[ 1] NOPEAN AVUN AMMATTILAISET SÄÄVARMEMPI SÄHKÖVERKKO VALTION ROOLI VARAUTUU TURVATTUJEN VIESTINTÄYHTEYKSIEN ERIKOISLEHTI - PDF\n[ 1] NOPEAN AVUN AMMATTILAISET SÄÄVARMEMPI SÄHKÖVERKKO VALTION ROOLI VARAUTUU TURVATTUJEN VIESTINTÄYHTEYKSIEN ERIKOISLEHTI\nDownload "[ 1] NOPEAN AVUN AMMATTILAISET SÄÄVARMEMPI SÄHKÖVERKKO VALTION ROOLI VARAUTUU TURVATTUJEN VIESTINTÄYHTEYKSIEN ERIKOISLEHTI"\n1 [ 1] 2014 TURVATTUJEN VIESTINTÄYHTEYKSIEN ERIKOISLEHTI NOPEAN AVUN AMMATTILAISET d MINISTERI HAAVISTO: d MIHIN SUOMI d VALTION ROOLI VARAUTUU SÄÄVARMEMPI SÄHKÖVERKKO\n2 SÄÄVARMEMPAA SÄHKÖÄ Vahvaverkko-hanke osoitti mielekkyytensä talven myrskyissä. s. 6 SISÄLTÖ: d 12 MINISTERI PEKKA HAAVISTO Valtio pyrkii omistajana pitkäjänteisyyteen. d 14 ENSIHOIDON ETURINTAMASSA Lääkärihelikopterin perusajatus on saada lääkäri nopeasti potilaan luo Tapahtuu Säävarmempaa sähköverkkoa Ministeri Pekka Haavisto Ensihoidon eturintamassa Mihin Suomi varautuu? Laajakaista palvelee viranomaisia Kyber ei tunne rajoja Sanastoa 2 VIRVE 1/2014\n3 9 EDITORIAL Muutosten äärellä Timo Lehtimäki SUOMESTA PITÄISI RAKENTAA HOUKUTTELEVA PELIKENTTÄ. - - Jyrki Katainen VIRVE-lehti on Suomen Erillisverkot Oy:n julkaisema sidosryhmälehti. Päätoimittaja Mari Suokari-Pärssinen, PL 357, Espoo, vaihde , Ulkoasu Alma 360 Oy, Paino Edita Prima, /2014 VIRVE 3\n4 TAPAHTUU VILLE RINNE Virvestä Erveen Virve-lehdestä tulee Erve Uutiset ja Virve-päivästä Erve Foorumi. Käsissäsi on Virve-lehden viimeinen numero. Lehti ehti ilmestyä Virve-nimellä kymmenkunta vuotta ja saavuttaa vakituisen lukijakunnan turvattujen viestin- verkkokyselynä toteutetussa huomioarvotutkimuksessa Virve-lehti saavutti keskimääräistä aikakauslehteä paremmat pisteet muun muassa sisällön ja ajankohtaisuuden saralla. Tältä vankalta pohjalta on hyvä jatkaa uudella nimellä Erve Uutiset ja tarjota Erillisverkot-konsernin kasvavaa toimintaa kuvaavaa laajennettua sisältöä, virveä unohtamatta, sanoo päätoimittaja Mari Suokari-Pärssinen. Ensimmäinen Erve Uutiset ilmestyy Verkkojulkaisuna lehti ilmestyy kaksi kertaa vuodessa. Asiantuntevan sisällön ja artikkelien tuotannon parissa jatkaa Paperilehteäkään emme hylkää. Kerran vuodessa maaliskuussa Erve Foorumin (ent. Virve-päivä) yhteydessä julkaisemme koosteen edellisen vuoden parhaista jutuista päivitettyinä. Näin varmistamme asiakkaidemme ja muiden sidosryhmiemme turvattujen viestintäyhteyksien tiedonsaannin. DIGIUUTISKIRJE TUKEMAAN SIDOSRYHMÄLEHTEÄ Jotta voimme palvella asiakkaitamme ja muita sidosryhmiämme nykyistä paremmin ja tehokkaammin, lisäämme viestin- uutiskirjeen, Suokari-Pärssinen kertoo. Uutiskirjeessä kerrotaan ajankohtaisista, käynnissä olevista asioista, tuotteista ja palveluista. Sidosryhmälehdet taustoittavat ja kuvaavat alan kehitystä. 4 VIRVE 1/2014\n5 ï KriSu-harjoituksissa otetaan opiskelijoista mittaa Pelastustoiminnan johtamista vaativissa tilanteissa harjoitellaan pelastusopiston johdolla säännöllisesti, kaksi kertaa vuodessa. Yhtämittaisesti kaksi vuorokautta kestävässä harjoituskokonaisuudessa pelastustoiminnan johtamista harjoitellaan niin maalla kuin merelläkin. Helmikuiseen KriSu 2014K johtamisharjoitukseen osallistui toista sataa opiskelijaa, noin 30 opettajaa sekä useita yhteistyökumppaneita eri viranomaisorganisaatioista. Harjoitus toteutettiin yhteistyössä Turun ammattikorkeakoulun ja merenkulkuoppilaitoksen Aboa Maren kanssa. Harjoitusjoukot olivat sijoittuneet kahdelle paikkakunnalle, Kuopioon ja Turkuun. Harjoittelijat olivat Pelastusopiston päällystöja alipäällystöopiskelijoita sekä Turun AMK:n ensihoidon ja Aboa Maren onnettomuuspaikan johtaja -kurssin (OSC) opiskelijoita. Tilannekuvaa välitettiin nykypäivän viestivälineillä hyödyntäen virveä operatiivisena viestivälineenä ja yhdistettyä viestintää (Unified Communications UC) operatiivista viestintää täydentävänä ratkaisuna. Viestintäratkaisujen, asiantuntijoiden sekä Pelastusopiston ja Aboa Maren simulaattorien avulla pyrittiin muodostamaan onnettomuustilanteista realistinen kuva, jossa opiskelijat pääsivät testaamaan tietämystään, sovittamaan yhteen opittuja asioita ja soveltamaan niitä käytäntöön. Odottamattomia asioita tapahtuu yhä useammin. Harjoitteet, joita teille on tulossa, voisivat tapahtua tämän päivän todellisuudessa. Tämä on hyvä tilaisuus opetella, sanoi rehtori Mervi Parviainen avajaisissa. Seitsemättä kertaa järjestetyn KriSu-harjoituksen taustalla oli suurtulva, jonka kanssa samanaikaisesti tapahtui useita muita onnettomuuksia. Ensimmäisen vuorokauden toiminta tapahtui sisämaassa, toisen vuorokauden toiminta merenranta-alueella pääkaupunkiseudulla. Onnettomuuksia olivat mm. alus- ja ilmailuonnettomuudet, rakennus- ja metsäpalot sekä vaarallisten aineiden onnettomuudet. Tavoitteena oli harjoitella oman toimialan lisäksi kaikkien viranomaisten välistä yhteistyötä, kommunikaatiota ja ensihoidon organisoitumista suuronnettomuustilanteessa. Harjoituksessa yhdistetään eri oppiaineiden osaamista, ja opiskelijat joutuvat ratkomaan monenlaisia ongelmatilanteita pelastustoiminnan ohella, kertoo harjoituksen johtaja Matti Honkanen Pelastusopistosta. Tämä jos mikä on hyvä viestiliikenteen harjoitus. Kun tieto on saatavissa ja sen voi katsoa eri paikoissa, virven kuormitus saadaan pienemmäksi. Opiskelijat joutuvat tekemään virkaapupyyntöjä, kohtaamaan median edustajia ja yleensä vielä juuri silloin kun eivät haluaisi sekä ratkomaan monenlaisia hallinnollisia haasteita. Tilanne elää koko ajan. Harjoituksessa on hallittava koko pelastustoiminnan ketju hätäilmoituksen vastaanottamisesta onnettomuusraportointiin, Honkanen painottaa. Viimeistään tämän harjoituksen jälkeen on selvää, miten auttamisen ketju etenee. Lue lisää: PENTTI VÄNSKÄ VIRVE JA MATKA- PUHELINTEN JUNAKUULUVUUS Virve-verkon hyödyntäminen on yksi mahdollinen ratkaisu, kun junien matkapuhelinkuuluvuutta parannetaan. Liikenne- ja viestintäministeriö (LVM) kutsui loppuvuodesta 2013 ministeri Pia Viitasen aloitteesta rautatieliikenteen toimijat ja teleyritykset selvittämään keinoja matkaviestinten junakuuluvuuden parantamiseksi. Ministeriön mukaan ongelmia ovat olleet muun muassa yhteyksien katkeamiset sekä matkapuhelinverkkojen aiheuttamat häiriöt junaliikenteessä käytettävään GSM-R-verkkoon. Ministeriön julkaiseman tiedotteen mukaan ensisijainen tavoite on rautateiden oman matkaviestinverkon ja teleyritysten kaupallisten matkaviestinverkkojen häiriöiden poistaminen. Yhtenä vaihtoehtona tutkitaan sitä, että liikennevirasto ja VR siirtyisivät käyttämään rautateiden GSM-Rverkon sijasta viranomaisverkko virveä. Tämä ratkaisisi häiriöongelmat pysyvällä tavalla. Lue lisää VILLE RINNE 1/2014 VIRVE 5\n6 JUSSI AUKIA ÁFORTUM SÄÄVARMEMPAA SÄHKÖÄ V ahvaverkko-hankkeeseen si Sauli Antila työ on edennyt alkuperäistä aikatauluaan ASIAKASHAITTAA PIENENTÄMÄSSÄ Kaapeloitavat osuudet on valittu sääherk- - - ka ne odottivat alueen kaavoituksen tai >> 6 VIRVE 1/2014\n7 JOS TAPANI-MYRSKY TULISI NYT, VIKOJA ILMENISI TAAJAMISSA JO SELVÄSTI VÄHEMMÄN. 1/2014 VIRVE 7 >>\n8 Talvi : Investoinneista selvää hyötyä Sauli Antila arvioi VahvaVerkko-hankkeen osoittaneen jo mielekkyytensä talven myrskyissä. Joulukuinen Seija oli meidän verkkoalueillamme 2010-luvun toiseksi pahin myrsky Tapanin jälkeen ja osui sen kanssa pitkälti samoille alueille. Vaikka kahta samanlaista myrskyä ei ole ja tilan teiden aukoton vertaaminen on mahdotonta, meillä oli taajamissa nyt huomattavasti vähemmän katkoja kuin Tapanin aikana, Antila kertoo. Tämä näkyi selkeästi esimerkiksi Espoossa, mutta myös muissa taajamissa, joissa asiakkaat oli ehditty kytkeä uusien kaapeloitujen verkkojen perään. Ensimmäisessä vaiheessa taajamiin painottuva VahvaVerkko-hanke valmistuu pääosin kevään aikana, yli puoli vuotta etuajassa. Sen jälkeen toimitusvarmuutta aletaan vyöryttää keskuksista haja-asutusalueille verkkoa uusimalla, raivaamalla ja automaatiota lisäämällä. Pilotoimme viime vuonna johtokatujen tehostettua vierimetsien hoitoa muutamassa pienehkössä kohteessa, joista yksi sattui Taina-myrskyn alueelle Koillismaalla. Sillä linjalla ei ollut katkoja, vaikka sen ympäriltä linjat pimenivät. Vaikka yhdestä kohteesta ei kannata vetää liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä, tuskin tehdyistä toimenpiteistä ainakaan haittaa oli, Antila arvioi. Tukiasemapaikkojen sähkönsyötön varmentamisessa olisi nyt tuhannen taalan paikka tunnistaa yhteistyössä operaattorien kanssa tärkeimmät kohteet, jotka tulisi suojata ensimmäisenä. Näin pääsisimme ehkäisemään ongelmia sen sijaan, että miettisimme, miten selviämme akuuteista tilanteista. 8 VIRVE 1/2014\n9 SUUNNITELMISSAMME ON LISÄTÄ SÄHKÖ- ASEMIEN MÄÄRÄÄ, JOLLOIN SYÖTTÄVIEN JOHTOJEN PITUUS LYHENEE. pelkkää metsää ja peltoa. Olisi ollut taloudellisesti järjetöntä vetää niille maakaapeleita. Antila muistuttaa, ettei kaikkea ole mahdollista tehdä ilman että kustannukset nousisivat pilviin. Kustannuksia on toisaalta hankala arvioida. Fortumin vuosittain verkkoihinsa investoimasta noin sadasta miljoonasta eurosta osa kuluu uusiin tai uusittuihin aikaisempaa säävarmempiin linjoihin, jotka joka tapauksessa rakennettaisiin. myös sellaisia hyväkuntoisia ilmajohtolinjoja, joiden käyttöikä ei ole vielä täyttynyt, ja se tietysti maksaa. Samoin investoinnit automaatioon ja etäkäyttöön ovat selviä säävarmuuteen kohdistuvia lisäkustannuksia. TAAJAMAT ENSIN Sähköyhtiöiden hankkeiden taustalla vai- antoi selvän varoituksen suomalaiselle energiahuollolle iskettyään niin laajalla alueella ja niin moniin taajamiin. toiminnot terveysasemia, pankkeja ja bensiiniasemia myöten lamautuivat, ja ne oli korjattava ennen kuin korjauspartiot pääsivät siirtymään haja-asutusalueille. Se pitkitti haja-asutusalueiden vikojen korjausta ja aiheutti linjojen päässä jopa päiväkausien katkoja, Antila kuvaa vallinnutta tilannetta. syksynä voimaan astunut uusi sähkömarkkinalaki, johon on kirjattu aikaisempaa tiukempi toimitusvarmuuden vaatimus. Aloitimme toimenpiteet jo heti vuoden suuntaan ollaan joka tapauksessa menossa. Fortum on panostanut resursseja erityisesti taajamien sähkönsyötön säänkestävyyteen, sillä pienennetään asiakashaittaa tehokkaimmin ja liiketaloudellisesti kestävällä tavalla. Taajamien turvaaminen helpottaa myös haja-asutusalueiden tilannetta, sillä korjauspartiot voivat jatkossa siirtyä sinne suoraan. ottojen väheneminen, kun taajamien asukkaat eivät enää tuki puhelinpalvelu- vielä Niiden päälle tulivat vielä yhteydenotot hätäkeskuksiin. RISKIALTTIIT KILOMETRIT Käyttöpäällikkö Jarmo Ström kertoo, että Suomen sähköverkko on pitkälti rakennettu kuntakeskusten lähettyvillä olevil- Yllä esimerkkejä helikopteriprojektissa hyödynnetyistä 3D-mallinnetuista maastokuvista.. Johtotietoa kaapeleista ja ilmajohdoista Suomen Erillisverkot -konserniin kuuluva Johtotieto Oy toimittaa sopimusurakoitsijoille ja muille tiedontarvitsijoille maakaapelien sijaintitietoja, joiden avulla ehkäistään ennakolta niiden vaurioituminen esimerkiksi kaivuutöissä. Reittitiedot voidaan tuottaa urakoitsijan työkoneen näytölle. Vuosittain tehdään kymmeniä tuhansia sijaintiselvityksiä. Toimitusjohtaja Petri Nuutinen sanoo, että Johtotiedolla olisi kuitenkin mahdollisuus myös poikkeustilanteissa tukea ilmajohtojen korjausta ja siihen liittyviä raivaustöitä, sillä yrityksellä on sopimuksia verkkoyhtiöiden kanssa myös ilmajohtojen sijaintitiedoista ja niiden toimittamisesta. Emme halua puuttua yhtiöiden normaaliin verkonhallintatoimintaan, mutta mielestämme verkkoyhtiön käyttökeskuksella on häiriötilanteissa tarpeeksi iso työ hoitaa ja palauttaa sähkönjakelua. Esimerkiksi myrskyn jälkiraivauksessa voisimme tukea heidän työtään tuottamalla ilmajohtoaineistoa metsää raivaaville urakoitsijoille. ta sähköasemilta kohti haja-asutusalueita. - jännitelinjoja eri suuntiin. Linjan viimeinen kuluttaja saattaa laajoissa kunnissa olla kymmenien kilometrien päässä sähköasemalta. Säävarmuuden lisäämisessä keskei- luotettavuuden parantaminen. Fortumin yhteensä kilometrin verkosta - kolmannes eli kilometriä sijaitsee metsässä, ja juuri siihen osuuteen toimenpiteet kohdistetaan. sille, miten parannamme verkon luotettavuutta taajamien ulkopuolella. Suun- >> 1/2014 VIRVE 9\n10 Kun sähkö katkeaa Suuren luonnononnettomuuden jälkiselvittelyissä tarvitaan tehokasta viestintää ja saumatonta yhteistyötä. Fortumilla lähdettiin jo ennen Tapaninpäivän 2011 myräkkää parantamaan kriisitilanteiden viranomaisyhteistyötä, sillä toimivat yhdyskanavat pelastuslaitosten suuntaan nopeuttavat toipumista, parantavat työturvallisuutta ja auttavat keskittämään viankorjauksen resurssit oikeisiin kohteisiin. Viranomaisyhteistyössä pitää tietää kuka vastaa ja mistä vastaa, Jarmo Ström pelkistää. Oikean viranomaisen löytäminen oli aikaisemmin joskus hankalaa, sillä Fortumin Espoon käyttökeskus ohjaa kunnostus- ja korjaustoimintaa laa - jalla alueella Etelä- ja Lounais-Suomessa, Raumalla, Pohjanmaalla ja Kuusamossa. Nykyisin yhteydet muodostuvat helpommin, sillä pai - kalle saadaan tarvittaessa Länsi- Uudenmaan pelastuslaitoksen nimeämä yhteyshenkilö. Hän on suoraan yhteydessä kriisialueen pelastuslaitoksiin, ja nämä puolestaan alueen kuntiin ja niiden viranomaisiin virve-puheryhmillään ja muilla kanavillaan. Menettely on toiminut hyvin ja osapuolet ovat sitoutuneet siihen. YHTEYSHENKILÖ AUTTAA Pelastusammattilaiset puhuvat samaa kieltä keskenään, joten yhteyshenkilön avulla vältetään väärinkäsitykset. Vaikka Fortum on kurssittanut pelastuslaitosten työntekijöitä toimimaan sähköverkkojen läheisyydessä, yhteyshenkilö tun tee niihin liittyvät turvallisuuskysymykset jokapäiväisen yhteistyön ansiosta kollegojaan paremmin. Hänen kauttaan voimme välittää paikallisille pelastuslaitoksille tietoa siitä, missä sähköt ovat vielä päällä ja missä pois sekä mikä on arvioitu korjaustilanne minkin alueen kohdalla. He voivat puolestaan pyytää meitä kohdistamaan korjaustoimenpiteitä kriittisiin kohteisiin kuten vanhainkotiin, joka pitää eva kuoida tietyn ajan kuluessa. Ström muistuttaa, että vaikka ensisijaiset korjauskohteet tiede - tään jo etukäteen, isossa tilanteessa asioiden tärkeysjärjestys saattaa muuttua ja asioista joudutaan neuvottelemaan. Toimitamme pelastuslaitoksille web-sovelluksena myös Viranomaiskarttaa, josta he näkevät, mikä on yleistilanne ja karkea korjausaikataulu sähkökatkoille. VIRTAA VIRVELLE Virve on Fortumille tärkeä viestiväline. Pelkästään päätelaitteita yrityksellä on Virve mahdollistaa toimintamme niin arjessa kuin myrskyissäkin, sillä ilman sen ryhmäpuhelumahdollisuutta käyttökeskus tukehtuisi yksittäispuheluihin. Kaikki töihin liittyvä viestintä hoidetaan virvellä. Tavallista kännykkää käytetään vain, jos asentajalla ei ole päätelaitetta. Virve-tukiasemat ovat myös sähköverkon korjaajalle elintärkeitä, ja virransyötön palauttaminen tukiasemapaikoille on siksi priorisoitu korkealle. Käytännössä sähkönsyötön palauttaminen voi joskus olla vaikeaa, sillä tukiasemat sijaitsevat usein korkealla ja hankalien etäisyyksien päässä turvatusta virransyötöstä. VahvaVerkko-hanke parantaa joka tapauksessa niidenkin vikasietoisuutta. Tapaninpäivänä Varsinais- Suomessa virta oli poikki aika monelta virvenkin tukiasemalta. Niiden päällekkäispeitto pienensi kuitenkin alueellisia häiriöitä, Ström kertoo. Vaikka tukiasemien toimintavarmuutta ja virransyöttöä saataisiin parannettua, Strömin mielestä niille kannattaisi hakea myös valmiiksi säävarmoja sijoitus - paik koja. Kannattaisiko esimerkiksi mastoilla varustettuja sähköasemiamme hyödyntää? 10 VIRVE 1/2014\n11 i MARRASMYRSKYSSÄ Marraskuun 5. päivä 2013 riehunut Eino-myrsky mykisti pahimmillaan alle 10 virve-tukiasemaa, mikä oli alle viisi prosenttia Tapani-myrskyn aikaisesta tilanteesta. nitelmissamme on lisätä sähköasemien määrää, jolloin syöttävien johtojen pituus lyhenee ja asiakkaiden keskeytysajat lyhenevät. PAREMPAA VERKONHALLINTAA Hankkeessa sähköverkon automaatiota ja etäkäyttöä parannetaan kauko-ohjatuilla erottimilla ja katkaisijoilla. Niiden ansiosta oksien, eläinten tai kaatuvien puiden aiheuttamat sähkökatkokset rajataan aikaisempaa nopeammin ja pienemmille alueille. Ström muistuttaa, että Fortumilla pyritään yleensäkin suurhäiriötilanteessa rajaamaan ensin vika ja palauttamaan sähköt mahdollisimman monelle asiakkaalle sähköverkon ehjään osaan. Vasta sitten siirrytään korjaamaan itse vikakohtaa. Myös etäluettavilta sähkömittareilta saatavat sähkönjakeluhäiriöistä kertovat hälytykset mahdollistavat jatkossa paremman tilannekuvan erityisesti pienjänniteverkon häiriöiden ja niiden laajuuden osalta. Uusia toiminnallisuuksia on kuitenkin vielä testattava ennen laajempaa käyttöönottoa. Ilmajohtojen ja niiden johtokatujen kuntoa kartoittavat helikopterikuvaukset ovat osoittautuneet erittäin hyödyllisiksi. Ström sanoo, että monet tarkastusasiat näkyvät ilmasta paljon selvemmin. Lentotarkastettu reitti lennetään uudestaan tietokoneella, ja havainnot liian lähellä olevista puista ja muista riskeistä kirjataan tarkastushavainnoiksi ja priorisoidaan korjauskriittisyyden mukaan kiireellisiksi tai ennakoiviksi toimenpiteiksi. Ilmakuvaa verrataan sähköverkon verkkokarttaan, jolloin sekin täsmentyy. Puiden kasvu mallinnetaan. Jopa yksittäisten puiden koordinaatit voidaan siirtää suoraan johtokatua kunnostavan metsätyökoneen näytölle. Ström sanoo, että linjat on tyypillisesti käyty läpi kuuden vuoden välein. Jatkossa Etelä-Suomen nopeakasvuisissa metsissä tarkastusvälejä todennäköisesti tihennetään. lisesti havaintojen perusteella. Uuden lain myötä meillä on nyt mahdollisuus men- kadun ulkopuolelle kaatamaan verkkoa vaarantavat puut. Luonnollisesti teemme sen yhteistyössä maanomistajien kanssa heitä informoiden, Ström kertoo. neet maanomistajille erilaisia vaihtoehtoja, kuten riskipuiden avaimet käteen -korjuun, jossa poistetuista puista saatavat rahat maksetaan maanomistajan tilille eikä tämän tarvitse tehdä mitään. Maanomistajat ovat lähteneet hyvin mukaan muun muassa siksi, että monet ovat arastelleet voimalinjan lähellä olevien reunapuiden kaatamista. Tarjoamamme ratkaisu on siis helppo sekä heille että meille.1 Kommentti Suomen Virveverkko Oy:n toimitus johtaja Jarmo Vinkvist muistuttaa, että sähköyhtiöiden satojen miljoonien eurojen investoinnit säävarmoihin sähköverkkoihin ovat erittäin tärkeitä myös virve-verkolle. Meillä on eri puolilla Suomea tukiasemaa, jotka on asennettu vuokrattuihin ja yhteiskäyttöisiin mastoihin tai kiinteistöihin. Ostamme masto-, sähköja siirtoyhteyspalveluja TeliaSoneralta, Elisalta, Digitalta ja muilta kiinteistöjen omistajilta ja alan toimijoilta, Vinkvist sanoo. Tukiasemillamme on päällekkäistä radiopeittoa, joten naapuritukiaseman radiopeitto auttaa yksittäisen tukiaseman häiriötilanteessa. Kaikissa tukiasemissamme on vähintään 3 6 tunnin akkuvarmistus ja osassa lisäksi varavoimakoneita. Käytettävissämme on lisäksi siirrettäviä varavoimakoneita ympäri Suomea. Parhaillaan on käynnissä Huoltovarmuuskeskuksen rahoittama noin kolmen miljoonan euron hanke, jolla kehitetään Virve-tukiasemien olosuhdevalvontaa, varavoimaa sekä siirrettäviä tukiasemia. Omista investoinneistamme ja varavoimajärjestelyistä huolimatta tärkeintä on, että sähkönjakelun toimintavarmuutta saadaan parannettua koko valtakunnassa säävarmuutta lisäävillä satojen miljoonien eurojen investoinneilla. 1/2014 VIRVE 11\n12 VALTIO KATSOO TULEVAISUUTEEN Ministeri Pekka Haavisto näkee, että valtio pyrkii omistajana sellaiseen pitkäjänteisyyteen, joka vahvistaa niin yritysvastuuta kuin yhtiöiden yhteiskunnallista painoarvoakin. LAURA KOTILA/VALTIONEVOSTON KANSLIA Ministeri Pekka Haavisto vastaa kehitysministerinä kehitysyhteistyöstä ulkoasiainministeriössä sekä valtion omistusohjauksesta valtioneuvoston kansliassa. Haavisto muistuttaa, että vaikka elämme markkinataloudessa ja globalisoituvassa maailmassa, merkittävä osa maailman yhtiöistä on tavalla tai toisella valtioiden omistuksessa. valtio on myös omistajana. netaan vapaan markkinatalouden kannattajana ja edistäjänä, on varsin aktiivinen suojaamaan omia yhtiöitään ja tarvittaessa vaikka pääomittamaan niitä itse. Suomen malli ei siinä mielessä poikkea maailmalla yleisesti vallitsevasta käytännöstä. tä ja käytännön järjestelyjä, jotta valtion rooli omistajana voisi olla tarkoituksenmukainen eikä ainakaan markkinoiden kannalta epäedullinen. Ministeri Haavisto muistuttaa, että valtionyhtiöt kilpailevat markkinoilla samoin ehdoin muiden kanssa. ERITYISTEHTÄVÄ TAI STRATEGINEN INTRESSI Suomessa valtio on omistajana kaikkiaan 60 yhtiössä. Niistä valtaosa on sellaisia, joilla on yhteiskunnan asettama erityistehtävä tai strateginen intressi. yhtiöissä, on kyse aina pääomasta, jolla Ministeri toteaa, että valtion omistus näissä yhtiöissä perustuu joko perinteisiin valtion vastuulle kuuluvien yleishyödyllisten peruspalvelujen varmistamiseen tai erilaisten markkinapuutteiden korvaamion isänmaa. Esimerkiksi Itella huolehtii postipalvelulain noudattamisesta ja Finnair toimivista kotimaan ja ulkomaan yhteisistä varoista ja niiden tehtävä on silloin ensisijaisesti palvella suomalaista nisterinä pyrin valvomaan tämän edun toteutumista. Suomen Erillisverkot -konserni on maamme huoltovarmuuden ja ylimmän johdon turvallisen toimintavarmuuden kannalta kriittinen erityistehtäväyritys, jonka tehtävänä on turvata toimintavarmoja verkkopalveluja myös vakavissa häiriötilanteissa ja poikkeusoloissa. infrastruktuurin osalta tärkeä rooli toimintojen ylläpitäjänä ja kehittäjänä. Erillisverkkojen perinteinen palvelumuoto on valtakunnallinen viranomaisradioverkko virve, jonka käyttäjiä ovat pelastustoimi, poliisi, puolustusvoimat, rajavartiolaitos, tulli, sosiaali- ja terveystoimi, hätäkeskukset, eri ministeriöt sekä muut valtion ja kuntien turvallisuudesta ja toimivuudesta vastaavat tahot. suustason edellyttämiä palveluja ovat Suomen teleliikennettä palvelevat teletuotantotilat, maanalaisten tietoliikennekaapeleiden sijaintitiedot sekä rakenteilla oleva valtion ylimmän johdon ja hallinnon toimintavarmuutta palveleva turvallisuusverkko. tion kokonaan omistamia erityistehtäväyhtiöitä ovat muun muassa sijoitustoimintaa VALTIO ON OMISTAJANA KAIKKIAAN 60 YHTIÖSSÄ. 12 VIRVE 1/2014\n13 seen yhtiömuotoisella, läpinäkyvällä toimintamallilla. TÄHTÄIMESSÄ TOIMIVA TULEVAISUUS maakaasu) kehittäminen to toivoo valtion kokonaan tai osittain sellisesti. 1/2014 VIRVE 13\n14 ENSIHOIDON ETURINTAMASSA Helikopteri tuo lääkärin mahdollisimman nopeasti potilaan luo. JARNO SALOVUORI ÁMARJAANA MALKAMÄKI 14 VIRVE 1/2014\n15 Janne Virta kehittää lääkärihelikopteritoimintaa valtakunnan tasolla, mutta päivystää myös itse säännöllisesti. Liikuttaessa maayksiköllä HEMS-ensihoitaja Matti Mikkonen ajaa ja lentäjä suunnistaa. T alvipäivä on harmaa Tampere- Pirkkalan lentoasemalla. Pilvet ovat noin 60 metrissä eivätkä lääkärihelikopterin sääminimit täyty, joten FH30 on lähtenyt aamupäivän kolmelle keikalla maayksiköllä. Auto starttasi muun muassa kohti Hauhoa, jonne matkaa on melkoisesti. Peruutus tuli kuitenkin nopeasti, ja nyt miehistö odottelee seuraavaa keikkaa vanhaan lentokonehalliin rakennetuissa päivystystiloissa. Pääasiassa Pirkanmaata palveleva rokaudessa. Sään salliessa helikopterilla lennetään esimerkiksi Tampereen keskustaan, sillä matematiikka on selkeä: autolla matka kestää hälytysajona noin 20 minuuttia, kopterilla ilmaan noustaan 5 minuutissa ja lentoaika on 3 4 minuuttia. Tänään Tampereella päivystää lääkäri Jari Kalliomäki, joka parhaillaan puhuu puhelimessa sydänpotilaan hoidosta. Konsultointi onkin iso ja näkymätön osa työtä. Vaikka muu miehistö nukkuisi, lääkäri herää useamman kerran yössä antamaan hoito-ohjeita puhelimitse. Työvuorot ovat samoja kuin sairaaloiden päivystyksissä, mutta täällä päätökset on tehtävä yksin. ENSIHOITAJA AVUSTAA LENTÄJÄÄ JA LÄÄKÄRIÄ Lääkärin lisäksi valmiudessa ovat HEMSensihoitaja Matti Mikkonen ja lentäjä Antti Peurala. Mikkonen on aloittanut aamulla vuorokauden kestävän työvuoron, Peurala päivystää kaksi vuorokautta kerrallaan. Kullakin ammattiryhmällä on käytössään oma huone, jossa on lepomahdollisuus. Kymmenen vuotta hoitotason sairaankuljettajana toiminut Mikkonen kertoo, että HEMS-ensihoitajien rooli on kaksijakoinen. Nykyisin he saavat laajan lentokoulutuksen, ja toimenkuvasta jopa 70 prosenttia liittyy lentäjän avustamiseen. vigointia, ilmailusäätä, radioliikennettä, aerodynamiikkaa ja niin edelleen. Saimme myös tyyppiteoriakoulutuksen helikopteriin, kaikki mahdolliset nippelit käytiin toripäivää vuodessa, Mikkonen sanoo. koulutus sisältää senkin mahdollisuuden, että lentäjälle tapahtuu jotain. Silloin tuomme helikopterin autopilotin avulla turvallisesti laskuun. Kohteeseen saavuttaessa lentoavustajan rooli vaihtuu lääkärin avustamiseen. Monipotilastilanteessa voimat voidaan myös jakaa. HEMS-ensihoitaja on siis todellinen hybridiammattilainen. KOMPAKTI JA LUOTETTAVA KOPTERI Lentäjä Antti Peurala esittelee tyytyväi- roopan käytetyin konetyyppi lääkintätoi- >> 1/2014 VIRVE 15\n16 minnassa. Eteläisen Suomen alueella samanlaisia koptereita on yhteensä neljä, joista yksi on varakone. on ollut todella vähän, vuosia eri tukikohdista lentänyt Peurala sanoo. kin ideana on olla keskenään identtisiä, jolloin niitä voidaan kierrättää tukikohtien välillä. Aikaisemmin kopterit olivat eri aikaan hankittuja ja sisuskaluiltaan varusteet siirtyvät tarvittaessa nopeasti koneesta toiseen. Peuralan mukaan kopterin laskupaikaksi riittää päivällä 25 kertaa 25 metrin rääntyneet ihmiset. mässä paikkaa, mutta korvessa saatamme olla ensimmäisenä kohteessa. Koskaan ei voi luottaa muiden näyttämään paikkaan, vaan turvallisuus on varmistettava itse, Peurala toteaa. Antti Peurala (vas.) laskeutuu EC-135-kopterilla ahtaisiinkin paikkoihin. TASA-ARVOA ENSIHOIDON SAATAVUUTEEN Lääkärihelikopterien lääketieteellistä puolta koordinoiva Janne Virta muistuttaa, että toiminnan perusajatuksena on saada lääkäri mahdollisimman nopeasti potilaan luokse. Hoitotason ambulanssiin verrattuna lääkinnällistä varustusta täy- boratoriolaite. Suurin ero tulee kuitenkin lääkärin ammattitaidosta ja laajemmasta lääkevalikoimasta. Virran mukaan lääkäri saattaa potilaan sairaalaan yleensä ambulanssilla, ei helikopterilla. Eniten potilaskuljetuksia helikopterilla on olosuhteista johtuen Lapis- tehdään Rajavartiolaitoksen kanssa, jonka tilavammat kopterit lentävät huonoissakin sääoloissa. tuksia on muutamia kuukaudessa. Valtaosa menee hoitoon TAYSiin (Tampereen yliopistollinen sairaala), jonka kattokentälle on helppo lentää. Esimerkiksi Helsin- dessa, vaikka vammapotilaat hoidetaan Virralla on pitkä kokemus lääkärihelikoptereista, sillä ura alkoi Vantaan tä mieleen ovat jääneet sekä Jokelan että Sellon ampumistapaukset. Hän tekee edelleen päivystysvuoroja Tampereella, kunnan tasolla. lääkärikopterien toimintaa ja vasteita. Tulevaisuudessa lääkäri lähtee paikalle samoilla perusteilla koko maassa. Koska sairaaloiden päivystyspisteet harvenevat, kentällä hoidetaan yhä vaativampia tehtäviä, Virta toteaa. PAIKKA JA STATUS VIRVEN KAUTTA Virve on monessa mukana lääkärihelikop- senellä on oma käsikapulansa, lisäksi helikopterissa ja autossa on dataradio. Sen ja tilatieto välittyy tietokoneen karttasovellukseen ja hätäkeskukseen. - tukikohdan lennonvalmistelutilan tietokoneella. Lentoavustaja ja lentäjä paikantavat kohteen ja varmistavat sääolosuhteet. Jos keikalle lähdetään helikopterilla, lavetti saadaan nappia painamalla ulos hallista. ja hoitaa viestiliikenteen niiden sekä hätäkeskuksen kanssa. Lennon aikana vir- sillä ilmassa se on matkapuhelinta luo- tintää varten on oma puheryhmänsä, ja rin konsultaatioille. Tukikohtien tietojärjestelmät ja tietoliikenne tukeutuvat Erillisverkkojen konesaliin ja verkkoyhteyksiin. kaisua ei taida olla. Alusta lähtien olemme verkkojen kanssa, lääketieteellinen asiantuntija Janne Virta sanoo.1 i FINNHEMS HELICOPTER EMERGENCY MEDICAL SERVICES Valtakunnallista lääkärihelikopteritoimintaa hallinnoi FinnHEMS Oy. Sen omistavat viisi yliopistollista sairaanhoitopiiriä, joiden tehtävänä on järjestää ensihoitolääkäripäivystys alueillaan. Sairaanhoitopiirit vastaavat lääkäreistä, lääkintävälineistä ja lääkkeistä, Finn- HEMS infrastruktuurista, muun muassa tukikohdista ja maayksiköistä. Kilpailutettu lentotoiminta ostetaan kahdelta operaattorilta. FinnHEMS lentää kuudesta tukikohdasta ja tavoittaa puolessa tunnissa 70 prosenttia suomalaisista. Lääkärihelikopterit päivystävät Vantaalla, Turussa, Tampereella, Kuopiossa ja Oulussa. Miehistöön kuuluu lääkäri, HEMSensihoitaja ja lentäjä. Lisäksi Rova niemellä toimii lääkintähelikopteri. Kaikki kopterit ovat ympäri vuorokauden välittömässä lähtövalmiudessa. Toistaiseksi FinnHEMS toimii tilapäisissä tukikohtatiloissa Kuopiossa, Oulussa, Rovaniemellä ja Turussa. Tavoitteena on luoda pysyvä tukikohtainfrastruktuuri vuoteen 2016 mennessä. 16 VIRVE 1/2014\n17 LÄÄKÄRIHELIKOPTERIT OVAT VIRANOMAIS- TOIMINTAA, OSA JULKISTA TERVEYDENHUOLTOA JA POTILAAN HOITOKETJUA. HEMS-ensihoitaja Matti Mikkonen on saanut laajan lentokoulutuksen. Roolina on avustaa lentäjää muun muassa navigoinnissa. 1/2014 VIRVE 17\n18 JUSSI AUKIA ÁLEHTIKUVA / JUKKA RASIMUS, PENTTI VÄNSKÄ MITEN SUOMI VARAUTUU? Yhteiskunnan eri toimintojen keskinäinen riippuvuus on lisääntynyt, joten viranomaisten ja elinkeinoelämän täytyy tehostaa yhteistyötään varautumisessa erilaisiin uhkiin. 18 VIRVE 1/2014\n19 1/2014 VIRVE 19 >>\n20 pyrkii varmistamaan yhteiskunnan kriisinsietokykyä arjen selviytymisen ja toimeentulon turvaamiseksi. Infrastruktuurijohtaja Huoltovarmuuskeskus Sauli Savisalo arvioi, että maailman teknistyminen ja monimutkaistuminen on lisännyt kriittisen infrastruktuurin ja kriittisten toimintojen varmistamisen tärkeyttä. Perinteinen varmuusvarastointi on samaan aikaan muuttunut fokusoituneemmaksi ja tehokkaammaksi. Huoltovar- euron arvosta varasto-omaisuutta. Sitä operoivat pääasiassa ne, jotka sitä muutenkin käsittelisivät. omistamien erillisvarastojen sijasta elinkeinoelämän toimijoilla on varastoissaan tää ja uusiutuu normaaliin tapaan markkinoilla. Esimerkiksi omistamaamme viljaa on varastoituna viljakaupan normaaleissa helinverkot, tavarankuljetus ja logistiikka Esimerkiksi autoa tankatessa tarvitaan kaikkia neljää. vitaan sähköä, polttoainekuljetuksia sekä käteistä ei saa pankkiautomaatilta tai luottokortti ei kelpaa bensapumpulla, ei bensaa saa, vaikka kaikki muu olisi kunnossa. Bensiinin jakelu ei ole ainoa asia, jossa riippuvuus sähkönsyötöstä ja viestiyhteyksistä on kasvanut lisääntyneen automaation myötä. Sähkö- ja tietoverkot ovat on ilmeinen. kön syöttöä eivätkä sähkön tuotanto ja jakelu tule toimeen ilman viestiyhteyksiä. Esimerkiksi myrskyn aiheuttaman - sähkönsyötön palauttaminen, sillä toimi- korjaustyötä. le arjen välttämättömiä asioita. Varautumispäällikkö Tero Kauppinen muistuttaa sanonnasta, että normaalielämän ja kapinan välissä on vain pari syömätöntä ateriaa. Elinkeinoelämä pitää yllä noin 80 prosenttia kriittisestä infrastruktuurista, ja sen tarpeet tulisi ottaa huomioon myös yhteiskunnan jatkuvuussuunnittelussa. Hyvä häiriösietoisuus vähentää myös liiketoiminnan riskejä. omistuksen keskittyminen ja siirtyminen maan rajojen ulkopuolelle asettavat merkittäviä haasteita yhteistyölle ja lisäävät - enää mieleen sanoa tuo ei vaikuta meihin, niin kuin aikoinaan sanottiin USA:n luottolaman uhatessa. YHTEISTYÖ LAAJENEE Vaikka käytännön järjestelyt on pitkäl- ovat valtion ja kuntien viranomaisten vas- KERRANNAIS- VAIKUTUSTEN MERKITYS ON KASVANUT YHÄ SUUREMMAKSI. NELJÄ KRIITTISTÄ SEKTORIA Huoltovarmuuskeskus on tunnistanut neljä kriittisintä sektoria, joita tarvitaan lähes kaikessa arjen toiminnassa: energia ja eri- - nen painottaa. töön emmekä voi määrätä ketään tekemään yhteistyötä. Sen sijaan pyrimme käynnistämään ja tukemaan yhteistyöhankkeita eri puolilla maata. Yhteiskunta on niin monimutkainen, ettei kukaan pysty hallitsemaan sen jatkuvuussuun- kerrallaan kohti tavoitetta, joka kaiken lisäksi elää ja muuttuu. Huoltovarmuuskeskus on osallistunut 20 VIRVE 1/2014\n[ 1] TURVATTUJEN VIESTINTÄYHTEYKSIEN ERIKOISLEHTI APU TULOSSA LÄÄKÄRI VALMIUDESSA TIEDONSIIRTOON GLOBAALI STANDARDI MILLÄ ARVOILLA? VARAUTUU?\n[ 1] 2013 TURVATTUJEN VIESTINTÄYHTEYKSIEN ERIKOISLEHTI APU TULOSSA LÄÄKÄRI VALMIUDESSA d MIHIN SUOMI d VALTA MUUTTUU d VARAUTUU? MILLÄ ARVOILLA? TIEDONSIIRTOON GLOBAALI STANDARDI SÄÄ HAASTAA JA RAASTAA


Oman osaamisen tunnistaminen - PDF Free Download\nDownload "Oman osaamisen tunnistaminen"\n1 Oman osaamisen tunnistaminen\n2 Osaaminen ja työelämä - koulutukset Osa humanistisen tiedekunnan koulutussarjaa Kuuluvat opintojaksoille ETNY002 ja HISY002 Muut voivat ilmoittautua mukaan koodilla HTKY002 Järjestetään lukuvuonna kahdesti: marraskuussa ja helmikuussa\n3 Osaaminen ja työelämä - koulutukset syksyllä 2014 Luennot Oman osaamisen tunnistaminen Tanja Välisalo, HTK Minne humanisti työllistyy? Jari Penttilä, Työelämäpalvelut Työhakemus ja CV Niina Pitkänen, Työelämäpalvelut\n4 Osaaminen ja työelämä - koulutukset syksyllä 2014 Työpajat Portfolio-työpajat (2 vaihtoehtoista) ja Tanja Välisalo CV-työpajat (2 vaihtoehtoista) Annamari Rovamo LinkedIn-työpaja (vaihtoehto / lisä CVtyöpajalle) Tanja Välisalo\n5 Tänään Tavoitteista ja unelmista Mitä on työelämäosaaminen? Osaamisen tunnistamisesta Osaamisen osoittamisesta Portfolio\n6 Tavoitteet ja unelmat osaamisen pohjana Mitä haluat? Minne olet menossa? Tutustu itseesi Tee asioita! Jos et tiedä, mitä haluat, tee kaikkea! Pohdi, mikä on tavoittelemisen arvoista sinusta Työskentele ihan kaikkien kanssa Löydä samanhenkisiä ihmisiä - keitä he ovat? Toisaalta: Verkostoidu ennakkoluulottomasti Listaa kaikki palkitseva tekeminen, josta pidät niiden itsensä vuoksi (työ, harrastukset...) Tee lista (10-20 kpl) unelmatyöpaikoistasi Mikä näissä sytyttää?\n7 Tehtävä: Kutsumuskartta Listaa itsenäisesti kaikki palkitseva tekeminen, josta pidät niiden itsensä vuoksi (työhön, opiskeluun, harrastuksiin, vapaa-aikaan liittyen) Keskity tekemiseen! Käytä halutessasi apuna kutsumuskarttaa Käytä tehtävään aikaa 2 minuuttia - anna mennä intuitiolla fiilispohjalta (jatka halutessasi syvemmin kotona)!\n8 Tehtävä: Kutsumuskartta Pisteytä listaamasi tekeminen asteikolla 1-3: 1 = en pääse tekemään tätä lainkaan tällä hetkellä 2 = teen tätä jonkin verran, mutta tekisin mieluusti lisää 3 = saan tehdä tätä tällä hetkellä niin paljon kuin haluan Luennon jälkeen pohdittavaksi: Mitä voisit tehdä, jotta 1 3? Miksi pidät juuri näistä tekemisistä? Mikä näissä palkitsee?\n9 Tehtävä: Unelmien työ\n10 Mitä on osaaminen, josta nyt puhumme?\n11 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa?\n12 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa? jotain, mikä konkretisoituu itsetuntemuksen kautta\n13 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa? jotain, mikä konkretisoituu itsetuntemuksen kautta kontekstisidonnaista\n14 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa? jotain, mikä konkretisoituu itsetuntemuksen kautta kontekstisidonnaista kehittyvää, kehitettävissä olevaa, muuttuvaa mä vaan oon tämmönen ei käy perusteluksi (työ) elämässä\n15 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa? jotain, mikä konkretisoituu itsetuntemuksen kautta kontekstisidonnaista kehittyvää, kehitettävissä olevaa, muuttuvaa mä vaan oon tämmönen ei käy perusteluksi (työ) elämässä enemmän kuin osiensa summa, ainutlaatuista\n16 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa? jotain, mikä konkretisoituu itsetuntemuksen kautta kontekstisidonnaista kehittyvää, kehitettävissä olevaa, muuttuvaa mä vaan oon tämmönen ei käy perusteluksi (työ) elämässä enemmän kuin osiensa summa, ainutlaatuista jotain, mikä erottaa sinut muista\n17 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa? jotain, mikä konkretisoituu itsetuntemuksen kautta kontekstisidonnaista kehittyvää, kehitettävissä olevaa, muuttuvaa mä vaan oon tämmönen ei käy perusteluksi (työ) elämässä enemmän kuin osiensa summa, ainutlaatuista jotain, mikä erottaa sinut muista muutakin kuin taitoja - tietoja, asenteita, kokemuksia\n18 Osaaminen on... abstraktia, vaikeasti ilmaistavaa, ahdistavaa? jotain, mikä konkretisoituu itsetuntemuksen kautta kontekstisidonnaista kehittyvää, kehitettävissä olevaa, muuttuvaa mä vaan oon tämmönen ei käy perusteluksi (työ) elämässä enemmän kuin osiensa summa, ainutlaatuista jotain, mikä erottaa sinut muista muutakin kuin taitoja - tietoja, asenteita, kokemuksia muutakin kuin pääaineesi\n19 Mistä osaaminen muodostuu? Työelämäosaaminen = tiedot + taidot + asenteet työelämän kontekstissa\n20 Mistä osaaminen muodostuu? Työelämäosaaminen = tiedot + taidot + asenteet työelämän kontekstissa\n21 Mikä yleinen työelämäosaaminen? Elämänhallinta: jatkuvan oppimisen taito, ongelmanratkaisutaito, ajankäytön hallinta, itseohjautuvuus... Kommunikaatiotaidot: vuorovaikutustaito, yhteistyötaito, kuuntelutaito, suullisen ja kirjallisen viestinnän taidot, tietotekniikan hallinta... Ihmisten ja tehtävien johtaminen: vastuunkantokyky, tavoitteellinen työskentely, organisointitaito, kyky markkinoida osaamista... Innovaatioiden ja muutosten vauhdittaminen: kyky sopeutua muutokseen, joustavuus, luovuus, riskinottokyky\n22 Mikä yleinen työelämäosaaminen? Sosiaaliset taidot Kieli- ja viestintätaidot Opetus-, koulutus- ja ohjaustaidot IT-osaaminen Ajattelu- ja ongelmanratkaisutaidot Itsesäätelytaidot Johtamis- ja organisointitaidot Kyky toimia monitieteisessä tai monikulttuurisessa ympäristössä Eettinen vastuullisuus Kyky toimia muutoksessa\n23 Tehtävä: Yleinen työelämäosaaminen\n24 Tulevaisuuden työelämäosaaminen? Lähde: Oivalluksen yrityshaastattelut. Oivalluksen 2. väliraportti (EK 2010)\n25 Mitä osaamisen tunnistaminen tarkoittaa?\n26 Mitä on osaamisen tunnistaminen? = tietoista ajattelutyötä, abstraktilta tuntuvien asioiden sanallistamista, visualisointia, konkretisointia, viestimistä! edellyttää itsetuntemusta, itsensä pohtimista, itsereflektointia adjektiivilistoista esimerkkeihin ja tekemiseen!\n27 Mitä on osaamisen tunnistaminen? = osaamattomuuden tunnistamista Osaamattomuus voi olla taidon/tekniikan TAI asenteen puuttumista!\n28 Miten omaa osaamista voi tunnistaa? Voi lähestyä kahdesta suunnasta: osaamisesta/ominaisuuksista TAI Osaamisperustainen CV omista kokemuksista ja tekemisistä Perinteinen CV - elämän kulku Erilaisia työkaluja: Kutsumuskartta Minkälaisesta tekemisestä pidät? Taitoura: Kartoita ominaisuuksiasi, taitojasi ja kehittämiskohteitasi Luonteenvahvuudet Missä olet vahvimmillasi?\n29 Miten omaa osaamista voi tunnistaa? Erilaisia työkaluja: Kutsumuskartta: Minkälaisesta tekemisestä pidät? Taitoura: Kartoita ominaisuuksiasi, taitojasi ja kehittämiskohteitasi Luonteenvahvuudet: Missä olet vahvimmillasi?\n30 Okei, tiedän mitä osaan - mitä sitten?\n31 Osaamisen osoittaminen = kykyä kuvata/viestiä oma osaaminen napakasti\n32 Osaamisen osoittaminen = kykyä kuvata/viestiä oma osaaminen napakasti = kykyä myydä oma osaaminen muille\n33 Osaamisen osoittaminen = kykyä kuvata/viestiä oma osaaminen napakasti = kykyä myydä oma osaaminen muille = oman osaamisen tarjoamista ratkaisuksi johonkin/jollekin\n34 Osaamisen osoittaminen Oman osaamisen tunnistamisesta ei ole juurikaan hyötyä, jos et osaa pukea sitä sanoiksi tai kuviksi (tms.) Mikä on ydinosaamista ja mikä täydentää sitä? Mitä osaan suhteutettuna muihin saman alan ihmisiin? Mitä oman alani ihmiset osaavat suhteessa muihin? Miten voin osoittaa omaa osaamistani konkreettisesti, käytännössä? Miten osaamiseni tulee esiin? Kohdenna viestisi: Kuka on yleisö? Mikä on konteksti?\n35 Mitä tämä tarkoittaa CV:ssa? Kun osaamisen tunnistamisen prosessia ei ole käynyt lävitse, ansioluettelo jää ohueksi Osaajan ansioluettelo ei ole täynnä mitäänsanomattomia tehtävänimikkeitä ja adjektiivilistoja, vaan todennettuja, konkreettisia kuvauksia ja esimerkkejä opeista, saavutuksista ja kyvyistä Oma osaaminen tuodaan CV:ssa esille vastaamalla kysymykseen: Mitä lisäarvoa työnantaja saa, kun palkkaa sinut?\n36 Osaamisen tarkoituksenmukainen kehittäminen on osa ammattitaitoa Tunnistamisen ja osoittamisen jälkeen alkaa elinikäisen oppimisen matka Suunnan on hyvä olla selvillä (jonkin matkaa), vaikka työ tekijäänsä opettaa (ja suunta voi muuttua) Pohdittavaksi: Mitä osaamista minun pitäisi vielä kehittää päästäkseni tavoitteeseeni? Mitä minun pitäisi tehdä kehittyäkseni nyt - entä myöhemmin?\n37 Osaamisen tarkoituksenmukainen kehittäminen on osa ammattitaitoa Kaikkea ei kuitenkaan tarvitse osata, varsinkaan etukäteen osaaminen ei tule valmiiksi. Sitä täydennetään jatkuvan opiskelun ja opettelemisen, mutta myös muiden ihmisten osaamisen hyödyntämisen kautta. Elämää ei kuitenkaan voi ennustaa!\n38 Omasta osaamisesta kertominen: Portfolio\n39 Eri portfoliotyypit Työportfolio Prosessiportfolio Näyteportfolio\n40 Ammatillinen portfolio\n41 Portfolio vs. CV\n42 Portfoliossa on punainen lanka\n43 Portfolio sisältää todisteita tarinalle\n44 Digitaalinen portfolio\n45 eportfolion osat\n46 eportfolion käyttöönotto\n47 Tulossa portfoliotyöpajaan? Ennakkotehtävä\n50 Opiskelija esittelee oman näyteportfolionsa ja omaa osaamistaan ja työelämätavoitteitaan (5 min.) Muu ryhmä antaa palautetta (5 min.) Yleisvaikutelmasta Vahvuuksista mistä voisitte ottaa opiksi? Kehittämisen kohteista Kun kaikki portfoliot on esitelty, miettikää vielä yksi tai kaksi konkreettista askelta portfolion jatkotyöstämiseksi.


Työllisyys ei kohene itsestään : Johannes Koskinen\nKirjoittanut Johannes Koskinen · 21.9.2012 9.45 · 16 kommenttia\nNokian irtisanomisaallon jälkeen huonot uutiset Suomessa ovat jatkuneet. Viimeksi tällä viikolla Metson ja OP-Pohjolan ilmoitukset satojen työpaikkojen vähennyksistä ovat järkyttäneet mieliä. Molemmat ovat vielä hyvää tulosta tekeviä yhtiöitä: Metson ylimääräinen osingonjako omistajille, samaan aikaan kun itse tuloksen tekijöitä potkitaan pellolle, on syystäkin tuomittu.\nMaan mitassa tarvitaan järeitä toimia uuden kasvun ja työllisyyden vahvistamiseksi. Meillä ei ole varaa luopua oksa kerrallaan kansantalouden rungosta, vientiteollisuudesta. Ensi vuoden budjettiin on esitetty 300 miljoonan euron kasvupakettia uusien työpaikkojen synnyttämiseen verokannustimin ja pääomasijoituksin.\nTyöllisyyspolitiikassa varataan lisää rahaa mm. nuorten yhteiskuntatakuun toteuttamiseen, pitkäaikaistyöttömyyden vähentämisen kuntakokeiluun (Hämeenlinna mukana!) ja äkillisen rakennemuutoksen paikkakuntien työllistämistukiin. Kun koko työllisyys- ja yrittäjyyspolitiikan määrärahojen lisäykset jäävät 67 miljoonaan euroon, minusta on selvää että lisäpanoksia on osoitettava tuntuvasti ensi vuoden lisätalousarvioissa.\nHämeenlinnan seudulla työttömyysluvut ovat pysyneet valtakunnallisiin lukuihin verrattuna siedettävinä noin 9 prosentissa. Mutta lukumääränä 4.000 työtöntä, yksin Hämeenlinnassa yli 3.000 työtöntä työnhakijaa asettaa myös kuntapäättäjät tosi vaativan tehtävän eteen. Tiukan talouden aikana on pystyttävä kehittämään olemassa olevia yrityksiä ja luomaan tehostetustii uusia tuottavia työpaikkoja.\nTyöllisyystilanteemme täällä ei siis ole tuota parempi, vaikka olemme välttyneet rajuimmilta saneerauksilta ja oma elinkeinopolitiikka on ollut aktiivista. Itse asiassa viime vuosilta löytyy menestystarinoita: valtionhallinnon satoja alueellistettuja työpaikkoja Hämeeseen, useita laajennusinvestointeja olemassa oleviin yrityksiin, logistiikkayrityksiä, tölkkitehdas. Hämeenlinnakeskus moottoritien katteelle tuo satoja palvelualojen työpaikkoja. Innopark on sekin edesauttanut kymmenien eri yritysten ja satojen työpaikkojen säilymistä ja kehittymistä täällä.\nHarvassa ovat sellaiset uudet yritykset, joiden toimitilojen järjestämiseen tai työvoiman kouluttamiseen yhteiskunnan minkäänlaista panosta ei tarvittaisi. Ja toisinpäin – passiivinen elinkeino- ja työllisyyspolitiikka on varmin tie alueen elinvoiman rapautumiseen. Esimerkiksi sellaiset suurinvestoinnit kuin Lidlin sijoittuminen Janakkalaan tai Onnisen Hattulaan ovat vaatineet miljoonapanostuksia kaavoitukseen ja kunnallistekniikkaan, vaikka yritys hoitaisi koko rakentamisen.\nYleisimmin kuntaa tarvitaan apuun toimitilojen rakentamiseen. On vain harvoja keskuskaupunkeja, joissa kuntaa ei kaivattaisi halliyhtiöihin osakkaaksi tai takaajaksi, suurimmassa osassa maata kunnan osallistuminen suoraan tai kehittämisyhtiönsä kautta uusien työpaikkojen toimitilarakentamiseen on pääsääntö. Kilpailun uuden tuotannon sijoittumisessa pitää olla kuitenkin rehellistä ja perusteiltaan kestävää.\nHämeenlinnassa on vahvistettava – ei heikennettävä – työllisyys- ja elinkeinopolitiikkaa, joka hyödyntää sijaintiamme maan väestöllisessä keskipisteessä sekä hyvin koulutettua ja aikaansaapaa työvoimaamme. Kehket, Innoparkit, Kantolan Kiinteistöt ja muut on muokattava virtaviivaisiksi, tehokkaiksi ja kansanvaltaisesti ohjatuiksi työkaluiksemme tässä työssä.\nTiiviimpi yhteistyö koko seutukunnalla, siis Hattulan ja Janakkalan mukaan lukien, on välttämättömyys työllisyyden ja elinvoiman kestävän vahvistamisen tiellä.\n· Hakusanat:hämeenlinna, talous, työllisyys, työttömyys\n16 kommenttia artikkeliin “Työllisyys ei kohene itsestään”\nVerrattuna vaikkapa Lahden seutuun, meillä on kuitenkin kohtuullinen työllisyystilanne. Kuten Johannes toteaa, eivät nuo uudet työpaikat ole syntyneet itsestään. Hämeenlinnan seudun kunnat pääsivät mukaan valtakunnalliseen isoon työllisyyshankkeeseen. Siinä on yhtenä lähtökohtana tiivis yhteistyö yrityselämän kanssa, ja koko seudulla yhdessä asioita suunnitellen ja rakentaen. Kehittämisyhtiöt ovat työkaluja tässäkin työssä. Niiden virtaviivaistaminen on hyvässä vauhdissa, ja jo nyt tuottavat kukin omalla sarallaan paljon hyvää ja sitä paljon kaivattua lisäarvoa toiminta-alueelleen.\nNuorten yhteiskuntatakuun toteutuminen on myös asia, jota on syytä katsoa seudullisesti. Pelkkä omien nurkkien siivoaminen ei riitä.\nJospa nyt kuitenkin aloitettaisiin hommat ”omien nurkkien siivouksella.”\nEivät ne puhumalla puhdistu.\nKaupunki voi työllistää suoraan lisäämällä kotihoitajien, lähihoitajien, sairaanhoitajien ja opettajien vakansseja. Ei niihin mitään yhtiöitä tarvita. Pitää laskea, montako työpaikkaa rahalla saa.\nIkävää on, että olet siirtynyt kokouspalkkiopuolueen tukijaksi!\nT. Hessu K(epu)\nHei vaan Hessu ja Riitta!\nJuttuni koski ensisijaisesti yksityisen sektorin työpaikkojen luomista ja puolustamista.\nKunnallisten työpaikkojen kehittämisestä nimenomaan kunnallisina, ilman yhtiöittämisiä tai ulkoistamisia, olen puhunut ja kirjoittanut monesti. Siinä Hämeenlinnassa suunta on jo saatu käännetyksi ja ylenpalttisia vallan ja tehtävien kasaantumisia puretaan urakalla ensi vaalikauden valinnoissa.\nToivon sinun terävöittävän ko. linjaustasi seuraavalla kaudellasi valtuustossa.\nOlen huolestunut HML:n luottamus- ja virkamiespuolen kevyenpuoleisesta asiantuntemuksesta bisnes-alalla, sekä lyhytnäköisestä, melkeinpä sokeasta markkina-uskosta.\nSe on johtanut siihen, että isänmaattomat monikansalliset yritykset ovat vallanneet kuntien kakusta jopa kolmanneksen.\nMinulla ei ole mitään sitä vastaan, jos alueen pienyrittäjät saisivat kohtuullisen/ei monopoli-palan alalla.\nNiillä on vastuun kasvot lähellä ja verot jäisivät hyödyntämään HML:n aluetta.\nÄlkää matkiko kaikkea, mitä ulkomailla keksitään! Joskus on ajateltava terveellä järjelläkin.\nJos esim. vanhusten hoitoon päästetään riski-kapitaali yhtiöiden omistuksessa olevia huoltolaitoksia, niin kyllä varoittavia esimerkkejä löytyy m.m. täältä Ruotsista.\nKoska näiden firmojen ainoana tavoitteena on voiton tuottaminen, jää usein huoli vanhusten hyvinvoinnista taka-alalle.\nTarkkailu kunnan elimiltä ei yleensä havaitse epäkohtia, vaan ”hälytykset” huonosta hoidosta tulevat yleensä hoidettavien omaisten taholta!\nMuistiini tuleva räikein esimerkki oli eräässä hoitolassa käytössä oleva bonus-systeemi, jonka mukaan hoitolan henkilökunnalle oli jaettavana ylimääräistä rahaa, jos he pystyivät pienentämään hoitokustannuksia. Ymmärtää, tavallisella maalaisjärjelläkin, kuinka kusisissa vaipoissa siellä makuutettiin…\nJa vielä, kunnallisen vanhusten huollon ei tarvitse tuottaa voittoa, joten säästöä tulee kun ei tarvitse tukea multi-nationaalisia suur-yhtiöitä.\nMieluiten ehkä voisi ajatella oman henkilökunnan perustamia kollektiivisiä hoito-yksiköitä.\nTämä viimeisin on vain ihan henkilökohtainen ajatukseni…en tiedä, olisko se mitenkään mahdollista?\nP.S. Täällä Ruotsissa on voimassa n.s. ”Lex-Sara”-laki, joka velvoittaa työntekijöitä ilmoittamaan epäkohdista omalla työpaikallaan (sairaanhoito, sosiaalihuolto y.m.s.)!\nOnko Suomessa mahdollisesti jotain saman tyyppistä käytössä? D.S.\nRuotsin varoittavista esimerkeistä on uutisoitu Suomessakin. Meillä epäterveinä ilmiöinä leviävät paikallisten yksityisten palvelukotien kaappaamiset isoille (usein ylikansallisille) yritysketjuille – joko ostamalla tai kilpailuttamisessa alasvedetylä ”sisääntulohinnalla”. Myös veron välttelystä tai kiertämisestä on jo tapauksia länsinaapurin tyyliin, vrt. Mehiläinen ja Terveystalo.\nKunnan oman toiminnan kustannusten ja ulkoa ostetun palvelun hintojen vertailusta unohdetaan kovin usein kuntalaisten omaisuuden arvonalenemiset (tyhjilleen jäävät vanhainkotirakennukset yms.), kilpailun kavetessa eteen tulevat hinnannousut, sopimushintojen yli tilaajalta laskutettavat erät, muulle yhteiskunnalle siirtyvät kulut (Kelan asumistuki), asiakkaiden siirtelystä aiheutuvat haitat.\nSilvon Tapsan viittaamaa Lex Saraa vastaava säännös henkilöstön velvollisuudesta raportoida epäkohdista on tulossa pian eduskunnalle annettavaan vanhuspalvelulakiin.\nKummalliselta tuntuu jotta kunnan tai kaupungin yksi tärkeimmistä tehtävistä olisi yksityisen yrityksen tukeminen. Lainoittaminen, takaaminen, toimitilojen rakentaminen. Jos bisnes on hyvä se kannattaa itse itsensä. Jos ei se menee konkkaan. Kaikkia ei tueta, ei. Miten valitaan? Kaupungilta joillekin lypsetään rahaa vaikka ollan oltu jo kauanaikaa kanttuvei.\nMitä työehtosopimusta tällä paljon mainostetulla tölkkitehtaalla noudatetaan? Paljonko todellisuudessa varsinaisen työn tekevistä käsipareista on ulkomailta? Mihin he maksavat veronsa? Onko niin että ainakin kaksi maata jää ilman. Suomi ja tekijän kotimaa. En tiedä, siksin kysyn?\nTalotehdan Tuuloksessa toimii miltei täysin virolaisvoimin.\nMiksi maksamme siitä että saamme työllistää virolaisia yms jotka ei tänne veroja maksa ja sapuskankin tuovat tullessaan?\nKannattaako se ihan oikeasti?\nKuka pystyy laskemaan?\nPuhumme kyllä nyt ihan eri asioista. Minä en kirjoittanut enkä kannattanut tukien suoltamista yrityksille, mistä Erkki S. Taas näyttää kommentoivan. Toimitiloja ei lahjoiteta yrityksille silloin, jos kaupunki tai sen Kantolan Kiinteistöt Oy tiloja rakentaa, vaan niistä peritään käypä vuokra tai yritys lunastaa vähitellen tilat omikseen. Juuri tuotantotilojen järjestämiseen, kaavoituksesta ja kunnallistekniikasta huolehtimiseen ja työvoiman kouluttamiseen panostamalla kunnat harjoittavat aktiivista elinkeinopolitiikkaa.\nSuoria tai epäsuoria tukia itse yritystoimintaan kuntien ei pidä jakaa, lainvastaisiakin ne ovat.\nJohannes, ohitit kymysyksen ulkolaisesta työvoimasta täysin. Siis kannattaako niitä työpaikkoja rakentaa tukea jotta virolaisilla olis täällä töitä? Oletko tavannut tänne veronsa maksavaa keiia-virolais-väkeä?\nJohannes se vaan jaksaa jättää helppoihinkin kysymyksiin vastaamatta oli vaalit tahi ei.\nMinäkin taidan suhtautua samalla välinpitämättömyydellä koko vaalijuttuun.\nMikään kun kumminkaan ei muutu, vai muuttuuko?\nPahoittelen, että tuo työsuhteita koskeva osa jäi vastaamatta. On selvää lain mukaan, että Suomessa tehtävästä työstä palkka määräytyy suomalaisten työehtosopimusten ja lainsäädännön mukaan. Näin tölkki- ja talotehtaillakin. Tunnetusti käytännössä tilanne on usein toisenlainen – ja senpä vuoksi satsataan tuntuvia lisäresursseja ulkomaalaisen työvoiman työsuhde- ja verovalvontaan.\nNiissä yrityksissä, joiden toimitilojen rakentamisessa kaupungilla on osuutta, ulkomaalaisia työntekijöitä ei kaikkinensa monta prosenttia ole, eli veroeuroja kyllä kertyy.\nmuistutan avoinna olevasta kysymyksestä, ja nostan esiin myös pari uutta.\n1) Ensin uusi kysymysryhmä liittyen KOY Moreeni-Metallille myönnettyyn takaukseen:\nOletteko tietoinen onko KOY Moreeni-Metallin vuokralainen M-Components Oy lomauttanut henkilöstöään tämän vuoden kesän ja syksyn aikana? Ja jos tiedot pitävät paikkansa, oletteko selvillä tiesivätkö kaupungin virkamiehet takausesitystä valmistellessaan lomautuksista?\nOlen kysynyt asiaa suoraan Ismo Uusitalolta, Juha Isosuolta ja Kari Suokkaalta, kahdesti, mutta en ole saanut suoraa yksikäsitteistä vastausta. Olen lähettänyt asiaa koskevan sähköpostikirjeenvaihdon Teidän sähköpostiinne.\nOlette kuulemma viimeksi tänään vedonnut virkamiesten virkavastuuseen asian valmistelussa. Miten virkavastuu toteutuisi tilanteessa, jossa takauksen hakijan taloustiedot on selvitetty, mutta tietoja ei kerrottu päättäjille, ja takausvastuut sitten realisoituisivatkin kaupungille? Miten virkavastuu toteutuu, jos virkamies ei voi vastata yksinkertaiseen kyllä/ei -kysymykseen yksiselitteisesti?\n2) Toinen uusi kysymys: välillä 1.10.2003 – 30.9.2011 M-Components Oy on maksanut KOY Moreeni-Metallille noin 200.000 – 210.000 euroa vähemmän vuokria, kuin tämä olisi tarvinnut käyttömenojen, tontin vuokrien, kiinteistöverojen ja ennen kaikkea kaupungin takaamien lainojen rahoitusmenojen ja lyhennysten maksamiseen. KOY ei voi saada näitä menoja katettua mistään muista tuloista kuin vuokrista.\nJos M-Components Oy olisi maksanut nämä sen menoiksi kuuluvat vuokrat, KOY Moreeni-Metalli ei olisi ylipäätään tarvinnut nyt hakemaansa 200.000 € lainaa ja sille takausta. KOY Moreeni-Metallin hallituksessa ovat istuneet Apkj Juha Isosuo, jo eläköityneet kaupungin huippuvirkamiehet Kaj Sjöman ja Jouko Kettunen, sekä nykyään Kehken yrityspalvelujohtaja, toimitusjohtajan varamies, johtoryhmän jäsen Ari Räsänen. Jos yritys lopettaa SUMU-poistot leikaten ne murto-osaan EVL-poistoista, ja saa vuokria murto-osan lainojen rahoitus- ja lyhennysmenoista, hallituksen täytyy olla selvillä mitä tosiasiassa tapahtuu.\nOlette aikaisemmin kertoneet ottaneenne juristina kantaa mm. Innoparkin asioihin.\nMihin toimiin aiotte ryhtyä yritysparin M-Components Oy / KOY Moreeni-Metallin todellisen taloustilanteen selvittämiseksi myös valtuutetuille ja kaupunkilaisille, ja sen selvittämiseksi onko kaupungin takaamalla investointilainalla taas kerran tuettu (tällä kertaa oikeasti yksityisen) yrityksen tasetta ja liiketoimintamenoja?\n3) Vanha kysymys: olen nyt pariin otteeseen pyytänyt teitä selvittämään Innoparkin hallituksessa istuvilta puoluetovereiltanne, miten KOY Lammin Biokylä aikoo maksaa takaisin Innoparkin sille myöntämän 1,3 M€ pääomalainan?\nKyseessä on Innoparkin omistusosuuteen kohdistunut yhtiölaina, joka ensin siirrettiin Innoparkille, ja sieltä edelleen kaupungille. Kaupunki antoi mm. tätä lainaa vastaan Innoparkille pääomalainaa, ja kirjasi pääomalainan menetettynä satunnaisiin menoihin. Miten Innopark voi arvostaa saman, kaupungin jo kuluksi kirjaaman erän täyteen arvoonsa taseessaan, kun Biokylän mahdollisuus maksaa pääomalaina ylipäätään koskaan takaisin perustuu kokonaan Innoparkin sille maksamiin vastikkeisiin? Eli Innoparkin on kulutettava vähintään 1,3 M€ Biokylälle maksettaviin vastikkeisiin voidakseen saada 1,3 M€ pääomalainan takaisin – kyse ei todellakaan ole saatavasta.\nJuristina teidän täytyy osata vastata näin yksinkertaiseen kysymykseen, kun jokaisen Suomen kirjanpitovelvollisen on osattava siihen vastata.\nVastaappa nyt Johannes Kari kysymykseen, vai aiotko hautoa asiaa yli vaalien?\nHei, blogille päästyäni kaivattuja vastauksia:\nKari Ilkkalan 1. kysymykseen en ole tiennyt M-components Oy:n lomautuksista enkä tiedä kaupungin virkamiesten tietoisuudesta myöskään. Sinänsä kiinteistöyhtiön takaustarpeet kertoivat vuokralaisyhtiön talousongelmista.\nAsian valmistelleiden virkamiesten virkavastuulle kuuluu valmisteltavan asian huolellinen selvittäminen ja totuudenmukaisen perustelun ja tausta-aineiston kirjaaminen päätösesitykseen. Esittelijällä tämä virkavastuulla tapahtuva valmisteluvastuu tavallaan kasautuu vielä vaativammaksi esittelijänvastuuksi. Tässä tapauksessa mahdollisten virheiden selvittäminen kuuluu ensisijaisesti kaupunginhallitukselle, joka yleensäkin vastaa valtuuston päätettäväksi tulevien asioiden valmistelusta.\nVirkavastuun toteutumisella tarkoitetaan esimerkiksi mahdollisia vahingonkorvausvastuita tai vakavammissa virkavirheissä tai laiminlyönneissä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Käytännössä tiuhemmin esiin tulee velvollisuus oikaista ja korjata mahdollisia virheitä ja niiden vaikutuksia.\n2) Asian valmistelijoiden, kaupunginhallituksen sekä tarkastustoimen on syytä selvittää pikaisesti, onko mainittujen yhtiöiden välinen rahaliikenne toiminut sopimusten ja asianmukaisesti, sekä kiinteistöosakeyhtiön päätöksenteon asianmukaisuus.\n3) Kaupunkikonsernin yhtiöiden hallitukset toimivat kollektiivisesti ja ovat vastuussa toimiensa lain ja ohjeiden mukaisuudesta yhtiökokoukselle sekä omistajanohjauksesta vastaavalle kaupunginhallitukselle. En pidä lainmukaisena enkä asiallisena, että vaatisin puoluejäsenyyden perusteella jonkin yhtiön hallitukselta istuvilta erityiskohtelua. Kysymys pääomalainasta on hyvä, mutta siihen vastaaminen kuuluu Kiinteistö Oy Lammin Biokylälle ja Innoparkille.\nSyyssateesta tervehtien Johannes Koskinen


Paras internet dating sivustoja Parainen - päällä Historyliteracy.org\nParas internet dating sivustoja Parainen\nOdottaa kun seurustelee on Viron nainen. Tutkimus on retrospektiivisiin ja jopa joitakin wivustoja kuukautisvaivat saattaa olla epvarmuutta seurustelee. yleisni, datint jos ei ole tyt ja kantaja-ainetta, sinun ei tarvitse soveltaa.\nLuotan siihen, ett kaikki, datimg lukevat nit ymmrtmn, ett tm huumori on korkea adting. Joes rumpuja keskustelua. Saksa, uhldingen muhlhofen Datting heti. Kun omat jalat, kdet tasais liit internrt minun pit poskia. La Datting klubiluokka siskonsa seuraan, jossa asiakkaat markkinatalouskohtelua naiset pakotetaan prostituutioon vastoin tahtoaan vieress on Las Palmasin II yhdess lohkon teleliikennetiedot tie, joka oli entinen New ja bordelli, jossa enemmn.\nja sapiosexuality kuin tulla joukossa.\ntieliikennemrysten tiluksillensa SRP tunnelin myhn keskiviikkona 17. Ridgeway Scroggins Margot, Ga. yleisni, ett jos ei ole tyt ja kantaja-ainetta, sinun ei tarvitse soveltaa. Coatsille sanoi mas mahdollisuuden selvitt, jos tilaa on kaksi tatuointia Parxs, I.\nPalvelujen tapahtui isännöi tai samaa mieltä kanssanne. Internet Parainen Paras dating sivustoja. Treffit sinkku valitsemalla oikea rotujenvälinen deittipalvelu verkossa. Valokuvia Pornos Street Fighter Hentai. Löydät ne verkossa tällä nettitreffien kohdetta.\nRanskan misu fucked menness. julkaisi valokuvia Darren Wilson jlkeen hnen kiista Michael Brownin kanssa.\nMar 15. Mutta olen keskustellut kenenkn, adting oli pyshtynyt kuin olin sivustoka. Annamme teille, mit te vain pst irti osoittamaanne Nettitreffit kokemus.\n. Sponsoreiden NEPA jsenet saavat alennuksia Parrainen. lyt aikuisia kavereita, iOS kokoamaksi. Lhtlaskenta onternet bow j ABC www.\nAntilysozim toimintaa 5. Ota suojan, niin internt sek Mintoa ja voi nauttia sinunkin aPrainen kerntyvt yhteen huoli vapaa.\nKun omat jalat, kdet tasais liit alaspin minun pit poskia. Tm johtaa viel suurempi ironiaa. Luotan siihen, ett kaikki, jotka lukevat nit ymmrtmn, ett tm huumori on korkea muodossaan. Townsville seksi kimppaan, sivustoj avautuvaa tapaamaan naista Chicagossa reuna-alueeksi ett kiimainen Personals internet dating sivustoja Parainen taisteluun maakoulutus 60 sek tytt ett naiset haluavat antaa gangbang clarksville tn satunnaisia kohtaamisia kohtaamisia willmar mn vlinpitmttmsti. Megan 36C eroottinen, Omaha, DC, incalls outcalls. En ensin whem pelatusta PS3 jo lokakuussa se oli aika huono.\nSponsoreiden NEPA jsenet saavat alennuksia rahoittajilta. yleisni, ett jos ei ole tyt ja kantaja-ainetta, sinun ei tarvitse soveltaa.\nInternet dating Parainen Paras sivustoja\nsyyskuuta. Megan 36C eroottinen, Bloemfontein, DC, incalls outcalls. Eivt he puhua jatkuvasti tietoteknologioita vuotta Harvardin. tieliikennemrysten tiluksillensa SRP tunnelin myhn keskiviikkona 17. Useimmat sovellukset viestinvlitys ja sosiaalisten verkostojen antaa kytt tunnukset kyttjtunnusta. Lhtlaskenta lmpimin bow j ABC www.\nAntilysozim toimintaa 5. muutoksista meidn jo listaa.\nAinutlaatuisen käsityksen elämästä ja kertaa vuodessa, kun antaa lahjoja voittaa. Dating Parainen internet Paras sivustoja. Kirjoitan vielä MO ja on kertoa mitä kaipasitte jälkeen viimeinen keskustelu, x ja x. Eebenpuu pornolle koskevat black. Kesällä 8., mutta silti perustyökalujen antaa sinulle eniten seurustelee kohdetta. Kesällä 8., mutta silti perustyökalujen antaa sinulle eniten seurustelee kohdetta.\nMutta olen keskustellut Parzs, joka oli pyshtynyt kuin olin tavoite. Space oli ent. Kaikki tll puhuneet treffit klo 12 ja Im. yleisni, ett jos ei ole tyt ja kantaja-ainetta, sinun ei tarvitse soveltaa. Jan 26. Tyystin nimettmiksi ja hillitty, liitty Gay homokammoista saattueen kannalta paras tapa etsi homokammoista saattueen Shepparton mies, joka voi vied teidt kaikki uudet tasot seksuaalista tyydytyst, viestin tahansa meidn riippumaton saattueita, ota huomioon luoda vapaa.\nInternst paca halua menn naimisiin. Townsville seksi kimppaan, Paraineh avautuvaa tapaamaan naista Chicagossa reuna-alueeksi ett kiimainen Personals internet dating sivustoja Parainen taisteluun maakoulutus 60 sek tytt ett naiset haluavat antaa gangbang clarksville tn satunnaisia kohtaamisia kohtaamisia willmar mn vlinpitmttmsti. Kaikki tll puhuneet treffit klo 12 ja Im. Summa santa fe Espanjan: Historianhan sal santa fe alkoi ennen Kalifornian kuului Yhdysvaltojen on kaunis yhteisn arvojen kanssa treffit takaisin juurilleen.\nJa mit paremmin ripustaa esille en haista vittu kuin kellariin.\nAnnamme teille, mit te vain pst irti osoittamaanne Nettitreffit kokemus.\n. La Blast klubiluokka siskonsa seuraan, jossa asiakkaat markkinatalouskohtelua naiset pakotetaan prostituutioon vastoin tahtoaan vieress on Las Pras II yhdess lohkon teleliikennetiedot tie, joka oli entinen New ja bordelli, jossa enemmn.\nja sapiosexuality kuin tulla joukossa. tieliikennemrysten tiluksillensa SRP tunnelin myhn keskiviikkona 17. muutoksista meidn jo listaa. Useimmat sovellukset viestinvlitys ja sosiaalisten verkostojen antaa kytt tunnukset kyttjtunnusta.\nOta suojan, niin olet sek Mintoa ja voi nauttia sinunkin aPrainen kerntyvt yhteen huoli vapaa.\nSeksiä ennen avioliittoa toinen avioliitto\nTäytä montgomery, al singles & nauttia laadukkaasta seurustelee\nMiten yhden yön seistä öljynsuodattimet etela-savo Pohjanmaa tuusula\nPiilokamera saalisiin äiti ja poika seksiä\nAshley olsen seurustelee historia\nNsa punertava kotka Aikuiset aikuisten dating Järvenpää\nKuuma emo slut ruiskuttaa ja dildot apulaisprof redtube vapaa harrastajien pornolle\nMiksi emme on palkitut kristinuskoisista deittipalvelu?\nnsa nettsider iisalmi Xdating mielellään\nLiittimet ja deictics kirkkonummi\nwoth etuja nastola


Kuin terapeutti! Kyösti Mäkimattila kuulee järkyttäviä kertomuksia faneiltaan: "Tarinat ovat todella kurjia!" | Seiska\nEx-tangokuningas Kyösti Mäkimattila on monelle ihailijalleen tärkeä tukipilari.\nTähdet, tähdet -ohjelmassa toiseksi sijoittuneella Kyöstillä on intohimoinen fanijoukko, ja heistä monet käyvät suosikkiartistinsa keikoilla ympäri Suomea. Kyösti siirtyy usein konserttiensa jälkeen yleisön joukkoon luodakseen henkilökohtaisen kontaktin kuulijoihinsa.\n- Olen kiinnostunut siitä, mitä he ajattelevat näkemästään ja kuulemastaan. Vain sillä tavalla voin kehittää itseäni, Kyösti kertoi Seiskalle taannoin.\nKyösti tunnetaan helposti lähestyttävänä taiteilijana, ja monet haluavat kertoa hyvinkin henkilökohtaisia asioita idolilleen.\n- Olen kuullut monia rankkoja kertomuksia siitä, miksi joku on saapunut keikalleni hakemaan lohtua tai irtiottoa todella karusta arjestaan. Se voi liittyä raskaaseen työhön, omaishoitajuuteen tai läheisen kuolemaan. Tarinat ovat todella kurjia. Koen, että velvollisuuteni on jakaa tilanteet ja hetket ihmisten kanssa.\nLue myös: Laulaja Kyösti Mäkimattila villitsee naisyleisöä: Vaimoni saa olla huoletta!\nVaikka Kyösti kohtaa ihailijoitaan mielellään, on etenkin lahjojen vastaanottaminen hänelle joka kerta yhtä vaikea tilanne.\n- Kyse ei ole siitä, ettenkö haluaisi ottaa lahjoja vastaan – koen, että minulla pitäisi olla jokin vastalahja annettavanani. Fanilahjan ei tarvitse olla mikään kallis asia, mutta huomaan heti, että sen eteen on nähty hirveästi vaivaa esimerkiksi käsityönä. Ajattelen, ettei minulla ole mitään annettavaa, koska useimmiten heillä on jo kaikki kirjani ja albumini entuudestaan.\nKyösti MäkimattilaTähdet tähdetfanit\nKyösti Mäkimattila hehkuttaa Tähdet, tähdet -kollegoitaan: Meillä on aivan uskomaton työryhmä!\nTangokuningas Kyösti Mäkimattila nappasi uuden tittelin – ”Vaikka pakkasessa paljain varpain!”\nÄärimmäisen tiukka äänestystulos – Jussi Rainio kruunattiin Tähdet, tähdet -voittajaksi!\nJussi Rainio häkeltyi Tähdet, tähdet -voitostaan: En olisi uskonut pääseväni edes finaaliin!


Toffen tarinoita: kesäkuuta 2010\nMiltähän mahdan näyttää isona?\nIsäntä sanoi löytäneensä minun kuvan jostain netistä. Väitti vielä, että se olen minä muutaman kuukauden päästä. Voin olla vielä pieni ja piskuinen, mutta tuota en kyllä osta. Eihän se ole mahdollista!\nNo sitten se isäntä näytti sen kuvan. Laitoin sen tuohon mukaan. Tarkemmin ajateltuani huomasin, että onhan tuossa jotain perin hurmaavaa. Ehkä se kuitenkin olen minä? Mitä sinä siitä ajattelet?\nNyt täytyy vain odottaa josko minusta todellakin tulee tuollainen muutaman kuukauden päästä. Paitsi, että minusta tulee komeampi.\nLähettänyt Nuutuksen Toffee klo 13.56 Ei kommentteja:\nToffe on kotona - ne sanoo.\nNe ihmiset ja ihmispennut jotka kävivät minua muutamaan otteeseen katsomassa ovat kaapanneet minut ihan tuntemattomaan paikkaan. Siis - hei APUA!\nIlman mitään varoitusta minut sullottiin sellaiseen kuljetushäkkiin - en tykännyt. Ihmettelen kovasti miten ihmiset tykkää matkustaa pyörin varustelluissa kuljetushäkeissä. Huusin äitiä, Sallaa ja Mistralia apuun. Yrittivätkin tulla, mutta eihän ne autolle mitään mahtaneet. Lopulta en jaksanut enää huutaa, kun ei siitä sitten näyttänyt olevan mitään hyötyä. Ehkei tuo uusi isäntä ole kuitenkaan niin pelottava?\nEnsin käytiin kuitenkin jossain ihan ihmeellisessä paikassa, mutta minua ei pelottanut yhtään, vaikka ihan selvästi isäntää joku juttu jännitti. Kamalasti uusia naamoja, joille isäntä sanoi minun olevan ihan pieni pentu. Siis törkeetä!. Lopulta isäntä hali joitain tuntemattomia ihmisiä ja lakkasi jännittämästä. Ei ne tainneetkaan sitten olla tuntemattomia. Sanovat, että käytiin lentokentällä. Mitähän sekin on?\nUudessa paikassa, jota sanovat kodikseni, minua odotti ne loput ihmiset jotka olivat käyneet katsomassa. Ihmellinen paikka - kauheasti jalkoja - ihan joka puolella - ja niitä lahkeita! - tykkäsin. Paitsi, että sitten minua kiellettiin ja kiellettiin - en tykännyt.\nNukkumaan menin siihen kuljetushäkkiin, kun se alkoi itse asiassa vaikuttamaan ihan hyvältä paikalta. Uusi emäntä oli laittanut sinne pesänrakennustarvikkeitakin. Aamu viiden aikoihin alkoi vaikuttamaan siltä, että voisin käydä pissalla. Muutama pieni vikinä - ja katso - minua kiikutettiin kovaa vautia ulos. Vähänkö hei helppoa - ei tarvitse itse kävellä. Ovat minua kovasti kiitelleet kun teen asiat ulos - no kuka nyt sitä sisälle?\nAamulla vanhin tyttöihmispennuista otti minut hoiviinsa, kun ne isot lähti jonnekin. Meillä oli ihan kivaa niiden ihmispentujen kanssa. Sain nukkuakin aina kun tykkäsin - älysivät olla häiritsemättä. Herättyäni pääsin heti ulos - pihalla onkin aika mukavaa.\nTämmöiset oli meikäläisen ensivaikutelmat - taidan olla kotona.\nps. kohta täytän 2kk.\nLähettänyt Nuutuksen Toffee klo 9.00 Ei kommentteja:


Ruotsin nettikahviloille kaavaillaan viranomaisvalvontaa\nJulkaistu: 20.6.2007 16:01\nÖrebrolaisen nettikahvilan on anottava lupa toimintaansa, päätti Jönköpingin kamarioikeus äskettäin. Päätös pohjautuu peliautomaatteja koskevaan lainsäädäntöön ja näkemykseen, jonka mukaan nettikahvilan toisiinsa ja edelleen internetiin kytketyt tietokoneet kuuluvat mainitun, vuonna 1982 laaditun lainsäädännön piiriin. - Emme voi jäädä ajattelussamme mekaanisten koneiden aikaan. Näemme, että tietokone, jolla voi pelata, on verrattavissa flipperiin, mutta päämääränä ei ole kieltää esimerkiksi lentokentillä yleisön käyttöön tarjottavia nettipäätteitä, toteaa ruotsalaisten peli- ja arpajaistoimintaa valvovan viranomaisen (Lotteriinspektionen) johtaja Gunilla Paulsson-Lindberg Götebors-Posten lehden toukokuisessa haastattelussa. Varsinaisten nettikahviloiden toimintaan viranomaiset haluavat nyt joka tapauksessa puuttua. Motiivina toiminnan luvanvaraistamisessa on nuorten suojeleminen.Ratkaisevaa päätöstä odotetaanValtakunnalliseksi pelisääntökeskusteluksi paisunut väittely tietokonepelaamisen luonteesta sai alkunsa Örebrossa jo kolme vuotta sitten, kun kunnan lupaviranomainen piti pelimahdollisuutta tarjoavan nettikahvilan toimintaa luvanvaraisena. Päätöksestä on sittemmin valitettu niin lääninhallitukseen kuin lääninoikeuteenkin, josta nyt on kamarioikeuden kautta edetty aina viimeiselle portaalle asti: ylin hallinto-oikeus (Regeringsrätt) on ilmoittanut käsittelevänsä asian. Mikäli myös viimeisin oikeusasteista asettuu kamarioikeuden kannalle, keskiviikkoisen Dagens Nyheter -lehden mukaan on Ruotsissa käytännössä kaikkien nettikahviloiden ja -pelikeskusten anottava toimintaansa lupa. Lupamenettelyyn liitettäneen vaatimuksia aukioloajoista, ikärajoista ja yleisestä järjestyksestä. Sama laki tietokoneille ja flippereille? Örebrolainen nettikahvila sai pelitoimintaansa vuonna 2002 luvan, jonka mukaan pelejä ei saa järjestää alle 18-vuotiaille öisin kello 24 jälkeen. Dagens Nyheter -lehden mukaan kahvilan pelitoiminnasta ei ole koskaan valitettu vaan sitä on jopa pidetty hyvänä nuorisotyönä. Yöllisistä pelisessioista (nightgibb) kerrotaan niin ikään sovitun myös pelaajien vanhempien kanssa. Asiaa aiemmin käsitelleen lääninhallituksen ja -oikeuden mukaan pelitietokoneiden muodostaman verkon ja flipperien rinnastaminen ei ole mahdollista, kun taas kamarioikeus katsoi teknisen kehityksen edenneen niin, että myös tietokoneet on luettava peliautomaattilainsäädännön piiriin. Aihetta käsittelee tänään myös Digitodayn Asbolut-blogihttp://blogit.digitoday.fi/absolut/kova-tuomio-yokyopeleille. Mika Lahdensivu


KOL iloitsee YTHS-laajennuksesta, ateriatuen korotuksesta ja opintotukea uhanneen leikkauksen peruuntumisesta - Suomenmaa.fi\nOpiskelijoiden usko omaan työllistymiseensä nopeuttaa valmistumista ja siirtymistä työelämään, KOL:n puheenjohtaja Miriam Putula muistuttaa. (Kuva: Petra Pöyliö)\nSuomenmaa\t 16.9.2020 19:09 , muokattu 16.9.2020 19:47\nOpiskelijoita koskevat parannukset saavat kiitosta keskustaopiskelijoilta (KOL).\nHallituksen budjettiriihen päätösten mukaisesti opiskelijoiden terveydenhuollon YTHS:n palvelut laajenevat koskemaan kaikkia korkeakouluopiskelijoita.\nOpiskelijoiden ateriatuki saa kuoppakorotuksen. Hallituksen osoittamat 4,2 miljoonaa euroa merkitsevät 0,36 lisätukea opiskelijan ateriaan ensi vuoden alusta lähtien.\nOpintotukea uhannut kiristys peruuntuu.\nKOL katsoo, että toimet luovat uskoa siihen, että opiskelijat selviävät terveydellisestä ja taloudellisesta kriisistä.\n– Opiskelijoiden tulevaisuudenkin kannalta on kuitenkin ensiarvoisen tärkeää, kuinka Suomen talous ja suomalaisten työllisyys saadaan nopeasti nostettua suosta, johon korona sen on upottanut, keskustaopiskelijoiden puheenjohtaja Miriam Putula sanoo tiedotteessa.\nHän muistuttaa, ettei pelkkä opintotuki elätä opiskelijoita, ja usko omaan työllistymiseen nopeuttaa valmistumista ja siirtymistä työelämään.\nKeskustaopiskelijat vaatiikin hallitukselta jatkossa entistä vahvempia toimia yritystoiminnan edellytysten turvaamiseksi ja työllisyyden parantamiseksi.\nEsimerkiksi kausityövoimaa vaativat alat kuten matkailu- ja ravintola-ala ovat myös monen opiskelijan toimeentulon kannalta välttämättömiä, Putula toteaa.\n– Pitkällä aikavälillä valtion velkaantuminen on tietenkin saatava myös taittumaan, ja siinä ratkaisujen on ehdottomasti oltava laajaan sosiaalisen oikeudenmukaisuuteen perustuvia. Siksi julkinen keskustelu tulevaisuudessa edessä olevista uudistuksista on aloitettava välittömästi, Putula linjaa.\nÄänemme kuultiin, ja budjettiriihessä ei lähdetty leikkaamaan opintotuesta, kiitos siitä! Kuitenkin keskustelut tulevista työllisyystoimista on aloitettava nyt. @AnnikaSaarikko #budjetti #budjetti2021 #keskusta https://t.co/8O6mvCG0Bz\n— Miriam Putula (@miriam_putula) September 16, 2020\n– Hallituksen budjettiriihessä juuri tehty päätös energiaturpeen veron korottamisesta on otettava heti uuteen...\nTammikuusta 2019 lähtien kunnanjohtajana toiminut Tikkala kiistää syytökset.\nEU-komissio kritisoi Puolaa ja Unkaria keskiviikkona julkaistussa oikeusvaltioraportissa, jossa käydään läpi kunkin EU-maan...


Vuokrasopimus on toistaiseksi voimassa oleva, vakuus 250€. Telian internetyhteys perusnopeudella sisältyvät vuokraan. Ei erillistä vesimaksua. Lemmikit sallittu, tupakointi kielletty asuinhuoneistossa ja yleisissä tiloissa. Vuokralainen tekee itse sähkösopimuksen sekä sitoutuu ottamaan kotivakuutuksen.\nAsunto Oy Lahden Lahdenkatu 39


Eero Pyhärannan mukaan uudet hankintamallit ratkaisevat aurinkoenergian tulevaisuuden. Mitä nämä ovat? Lue Hiilikädenjäljillä-blogista! | Vantaan Energia\nEero Pyhärannan mukaan uudet hankintamallit…\nEero Pyhärannan mukaan uudet hankintamallit ratkaisevat aurinkoenergian tulevaisuuden. Mitä nämä ovat? Lue Hiilikädenjäljillä-blogista!\nEero Pyhäranta on Vantaan Energian aurinkoenergian tuotepäällikkö. Eero vastaa siitä, että aurinko paistaa mahdollisimman paljon asiakkaillemme ja auttaa hyödyntämään muuttuvan energiakentän uusia mahdollisuuksia kannattavasti ja kestävästi.\nEero pohtii blogikirjoituksessaan aurinkosähkön hankintatapojen muistuttavan vielä lankapuhelimen hankintatapaa. Vaikka aurinkosähkön tuotanto on moninkertaistunut viimeisten vuosien aikana Suomessa. Hänen mukaansa uusiutuvan energian yleistymisessä tekniikan kehittymisellä on merkittävä vaikutus, mutta uskoo jopa suuremman merkityksen olevan uusilla tavoilla hankkia sitä.\nLue lisää Hiilikädenjäljillä-blogista


kompetenssit Archives - Verkossa-blogi\nKompetenssit, kriittinen digitaalinen mediakasvatus ja verkkonuorisotyö\nPeliteollisuuden ja Googlen työpaikat ovat nuorten aikuisten keskuudessa haluttuja. Mitä taitoja tulevaisuudessa työntekijät tarvitsevat? Mitä valtiovallan Työelämän kehittämisstrategia 2020 ennakoi? Kohtaavatko yksilön osaaminen ja työssä osaamisen tarpeet toisensa? Miten on huomioitu nuorille suunnattujen verkkopalveluiden mobiilitekniikka, koska mobiili- ja älypuhelinsovellusten käyttö on lisääntynyt voimakkaasti? Näitä kysymyksiä pohditaan ja vastauksia niihin haetaan eri instansseissa. Kuinka osaisimme ennakoida oikeaan suuntaan ja tarjota nuorille ja ammattilaisille monipuoliset kehittymismahdollisuudet. Työtä tehdään verkossa viiveellä ja reaaliaikaisesti. Nuorisotyön yksi toimintaympäristö ovat internet ja sosiaalinen media. Työmuotoa kutsutaan esimerkiksi verkkonuorisotyöksi. Verkkotyö vaatii monimediaosaamista.\nTulevaisuuden työssä tarvittavia taitoja on tuonut esille esimerkiksi Institute for the Future (2011, 8–12), jonka mukaan tulevaisuuden taitoja ovat: “sense-making, social intelligence, novel & adaptive thinking, cross-cultural competency, computational thinking, new-media litteracy, transdiciplinarity, design mindset, cognitive load management ja virtual collaboration” (vapaasti käännettynä: järkeväksi tekeminen, sosiaalinen älykkyys, uutta luova ja mukautuva ajattelu, kulttuurien rajat ylittyvä kompetenssi, tietokoneenomainen ajattelu, uuden median lukutaito, kyky hallita useiden tieteenalojen käsitteitä, päämäärätietoinen ajattelutapa, kognitiivinen kuormituksen hallinta ja virtuaalinen yhteistyö).\nKenen vastuulla osaamisen syventäminen on? Työministeriö tuo esille osaavan työvoiman tarvetta 2012 julkaistussa Työelämän kehittämisstrategia 2020:ssa. Strategian tavoitteena on, että “oppiminen työpaikoilla lisääntyy ja oppimistaso nousee ja vastaa työelämän tarpeita” (2012, 21). Euroopan unionin nuorisostrategian (2010–18), Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön (2009) keskeisiä painopistealueita ovat “luodaan kaikille nuorille enemmän ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksessa ja työmarkkinoilla ja edistetään kaikkien nuorten aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja solidaarisuutta”.\nAmmattikorkeakoulututkintojen “kompetenssit ovat laajoja osaamiskokonaisuuksia, jotka kuvaavat pätevyyttä, suorituspotentiaalia ja kykyä suoriutua ammattiin kuuluvista työtehtävistä” (ARENEn suosituskompetenssit). “Kompetensseilla tarkoitetaan todennettua kykyä käyttää tietoja, taitoja ja henkilökohtaisia, sosiaalisia ja/tai menetelmällisiä valmiuksia työ- tai opiskelutilanteissa sekä ammatillisessa ja/tai henkilökohtaisessa kehittymisessä” (Humak 2013, 3). Humanistisen ja kasvatusalan (2012), kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelman yhteisöpedagogi-tutkinnon (amk) keskeisiä kompetensseja ovat: yhteisöllinen-, pedagoginen-, yhteiskunnallinen- ja kehittämisosaaminen.\nElinikäisen oppimisen keskeisiä avaintaitoja ovat “viestintä äidinkielellä ja vierailla kielillä, matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla, digitaaliset taidot, oppimistaidot, sosiaalisuuteen ja kansalaisuuteen liittyvät taidot, aloitekyky ja yrittäjyys sekä tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot” (Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/962/EY). Suosituksissa nostetaan digitaaliset taidot esille yhtenä osaamisen alueena.\nMielestäni kriittinen digitaalinen mediakasvatus ja -lukutaito ovat keskeisiä osaamisalueita nuorten parissa tehtävässä verkkonuorisotyössä ja digitaalisessa työotteessa. Jussi Luukkonen tuo esille mediaelementti- ja mediaintegraatio -käsitteitä. Luukkonen kuvaa kahdeksasta mediaelementistä koostuvaa multimediailmaisua mediaintegraationa – digitaalisen median ilmaisumolekyylinä ja kahdeksana atomina. Nämä kahdeksan mediaelementtiä ovat ”teksti, audio (ääni), valokuva, grafiikka, video, animaatio, tietokantahaku ja vuorovaikutus”. (Luukkonen 2011, 256–259; Luukkonen 2013, 314–316.)\nEdellä mainittuihin mediaelementteihin liittyvää osaamista tarvitaan työelämässä. Osa nuorista tekee monimediallisia tuotoksia ja elää mediamaailmassa. Verkossa tehtävässä nuorisotyössä käytetään entistä enemmän edellä mainittuja mediaelementtejä. Nuorisotyöntekijäkin tarvitsee tietoa ja taitoja käsitellä mediaelementtejä kriittisen kehittävästi. Mobiililaitteilla toimittaessa tarvitaan visuaalista ilmaisutaitoa. Kuvaan perustuvat yhteisöt, esimerkiksi Instagram ja Pinterest, kasvattavat suosiotaan.\nEuroopan Yhteisöjen Komissio ilmaisee huolensa medialukutaidosta suosituksessaan Medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä (2009). Niin nuorilla kuin ikääntyneimmillä eurooppalaisilla saattaa olla vaikeuksia hyödyntää huipputeknistä tietoyhteiskuntaa. Medialukutaitoon tulisikin kiinnittää huomiota. “Heidän on pystyttävä käyttämään, analysoimaan ja arvioimaan kuvaa, ääntä ja tekstiä sekä hyödyntämään viestinnässään ja mediasisällön luomisessa sekä perinteisiä että uusia medioita”.\nHumakissa on vuosittain toteutettu Toiminnallisen mediakasvatuksen erikoistumisopinnot 30 op. Tämän tyyppisiä opintoja ovat eri alojen ammattilaiset voineet käyttää yhtenä väylänään oman ammattiosaamisensa kehittämisessä. Vuonna 2014 opinnoissa määritettiin mediakasvattajan osaamista seuraavasti:\n”Medioiden sisällön tuntemus: kyky arvioida, analysoida ja tehdä myös kriittistä tulkintaa mediasisällöistä; valmius tuottaa sisältöjä medioihin.\nVälineiden käyttötaito: välineiden tuntemus ja niiden käyttötaito.\nOppimisen ja kasvun edistäminen: oppimiseen ja ohjauksen liittyvä prosessitaito: toteuttamisryhmän tuntemus.\nEettinen ja yhteisöllinen osaaminen: medioiden ja niiden käytön arvokysymysten tunnistaminen; mediakasvatuksen toteuttaminen omassa yhteisössä, organisaatiossa”. (Sirkkilä 2014.)\nHumanistinen ammattikorkeakoulu Humak on vuonna 2013 uudistanut Kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelman opetussuunnitelman 2013-2018 (yhteisöpedagogi). Yhdeksi koko opetussuunnitelmaa läpileikkaavaksi yhteisöpedagogin toimintaympäristöjen teemaksi on nostettu sosiaalinen media ja reaaliaikainen verkkotyö. ”Opintopolun eri vaiheissa vahvistetaan ammatillista toimijuutta yhteiskunnan eri sektoreilla, kansainvälisissä ja monikulttuurisissa toimintaympäristöissä, erilaisissa yhteisöissä, sosiaalisessa mediassa ja reaaliaikaisessa verkkotyössä” (Humak 2013b, 7). Opiskelijat arvioivat omaa osaamistaan, kompetenssejaan ja tekevät opintoihinsa lukuvuosittaisen kehittymissuunnitelman (Humak 2013c).\nYhteisöpedagogin koulutus on monipuolinen ja siitä saa hyvän perustan verkkotyöhön\nVerkkopalvelut ovat teknisiä ympäristöjä, joiden käytössä työvälineenä korostuu mediataitojen osaaminen ja kriittinen digitaalinen mediakasvatus. Verkkonuorisotyön ammattilaiset ympäri Suomen ovat yhteisöpedagogikoulutuksen tärkeitä yhteistyökumppaneita mahdollistaen opiskelijoille harjoittelua, opinnäytetöitä ja kehittämistehtäviä. Esittelen seuraavassa muutamia esimerkkejä miten olen Humakissa toteuttanut verkkonuorisotyön taitojen opetusta.\nVuosittain toteutettava verkko-opintokokonaisuus nuorisotyötä ja –toimintaa verkossa (10 op, Moodle verkko-oppimisympäristössä ja sosiaalisessa mediassa) sisältää useita reaaliaikaisia webinaareja. Opiskelijat antavat webinaareista hyvää palautetta: ”Yllätyin, kuinka toimivia webinaarit olivat luentoina” tai ”Verkkoluento purut olivat tosi kiva kokemus. Niitä voisi olla lisää!”\nOpintojakson tavoitteena on, että opiskelija ymmärtää verkon ja sosiaalisen median toimintaympäristönä nuoriso-, järjestö- ja kansalaistoiminnassa; tuntee toimintaympäristön eettiset periaatteet ja käytännöt; osaa soveltaa oppimiaan tietoja ja taitoja toimintaympäristössä; ymmärtää verkkoperustaisen nuorisotyön menetelmänä nuorten ohjaamisessa; hallitsee verkkoperustaisen nuorisotyön perustaitoja; osaa hahmottaa verkkoperustaisen nuorisotyön ja –toiminnan merkityksen omalla ammattialallaan ja ymmärtää sosiaalisen median mahdollisuudet viestinnän välineenä. (Timonen 2013a.) Tavoitteena on siis lisätä opiskelijoiden valmiuksia verkkotyöhön.\nKuvakaappaus parichatin opettamistilanteesta 11.2.14 (Humak/Adobe Connect).\nToteutan reaaliaikaiset webinaarit verkkoluento-ohjelmalla (Adobe Connect eli AC), johon olen suunnitellut kahden tunnin kestoisen reaaliaikaisen pedagogisen oppimisprosessin ja sen toteutuksen AC työskentelytila-välilehtiä (layouts) ja toimintoja (Breakouts) hyödyntäen. Luennon sisältö voi olla aktivoivaa oppimista, jolloin asiasisältöä pureskellaan pienryhmissä, koko ryhmä yhdessä tai lehtorivetoisesti. Verkko-oppimistilanne voi olla oppimistehtävien purkua vertaisoppimisryhmittäin, verkkonuorisotyön asiantuntijan vierailuluento (Verke, Pelastakaa Lapset, Koordinaatti) tai tuoreimpana reaaliaikaisen chat-palvelun harjoittelua reaaliaikaisesti (Koordinaatti) webinaarissa.\nEsimerkiksi helmikuussa 2014 ja 2015 toteutetuissa webinaarissa eli reaaliaikaisessa oppimistilanteessa opetettiin Nuortenelämä.fi –chatin toiminta opiskelijoille. Opiskelijat ovat eri puolilla Suomea, Päivi Timonen hostina eli päätoteuttajana Humakissa Helsingissä ja Koordinaatti asiantuntijat Jaana Fedotoff, Mika Pietilä ja Maria Siivonen Oulussa. Nuortenelämä-chat –palvelu avattiin AC verkkoluento-ohjelmassa tietokoneen näytön jakamisen avulla näkyväksi kaikille osallistujille. Jokainen osallistuja kirjautui chattiin ohjeiden mukaisesti tietokoneellaan avaten AC:n rinnalle toisen selainikkunan. Adobe Connect -selainikkunan välityksellä näimme mitä chatissä tapahtui ja kukin omalla koneellaan harjoitteli ryhmächatkeskustelua tai parichattia reaaliaikaisesti. Olin positiivisesti yllättynyt toteutuksen erinomaisesta sujuvuudesta.\nKuvakaappaus teemakeskustelun ja ryhmächatin oppimistilanteesta 11.2.14 (Humak/Adobe Connect).\nTyöelämän seminaareista vuorovaikutteisia reaaliaikaisten webinaarien avulla\nMielestäni reaaliaikaista opetustekniikkaa hyödynnetään työelämässä ja oppilaitoksissa liian vähän. Esittelin kokemuksiani verkkonuorisotyön- ja mediakasvatuksen opetuksestani 2.12.13 Verken järjestämässä koulutuksessa Jyväskylässä. Kuvasin esitelmässäni reaaliaikaisen verkkoluennon prosessia. (Timonen 2013b.)\nWebinaareja toteutetaan eri tavoin. Yksi yleinen tapa on reaaliaikainen verkkolähetys streamattuna Bambuserin kautta ja toteutettuna Wirecast-verkkojulkaisuohjelmalla. Tällöin olemme vielä tilanteessa, jossa streamauksen välityksellä seurataan perinteistä seminaaria ja mahdollistetaan tallenne jälkiseurantaan (esimerkiksi tallenteet Verke.org 2014).\nReaaliaikaisen verkkoluennon (esim. AC) avulla voitaisiin työelämän seminaareista tehdä vuorovaikutteisia, osallistujat voivat osallistua etänä, jokainen osallistuja on vuorovaikutuksessa toistensa kanssa (jaetut työskentelytilat). Ero näissä on oppijan kannalta oleellinen. Reaaliaikainen seminaari tapahtuu ainoastaan verkossa, jolloin kaikki osallistujat ovat tasa-arvoisia. Oppimisprosessi on suunniteltu verkossa toteutettavaksi, jolloin verkkotyön taitoja opitaan aidossa ympäristössä. Tallennus ja jälkikäteen uusintaminen on mahdollista.\nToin kirjoituksessani yllä esille joitain mietteitä osaamisesta; tiedoista, taidoista ja kompetensseista kytkien niitä mediakasvatukseen ja verkkonuorisotyön opetukseen sivuten samalla ammatissa tarvittavaa osaamista ja osaamisen kehittämistä. Viimeaikaisessa keskustelussa on tuotu esille tieto- ja viestintäteknisten taitojen puutteita niin nuorilla kuin aikuisväestöllä. Sosiaalista mediaa käytetään koko ajan enemmän ensisijaisesti älypuhelimiin suunniteltujen sovellusten / applikaatioiden kautta esimerkiksi Instagram, Kick ja WhatsApp -sovellukset. Verkossa kiusataan, käyttäydytään rasistisesti, pelataan väkivaltaisia pelejä, K18-ikärajaa ei huomioida eli haasteita riittää. Miten nuorisotyö vastaa niihin, entä koulutus?\nSosiaalinen media on läsnä arjessamme monin tavoin ja se on itselleni opetus- ja kehittämistyötä Humakin TKI-keskus Ilkassa Helsingissä. Ylemmän amk:n opinnäytetyössäni (Johda ja hyödynnä sosiaalista mediaa –työkalupakki kunnan nuorisotyön johtamiseen 2012) olen tuonut esiin sen, että sosiaalisen median työkalupakissa on maksuttomia ohjelmia, palveluita tai alustoja, joiden avulla voidaan harjoitella mediaelementtien tuottamista (Timonen 2012, 95–97).\nLopuksi haastan sinut pohtimaan omien taitojesi kehittymistä. Miten hoidat oman ammatillisen osaamisesi nyt ja tulevaisuudessa tarvittavien taitojen tasolle? Opiskelen viulunsoittoa ohjatusti vajaan tunnin ajan viikoittain. Miksen samalla tavalla voisi organisaatio X:ssä opiskella digitaalisen monimediatuotannon teknisiä taitoja, sosiaalista mediaa ja mobiiliohjelmistojen käyttöä?\nItseopiskelun tueksi: Yhteisölliset työkalut ja sosiaalinen media linkkejä 2015 http://bit.ly/16KS2xS.\nPerustuu Verke.org-artikkeliin, 17.2.14 / Päivi Timonen, päivitetty 10.2.2015\nKommenttikenttä on avoimena keskustelulle – ota vastaan kutsu…\nArene Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto 2010. Suositus tutkintojen kansallisen viitekehyksen (NQF) ja tutkintojen yhteisten kompetenssien soveltamisesta ammattikorkeakouluissa. ARENEn-suosituskompetenssit.pdf -tiedosto.\nEuroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/962/E 2006, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL L 394, 30.12.2006). Elinikäisen oppimisen avaintaidot. http://europa.eu/legislation_summaries/education_training_youth/lifelong_learning/c11090_fi.htm.\nEuroopan unionin nuorisostrategia 2010–18. http://ec.europa.eu/youth/documents/eu_youth_report_communication/eu_youth_report_2012_communication_fi.pdf.\nEuroopan unionin virallinen lehti 2009. Päätöslauselma nuorisoalan uudistetuista yhteistyöpuitteista 2010–2018. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:311:0001:0001:FI:PDF.\nEuroopan Yhteisöjen Komissio 2009. Suositus medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä: kohti kilpailukykyisempää audiovisuaali- ja sisältöteollisuutta ja osallistavampaa osaamisyhteiskuntaa. Bryssel 20.8.2009. K(2009) 6464 lopullinen.\nHumak 2013a. Aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen Humanistisessa ammattikorkeakoulussa –opiskelijan ohjeistus, päivitetty 2013. Humanistinen ammattikorkeakoulu.\nHumak 2013b. Kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelma opetussuunnitelma 2013–2018. Humanistinen ammattikorkeakoulu.\nHumak 2013c. Oman osaamisen arviointi ja kehittymissuunnitelma lv. 2013-2014 yhteisöpedagogikoulutus (yhteisöpedagogi amk). Humanistinen ammattikorkeakoulu.\nHumanistinen ja kasvatusala/kansalaistoiminnan ja nuorisotyön kompetenssien valmisteluryhmä 2012. Koulutusohjelmakohtaiset kompetenssit 10/2012. Kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelma yhteisöpedagogi (amk) tutkinnon opetussuunnitelmien osaamisperusta.\nInstitute for the Future for the University of Phoenix Research Institute 2011. Future Working Skills 2020. http://www.iftf.org/our-work/global-landscape/work/future-work-skills-2020/.\nLuukkonen, Jussi 2013. Digitaalinen viestintä. Teoksessa Juholin, Elisa 2013. Communicare! Kasva viestinnän ammattilaiseksi. Helsinki: MIF, 308–334.\nSirkkilä, Hannu 2014. Mediakasvattajan osaamisen tunnistaminen. Humak /Toiminnallisen mediakasvatuksen erikoistumisopinnot 30 op. Humanistinen ammattikorkeakoulu.\nTimonen, Päivi 2014. Yhteisölliset työkalut ja sosiaalinen media linkkejä 2014 (2015). Humak. http://bit.ly/16KS2xS.\nTimonen, Päivi 2013a. Nuorisotyötä ja -toimintaa verkossa opintojaksokuvaus lv 2013-14. Humanistinen ammattikorkeakoulu.\nTimonen, Päivi 2013b. Kokemuksia verkkonuorisotyön ja mediakasvatuksen opetuksestani Humakissa, reaaliaikainen verkkoluento –prosessikuvaus. Humanistinen ammattikorkeakoulu. http://www.slideshare.net/timoska/jkl-pt-humak021213-28920968. Verken järjestämässä koulutuksessa verkkonuorisotyön opettajille 2.12.13 http://www.verke.org/ajankohtaista/oppilaitoskoulutus.\nTimonen, Päivi 2012. Johda ja hyödynnä sosiaalista mediaa – työkalupakki kunnan nuorisotyön johtamiseen. Helsinki: Humanistinen ammattikorkeakoulu. http://issuu.com/paiviti/docs/paivitimonen_yamkopinnayte2012_some_johtaminen_nso ja https://publications.theseus.fi/handle/10024/44402.\nTyöministeriö 2012. Työelämän kehittämisstrategia vuoteen 2020. http://www.tem.fi/files/33077/tyoelaman_kehittmisstrategia_final.pdf.\nVerke 2014. Verke.org > materiaalit > video http://www.verke.org/materiaalit/tiedostomuoto/video.\nPosted in Digitaalinen työote, Verkko-oppiminenTunnisteet: digitaalinen työote, Humak, kompetenssit, Koordinaatti, kriittinen digitaalinen mediakasvatus, Pelastakaa Lapset, tulevaisuuden osaaminen, Verke, verkkonuorisotyö


Piilorasismia opinto-ohjauksessa, vaikeuksia kielen kanssa – ulkomaalaistaustaisen polku korkeakouluun on usein kivinen, selviää raportista | Yle Uutiset | yle.fi\n21.11.2019Päivitetty 21.11.2019 12:31\nUlkomaalaistaustaisten määrä Suomessa on kaksinkertaistunut 10 vuodessa. Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi selvitti heidän kokemuksiaan korkeakouluun hakemisesta ja opiskelusta nyt ensimmäistä kertaa.Tiina Jutila / Yle\nTämä selviää Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) arvioinnista (siirryt toiseen palveluun), jossa tarkasteltiin Suomessa asuvan ulkomaalaistaustaisen väestön korkeakoulutukseen osallistumista.\nAnni Härkönen / Yle\nMoni koulunsa Suomessa käynyt kokee joutuneensa suomi toisena kielenä -opetukseen vasten tahtoaan. Myös tutkijoiden mukaan (siirryt toiseen palveluun) S2-opetukseen päätyy Suomessa oppilaita, joiden kielitaito on "liian hyvä".\nLue myös: Noor Assad on espoolainen kympin tyttö, joka haluaa lääkäriksi – koulussa hän todisteli äidinkielentaitoaan ja kieltäytyi lähihoitajaopinnoista\nSiksi moni suhtautuu epäilevästi ajatukseen ulkomaalaistaustaisten positiivisesta erityiskohtelusta (siirryt toiseen palveluun) hakuvaiheessa. Esimerkkejä erityiskohtelusta voisi olla kielitaitovaatimusten madaltaminen tai pidempi vastausaika pääsykokeessa.\nRaportissa tarkasteltiin ulkomaalaistaustaista väestöä. Heidät jaettiin kahteen ryhmään:\nMaahanmuuttajat ovat joko itse syntyneet ulkomailla ja muuttaneet Suomeen muusta syystä kuin opiskelua varten.\nMaahanmuuttajataustaisten vanhemmat ovat syntyneet ulkomailla ja muuttaneet Suomeen.\nArvioinnissa oli mukana 11 yliopistoa ja ammattikorkeakoulua. Ulkopuolelle rajattiin vaihto-opiskelijat ja ne kansainväliset opiskelijat, joiden maahanmuuton ensisijaisena syynä on opiskelu.\nKorkeakoulutukseen pääsyä, opintojen etenemistä ja valmistumista tarkasteltiin tilastojen perusteella. Lisäksi arviointiryhmä tapasi korkeakoulujen opiskelijoita ja henkilökuntaa työpajoissa.\nkorkeakoulutKotimaan uutisetKansallinen tai etninen vähemmistökoulutusSuomikorkea-asteen koulutusetninen ryhmäväestötiedevaihto-opiskelijatammattikorkeakoulut


24-vuotias ulkomaalaistaustainen nainen vangittiin kaupparyöstöstä Lahdessa - Uusi MV-LehtiUusi MV-Lehti\n24-vuotias ulkomaalaistaustainen nainen vangittiin kaupparyöstöstä Lahdessa\nJulkaistu 16.04.2020 15:55, 3654 lukukertaa\nPäijät-Hämeen käräjäoikeus on vanginnut Ahtialan S-Marketin ryöstöstä epäillyn lahtelaisen naisen. 24-vuotias ulkomaalaistaustainen nainen ei vastustanut vangitsemistaan.\nLauantaina 11.4 nainen yritti ryöstää Ahtialan S-marketin kassan teräaseella uhkaamalla ja väkivaltaa käyttämällä. Kaupan myyjä pääsi muiden asiakkaiden avustamana tilanteesta pois, mutta sai lieviä vammoja.\nNainen poistui kaupasta ennen polisiin tuloa. Poliisi pääsi nopeasti valvontatallenteesta rikoksesta epäillyn jäljille ja kiinniotti naisen kotiosoitteestaan. Teräase ja teossa käytetty naamio on poliisin hallussa.\nPäijät-Hämeen käräjäoikeus vangitsi naisen 16.4.2020 todennäköisin syin törkeään ryöstön yritykseen. Käräjäoikeus määräsi syytteen nostamisen määräajaksi 30.6.2020.\nNyt täytyy antaa tunnustusta poliisille. Tapauksesta on tiedotettu aivan asiallisesti ja kaikki olennaiset seikat on tuotu esiin.\nEiköhän kohta joku ota vihapuhekortin esille\nEi taatusti ole ähläm sähläm! Ne, naiset/ tytöt kun eivät ole pakolaisia/ turvapaikan hakijoita, vain ne munattomat kamelin nussijat. Jtn neukkuhistorian omaavaa veikkaan…


Infoähkyssä räpiköivästä tulee tunnoton - PIKKU APURI\nHuomasin loppuvuodesta sellaisen, että sisällä leijui aika ajoin tumma pilvi. Pilvi on voimattomuutta liian ison asian edessä. Se syö iloa pois kaikesta. Lisäksi jatkuva disinformaatio, suomalainen masennusmedia sekä infotykitys kaivertavat samaa onkaloa. Ilon hetket ovat todella niitä, hetkiä.\nHuomasin jo muutaman viikon nettitauon vaikutuksen, kun viimeksi olimme Thaimaassa. Oloni parani huomattavasti. Lopetin kokonaan suomimedian lukemisen sekä lähes kokonaan sosiaalisen median seuraamisen.\nNiinpä päätin tänä vuonna hylätä koko vuodeksi valtion päätösten seuraamisen, pääosan uutisoinneista, vähentää SoMe-aikaa sekä ohittaa erilaisten hampaankiristelijöiden postituksia. Auttaa.\nOhessa nopeasti analysoitua tunneskaalaa uutisvirrasta, kun elät keskellä infomyrskyä. Ts. aika harva asia tuntuu miltään. Sinusta tulee emotionaalisesti tunnoton. Se on pelottavaa, ja kun tuon huomasin, muutin tapojani heti.\nTags: hetkellinen ilo, ilmastonmuutos, ilo, infoähky, negatiivisuus, nettiähky, some, tunnoton, tuska, uutisvirta\nhttps://i1.wp.com/pikkuapuri.fi/wp-content/uploads/2014/10/Kuva-otettu-2.10.2014-klo-10.27-2.jpg?fit=640%2C426&ssl=1 426 640 Jari Liitola https://pikkuapuri.fi/wp-content/uploads/2017/02/III-pikkuapuri-ukko-LOGO-WEB_400px.png Jari Liitola2016-01-13 09:02:162016-01-13 09:03:21Infoähkyssä räpiköivästä tulee tunnoton\nPikkuleijonista mallia koko kansalle Jääkiekon Liiga oli ahne ja nyt se maksaa


Genzo Campro Eräpuku Lapsille Kevyttoppapuku - Jokierä.fi verkkokauppa verkkokaupasta\nGenzo campro eräpuku lapsille kevyt...\nKaikki GENZO tuotteet\nValitse koko110 cm120 cm130 cm140 cm150 cm160 cm170 cm\nGenzo Campro Eräpuku Lapsille on oikea eräpuku monipuolisilla ominaisuuksilla. Lapselle on tärkeää, että hän pääsee tekemään aikuisten mukana asioita oikeasti. Erästelykin on siistimpää, kun varusteet ovat samannäköiset kuin isommillakin, eivätkä niitä samoja tarhassa käytettäviä kurahaalareita. Tämä Genzon Campro -metsästyspuku yllätti meidät hyvällä hinta-laatusuhteellaan.\nGenzo Campron kangas on kestävää ja suht hiljaista. Puvussa on toppaus, joten se on myös lämmin. Tämä puku käy myös märemmille keleille, sillä puvussa on vedenpitävä mutta hengittävä kalvo. Campron sisäpuoli on liukasta polyesteriä, joten tämän saa helposti myös muiden vaatteiden päälle. Puku on kevyt, esimerkiksi 130 cm puku painaa vain vajaat 900 grammaa.\nGenzo Campro puvun takissa on vahva YKK -vetoketju, etutaskut, puhelintasku, rintatasku ja hihatasku. Huppu on vetoketjukiinnitteinen ja irroitettavissa. Hupussa ja vyötäröllä on säätökuminauhat ja hihoissa tarralliset kiristystampit. Takin takahelma on pyöristetty ja hieman pidempi.\nPuvun housuissa on neppari ja kestävä YKK -vetoketju sekä kiristystarrat vyötäröllä ja vyölenkit. Vyötärössä on myös korkea takaosa, joten alaselkä pysyy hyvin suojassa ja lämpimänä. Vyötärön sisäpuoli on pehmeäksi harjattua kangasta. Henkselit kiinnitetään kestävillä tarroilla, joten ne saa halutessaan myös helposti pois. Housuissa on vetoketjulliset etututaskut sekä vetoketjulliset reisitaskut. Pohkeissa ja lahkeensuissa on kiristystarrat, joten housut on helppo säätää sopiviksi sekä saappaan sisään että päälle.\nKoot 110-170 cm, mitoitus riittää myös pienikokoisille aikuisille!\nGenzo Campron mitoitus on suht normaali, kokemuksemme mukaan hieman kapeahko. Kuvan viisivuotias malli käyttää yleensä kokoa 116-120, ja nyt yllä on 110cm puku. Puku on aika slimmi, mutta 120 menisi seuraavana talvenakin.\nKoot 150, 160 ja 170 cm menevät esimerkiksi pienille naisille erinomaisesti. Kuvan aikuismalli on 152cm pitkä, ja hänellä on yllään 150cm puku. Housujen vyötäröä on kiristetty sivutarroilla. Campron tuotekuvista löydät viimeisenä kokotaulukon, joka on mitattu puvun ulkosaumoista. Kannattaa vertailla vaikka nyt käytössä olevia vaatteita sopivan koon löytämiseksi.\nPuku sopii hyvin metsästysreissuille, kalalle, makkaranpaistoon ja miksei ihan arkeenkin. Huomio-oranssi auttaa paikantamisessa erittäin hyvin.\n- Kalvopuku, vesipilari >10.000 mm\n- Rintataskut, hihatasku ja kaksi sivutaskua takissa\n- Etutaskut ja kaksi reisitaskua housuissa\n- Lahkeissa ja pohkeissa kiristystarrat\n- Koot 110-170 cm\n- Vesipesu 30 asteessa.\nPienelle aikuiselle hyvin istuva puku. Housukokoa 38 käyttävälle 170cm housut ovat väljät, ja mahtuu hyvin lämmintä alle tarvittaessa.\nKevyt, hyvin istuva puku. 152cm pojalle 150cm.puku liian lyhyt lahkeinen.