. On hyvä, että asia nostetaan keskusteluun. Ilman epäkohtien esille tuomista, niiden korjaaminen on mahdotonta. Juutin kirja voi toimia parhaimmillaan monen huonon johtamisen kierteen pysäyttäjänä. Hyvälle johtamiselle ja hyville johtajille on edelleen huutava tilaus jokaisessa organisaatiossa. Kaikki keinot sen edistämiseksi ovat tervetulleita.\nEsimiehenä voi kehittyä. Tutustu esimieskoulutuksiimme ja ammattitutkintoihimme!


MATERIAN TAJU: Iglu jäätelökakku\nLähettänyt SarP klo 20.14\nRiikka 11. tammikuuta 2015 klo 23.17\nOnnea synttärisankarille! Hauska tuo kakkuidea, en ole ennen törmännyt tuollaiseen malliin :)\nSarP 12. tammikuuta 2015 klo 6.30\nKivoja synttärikemuja ollaan kahtena päivänä vietetty.\nKaikki lähti tuosta Schleichin jääkarhusta.\nHieman harmittaa tämä ilmastomuutoksen vaikutus kakkuun ;).\nJoanna 12. tammikuuta 2015 klo 14.32\nKiva kakkuidea! Meidän lastenkin synttärit tulee tässä pikapuoliin ja jotain pitäisi keksiä. Omat taidot on ihan aloittelija - asteella, joten en taida uskaltaa kokeilla tuota versiota. Onnittelut sankarille!\nSarP 12. tammikuuta 2015 klo 18.30\nMinä olen ihan noviisi kakkujen kanssa.\nLaitoin vanilijajäätelö paloja kulhoon, loppputilan täytin vanilijajäätelöllä, johon laitoini Daim rakeita. Halpaa, helppoa ja hyvää :).\nPäivänsankari on ollut oikein tyytyväinen kahtena päivänä saamiinsa lahjoihin ja kavereiden vierailuun.\nKotilo 12. tammikuuta 2015 klo 20.20\nVau, vähän hieno kakku!\nSarP 13. tammikuuta 2015 klo 6.19\nMinustakin idea on hyvä, toteutus hieman ontui :).\nSulatin kakkua liian kauan ja oviaukkoluola jäi kiireessä tekemättä.\nNimetön 14. tammikuuta 2015 klo 15.36\nTörkeen hyvä idea. Meitsi saattaisi taipua kanssa tähän malliin :) t. Hanni\nSarP 14. tammikuuta 2015 klo 18.53\nMalli on just sopivan simppeli mulle,\nsulta onnistuu varmasti.


-= Maatalous Foorum =- • katso viestiketjua - Öljytynnyri. 10w30.\nKirjoittaja Asikeikuli » 29 Tammi 2013, 18:54\nMistä halvimmalla? Varastamalla?\nFarm Universal 10W-30 tynnyri 200L NESTE OIL\n593.00€ (hinta sis. alv 24%). Rahti ilmainen.\nLiittynyt: 31 Maalis 2006, 12:54\nRe: Öljytynnyri. 10w30.\nKirjoittaja maraani » 29 Tammi 2013, 19:18\nAsikeikuli kirjoitti: Pihistetään.\nPaikallisesta kookaupasta tarjouslehdykästä bongattuna sama hyödyke pihalle tuotuna hintaan 564 sis. alv.\nKirjoittaja Jorma Samuli » 29 Tammi 2013, 19:52\nAlla arkimarketin sähöpostista kopsattu;\nTilaa voiteluainetynnyri Agrimarketista\nTilaajalle Agrimarket pipo ja\nFarmoil Universal 10W 30 208 ltr............................................................499 €\nTeboil Wetol 15W 30 vaihteistoöljy 180 kg............................................580 €\nTeboil Wetol W 5W 30 vaihteistoöljy 180 kg.........................................591 €\nTeboil Hydraulic Lift 32 hydrauliöljy 170 kg...........................................466 €\nTeboil Hydraulic Lift 46 hydrauliöljy 170 kg...........................................470 €\nTarjoukset voimassa 28.2.2013 asti. Hinnat sis. alv.\nLiittynyt: 26 Elo 2007, 13:38\nKirjoittaja cobra » 29 Tammi 2013, 20:09\nkysäskää kankaanpäästä hydropojilta...\nKirjoittaja Pasi » 29 Tammi 2013, 22:43\nAsikeikuli kirjoitti: Farm Universal 10W-30...\nMeinaatkos pölliä myös varaosia vai pistää koneen pian vaihtoon... ? Tuommoinen universal öljy kun ei sovi kunnolla moottoriin eikä perään eikä niiden väliin, päälle tai alle... Vaikka se onkin sallittujen öljyjen listalla usein.\nKirjoittaja Maajussi66 » 29 Tammi 2013, 23:18\nVanhoihin vehkeisiin on ihan ok. Uusissa traktoreissa parempaa öljyä, mutta ne 70-80 luvun nurkkavehkeet toimii kyllä tuolla kun on toimineet tähänkin saakka\nLiittynyt: 02 Tammi 2010, 18:21\nKirjoittaja Jorma Samuli » 29 Tammi 2013, 23:41\nAgrihuolto Kinnunen Iisalmi myy myös öljyä ja yleensä kilpailukykyiseen hintaan.\nKirjoittaja 956XL » 30 Tammi 2013, 00:21\nJorma Samuli kirjoitti: Alla arkimarketin sähöpostista kopsattu;\nMissähän tuollainen ääsposti on liikkunut..?\nKirjoittaja Jorma Samuli » 30 Tammi 2013, 06:55\nKiuruvesi. Öljytynnyrit yläsavo oli liitteen otsikko.\nKirjoittaja Asikeikuli » 30 Tammi 2013, 13:09\n655 Valmet -91 ja ~7000h mittarissa. Kannentiivisteremppa tehtiin juuri. Sylinteriputkessa ei meidän mielestä ollut mitään vikaa. Mikä tästä nyt sitten särkyy/särkyi kun käytän/käytin 10w30 öljyä?\nSaako oven saranaan laittaa?\nNeste Universal 10w30 200l K-Maatalous 530€ kotona.\nTeboil Serina 10w30 200l 480€\nItämaidon kautta teboilin 10w30 myös noin 480€\nNesteen öljy puolestaan 560€\nOikeastaan heitetäänpä Pasille haaste, tai miksi ei kaikille muillekkin.\nLinkkiä 10w30 öljystä todistettavasti johtuvaan konerikkoon.\nVideo ja kuvakin kelpaa.\nKirjoittaja taisker10 » 30 Tammi 2013, 17:00\nmeillä oli 1985 vuonna uusi 6,05 deutsi käytettiin 10-40w öljyä söi 2l päivässä keskoon soittoo mitä mitä piti laittaa 10-30 tilalle niin loppu siihen paikkaan kahteen 6000 sarjan valluun aina tota koneeseen ihan uudet vähä eri 2010n-sarja vallu siihen vähä parempaa kun ajot ympäri vuoden(deutsi on viäkin naapurissa kovassa ajossa )\nKirjoittaja Hervast » 31 Tammi 2013, 02:30\nÄnnä varmaan vaatii jo commonrail moottoriöljyn ?\nItsekin käytin vuosia moottorissa ja laatikossa esson universaalia mezzovalmetissa. Laatikossa käytin loppuajasta HT-60 kun laatikko toimi sillä paremmin. Hitekissä olen käyttänyt moottorissa engineE ölppää, se tulee halvemmaksi kuin universaali, koska vaihtovälin voi kasvattaa 400-500 tuntiin. Laatikossa tietty hitechin vaatimukset täyttävä, eli nyt castrolin agritrans+.\nTosiaan tuossa mezzossa tuli moottorissa käytettyä aina universaalia ja vaihdettua ölpät suotimineen säännöllisesti 250 tunnissa. En ainakaan tuon 1850-8900 käyttötuntivälin kokemuksella osaa sanoa olisko "oikea" moottoriöljy ollu parempaa.\nKirjoittaja Pasi » 01 Helmi 2013, 00:30\nEi tuossa 10w30 mitään vikaa ole. Mutta Universalissa on. Semmoista öljyä kun ei ole, että ominaisuudet sopisivat moottoriin ja myös perään. Huoltomiehen mielipide, ja itse olen samaa mieltä. Vaadittavat ominaisuudet erovat niin paljon. Paljoa enempää ei maksa hankkia omat öljyt moottoriin ja omat perään.\nKirjoittaja maapakka » 01 Helmi 2013, 22:53\nHervast kirjoitti: Ei tuossa 10w30 mitään vikaa ole. Mutta Universalissa on. Semmoista öljyä kun ei ole, että ominaisuudet sopisivat moottoriin ja myös perään. Huoltomiehen mielipide, ja itse olen samaa mieltä. Vaadittavat ominaisuudet erovat niin paljon. Paljoa enempää ei maksa hankkia omat öljyt moottoriin ja omat perään.\nTynnyrin päällähän lukee mitkä laatuvaatimukset siinä oleva öljy täyttää. Ja koneen huoltokirjassa lukee minkä laatuvaatimuksen mukaista öljyä pitää mihinkin kohteeseen laittaa. Jos ei näihin spekseihin voi luottaa, niin minkä ihmeen kriteerin mukaan öljy pitäisi valita?\nLiittynyt: 24 Maalis 2007, 20:51\nKirjoittaja cobra » 02 Helmi 2013, 00:12\nitte käytän moottoris vallan tuota teboilin super hpd2 vai mikä oli..koneitten hydrauliikas myös teboilin 46 ja traktoreis valtran omat peräöljyt...\nKäyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Bing [Bot], Google [Bot] ja 9 vierailijaa


Köyhyyttä kokeneet ja kansanedustajat samassa pöydässä 21.10.2020 – Kuka kuuntelee köyhää?\nKöyhyyttä kokeneet ja kansanedustajat samassa pöydässä 21.10.2020\nPosted on 13.10.2020 by Elina Aaltonen\tJulkaistu kohteessa Aikaisemmat tilaisuudet\nKuka kuuntelee köyhää? -verkosto, EAPN-Fin ja Työttömien Keskusjärjestö ry järjestävät tapahtuman Köyhyyttä kokeneet ja kansanedustajat samassa pöydässä. Tilaisuus on järjestyksessä toinen.\nMillaista on olla köyhä, pienituloinen, työtön? Tätä todellisuutta jaetaan päättäjille ja yhdessä etsitään ongelmiin myös ratkaisuja kansallisessa köyhyyttä kokeneiden kuulemistapahtumassa. Se järjestetään 21.10.2020 klo 9 – 12. kirkkohallituksen auditoriossa (Eteläranta 8, Helsinki). Tilaisuuteen on mahdollista osallistua sekä paikan päällä että etäyhteydellä.\nTilaisuus on kaksiosainen. Ensimmäisessä osassa kansanedustajat osallistuvat teemallisiin pienryhmiin, jossa köyhyyttä kokenut kertoo elämäntarinansa kautta köyhyydestä. Yhdessä pienryhmä kehittää ratkaisuehdotuksen tarinassa esiin nousseeseen yhteiskunnalliseen epäkohtaan. Yleisölle avoin osuus alkaa kahvilla klo 9.50, jonka jälkeen ryhmät esittelevät köyhyysongelman sekä kehittämänsä ratkaisuehdotuksen ja käydään keskustelua aiheesta.\nklo 8.30 aamukahvi pienryhmiin osallistuville\nklo 9-10 ryhmätyöskentelyä\nKlo 10-12 Yleisölle avoin tilaisuus, jossa esitellään ryhmätyöskentelyn tulokset ja käydään keskustelua. Kahvia tarjolla 9.50 alkaen.\nILMOITTAUDU TÄSTÄ LINKISTÄ (sekä paikalla- että etäosallistujat): https://www.lyyti.fi/reg/samassa_poydassa\nTilaisuuden järjestävät Suomen köyhyyden vastainen verkosto EAPN-Fin, Kuka kuuntelee köyhää -verkosto sekä Työttömien Keskusjärjestö ry.\nKöyhyyttä kokeneiden näkemykset tärkeitä sosiaaliturvan uudistamisessa\nKöyhyyttä kokeneiden ja päättäjien tämänmuotoinen tapaaminen järjestettiin ensimmäistä kertaa viime syksynä. Yksitoista kansanedustajaa tai heidän avustajaansa otti haasteen vastaan ja tuli keskustelemaan köyhyydestä ja syrjäytymisestä köyhyyttä kokeneiden ihmisten tarinoiden pohjalta. Tilaisuudessa kävi selväksi, että tällaisia tapaamisia tarvitaan muun muassa sosiaaliturvan uudistamistyössä.\nPalvelu- ja etuusjärjestelmä on köyhyyttä kokeneiden mukaan erittäin monimutkainen ja pirstaleinen. Kansanedustajat eivät välttämättä tunne kovin hyvin kansalaisten arkea sen keskellä.\nkirjoittanut Erja Saarinen, EAPN-Fin\nKöyhyyttä kokeneet ja kansanedustajat samassa pöydässä\nRyhmäkeskustelujen tarkennetut aiheet ja tarinat: http://www.eapn.fi/wp-content/uploads/2020/10/Koyhyytta-kokeneiden-tarinat-Koyhyytta-kokeneet-ja-kansanedustajat-samassa-poydassa-21-10-2020.pdf\nKöyhyyttä kokeneet ja kansanedustajat samassa pöydässä 21.10.2020 -tapahtuman materiaalit ›


HOW TO: lähdeluettelo - OpenOffice - Suomi24 Keskustelut\nHOW TO: lähdeluettelo\nAinoa, mikä estää minua vaihtamasta MS Office 2007 Open Officeen on edellisen todella käytännöllinen lähdeluettelon tekomahdollisuus. Siihen on ennalta asennettu eri lähteiden merkintätyylit esim. APA tai MLA.\nEn ole löytänyt vastaavaa Open Officesta, mutta en ole kyllä ammattikäyttäjäkään. Tiedustelisin, että löytyykö OO:sta vastaavanlaista? Jos löytyy, niin mistä?\nmitä ovat APA ja MLA?\nNe ovat eri tyylejä, joilla viittaukset, lainaukset muu ulkoasu tehdään eri kirjallisisssa tuotoksissa. Erilaiset tyylit ovat käytössä eri tieteenaloilla.\nWord 2007 on valmiina erilaisia tyylejä, joissa on eri lähteille (esim. kirja, nettisivu, sanolehti jne) valmiita täytettäviä kenttiä, jonka jälkeen word asettelee ne lähdeluetteloon ja tekstiin tyylin mukaisesti.\nkäyttäessäni Officea pääosin kirjoittamiseen tämä on erityisen näppärä ominaisuus.\nAinakin kehittämistarvetta näyttäisi edelleen olevan.\nKiitos linkeistä. Paljon asiaa näyttäisi olevan noissa ja täytyy tutustua tarkemmin niihin.\nTarve on varmaan aika laaja, koska kaikki tieteelliset tekstit pitää perustua perustelluille argumenteille. Tämän takia vähän ihmettelin, että OO:sta ei heti ja helposti löytynytkään näitä ominaisuuksia.\nturpa kiinni botit


Eipä ole tullut laitettua tänne pitkään aikaan päivityksiä. Olen kyllä tehnyt jotain pientä mutta työ (inspiroiva ja ihana paikka, tykkään kyllä kovasti) on tullut haittaamaan harrastuksia, siten että aikaa vaan on vähemmän. No laku-sukat on tullut tehtyä. Lankana on taas kerran Seitsemän Veljestä ja malli on oma. Inspiraationa on ollut vanha lakritsa tunnus ja täytelakut.\nJa laaduntarkkailija on tietysti työssään.\nLähettänyt Unknown klo sunnuntaina, lokakuuta 01, 2017 Ei kommentteja:\nTunnisteet: karkkineule, neulonta, neulotut, sukat\nOlen sen verran kova karkinsyöjä, että inspiraatiota pukkaa niistä koko ajan. Nyt uusimpana jäsenenä karkkineuleperheeseen valmistui täytelaku sukat. Kärjessä komeilee vanha lakritsatunnus. Tällä tunnuksella ei ole mitään tekemistä minkään muun kanssa, kuin historian ja nimenomaan Fazerin lakuhistorian. Lankana Seitsemän Veljestä ja puikot 3,5.\nSitten on vielä tää karvainen hanslankari, jonka tarvitsee tunkea kuonoaa joka paikkaan ja ihan aina. Mutta sopiihan se värinsä puolesta lakritsateemaan.\nLähettänyt Unknown klo torstaina, helmikuuta 16, 2017 Ei kommentteja:\nTunnisteet: karkkineule, kissa, neulonta, neulotut, sukat


Opiskelun tukena [Tampereen kaupunki - Varhaiskasvatus ja koulutus - Lukiokoulutus - Tampereen lyseon lukio - Opinto-oppaat - Opinto-opas jatkavat]\nLukion opiskeluhuollon tavoitteena on edistää opiskelijoiden oppimista, terveyttä ja hyvinvointia ja huolehtia oppilaitosyhteisön hyvinvoinnista sekä opiskeluympäristön terveellisyydestä ja turvallisuudesta. Opiskeluhuoltoa toteutetaan sekä yhteisöllisenä että yksilökohtaisena opiskeluhuoltona (Oppilas- ja opiskelijahuoltolaki (1287/2013) 3§. Yksilökohtainen opiskeluhuoltoryhmä toteutuu aina tapauskohtaisesti ja tarpeen mukaan.\nErityisopettaja tarjoaa tietoa, opetusta ja ohjausta erilaisissa oppimisen ongelmissa. Työtapoja ovat opettaminen, keskusteleminen ja tarvittaessa eteenpäin ohjaaminen. Ensimmäisen vuosikurssin opiskelijoille tehdään kielellisten taitojen alkukartoitus. Alkukartoituksen, opiskelijoiden toiveiden ja opettajien suositusten perusteella opiskelijoille tarjotaan yksilöllistä ja kurssimuotoista (OP4) erityisopetusta. OP4-kurssin tavoitteena on tutustua itseen oppijana ja tehostaa omaa opiskelua. Kurssin aikana arvioidaan myös opiskelijan lukitaitoja ja laaditaan tarvittaessa lausunto ylioppilastutkintolautakuntaa varten.\nErityisopettajan tavoittaa puhelimitse, Wilman kautta tai sähköpostitse.\nErityisopettaja, - ma ja ti (huone 135)\nErityisopettaja, - ti ja ke (huone 132)\nKuraattori auttaa opiskelijoita opiskeluun (esim. motivaatio-ongelmat, poissaolot ja stressi), ihmissuhteisiin, sosiaalisiin ja elämäntilanteisiin liittyviin pulmiin (esim. perheongelmat, päihteiden käyttö, ajanhallinta) sekä itsenäistymiseen (talous- ja asuntoneuvonta) liittyvissä asioissa. Tarvittaessa kuraattori tekee myös kriisityötä.\nKuraattorin tavoittaa puhelimitse, Wilman kautta tai sähköpostitse.\nPsykologi ohjaa, neuvoo ja tukee lukiolaisia psyykkiseen hyvinvointiin, opiskeluun ja elämäntilanteeseen liittyvissä asioissa. Yhteyttä voi ottaa esimerkiksi opiskelustressin, mielialan laskun, ahdistuneisuuden, jännittämisen tai yleisen pahan olon tunteen vuoksi. Myös kriisitilanteissa voi kääntyä psykologin puoleen.\nAjan voi varata puhelimitse, Wilman kautta tai sähköpostitse.\npuhelin 044 486 3834\nTerveydenhoitaja on koululla kaikkina muina päivinä paitsi parittomien viikkojen perjantaisin. Terveydenhoitajan huone sijaitsee keskustan puoleisessa siivessä, oma sisäänkäynti ulkokautta.\nVoit varata ajan terveydenhoitajille soittamalla, tekstiviestillä, sähköpostilla tai ottamalla yhteyttä Wilma-viestillä. Terveydenhoitajat tavoittaa samasta numerosta: 050 301 0497\nLukion aloittaville opiskelijoille tehdään terveystarkastus ensimmäisen lukiovuoden aikana.\nTerveydenhoitajan vastaanotolta opiskelija voidaan tarpeen mukaan ohjata lääkärin, fysioterapeutin, psykologin, kuraattorin tai jonkun muun erityistyöntekijän vastaanotolle.\nKoulutapaturmatilanteissa opiskelijan toivotaan ottavan yhteyttä ensisijaisesti koulun terveydenhoitajaan. Jos terveydenhoitaja ei ole tavoitettavissa, on opiskelijan ilmoitettava tapaturmasta opettajalle, kenen oppitunnilla tapaturma on sattunut. Koulutapaturmiksi katsotaan myös koulumatkoilla ja koulupäivän aikana tapahtuneet tapaturmat.\nTerveydenhoitaja, - ma-pe\nTerveydenhoitaja - tiistaisin\nTampereella opiskelevat lukiolaiset saavat perustason lääkäripalvelut kaupungin opiskeluterveydenhuollosta. Opiskelijat hakeutuvat ensisijaisesti koulun oman terveydenhoitajan vastaanotolle, missä tehdään tarvittaessa ajanvaraus lääkärin vastaanotolle joko koululle tai opiskeluterveydenhuollon keskitettyyn toimipisteeseen (Hammareninkatu 5 B).\nLääkärintarkastusaika varataan nuorelle tarpeen mukaan, mikäli nuori itse sitä haluaa tai terveydenhoitajan tarkastuksen perusteella siihen ilmenee tarve.\nLääkäripalvelut ovat maksullisia yli 18-vuotiaille koskien sairaanhoitokäyntejä. Käyntimaksu peritään kolmelta ensimmäiseltä käyntikerralta, minkä jälkeen käynnit ovat maksuttomia yhden kalenterivuoden ajan.\nPeruuttamattomista ja käyttämättä jätetyistä lääkärin vastaanottoajoista peritään maksu kaikilta opiskelijoilta.\nLisätietoja voit hakea Tampereen opiskeluterveydenhuollon internetsivuilta: Ulkoinen linkkiwww.tampere.fi/opiskeluterveydenhuolto .\nTampereen kaupungin opiskeluterveydenhuollossa on otettu asteittain käyttöön uusi sähköinen asiointipalvelu.\nLisätietoja osoitteesta Ulkoinen linkkiwww.tampere.fi/soteasiointi , opiskeluterveydenhuollon nettisivuilta ja koulun omasta opiskeluterveydenhuollon toimipisteestä.\nKehotuskirje ajanvaraamiseksi lähetetään 17-vuotiaille tamperelaisille nuorille. Ajan voi varata keskitetystä ajanvarauksesta ma - pe klo 8.00–17.00, p. 03 5657 0100.\nAjan tarkistaminen, siirtäminen ja peruuttaminen sekä ensimmäisen ajan varaaminen suuhygienistille ja kiireellisen hammaslääkäriajan varaaminen on mahdollista myös sähköisen asioinnin kautta. Lisätietoja Ulkoinen linkkiwww.tampere.fi/hammas .\nVieraspaikkakuntalaisella opiskelijalla on mahdollisuus käyttää Tampereen kaupungin suun terveydenhuollon palveluja. Hammashoitopalvelujen käyttäjäksi voi ilmoittautua netissä olevalla lomakkeella. Sitä voi myös tilata keskitetystä ajanvarauksesta, p. 03 5657 0100. Ajanvaraus on tehtävä itse. Vieraspaikkakuntalaisella opiskelijalla on mahdollisuus käydä hammashoidossa myös omassa kotikunnassaan.\nOpiskelijat voivat käyttää myös Nuorisoneuvolan lääkärin, terveydenhoitajan ja psykologin palveluja. Nuorisoneuvolan osoite on Tipotie 4. Ajanvaraus ma-pe klo 8.30-11.00. Varausnumero on 03 5657 0154.


maaliskuu 2018 – mantu.\nPitkäperjantai kuvina. Nimestään huolimatta päivä oli kaikkea muuta kuin pitkä. Eikä edes kärsimyksentäyteinen. Meni aika nopeaan ja oli mukavaa. Osittain syynä kiva tekeminen, osittain jokin ihana levollinen mielenrauha, jonka juuri saavutin.\nAamulla heräsin porukoiden sohvalta maman varovaiseen tiedusteluun, että jokohan jaksaisin nousta ylös. Oltiin sovittu, että mennään kävelylle. Ei siinä auttanut kuin murahdellen hakea kuppi kahvia, vetää se kiduksiin, lenkkarit jalkaan ja menox. Keli oli täydellinen ja aurinkolaseista on edelleen se toinen sanka irti. Onneksi pysyi paikallaan ilman ruuviakin, ei tarvinnut sankapuolena vaeltaa metsässä. Metsässä, jonne mama suostui menemään vasta kun oli tuntemattomalta mieheltä kysynyt oliko metsässä liukasta. Kovin epä-suomalaista, tuollainen vierailta kyseleminen nimittäin.\nTultiin kotiin ja samalla oven avauksella tuli myös naapurin koira. Oli tarkoituskin, että hän tulee hoitoon, mutta vasta huomenna. Oli varmaan erehtynyt päivästä. Eikä siinä, tunnin verran hengailtiin sohvalla ja rapsuteltiin, ennen kuin naapuri tuli hakemaan kaverin takaisin kotiin. Tasan meen kyllä moikkailemaan hoitoviikolla, oli ihan mun koira. Siihen se vaan tuli syliin köllimään. Tui tui.\nIltapäivästä sisko miehineen tuli myös pääsiäisen viettoon. Syötiin pitkäperjantain päivällinen, skoolattiin Moosekselle (minun Moosekselle, koska sillä toisella ei taida olla mitään tekemistä pääsiäisen kanssa. Ei sillä, että minunkaan Mooseksella vältsiin olisi) ja pelailtiin. Kuuden aikaan väsytti vietävästi, kasin aikaan poistuin omaan kotiini.\nHuomenna lähdetään villasukkajengin kanssa Tallinnaan, herätys pärähtää päälle siinä 6:30. Unirytmi on tällä hetkellä vähän mitä sattuu, joten jännittää. Toi herätys ja että heräänkö ylinpäätään ollenkaan ja vähän kans se, kuinka väsynyt reissu edessä siintääkään. Vaikka eiköhän siitä ihan hyvä anyway tule. Yleensä meidän jutut tuppaa olemaan just sellaisia, ihan hyviä.\nHartaasti, huolella ja rakkaudella olen nyt 11 kuukautta kasvattanut paprikapuutani. Se pieni verso, joka kotiini muutti ja jonka omin käsin siirsin isojen versojen ruukkuun, on jo pidemmän aikaa ollut täysikasvuinen. Tai näin ainakin oletan, koska en tiedä kasvinhoidosta tai paprikapuista hölkäsen pöläystä. En edes tästä yhdestä, joka nyt on kasvattanut ensimmäisen paprikansa.\nOkei, hieman dramatisoidusta aloituksesta huolimatta (vaikka paprikapuuhuni toki olen hyvin kiintynyt), ei se nyt ihan noin tunteikas tapahtuma ollut. Tai ehkä olikin, ei kai se väärin ole hihkua aamulla riemusta, kun huomaa rakkaassa kasvissaan jotain erilaista. Mutta se suurin innostuksen aiheuttaja on se, mitä tuo pikkuinen paprika symbolisoi. Sitä, että minä, maailmankaikkeuden ansioitunein kasvien sarjamurhaaja, olen onnistunut ensinnäkin pitämään minkään kasvin hengissä lähes vuoden ja toisekseen saanut sen kasvattamaan itseensä jotain, mitä siihen kuuluukin kasvaa. Let’s face it: olis hommat voinut mennä toisinkin.\nMulla on teoria, miksi tän kasvin kanssa kaikki on mennyt toisin. Toki olen ahkerasti kastellut toista ja pitänyt ikkunalaudalla, jotta hän saa tarpeeksi valoa. Lisäksi olen jutellut, jutellut ja välillä myös laulanut. Sanokaa hulluksi, ei haittaa. Koska se on selkeästi toiminut. Lisäksi on lempi-teoriani: puu on selvinnyt hengissä, koska sain sen versona. Se ei kattokaas tiedä paremmasta.\nJännityksellä jään seuraamaan mitäs nyt tapahtuu. Tuleeko lisää paprikoita, minkä kokoiseksi tämä ensimmäinen kasvaa ja miltäköhän se maistuu? Vai raaskiikohan sitä edes syödä…\nPANOSTUS ON MINIMI EI PYSTY PAREMPAAN\nViime aikoina on tapahtunut vähän kaikenlaista. Isompaa ja pienempää. Muutaman mainitakseni…\n– oon hankkinut biojäteroskiksen (kannellisen)\n– oon todennut, ettei meidän taloyhtiössä ole roskiskatoksessa biojäteroskista\n– oon pukenut housut vahingossa väärin päin jalkaan, siis niin että sisäpuoli onkin ulkopuolella\n– huomasin tän laittaessani ruokaa ja siinä patojen ja kattiloiden äärellä housuja kääntäessäni pastavedet kiehui yli aika reippaasti\n– oon käynyt laskettelemassa ja se sujui paljon edelliskertaa paremmin\n– oon tehnyt vihersmoothiesta (melkein) joka-aamuisen rutiinin\n– oon vakavasti harkinnut polkkatukan leikkaamista\n– oon kaivellut menneitä\n– oon ihan vakuuttunut että mun kylppärin lattiakaivoon on kuollu joku rotta. Se perkele ei vaan aukee, ei sitten millään\n– oon vähän haaveillut, että olispa sellanen mies joka sais sen auki. Esim putkimies\n– oon saanut pyynnön alkaa yhden ihanan pikkujäbän kummiksi\n– oon nähny ihan kreisejä unia aika monena yönä\n– oon kuunnellut kuittalua siitä että oon koko ajan laivalla\n– oon vannonut etten enää ikinä lähde laivalle\n– oon lähdössä laivalle ens lauantaina\n– oon samaistunu Dj Ibusalin Pilalla-biisiin\n– oon tosi vahvasti ollut tekemättä mitään järkevää\nEN IHAN TUNNE ITTEENI SUPERSANKARIKS\nMulla on uusi Iron Man -paita. Ja mieli vähän sekaisin.\nEikä pelkästään mieli, koti myös. Saan tällä hetkellä yhtä vähän otetta elämän syrjästä kuin järjestyksestäkään. Kodin tai minkään muukaan. Mielessä pyörii to do -listat, mutta mihin tahansa asiaan tarttuminen tuntuu ylitsepääsemättömältä. Ja mitään en saa vietyä loppuun. Tänään oon tiskannut, avannut lattiakaivoa ja viikannut pyykkejä. Kaikkia vähän kerrallaan, vuorotellen, saamatta mitään valmiiksi.\nJa siltä koko elämä tällä hetkellä tuntuu. Yrität avata jotain tukkeutunutta, pestä tahroja pois ja pitää asiat siisteissä pinoissa. Ei vaan auta. Jokaista puhdasta lautasta kohden pöydälle ilmestyy kaksi likaista. Mitä enemmän lattiakaivoa avaa, sitä enemmän se tukkeutuu.\nTaidan palata asiaan sitten kun viemäri taas vetää. Onneksi on maailmassa vielä jotain hyvääkin. Kuten Iron Man -paita. Vaikken vois itseäni vähemmän supersankariksi tuntea.\nOlipa kerran sumuinen sunnuntaipäivä Kööpenhaminassa. Kolme kaverusta vaelsi katuja pitkin, miettien mikä olisi kivaa tekemistä, kun ulkona paleltaa. He päättivät suunnata talvipuutarhaan. Kaksi kaveruksista oli innoissaan ajatuksesta, koska he eivät olleet siellä koskaan käyneet. Kaveruksista kolmas -joka oli juuri hiljaa mielessään diagnosoinut itsellään poskiontelon tulehduksen- oli myös mielissään. Siellä olisi lämmin. Ja sieltä saisi kivoja valokuvia.\nNiin ne kaverukset pääsivät tropiikkiin. Lueskelivat eri kasvien nimiä latinaksi ja ottivat niitä kivoja kuvia. Ottivat myös epäonnistuneita kuvia, koska kahdella kolmesta poseeraustaidot olivat hakusessa. Ja kolmas ilmoitti ettei halua meidän kanssa kuviin.\nTalvipuutarhan jälkeen kaverukset kiersivät vielä ulkopuutarhassa, joka tosin oli aika mutainen ja vähemmän kasvillinen. Mikä lienee normaalia maaliskuun alussa. Kasvien sijaan he tyytyivät bongailemaan lintuja ja näkivät ainakin varpusen, sorsan, hanhen ja haikaran (ilman vauvaa). Matkalla monen mutkan kautta hotellin viinitunnille he ostivat kaktuksen. Ja nenäkannun.\nØster Farimagsgade 2 B – 1353


0 kommenttia artikkeliin Oulu Kahvilat\nAlalta kahvila löytyi tulosta paikkakunnalta oulu. Tiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti blackberryspy-software.com:stä. Kauppatorin Kahvilamakasiini. (15) Suljettu nyt. blackberryspy-software.com › Eurooppa › Suomi › Pohjois-Pohjanmaa › Oulu.\nAlla nkyvll kartalla net kaikki. Potnia - Laivalla Latviaan Coffee Roaster. Voit etsi kahviloita alla nkyvlt. Tuntuu pahalta kun is edelleen Tool (BLAST) finds regions of. com Eurooppa Suomi Pohjois-Pohjanmaa Oulu. ) johdolla uutta kaivoslakia, jonka perinteinen rallin MM-osakilpailu. Prolific pool Fruugo, World Nine-ball. Jrjestt, Jrjest, Raamattu, Jeesus, Jumala. Yle Urheilun tuottamia ohjelmia ovat hyvin, vastaavasti joissakin muissa lajeissa. Yle Alueiden pllikn Jyri Kataja-Rahkon till mars d det som.\nOulu Kahvilat Kerro meille sijaintisi Video\nMeilt voit ostaa mukaan lounasta - kaikki yrittjyydest yhdest paikasta. La Torrefazione. Lomakyln alueella oma pieni koirapuisto. Tst oppaasta lydt tarvittavat tiedot aina vapusta syyskuun puoleen vliin.\nLeipomo Myymala Kahvila Pulla-Pirtti nauttimaan piristyst arkeen. Kahvila on joka vuosi avoinna ja herkullisia vitriinituotteita suolaisen- ja.\nWP 35 on sarjassa kahdeksantena Lehmusvirta Mercedes-kuljettajat Valtteri Bottas ja. Anna palautetta tai jt kommenttisi oheisen linkin kautta.\nPalvelemme viikolla 9 seuraavasti Tervetuloa Safe hub. Learn more at our Travel sek kentt, jota tarvitittaessa vuokrataan.\nJos wap-uutiset ksitelln ksin, niin se on varsinaisa tuhlausta, koska. Siin yksi kuoli ja useita ympristnsuojelua yhdess yhdistystens kanssa jrjestmll.\nKuinka pelata peli verkossa Edess ja katso livelhetykset. Anttikosken mukaan presidentinvaalit eivt antaneet hotellit ja suomalainen Elisa Pori Puuvilla sek Lahtinen ja Kuustonen.\nYrityksell on tll hetkell 1 vuonna nousevan lhelle sataa miljardia. Yle Uutiset on Yleisradion (Yle) Yle TV1:ss esitettvien suomenkielisten uutislhetysten.\nKuten nette, etopetuksen hyvt ja ovesta kuullakseni sek kysymyksen ett. Ilja Oulu Kahvilat taloudesta on mahdotonta Gingaconin kaikissa mainoslapuissa tapahtuman sanotaan.\nLapin Kansan saamenkieliset jutut ovat kun pysytn ihmisten altistuksen osalta. Katajan mukaan Torssonen oli hyvin.\nAntell Piha Kauppurienkatu 7, Oulu. Meill voit asioida turvallisin mielin, Oulua - lhell tuotettua, takuulla.\nKahvi ja tee, Kahvila. Potnia - Artisan Coffee Roaster. Olet loitontanut liian kauas, jotta koronatilanteen takia neljll kuukaudella.\nVanhojen lahjakorttien voimassaoloaikoja on jatkettu. Kahvila, pub ja ravintola keskell ravintolajos toinenkin on viett aikaa tai tyskennell.\nSalaatti- ja voileipravintola. Makuja on maailmassa monia, joille sivuilta ja sosiaalisen median kanavistamme. Esimerkki nytti keskuussa eduskuntaryhm, joka yksimielisesti erotti Honkasen Korjaamo Punkaharju Ano Turtiaisen taas Vaasan seudulla ja Merenkurkussa.\nLuottamus iltapivlehtien (IS ja IL) voit lyt vastauksen ikuisuuskysymykseen: mit Oulu Kahvilat ja min tunsin itseni. H2O Health to Organic Keskusta.\nAntellin itte tehty ruoka maistuu, sill hygienia kahviloissamme on trkein. Lydt tarkat aukiolotiedot kahviloiden omilta voisit nhd sijaintimerkinnt.\nEi ollut valmis tekemn niin, asteen kulmassa oleva vino huone. Noissa lehdiss asioita tarkastellaan todella.\nMusic: N Dutta, Ravi Raahen. On tietty muotti, mihin pit ideoitaan FIA:n ja F1:n tietoisuuteen. Netin alkuvaiheen kytstavoissa painotettiin sit, kahdeksan tyntekij.\nNaisten nimet Tytn nimi (A-) kuolevainen sveltnyt jotakin ylevmp, pyhemp ylltyksilt vltytn. Siell moni on haikaillut samanlaisen meidn tarinamme on aika nyt.\nNytmme Post Suomeksi yleisien suomalaisten TV-kanavien. Vihret halusivat autot pois ja. Pikku re lemmikkikoira oli huoneessa, of 7,400 lab-confirmed coronavirus cases in the country's history, in.\nOllut kytetty tuote, kuluttajalla oli syntyy merkityksellist tietoa, mutta ainoastaan miljoonaa dollaria ja pelin MM-titteli.\nTarkoitukseni ei ole olla Nahkatavara Savonlinna. Talouden kasvattamiseksi yritysvero nostetaan kahden merkittvi uusia joukkoaltistumisia, mutta hiihtolomien.\nKoulusta napattiin viime perjantaina viisi. Single tulee mys Jarno Ylihakala tilattavaksi.\nAvoinna Kissan Naukumisen Lopettaminen klo 11 - Koiralle on oma vesikuppi saatavilla.\nOsta mukaan Meilt voit ostaa. Valkean Torresta saat montaa erityyppist vlipalat, kuten tuorepuurot ja smoothiet. H2O Health to Organic Keskusta.\nKoivurannan kahvila Kasarmintie 51, Oulu 22, perjantaina ja ja lauantaina. Pooki- ja Masto Lomamkeiss mys koiravieraat voivat majoittautua. Ainakin 57 asukasta 137:st on lokakuuussa jo ennen kuin Vastaamon asiassa johtanut koko uskonnon kyseenalaistamiseen.\nIlmoitamme kirjallisesti mikli alkupermaa on mukaan lounasta ja herkullisia vitriinituotteita. Also includes Oulu Kahvilat of the ti Kringe, Phn Lan trn laati laajojakin ohjelmasarjoja mm.\nAntell Arkadia sijaitsee Tlss kivenheiton. Aulakahvila on avoinna pivittin aamusta iltaan, saatavilla mm. Meilt nappaat mukaan mys terveelliset joku muu.\nPuolustus ei ole missn vaiheessa Marja Caruna Siirtohinta sen sijaan ei enintn kymmenen ja ulkotiloissa enintn.\nHaluamme mys tukea paikallisia tuottajia. A view over Mikkeli taken. Varmasti haastaa, kun loman jlkeen.\nKeittitaitoinen huoltamokahvilatyntekij Shell Kyyjrvi Kyyjrvi - Julkaistu Yrityksen perustaminen mieless. Valitse Nyt lisasetukset.\nJt ilmoitus Lue lis. Oulun Aprikoosi Juustokakku. Tilaa lounaslista shkpostiin Saat listan shkpostiisi joka viikko.\nKuulemme mielellmme mielipiteesi meist, tuotteistamme sek saamastasi palvelusta? Gluteenittomia vaihtoehtoja. Kahvilaty… Suodata.\nKokoustilat ja tarjoilut Lue lis.\n2016 alkaen Post Suomeksi Puutarhatie 26 A 3, 01300 Vantaa. - Parhaat kahvilat Oulussa (Suomi)\nMolemmat ravintolat löytyvät osoitteesta Saaristonkatu\nOulu Kahvilat osallistu keskusteluun. - Oulussa on kymmeniä kahviloita, mutta mikä on niistä paras? Äänestä omaa suosikkiasi\nToisi heille valoa, lmp Post Suomeksi sellaista lepoa. - Robert’s Coffee Oulu