Metsänhoitolaitteet esillä FinnMETKO messuilla - PDF\nMetsänhoitolaitteet esillä FinnMETKO messuilla\nDownload "Metsänhoitolaitteet esillä FinnMETKO 2012 -messuilla"\n1 numero 3/2012 Koneellisen metsänhoidon teemanumero Koneistutuksella kohti tehokkaampaa metsänhoitoa Metsänhoitolaitteet esillä FinnMETKO messuilla TAIMIUUTISET\n2 TAIMIUUTISET Yhteistyössä mukana: Fin Forelia Oy Kiljavantie Röykkä Ab Mellanå Plant Oy Mellanåvägen Dagsmark Partaharjun Puutarha Oy Partaharjuntie Partaharju Pohjan Taimi Oy Kaarreniementie Vuokatti Taimi-Tapio Oy Pinninkatu 53, 3 krs Tampere UPM Metsä Joroisten taimitarha Kotkatlahdentie Joroinen 9 Metsäteho satsaa koneellisen metsänhoidon kehitystyöhön Toimittaja Marja Poteri Metsäntutkimuslaitos Itä-Suomen alueyksikkö/suonenjoki Aineiston toimitus Heidi Hallongren & Tiina Laine Taimitarhojen tietopalvelu toimittaa Taimiuutiset-lehteä, järjestää alan kursseja sekä julkaisee oppaita. Taitto Metla/Maija Heino ja Essi Puranen Kansikuva Metla/Heidi Hallongren Tilaukset Tilaushinta vuodeksi 2012 on 35 euroa. Taimi uutiset ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Tilaukset toimittajalta tai verkkolomakkeella Julkaisija Metsäntutkimuslaitos Itä-Suomen alueyksikkö/ Suonenjoki ISSN-L ISSN (Painettu) ISSN (Verkkojulkaisu) Kopijyvä Oy, 2012 Kirjoittajien yhteystiedot juho.rantala Metsä Group PL 314 (Postitorvenkatu 16) Tampere (33840 Tampere) Metsäntutkimuslaitos Itä-Suomen alueyksikkö Juntintie Suonenjoki Metsäntutkimuslaitos Pohjois-Suomen alueyksikkö PL 413 (Rakentajantie 3) Oulun yliopisto Suomen metsäkeskus, Julkiset palvelut Etelä- ja Keski-Pohjanmaa Huhtalantie Seinäjoki Metsäteho Oy PL 101 (Snellmaninkatu 13) Helsinki Aalto-yliopisto Automaatio- ja systeemitekniikan laitos PL AALTO Aineisto lehteen Ilmestyy Kevät Kesä Syksy Talvi\n3 14 Automaatiosta apua metsänhoitotöiden koneellistamiseen 20 Kitkevän perkaajan laitekehityksestä hyviä tuloksia Sisällys Koneilla pitää tehdä töitä!... 4 Juho Rantala Koneellisen metsänhoidon laiteratkaisut esillä FinnMETKO messuilla... 6 Heidi Hallongren, Tiina Laine Metsäteho kehittää koneellista metsänhoitoa... 9 Jarmo Hämäläinen, Markus Strandström Ennakkoluulot murrettavissa koneistutuksella kohti tehokkaampaa metsänhoitoa Mikko Syri, Tiina Laine Automaatio koneellisen varhaisperkauksen ja istutuksen apuna Jouko Kalmari, Heikki Hyyti, Arto Visala Paikkatietoon yhdistetyn koneistutuksen kehittäminen Pohjois-Pohjanmaalla Miia Parviainen Kitkevän perkaajan laitekehitys näyttää lupaavalta Heidi Hallongren Mitä kitketyille kuusentaimikoille kuuluu? Heidi Hallongren Julkaisusatoa TAIMIUUTISET 3\n4 TAIMIUUTISET Koneilla pitää tehdä töitä! Juho Rantala Metsä Group 4\n5 Kun puunkorjuuta aikanaan koneellistettiin, varjosti kehitystyötä huoli metsureiden työttömyyden kasvusta. Metsänhoidon kohdalla tilanne on tällä hetkellä toinen. Lähes puolet suomalaisista metsureista jää eläkkeelle seuraavien viiden vuoden aikana, eikä uusia ammattilaisia ole jonoksi asti. Jos metsänhoidon työmäärät ja laatu halutaan säilyttää vähintään nykyisellä tasolla, niin ihmistyön tuottavuutta on pystyttävä nostamaan. Tähän koneellistaminen tarjoaa ratkaisun. Kuten missä tahansa tuotannollisessa toiminnassa, metsänhoidossakin on takuuvarmasti kysyntää koneellisille ratkaisuille, joilla voidaan tuottaa asiakkaalle hinta-laatu-suhteeltaan kilpailukykyinen palvelutuote. Jotta konetyön hinta-laatu-suhde on kunnossa, pitää suhteen molempien komponenttien olla kohdallaan. Kun vertailukohdaksi otetaan metsurityö, on tärkeimmissä metsänhoidon työlajeissamme, istutuksessa ja taimikonhoidossa, näistä komponenteista ainoastaan koneellisen istutuksen laatu erinomaisella tasolla. Tutkimus- ja kehitystyön haasteita siis riittää. Koneelliseen istutukseen tarvitaan lisää nopeutta. Toinen tavoite tulee olla kuljettajan vaikutuksen vähentäminen siten, että työnopeuden ja työjäljen laadun vaihtelu saadaan minimoitua. Nykyisten konekonseptien suorituskyky tunnetaan, joten tutkimus- ja kehitystyön panoksia tulee ohjata niiden käyttöönoton tukemiseen sekä kokonaan uudentyyppisten ratkaisujen ideointiin. Tähän liittyvä kehitystyö onkin viime vuosina aktivoitunut ja kenties näemme uusia ja huomattavasti entistä nopeampia koneita jo lähitulevaisuudessa. Taimikonhoidon koneellistamisessa on syytä selvittää laatuasioita perusteellisemmin. Nykyisillä koneilla joudutaan väistämättä pohtimaan, kuinka hyvään laatuun taimikonhoidossa on järkevää pyrkiä. Laadultaan metsurityön veroista koneellista menetelmää ei ole toistaiseksi nähty koneiden jäljiltä taimikkoon jää enemmän ei-toivottuja puita ja arvopuiden korjuuvaurioita. Kysymys on kompromissin hakemisesta kustannusten ja laadun välillä. Metsänomistajalle totuttua epämääräisempää työjälkeä on kuitenkin vaikea perustella, vaikka siihen taloudellisesti järkevät perusteet olisikin. Myös koneellisten metsänhoitotöiden organisoinnissa on kehittämisen varaa. Nykyisistä koneista monet käyvät turhan matalilla käyttöasteilla, mikä näkyy konetyön korkeina pääomakustannuksina tehtyä suoriteyksikköä kohden. Pienehköt työmäärät ovat seurausta useammasta epäkohdasta. Usein syynä on kuitenkin ollut se, että koneille on ollut tarjolla niukasti työkohteita. Konetyön markkinointi edellyttääkin ponnistuksia sekä koneyrittäjiltä että konetyötä markkinoivilta metsäpalveluiden myyjiltä. Konetyössä voidaan säästää myös työnjohtokustannuksissa, mutta sekin edellyttää riittävän suuria vuotuisia työmääriä ja ammattimaista otetta työn toteutukseen, suunnitteluun ja ohjaukseen. Ilmapiiri metsänhoidon koneellistamisen ympärillä on viimeisten viiden vuoden aikana muuttunut selvästi. Koneellistamisen tarve on tunnistettu ja tunnustettu. Lisäksi kone- ja laitevalmistajat ovat aktivoituneet kehittämään uusia koneellisen metsänhoidon ratkaisuja. Nyt tarvitaan aktiivista ja rohkeaa otetta koneiden käyttöönottoon ja myös sitä tukevaan tutkimus- ja kehitystyöhön! Heidi Hallongren/Metla TAIMIUUTISET 5\n6 TAIMIUUTISET Koneellisen metsänhoidon laiteratkaisut esillä FinnMETKO messuilla Heidi Hallongren ja Tiina Laine Metla, Itä-Suomen alueyksikkö 6\n7 Järjestyksessään 14. FinnMETKO-messut järjestettiin Jämsässä. Messut ovat Suomen suurin konealan tapahtuma, jonka keskeisintä antia ovat koneiden työnäytökset. FinnMETKO 2012 keskittyi kolmelle toimialueelle: maanrakennus-, metsä- ja kuljetusalalle. Näiden lisäksi messut tarjoavat oivan esittäytymismahdollisuuden myös metsänhoitolaitteille. Kaikki kotimaiset laitevalmistajat olivat saaneet tuotteensa hyvin esille: osalla oli työnäytöksiä, toisilla videoita tai jopa simulaattoreita. FinnMETKO on perinteeksi muodostunut tapahtuma, joka kerää kokoon koneista kiinnostuneita vierailijoita ulkomaita myöden. Tapahtuma kokosi yhteen niin metsäkone- kuin maanrakennusalankin yrittäjät, tuotekauppiaat, laitevalmistajat ja asiakkaat. FinnMETKO messuilla kävi kolmen päivän aikana yhteensä vierailijaa. Näytteilleasettajia oli yli 350, kattaen eri palveluiden ja komponenttien tuottajat, alihankkijat sekä monipuoliset sidosryhmien edustajat. Uusia tuulia koneelliseen istutukseen Metsänhoidon laiteratkaisut näyttivät kiinnostavan messukävijöitä, ja jokaisen laitevalmistajan osastolla näyttikin olevan paljon uteliaita vierailijoita. Suurin mielenkiinto kohdistui ehkä odotetustikin Risutekniikka Ky:n ja UPM Metsän yhteistyönä kehittämään automaattisella taimensyötöllä varustettuun istutuskoneeseen, joka oli ensiesittelyssä FinnMETKO messuilla. Automaattinen taimimakasiini APC (Automatic Plant Container) oli asennettuna Risutec PM100 istutuskoneeseen, mutta se on mahdollista kytkeä myös ruotsalaisvalmisteiseen Bracke istutuslaitteeseen. Aikaisempiin istutuslaitteisiin verrattuna, uudella laitteella työaikaa ei enää kulu taimikasetin täyttämiseen, vaan työvuoron alussa taimimakasiiniin ladataan kerralla noin tainta. Näin ollen taimia riittää koko työvuoron ajalle, eikä istutusaikaa kulu enää taimikasetin täyttämiseen. Käytännössä istutuskoneella työskennellään siten, että ensin tehdään yhdestä istutuspisteestä laikkumättäät, jonka aikana 12-paikkainen taimennoutaja noutaa taimet ja siirtää ne siirtokasettiin. Tämän jälkeen siirtokasetti annostelee taimet yksitellen istutusputkeen odottamaan istutusvuoroaan. Yhdeksän istutetun taimen jälkeen alkaa uusi työkierto, kun taimennoutaja lähtee hakemaan uusia taimia siirtokasettiin ladattavaksi. Koneen ohjaamossa kuljettaja pystyy seuraamaan taimensiirtokasetin toimintaa kameran välityksellä. Uuteen istutuslaitteeseen saa myös asennettua tukkimiehentäi torjuntalaitteiston ja boorilannoituslaitteen, joka on tehty yhteistyössä Yara:n kanssa. Uudessa istutuskoneessa on paljon automatiikka ja sen suunnittelussa sekä toteutuksessa onkin ollut mukana mm. Parker Hannifin Oy. Laitteen ideointi aloitettiin huhtikuussa, joten prosessi ideasta valmiiksi tuotteeksi on ollut suhteellisen nopea, toteaa istutuskoneen ideoinut Risutekniikan toimitusjohtaja Jussi Aikala. Painoltaan APC-istutuslaite on noin kg, joten se edellyttää peruskoneena toimivalta kaivinkoneelta vähintään 18 tonnin painoa. Asiasta enemmän kiinnostuneille on tarjolla video uudesta istutuslaitteesta YouTubessa hakusanalla UPM istutuskone. Kuva 1. Kävijät viihtyivät aurinkoisella messualueella. (valokuva Heidi Hallongren) Kuva 2. Ristutecin uusi istutuslaite kätkee sisäänsä paljon tekniikkaa. (valokuvat Heidi Hallongren) TAIMIUUTISET 7\n8 TAIMIUUTISET Kuva 3. Tehojätkä-simulaattori tutkija Uotilan käsittelyssä. (valokuva Heidi Hallongren) Kiinnostus lupailee hyvää myös taimikonhoidon koneellistumiselle Usewoodin messuosastolla on huomattu muutoksia messuvieraiden asenteissa verrattuna aikaisempiin, vuonna 2010 järjestettyihin FinnMETKO-messuihin. Edelliseen kertaan verrattuna kävijöiden tietämyksen kasvu koneellisesta taimikonhoidosta on ollut selvästi havaittavissa, totesi Usewoodin Hannu Usenius. Usewoodin Tehojätkä-pienmetsäkone on taimikonraivauksen ja pienpuuhakkuun erikoiskone monine työlaitteineen. Usewoodin osastolla oli mahdollisuus hankkia tuntumaa Tehojätkän käytöstä uuden oppilastyönä tehdyn simulaattorin avulla, jota on toiveissa päästä tulevaisuudessa käyttämään myös osana opetusta. Myös Pentin Pajan messuosastolla oli havaittavissa kiinnostusta Naarvan kitkevää perkaajaa kohtaan. Myös ulkomaista kiinnostusta on ollut; heille idea katkaisun sijaan juurineen kitkennästä on erityisen kiinnostava, mutta käyttökohteet kitkevälle laitteella erilaisia kuin Suomessa. Taimikonhoidon sijaan heidän kiinnostuksensa kohdistuu linjan perkauksiin ja muihin erityiskohteisiin. Pentin Paja on kohdistanut odotuksiaan Ruotsin markkinoille, missä ollaankin oltu kiinnostuneita kitkennästä. Ruotsalaiset ovat usein olleet edelläkävijöitä uusien menetelmien kanssa, joten Pentin Pajan toiveissa olisikin, että kitkentä löisi läpi länsinaapurissa. Koneellistamisella laajasti näkyvyyttä Messuilla oli esillä kaikki nykyisin käytössä olevat istutuslaitteet, Risutecin lisäksi kaksipäinen M-Planter sekä ruotsalaisvalmisteinen Bracke-istutuslaite Uitto- kaluston osastolla. Lisäksi Mensen osastolla oli esillä RP-raivauspäät linjojen, junaratojen, tienvarsien taimiston ym. raivaukseen. Havelin osastolta puolestaan löytyi turvemaiden uudistamiseen Havelmaanmuokkain, jolla maanpinta sekoitetaan sopivaksi kylvöalustaksi siemenelle. Siihen voidaan asentaa myös kylvölaite, jolloin kylvö onnistuu maanmuokkauksen yhteydessä. Messujen aikana järjestettiin myös koneyrittäjien paneelikeskusteluja, joista yhdessä oli aiheena koneellinen metsänistuttaminen ja puhujina koneyrittäjä Kai Valta ja valtakunnallisen koneistutushankkeen projektipäällikkö Mikko Syri Suomen metsäkeskuksesta. FinnMETKO-messuilla julkistettiin myös koneellisen metsänistutuksen opas, joka on tehty Metsäkeskuksen ja Metsäntutkimuslaitoksen yhdessä toteuttamassa hankkeessa. Yhteisellä messuosastolla oli myös esillä Itä-Suomen yliopiston ja Pohjois- Karjalan koulutuskuntayhtymän yhdessä toteuttama metsänhoitotöiden koneellistaminen -kehittämishanke, jonka tuloksena syntyy tutkittua tietoa uusista metsänhoidon tekniikkaa hyödyntävistä menetelmistä, laitteista ja organisoitumisesta ja jossa käynnistetään koneellisten metsänhoitotöiden opettaminen Pohjois-Karjalan ammattiosasto Valtimolla. Kuva 4. Projektipäälliköt Syri ja Kukkonen esittelemässä uutta koneistutusopasta Metsäkeskuksen, Metsäntutkimuslaitoksen ja Itä-Suomen yliopiston yhteisellä messuosastolla. (valokuva Tiina Laine) 8\n9 Metsäteho kehittää koneellista metsänhoitoa Teksti ja kuvat: Jarmo Hämäläinen ja Markus Strandström Metsäteho Oy Metsäteho on metsäteollisuuden, metsähallituksen ja Yksityismetsätalouden työnantajien omistama tutkimus- ja kehitysyhtiö. Yhtiön tehtävänä on kehittää omistajiensa lukuun puunhankinnan ja puuntuottamisen toimintamalleja, menetelmiä ja tekniikkaa. Tavoitteena on parantaa puuhuollon kustannustehokkuutta kokonaisuutena, ja metsänhoitotöiden kehittäminen kuuluu siihen yhtenä osana. Metsänhoidon koneellistaminen on tällä erää yksi keskeinen painoalue Metsätehon toiminnassa. Lähes kaikkiin metsänhoitotöihin on jo olemassa teknisesti toimivia ratkaisuja, mutta niiden taloudellisessa kilpailukyvyssä on parantamisen varaa. Tavoitteena on, että koneilla saataisiin aikaan vastaavanlainen kehityshyppäys kuin aikanaan puunkorjuussa. Ilman koneellistamista ei ole edellytyksiä päästä jatkuvaan tuottavuuden paranemiseen, joka on edellytys kannattavalle puuntuotannolle myös tulevaisuudessa. Pääpaino on suurimmissa työlajeissa eli koneelliseen istutukseen ja taimikonhoitoon pyritään löytämään kustannustehokkaampia ratkaisuja. Viime keväänä käynnistettiin Metsätehon koordinoimana jatkuvatoimisen istutuskoneen kehittämishanke. Hankkeessa tavoitellaan istutuskonetta, jonka tuottavuus olisi moninkertainen nykyisiin ratkaisuihin verrattuna. Hankkeen haastavuus ja riskialttius tiedostetaan, mutta ilman tosi yritystä asiassa ei päästä eteenpäin. Hanke vaatii onnistuakseen monipuolisen toimijajoukon, ja niinpä mukana onkin Metsätehon osakastahojen lisäksi kone- ja laitevalmistajia, taimituottajia, automaatioasiantuntijoita ja Metlan tutkijoita. Hankkeessa kehitetään kahta konekonseptia, joista toinen perustuu jatkuvatoimiseen kohoumamuokkaukseen ja toinen kuitusaven käyttöön istutusmättäiden teossa. Kuva 1. Taimi kuitusavimättäässä vuoden kuluttua istutuksesta. TAIMIUUTISET 9\n10 TAIMIUUTISET Kohoumamuokkaukseen perustuvan konekonseptin perustana on Pentin Paja Oy:n kehittämä uudentyyppinen muokkauslaite. Sen ensimmäistä prototyyppiä on jo päästy kokeilemaan ja kehitystyö jatkuu kuluvan syksyn aikana. Istutusalustaksi käyttökelpoista kuitusavea syntyy metsäteollisuudessa jätepaperin siistauksessa sekä paperin ja kartongin teon sivutuotteena. Metsä Group ja Metla ovat parhaillaan perustamassa viljelykokeita, joissa selvitetään kuitusaven ominaisuuksia viljelyalustana, viljelytulosta ja tarvittavaa ainesmäärää. Taimikonhoidon koneellistamistutkimus Metsätehossa keskittyy uusien laiteratkaisujen kehittämiseen sekä erilaisten alustakoneiden kustannustehokkuuden vertailuun. Varsinaisen sahaustyön olennainen nopeuttaminen on osoittautunut vaikeaksi. Kasvatettavien puiden varominen, puiden katkaisu hankalissa näkyvyysoloissa ja alustakoneen siirtäminen työpisteiden välillä vievät oman aikansa, eivätkä pienet parannukset katkaisutekniikassa siten paranna kilpailukykyä ratkaisevasti. Parhaillaan kokeillaan taimikonhoitoon räätälöidyn pienehkön kaivukoneen soveltuvuutta työhön ja sen kustannuskilpailukykyä. Ajatuksena on, että pääoma- ja käyttökustannuksia pienentämällä saavutettaisiin parempi kilpailukyky, vaikka työn tuottavuus olisikin samalla tasolla tähän asti käytettyjen kalliimpien alustakoneiden kanssa. Kenttäkokeiden tulokset saadaan kuluvan syksyn aikana. Samassa yhteydessä kokeillaan yhdessä Aaltoyliopiston kanssa konenäön ja muun aistintekniikan mahdollisuuksia kuljettajan apuna vaativassa työssä. Uusi teknologia on näyttänyt kyntensä monissa muissa työlajeissa, ja sitä on syytä hyödyntää myös metsänhoitotöiden kehittämisessä. Lisätietoa tutkimuksista ja tuloksia Kuva 2. Puuppolan Konepalvelu on kehittänyt 8 tonnin kaivukoneeseen maastokelpoisemman alustan. 10\n11 Ennakkoluulot murrettavissa koneistutuksella kohti tehokkaampaa metsänhoitoa Mikko Syri Suomen Metsäkeskus, Etelä- ja Keski-Pohjanmaa Tiina Laine Metla, Itä-Suomen alueyksikkö Metsän uudistaminen on edelleen vahvasti miestyövaltainen työlaji. Kuluvan istutuskauden urakasta edelleen vain muutama prosentti istutetaan koneellisesti, vaikka istutuskoneita on olemassa ja näillä laitteilla uudistamistulos on todistetusti hyvä. Miksi näin? Kuva 1. Suomalaisvalmisteisella M-Planter-istutuskoneella istutetaan kaksi tainta kerralla. (valokuva Mikko Syri) TAIMIUUTISET 11\n12 TAIMIUUTISET Koneellisen istutuksen yleistymisen yhtenä hidasteena ovat olleet ennakkoluulot, joita on sekä metsänomistajien, metsäammattilaisten että yrittäjien keskuudessa. Koneellisen istutuksen yleistymiseksi ei riitä, että uusi menetelmä on yhtä hyvä kuin vanha, vaan uuden menetelmän on oltava tehokkaampi, laadukkaampi ja edullisempi. Näin tapahtui puunkorjuun yhteydessä. Päästäänkö metsänuudistamisen koneellistamisessa samanlaiseen teknologiahyppäykseen? Koneet tulevat istutustyömaille Kaikki nykyisin käytössä olevat istutuslaitteet ovat kaivinkoneen lisävarusteita, joilla tehdään sekä maanmuokkaus että istutus. Markkinoilla on jo nyt laitteita, jotka ovat kilpailukykyisiä verrattuna perinteiseen kaivinkoneella tehtävään laikkumätästykseen ja metsurityönä tapahtuvaan istutukseen. Yleisin käytössä oleva laite on ruotsalaisvalmisteinen Bracke. Suomalaisvalmisteisia laitteita ovat Risutec ja M- Planter, joista jälkimmäisellä on mahdollista istuttaa kaksi tainta kerralla. Koneellisen istutuksen yleistyminen tulevaisuudessa näyttää todennäköiseltä, sillä metsätaloudessa on ennakoitavissa työvoimapulan kärjistymistä. Tämä asettaa uusia haasteita metsänhoidon koneellistamiseksi, sillä uhkana on, että osa tärkeistä metsänhoitotoimenpiteistä jää työvoimapulan vuoksi tekemättä. Lisäksi metsänomistajien rakennemuutoksen myötä yhä harvempi metsänomistaja on halukas itse istuttamaan taimia. Tulevaisuudessa onkin odotettavissa kasvavaa kysyntää tehokkaille menetelmille ja metsänhoitopalveluille, kuten koneistutukselle. Kuva 2. Koneistutuksen uudistamistulos on tasalaatuista. (valokuva Mikko Syri) Koneellisen istutuksen etuna erilliseen maanmuokkaukseen ja käsinistutukseen voidaan pitää työn tasaista laatua. Monen koneelliseen istutukseen kriittisesti suhtautuvan metsänomistajan mieli on muuttunut työn tuloksen havaittuaan, sillä uudistamistulos on laadukas ja taimien alkukehitys nopeaa. Aina tuoreeseen mättääseen tapahtuva istutus varmistaa hyvät lähtökohdat taimen kasvulle. Laadun takeena on ammattitaitoinen kuljettaja, joka konetyön lisäksi ymmärtää myös työn metsänhoidollisen puolen. Asiaa eteenpäin hankevoimin Metsäkeskus ja Metsäntutkimuslaitos toteuttavat hanketta: Teknologialla tehokkuutta metsänhoitoon koneellisen istutuksen laaja käyttöönotto, jonka yhtenä tavoitteena on koneellisen istutuksen pilottihankkeiden toteuttaminen yksityismetsätalouden oloissa. Pilottihankkeissa kerätään tietoa koneellisen istuttamisen toteuttamisesta ja yritetään löytää tehokkaimmat toimintamallit koneellisen istutuksen toteuttamiseen. Pilottihankkeista hyvänä esimerkkinä voidaan pitää Kalajokilaakson metsänhoitoyhdistystä, jossa uusi menetelmä on otettu ennakkoluulottomasti käyttöön. Yhdistyksessä on saatu hyviä kokemuksia koneellisesta istutuksesta nyt melkein kahden istutuskauden ajalta. Yleisesti ottaen koneellista istutusta tehdään varsin hajanaisesti. Työmaiden vähäinen määrä ja toisaalta yrittäjien vähäinen määrä luovat toimijakentälle haasteen. Koneyrittäjät toivovat koneinvestoinnin takuuksi varmuutta töiden riittävyydestä ja toiminnan kannattavuudesta. Istutuspalvelun tarjoajat, esimerkiksi metsänhoitoyhdistykset, puolestaan vaativat varmuuden menetelmän tehokkuudesta ja laadusta jotta menetelmää 12\n13 voi metsänomistajille tarjota. Tämän lisäksi tarvitaan tietysti vielä markkinat, eli kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen. Tarvitaan siis asiakkaat, eli metsänomistajat, jotka ennakkoluulottomasti vastaanottavat uuden uudistamismenetelmän. Mitä enemmän työtä tehdään, sen tehokkaammin se voidaan organisoida. Koneellista istutusta toteuttavalle koneyritykselle tulee löytää riittävä määrä työmaita kohtuulliselta etäisyydeltä siten, että koneyrityksellä olisi täystyöllisyys koko istutuskaudelle. Taimituotannolla ja taimihuollolla ratkaiseva merkitys Taimituotannolla ja taimihuollolla on ratkaiseva merkitys koko koneellisen istutusketjun toimivuudessa ja menetelmän kehittämisessä. Koneellinen istutus tuo taimitarhoilla tapahtuvaan taimituotantoon ja logistiikkaan uusia haasteita, mutta myös uusia mahdollisuuksia. Perinteisesti metsänuudistaminen on keskittynyt kevätistutuksiin ja syysistutuksiin, mutta taimien istuttaminen kesällä on biologisesti mahdollista. Koneistutuksen näkökulmasta tämä on eritäin merkittävä asia, sillä kannattavuutta tarkasteltaessa on ratkaisevaa, että istutustyötä tehdään keväästä aina syksyyn saakka. Pitkä istutuskausi tukee yrittäjän investointia ja menetelmän kehittymistä vakavasti otettavaksi metsänhoidon työmenetelmäksi. Pitkä istutuskausi tarjoaa koneyrittäjälle mahdollisuuden laajentaa yritystoimintaansa ja tarjota uusia metsänhoidon palveluja kautena, jolloin esimerkiksi puunkorjuussa on hiljaisempaa. Tämä puolestaan tukee koneenkuljettajien ympärivuotista työllistymistä. Koneyrittäjän ei tarvitse lomauttaa kuljettajiaan, vaan puunkorjuusta voidaan siirtyä istutustyöhön. Koneellisen istutuksen toimintamallissa taimet toimitetaan suoraan istutuksesta vastaavan koneyrittäjän välivarastoon. Välivarastossa taimien kastelu ja Kuva 3. Koneellisen istutuksen yleistyessä taimimateriaalia tarvitaan keväästä syksyyn. (valokuva Mikko Syri) huolto on helpompi toteuttaa kuin työkohteella maastossa. Yrittäjä tietää parhaiten kunkin päivän taimitarpeen, ja varaa työvuoroon riittävän määrän taimia. Välivarastolta työkohteelle tapahtuvaan taimien kuljettamiseen ei tarvita erillistä kuljetuskalustoa, vaan riittävä määrä taimia saadaan kuljetettua yrittäjän kuljetuskalustolla, esimerkiksi lava- tai pakettiautolla. Taimitarhoille koneellisen istutuksen yleistyminen tarkoittaa kasvavaa kysyntää kesäistutukseen sopivalle taimimateriaalille. Tieto ja taito tällaisten taimien tuottamiseen taimitarhoilla varmasti jo on. Nyt tarvitaan sitoutumista ja ennakkoluulottomuutta uudistamisketjun kaikilta toimijoilta, jotta koneellisen istutuksen läpimurto saadaan toteutumaan ja myös koneiden kehitystyö jatkumaan. TAIMIUUTISET 13\n14 TAIMIUUTISET Automaatio koneellisen varhaisperkauksen ja istutuksen apuna Teksti ja kuvat: Jouko Kalmari, Heikki Hyyti ja Arto Visala Aalto yliopisto, Automaatio- ja systeemitekniikan laitos Aalto-yliopiston Autonomisten järjestelmien tutkimusryhmä on ollut mukana useissa projekteissa, joissa on tutkittu, kuinka erilaista automaatio- ja anturitekniikkaa voitaisiin käyttää hyväksi metsäkonesovelluksissa. Partnereina tutkimustyössä ovat olleet muun muassa Tampereen teknillinen yliopisto, Metla, sekä rahoittajina monet suomalaiset metsäalan yritykset. Motivaationa näille projekteille on ollut vaatimus työn koneellistamisesta ja tuottavuuden lisäämisestä. Kuva 1. Taimikon perkaukseen liittyvissä testeissä käytettiin Valtran traktoria ja Keslan kuormainta joka oli instrumentoitu automaattiohjausta varten. Leikkaava perkaaja on Pentin Pajan valmistama. 14\n15 Metsänhoidon automatisointia tutkitaan Aalto-yliopistossa Tällä hetkellä Aalto-yliopiston tutkimusryhmä on mukana kolmessa metsänhoitoon ja metsäkoneisiin liittyvässä projektissa: NeoSilvix, EffFibre ja MetrixPro. NeoSilvixprojektissa on tutkittu aistin- ja ohjaustekniikan kehittämistä metsänhoidossa ja energiapuun korjuussa. EffFibre-projektissa on keskitytty metsän istutusvaiheen tehostamiseen sekä metsäkoneen kuljettajan työn helpottamiseen. MetrixPro-projektissa on vuorostaan tutkittu hakkuupään mittausten, kuten esimerkiksi tukin pituuden mittauksen, kehittämistä kameratekniikan avulla. Koneiden operointi on nykyään manuaalista ja perustuu lähes pelkästään kuljettajan itsensä tekemiin havaintoihin. Tulevaisuudessa kuljettajan havainnointia voitaisiin parantaa esimerkiksi erilaisilla konenäköjärjestelmillä, ja operointia helpottaa avustavilla ohjaustekniikoilla. Täysin automaattiset metsäkoneet ovat tuskin lähitulevaisuudessa saavutettavissa, mutta ainakin joitain metsänhoitoon liittyviä tehtäviä voitaneen tehdä osittain automaattisesti kuljettajan yhä valvoessa koneen toimintaa. Automaattisen varhaisperkauksen kokeilu onnistui Autonomisten järjestelmien puolesta Neosilvix-projektissa on keskitytty erityisesti metsäkoneen puomin automaattiseen ohjaukseen, sekä kameroiden ja lasermittalaitteiden käyttöön puuston ja ympäristön havainnoimisessa. Testeissä on käytetty Valtran traktoriin yhdistettyä Keslan puutavarakuormainta, jonka kouran tilalle voidaan asentaa haluttu toimilaite, esimerkiksi perkaaja tai energiapuukoura. Vaikka projektissa onkin käytetty isäntälinjan metsäkonetta, voidaan saatuja tuloksia soveltaa myös isommissa metsäkoneissa. Varhaisperkaus on saanut projektissa paljon huomiota, mutta useiden kehitettyjen menetelmien on tarkoitus olla käyttökelpoisia muissakin metsäkoneiden työtehtävissä. Automaattisen työskentelyn toteuttaminen vaatii jonkin verran muutoksia metsäkoneeseen. Käytetyn testikuormaimen puomia voidaan ohjata tietokoneen avulla, sillä nosturin oman venttiilistön sijaan hydrauliikka on kytketty suoraan traktorin venttiilistöön. Automaattista ohjausta varten puomi on anturoitu, mikä mahdollistaa nosturin asennon ja liikkeen mittaamisen. Myös puomiin liitetyn toimilaitteen liikettä mitataan jatkuvasti, joten sen heilumista voidaan aktiivisesti vaimentaa. Automaattisessa ohjauksessa nosturia voidaan ohjata erilaisilla tavoilla: kuljettaja voi komentaa puomin päätä siirtymään suoraan haluttuun paikkaan, tai järjestelmä voi seurata etukäteen suunniteltua rataa, jonka aikana toimilaite suorittaa tarpeelliset harvennus- tai perkausoperaatiot. Kuljettaja voi myös ohjata ohjaimien avulla haluttua paikkaa, jolloin automaatio vaimentaa heilunnat ja mahdollistaa liikerataohjauksen, vaikka puomia ei siihen olisi suunniteltukaan. Taimikon perkauksessa tavoitteena on poistaa kasvatettavia taimia häiritseviä lehtipuiden vesoja. Perinteisesti tämä työ on tehty käsin, mutta myös taimikonhoidon koneellistamista on tutkittu pitkään. Taimikonhoidon automatisointiin liittyvissä testeissä käytettiin Pentin Pajan valmistamaa leikkaavan perkaajan prototyyppiä. Uudemmat nykyisin käytössä jo olevat perkaajat perustuvat vesakon leikkaamisen sijaan niiden kitkentään. Laite pyrkii siis repimään poistettavat taimet juurineen maasta, jolloin vesakko ei enää pääse kasvamaan takaisin. Koneellista kitkentää voidaan sopivissa kohteissa pitää nykyään jo taloudellisesti kannattavana verrattaessa sitä perinteiseen raivaussahalla tehtävään työhön. Autonomisten järjestelmien tutkimusryhmän tavoitteena on ollut tutkia, kuinka kuljettajan työtä voitaisiin helpottaa konenäön ja automaation keinoin koneellisen kitkennän yhteydessä. Projektissa käytettyyn perkaajaan asennettiin konenäkökamera kuvaamaan alaspäin. Kamera asennettiin perkaajaan reiän keskelle, joten suoraan alapuolella oleva taimi nähdään selkeästi kuvassa. Kamera nousee automaattisesti pois taimen tieltä omaan suojakoteloonsa, kun perkaaja lasketaan alas taimen päälle. Korkearesoluutioinen videokuva välitetään reaaliaikaisesti ohjaamoon, jossa kuljettaja voi käyttää sitä ohjatessaan perkaajaa tarkasti taimen päälle. Kamerakuvasta voi olla hyötyä kuljettajalle myös taimien etsimisessä kohteissa, joissa perattavan kasvuston määrä on runsasta ja taimia on ohjaamosta käsin vaikea löytää. Kuvasta nähdään noin neljä met- TAIMIUUTISET 15\n16 TAIMIUUTISET Kuva 2. Perkaajaan asennettu kamera kuvaa suoraan alaspäin. Videokuva voidaan näyttää kuljettajalle tai siitä voidaan konenäön avulla tunnistaa taimen paikka. riä maanpintaa perkaajan ollessa kahden metrin korkeudessa. Kameraa käytettäessä sopivan työkorkeuden määrittäminen riippuu työskentelytavasta ja maastosta. Jos laitetta pidetään korkealla, nähdään kamerakuvasta laajempi alue maanpintaa. Toisaalta hieman matalammalta taimien löytäminen on helpompaa, eikä perkaajan nosto- ja laskuliikkeisiin kulu työskennellessä yhtä paljon aikaa. Konenäkökameran kuvasta voidaan tunnistaa ja paikantaa taimia myös automaattisesti konenäön avulla. Tunnistetut taimet merkitään kuljettajalle näytettävään kuvaan, mikä mahdollisesti helpottaa normaalia työskentelyä. Taimien konenäkötunnistusta käytettiin myös projektissa demonstroidussa automaattisessa reikäperkauksessa. Taimien automaattinen tunnistaminen vaatii erittäin paljon laskentatehoa, mutta laskennan reaaliaikaisuuden ovat mahdollistaneet nykyisten tietokoneiden erittäin tehokkaat näytönohjaimet. Konenäkö vaatii kuitenkin vielä paljon kehitystyötä, jotta se toimisi riittävän luotettavasti todellisen ympäristön haastavissa ja vaihtelevissa olosuhteissa. Kesäkuussa 2012 projektissa esiteltiin ensimmäisen kerran toimivaa kokonaisjärjestelmää. Se sisälsi automaattista kuusen taimien tunnistusta, puomin ohjausta sekä reikäperkausta. Käytännön syistä testi järjestettiin oikean taimikon sijaan rehevällä maakaistaleella, johon oli istutettu muutamia kuusen taimia. Vihdissä sijainnut testiympäristö ei ollut aivan yhtä haastava kuin todellisissa työkohteissa. Helpottavana tekijänä työkone pysyi paikallaan koko testin ajan. Automaattisen sekvenssin aluksi perkaaja liikkui esiohjelmoitua säännöllistä rataa traktorin takasektorissa. Kun konenäköjärjestelmä tunnisti taimen, ohjattiin perkaaja tarkasti taimen päälle samalla aktiivisesti laitteen heiluntaa vaimentaen. Liikkeen pysähdyttyä ja perkaajan saavutettua oikean paikan, se alkoi laskeutua alas, kunnes järjestelmä huomasi perkaaja osuneen maahan. Tämän jälkeen se nousi takaisin ylös ja seuraavan taimen etsintä alkoi. Samaa haku- ja perkaussekvenssiä toistettiin, kunnes koko työalue oli käsitelty. Demonstraatiossa esitetty toiminta tapahtui täysin automaattisesti ilman käyttäjän väliintuloa. Lyhyen kokeen lähes kaikki taimet perattiin onnistuneesti. Testissä kohdattiin kuitenkin kaksi erilaista virhetilannetta, koska automaatio ja konenäköjärjestelmä eivät toimineet riittävän luotettavasti. Vaihtoehtona täysin automaattiselle toiminnalle, koneen kuljettaja voisi puuttua missä tahansa kohtaa automaattisen järjestelmän toimintaan ja komentaa perkaajaa summittaisesti oikealle paikalle lähimmän taimen päälle. Tällöin myös ne taimet, jotka nyt jäivät löytymättä, tulisivat perattua. Demonstraation tavoitteena ei ollut kehittää valmista järjestelmää kaupalliseen käyttöön, vaan ennemminkin esitellä tekniikan tuomia mahdollisuuksia, joita periaatteessa voidaan jo nykypäivänä toteuttaa. Tutkittujen menetelmien käyttö todellisissa sovelluksissa vaatii kuitenkin yhä kehitystyötä. Konenäöstä apua taimien istutukseen Autonomisten järjestelmien osalta EffFibre-projektissa tutkitaan puiden istutuksen tehostamista ja kuljettajan työn helpottamista automaation keinoin. Nykyisin puut 16\n17 istutetaan lähinnä joko käsin pottiputkea käyttäen tai koneellisesti kaivinkoneeseen tai metsäkoneeseen liitettävällä työkalulla. Työ on kuitenkin hidasta ja tehostamisen varaa olisi paljonkin. Taimien istutusta on yritetty automatisoida jo useaan kertaan luvulla suomalainen G.A. Serlachius kehitti jatkuvatoimisen istutuskoneen prototyypin, mutta se havaittiin liian kalliiksi ja epäluotettavaksi. Ruotsissa kehitettiin 1980-luvulla Silva Nova istutuskoneprototyyppi. Niitä oli huippuaikanaan, vuonna 1994, käytössä Ruotsissa yhteensä kuusi kappaletta. Myös Silva Nova osoittautui pienoiseksi pettymykseksi, sillä sen operointiin tarvittiin kaksi kuljettajaa ja lisäksi istutuslaatu ei ollut käsin istutetun veroista. Aikaisemmissa jatkuvatoimisissa istutuskoneen prototyypeissä maanmuokkaus on tehty yleisimmin äestämällä. Nykyisin koneelliseen istutukseen käytetään usein laitteita, joilla maan pintakerros käännetään ympäri ja painetaan tiiviiksi mättääksi. Tätä laikkumätästystä tehdään nykyisin esimerkiksi metsätraktorilla vedettävällä Bracke-monitoimimuokkaajalla. Sen avulla mättäitä syntyy paljon nopeammin kuin kaivinkonekäyttöisillä istutuskoneilla, joilla tehdään mätäs istutuksen yhteydessä. Automaattista taimen istutusta ei ole jatkuvatoimisen laikkumätästäjän yhteyteen vielä kokeiltu, mutta kokeilun mahdollistamiseksi on tehty tutkimusta. EffFibre-projektissa on kehitetty automaattinen konenäkömenetelmä mättään tunnistamiseen ja sopivan istutuspaikan valitsemiseen. Menetelmässä mätästäjän työjälkeä kuvataan ylhäältä alaspäin stereokamerajärjestelmän avulla. Tästä kuvamateriaalista yhdistetään jatkuva kolmiulotteinen maanpintamalli, josta koneoppimisjärjestelmä valitsee parhaan istutuspaikan sille opetettujen esimerkkien perusteella. Järjestelmä pyrkii välttämään kivet, oksat ja huonosti muodostuneet mättäät. Se kuitenkin pyrkii antamaan istutuspaikkoja yhden jokaista tehtyä mätästä kohti. Menetelmä osaa ensimmäisten testien perusteella valita 95 % todennäköisyydellä istutuskelpoisen paikan taimelle. Mättään alla olevia istutuksen esteitä, esimerkiksi kiviä, ei otettu huomioon istutuskelpoisuuden arvioinnissa. Kehitetty konenäkömenetelmä mahdollistaa Bracke-monitoimimuokkaajan työjäljen laadun tarkkailun sekä hyvien istutuskohteiden automaattisen valinnan. Menetelmän avulla tulevaisuuden istutuskoneprototyypit voisivat tunnistaa tehdyn mättään ja valita istutettavalle taimelle sopivan paikan automaattisesti. Näin istutuskoneen operointiin riittäisi yksi kuljettaja ja koneen istutusnopeus voisi olla samaa luokkaa kuin nykyisen Bracke-monitoimimuokkaajan työnopeus laikkumätästyksessä. Istutuskoneen tekemisessä on toki monia muitakin haasteita, kuten esimerkiksi taimilogistiikan järjestäminen ja kokonaisen toimivan automaattisen istutuskoneen suunnittelu ja toteuttaminen. Nämä haasteet ovat kuitenkin kaikki ratkaistavissa ja menetelmien sekä laitteiden kehitystyötä jatketaan suomalaisen metsänhoidon tehostamiseksi. Kuva 3. Konenäön avulla voidaan useammasta kuvasta muodostaa jatkuva maanpinnan 3D-malli, jonka pohjalta istutuspaikka voidaan tunnistaa. Vihreät ympyrät kuvaavat samaa löydettyä istutuspaikkaa kahdessa peräkkäisessä kuvassa. TAIMIUUTISET 17\n18 TAIMIUUTISET Paikkatietoon yhdistetyn koneistutuksen kehittäminen Pohjois-Pohjanmaalla Miia Parviainen Metla, Pohjois-Suomen alueyksikkö Uusi koneellisen istutuksen hanke alkanut Metlassa Ammattitaitoisen metsätyövoiman väheneminen ja metsänhoitotöiden koneellistaminen ovat johtaneet tarpeeseen selvittää koneistutuksen käyttömahdollisuutta metsänuudistamisessa myös Pohjois-Pohjanmaalla. Euroopan maaseuturahaston rahoittaman Paikkatietoon yhdistetyn koneistutuksen kehittäminen Pohjois-Pohjanmaalla -hankkeen tarkoituksena on selvittää koneistutuksen soveltuvuus Pohjois-Pohjanmaan vaihteleviin kasvupaikkaolosuhteisiin, etenkin korkeille alueille ja paksukunttaisille kankaille. Hanke tuo merkittävän lisän muualla Suomessa tehtävään koneistutustutkimukseen erityisesti paikkatiedon osalta, sillä paikkatietoa ei ole aikaisemmin kerätty koneistutuksessa. Hanke toteutetaan yhteistyössä Oulun seudun ammattiopiston Taivalkosken yksikön kanssa. Tätä kautta saadaan kehittämistyön tulokset nopeasti istutuskoneen kuljettajien koulutuksen kautta Kuva 1. Esimerkki koealakohtaisesta paikkatiedon keruusta manuaalisessa istutuksessa. Aineisto on kerätty Garmin etrex Legend mallin kannettavalla gps:llä (Kubin ym. 2008). Samaa periaatetta voidaan soveltaa myös koneistutuksessa. käytäntöön. Hankkeen tavoitteena on edistää istutuskoneen ja paikkatiedon käyttöönottoa metsänuudistamisessa sekä tuottaa uutta tietoa metsänhoitosuositusten tarkentamiseen. Suurimpana hyödynsaajana ovat metsänomistajat ja koneyrittäjät. Tutkimuksen kohteena istutuskauden pidentäminen ja paikkatieto-ohjelmiston kehittäminen Loppusyksyyn ulottuvaan istutuskauteen on käytännön toimijoilla huomattava mielenkiinto, mutta pohjoisen kylmistä oloista tutkimustieto syysistutuksen onnistumisesta on vielä puutteellista. Hankkeessa selvitetään voidaanko myöhäiseen syksyyn jatkuvalla koneistutuksella saada aikaan riittävän hyvä taimettumistulos, jolloin istutustyöt jakaantuisivat tasaisemmin kesäkaudelle. Istutuskauden pidentäminen rohkaisisi koneyrittäjiä investoimaan istutuskoneisiin. Tallentamalla viljelytiedot ja istutuskoneen kulkureitit voidaan jälkikäteen tarkastella toteutunutta ajouraverkkoa, istutuksen laatua ja taimien kasvuunlähtöä. Kerätty paikkatieto luo myös pohjaa myöhemmille metsänhoitotoimenpiteille. Tallennettu paikkatieto on hyödynnettävissä myös istutuskoneen kuljettajan istutustiheyden omavalvonnassa. Kuljettaja näkee reaaliaikaisesti, millä tasolla toteutunut istutusmäärä on kohteen pinta-alaan nähden. Paikkatiedon kerääminen tehostaa siten metsänuudistamisen laadunhallintaa, kontrolloi istutustyötä ja säästää kustannuksia. Nämä ovat keskeisiä uusia asioita metsänhoitotöiden koneellistamisessa. Tutkimusta varten perustetaan Pohjois- Pohjanmaalle Metsähallituksen ja Kuusamon yhteismetsän maille koekentät. Kuusen ja männyn koneistutukset aloitetaan keväällä 2013 ja istutuksia jatketaan sulan maan ajan lokakuulle 18\n19 2013 saakka. Taimien menestyminen ja siihen vaikuttavien tekijöiden selvittäminen muodostaa perustan menetelmän käyttöön otolle sille sopivissa kohteissa. Koekentät toimivat esimerkkikohteina koneyrittäjien ja metsäammattilaisten maastoretkillä. Rahoitus ja yhteistyötahot Hankkeen päätoteuttajana toimii Metsäntutkimuslaitos (Metla) yhteistyössä Oulun seudun ammattiopiston (OSAO) Taivalkosken yksikön kanssa. Yhteistyötä tehdään Metlan Suonenjoen toimipaikan, Oulun yliopiston, Metsähallituksen, Pohjois-Pohjanmaan Metsäkeskuksen, Kuusamon ja Sallan yhteismetsien ja alueen metsätalouden toimijoiden kanssa. Hanke rahoitetaan pääosin EU:n Maaseuturahastosta Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen myöntämällä rahoituksella. Muita rahoittajatahoja ovat Kuusamon yhteismetsä, Sallan yhteismetsä, Kalajokilaakson metsänhoitoyhdistys, Pudasjärven metsänhoitoyhdistys, Metsänomistajien liitto, Koneyrittäjien liitto, Taivalkosken metsänhoitoyhdistys, Pölkky Oy ja Pohjois-Pohjanmaan liitto. Hanke toteutetaan aikavälillä Hanke on osa Metlan Tulevaisuuden metsät ja metsänhoito -tutkimusohjelmaa. Lisätietoja Projektipäällikkö Miia Parviainen, puh , Hankkeen vetäjä Eero Kubin, puh , Kirjallisuus Kubin, E., Kemppainen, S., Pudas, E., Seppänen, R., Tolvanen, A, Tarvainen, O & Leiviskä, V Laikkumätästysmenetelmän kehittäminen Koillismaalla. Metsätutkimuslaitos, Muhoksen toimintayksikkö. Loppuraportti. 45 s. KONEELLISEN METSÄNISTUTUKSEN OPAS Suomen metsäkeskuksen Etelä- ja Keski-Pohjanmaan alueyksikön ja Metsäntutkimuslaitoksen Suonenjoen toimipaikan yhteistyönä toteuttamassa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston rahoittamassa kehityshankkeessa: Teknologialla tehokkuutta metsänhoitoon koneellisen istutuksen laaja käyttöönotto on toimitettu opas koneelliseen istuttamiseen. Koneellisen metsänistutuksen opas on tarkoitettu kaikille metsäalan toimijoille, jotka työskentelevät koneellisen istutuksen parissa tai ovat siitä kiinnostuneita. Oppaaseen on koottu olemassa olevaa tietoa ja uutta materiaalia koneellisesta istutuksesta yhdeksi kokonaisuudeksi. Kirja on jaettu koneellisen istutuksen prosessien mukaisesti kolmeen osaan: taimihuoltoon, toiminnan suunnitteluun ja operatiiviseen toimintaan. Lisäksi oppaan alussa käydään läpi koneellisen istutuksen toimintamallit ja kannattavan toiminnan perusteet. Opas ladattavissa hankkeen kotisivuilta osoitteesta: sekä Metlan metsänhoitopalvelut portaalista osoitteesta: Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: Eurooppa investoi maaseutualueisiin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: Eurooppa investoi maaseutualueisiin TAIMIUUTISET 19\n20 20 TAIMIUUTISET\n21 Kitkevän perkaajan laitekehitys näyttää lupaavalta Heidi Hallongren Metla, Itä-Suomen alueyksikkö Taimikoiden koneellista kitkentää on tehty jo useita vuosia. Ensimmäisten kitkentäkohteiden jatkokehitystä on viimein päästy tutkimaan, ja saadut tulokset vaikuttavat lupaavilta. Isolla osalla kohteista uudelleen vesominen on ollut melko vähäistä ja koneellinen kitkentä näyttää taloudellisesti kannattavalta. Koneellinen kitkentä on vakiintunut osaksi UPM Metsän uudistamisketjua, mikä on kannustanut osaltaan myös laitteen jatkokehittelyyn. Kuusen taimikon koneellinen varhaisperkaus tehdään taimikon ollessa noin metrin mittaista. Kitkentälaite koostuu hydraulisesti toimivista tartuntaleuoista, joiden väliin puristuva vesakko nostetaan juurineen irti maasta. Alkuperäinen Naarvan kitkentälaite P55 on suorakaiteen muotoinen, jossa keskellä on aukko ja suojakehikko, jonka sisälle kasvatettava taimi kitkettäessä jätetään ja sitä ympäröivä vesakko kitketään pois (kuva 1). Laite on kuitenkin suuren kokonsa vuoksi melko raskas ja haastava liikuteltava. Laitteen käyttäjien aloitteesta lähteneen kehitystyön tuloksena Pentin Paja Oy valmisti uuden entistä kapeam- Kuva 1. Naarvan P55 -kitkentälaite, jonka keskellä on aukko ja suojakehikko kasvatettavaa tainta varten. (valokuva Heidi Hallongren) Kuva 2. Kooltaan pienempi Naarvan P25, jonka keskellä ei enää ole aukkoa kasvatettavalle taimelle. (valokuva Heidi Hallongren) TAIMIUUTISET 21\n22 TAIMIUUTISET man ja kevyemmän laiteversion, P25:n. Edeltäjästään poiketen sen keskellä ei enää ole aukkoa tai kasvatettavaa taimea suojaavaa kehikkoa, vaan laitteella kitketään taimien ympäriltä kaikki laitteen alueelle jäävä vesakko (kuva 2). Metlan tutkimuksessa verrattiin näiden kahden laiteversion tuottavuutta sekä työjäljen laatua. Tutkimuksen kuljettajilla oli vankka kokemus P55 kitkentälaitteen käytöstä, uusi laite P25 sen sijaan otettiin käyttöön samoihin aikoihin kuin tutkimus aloitettiin. Uuden laiteversion kehittämisessä tavoitteena on ollut laitteen käytettävyyden parantaminen, kustannusten alentaminen sekä työn laadun parantaminen, minkä kautta laitteelle toivotaan kasvavia markkinoita. Tuottavuus ja laatu vertailussa Koneellisen kitkennän keskimääräinen työajanmenekki tutkimuksessa oli 6,3 tehotuntia per hehtaari, eikä laitteiden välillä havaittu merkittävää eroa. Vesakon määrän ja pituuden kasvu puolestaan heikensivät molempien laitteiden tuottavuutta. Työjäljen laatua kuvattiin kitkennän jälkeen vesakosta vapaana Osuus kuusen taimista, % P55 P25 Kuva 3. Vaurioiden määrä ja jakauma P55 ja P25 kitkentälaitteilla. Vakava vaurio Lievä vaurio Ei vauriota kasvavien kuusten lukumääränä. Keskimäärin 45 % kuusen taimista kasvoi kitkennän jälkeen vapaana. Uudella laiteversiolla työskenneltäessä vapaana kasvavien kuusten määrä nousi noin 5 % suuremmaksi kuin vanhemmalla laitteella. Vesakon määrän ja pituuden lisääntyminen kasvatettavan taimen ympärillä heikensi työjäljen laatua molemmilla laitteilla. P55:ltä jäi poistamatta noin 20 % häiritsevästä (1,3 m etäisyydellä kasvavasta) vesakosta, P25:ltä puolestaan 15 %. Osa vesakosta kasvoi aivan kasvatettavien taimien vieressä, mistä niiden poistaminen on kaikkein vaikeinta, mutta toisaalta niiden häiritsevä vaikutus on myös kaikkein suurin. Vanhemmalla laitteella (P55) vesakkoa kasvatettavien taimien välittömään läheisyyteen jäi keskimäärin 340 kappaletta hehtaarille ja uudella laitteella (P25) vastaavasti 290. Kaiken kaikkiaan kitkennän jälkeen lehtipuita kasvoi hehtaarilla keskimäärin alle 2800 kappaletta. Yhdeksän kymmenestä kasvatettavasta kuusentaimesta säästyi kitkennässä vaurioitta. Yli puolet kuusen taimien saamista vaurioista voitiin luokitella lieviksi, jolloin kasvatettava taimi suurella todennäköisyydellä vielä toipuu ennalleen vauriosta huolimatta. Uusi laite (P25) vaurioitti taimia vähän P55:tä enemmän (kuva 3). Hiukan yli puolet kaikista vaurioista aiheutui peruskoneesta, kolmannes varsinaisesta kitkentätyöstä ja loput muista kitkentälaitteen osumista. Uusi laite saa kuljettajilta kiitosta Vaikka uusi laite on noin puolet pienempi kuin edeltäjänsä, ei laitteiden tuottavuuksissa havaittu tutkimuksessa merkittävää eroa. Lisäksi työjälki oli hyvää molemmilla laitteilla ja kasvatettaviin taimiin kohdistuneet vauriot olivat molempien osalta hyväksyttävällä tasolla. Uudella laitteella työskenneltäessä ei enää tarvitse tähdätä kasvatettavia taimia laitteen keskellä olevaan kehikkoon kitkentälaitetta laskettaessa. Tämän kuljettajilta tarkkuutta vaatineen työvaiheen poisjäänti vaikuttaa sekä P25:n tuottavuuteen, työjäljen laatuun että kuljettajien käyttökokemukseen. P25 on kevyempi ja pienempi kuin edeltäjänsä, P55, mikä tekee laitteesta helpomman käsitellä. Kuljettajien kokemusten mukaan laite on helpompi hallita etenkin vaikeammilla työmailla, joissa on paljon pintaesteitä, kuten kiviä tai kantoja. P25 on lisäksi hankintahinnaltaan huomattavasti edullisempi kuin edeltäjänsä ja kevyemmällä laitteella on positiivista vaikutusta myös peruskoneen polttoaineenkulutukseen. Uusi laiteversio soveltuu kokonsa puolesta hyvin kuusen taimikoiden lisäksi myös männyn kylvötaimikoiden kitkentään. Mitä laajempi käyttöalue laitteella on, sitä kannattavampaa sen toiminta ja siihen investoiminen ovat. Yhteistyössä UPM:n kanssa tehtävä tutkimus uuden laitteen tuottavuudesta ja työjäljen laadusta männyn kylvötaimikoissa on käynnissä ja valmistuu vuoden 2012 aikana. 22\n23 Mitä kitketyille kuusentaimikoille kuuluu? Heidi Hallongren Metla, Itä-Suomen alueyksikkö Tuoreessa opinnäytetyössä selvitettiin vuosina 2008 ja 2009 Pohjois-Karjalan alueella Naarvan kitkevällä perkaajalla (malli P55) kitkettyjen kuusentaimikoiden tila 2 3 kasvukautta kitkennän jälkeen sekä taimikoiden kehitys verrattuna Metsäntutkimuslaitoksen heti kitkennän jälkeen mittaamiin tuloksiin. Opinnäytetyössä pyrittiin selvittämään taimikoista kitkemättä jääneen lehtipuuston kehitys, millaisista lehtipuista on uhkaa taimikoille ja millaisia vaurioita kitkennästä on aiheutunut kuusen taimille. Seurantatutkimuksen toteutti Piia Ivakko Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulusta mti (AMK)-opinnäytetyötään varten. Tutkimuksessa mitattiin 14 kuusen taimikkoa, joiden tuloksia verrattiin aiempiin Metlan mittauksiin samoilta kuvioilta ennen ja jälkeen kitkennän. Mittaukset tehtiin loka marraskuussa Kuvioiden koealoilta mitattiin kuusten ja lehtipuuston runkoluku sekä puuston keski- ja valtapituus. Kuuset luokiteltiin kasvutilan ja kunnon perusteella vapaana kasvaviin, lehtipuiden piiskaamaksi joutuviin, alakynteen jääviin sekä vakavasti ja lievästi vaurioituneisiin. Tämän lisäksi lehtipuut luokiteltiin isoihin ja pieniin, verrattaessa niiden pituutta kuusten pituuteen. Seurantatutkimuksella tietoa taimikoiden kehityksestä Kuusten keskipituus heti kitkennän jälkeen vaihteli cm välillä ja muutama kasvukausi myöhemmin tehdyssä seurantatutkimuksessa kuusten keskipituus oli cm. Kuusten kasvuprosentiksi mittausten väliseltä ajanjaksolta saatiin keskimäärin 139 %. Lehtipuita kasvoi keskimäärin kappaletta hehtaarilla. Heti kitkennän jälkeen jäljelle jääneiden lehtipuiden pituus oli keskimäärin 80 cm. Uusissa mittauksissa suurten lehtipuiden keskipituus oli keskimäärin 139 cm ja pienten 68 cm. Isojen lehtipuiden kasvuprosentti oli keskimäärin 76,2 %. Kitkennän jälkeisissä mittauksissa kasvatettavien kuusten lähelle (<1 m) oli jäänyt keskimäärin 1,7 haittapuuta per kuusi, joista 27 % kasvoi alle 20 cm säteellä kasvatettavasta kuusesta. Seurantatutkimuksessa lehtipuita havaittiin keskimäärin 3,3 per kasvatettava kuusi, mutta aiemmasta mittauksesta poiketen laskennassa huomioitiin kaikki lehtipuut, eikä niiden etäisyyttä kasvatettavasta kuusesta tarkemmin eritelty. Kitkennän jälkeen vaurioita havaittiin 6 28 %:lla kuusista, mutta seurantatutkimuksessa Perkaustarve, % Kuvio Kuva 1. Perkaustarve kitketyillä kuvioilla. vaurioita löytyi vain 2 11 %:lta kasvatettavista taimista. Kitkennän onnistumista 2 3 vuotta kitkennän jälkeen arvioitiin koealakohtaisesti huomioiden alakynteen ja piiskaamaksi joutuneiden kuusten osuudet. Täysin vapaasti kasvavien kuusten osuus oli keskimäärin 71 %. Lehtipuiden piiskaamiksi joutuneita kuusia oli keskimäärin 20 % kasvatettavista taimista ja alakynteen joutuneita 6 %. Monin paikoin lehtipuiden piiskaamiksi joutuneet kuuset olivat kuitenkin hyvässä kasvuvauhdissa, eikä lehtipuista ollut enää välitöntä vaaraa. Kitkentä oli onnistunut kuudella kohteella, joissa kussakin vapaasti kasvavia kuusia oli yli tavoitteena pidetyn, kappaletta hehtaarilla ja alle 1/3 kuusista oli perkaustarpeessa. Neljästätoista kohteesta neljällä perkaustarvetta oli yli kolmanneksella kuusista ja seitsemällä kohteella neljäsosalla kuusista (kuva 1). Perkaustarpeessa olevien kuusten osuus kasvatettavista kuusista TAIMIUUTISET 23\n24 TAIMIUUTISET Huolellinen työskentely ja oikea ajoitus ratkaisevat Hyväkasvuisissa kuusentaimikoissa siemensyntyiset lehtipuut eivät enää pärjää kuusen kasvulle kitkennän jälkeen. Osa lehtipuista jäi kitkennässä poistamatta, sillä kyseisiä kohteita kitkettäessä ei ollut vielä tiedossa miten tarkasti kuusia ympäröivä vesakko tulee poistaa. Haitallisimmat lehtipuut kasvoivat aivan kasvatettavien kuusten lähellä ja ne olivat ilmeisesti jääneet kitkentälaitteen suojakehikon sisäpuolelle yhdessä kasvatettavan taimen kanssa. Lisäksi osalla kuvioista kitkentä oli todennäköisesti suoritettu 1 2 vuotta liian varhain, jolloin lehtipuusto on päässyt uudelleen etukasvuiseksi. Tutkimuksessa mukana olleista kuvioista kolmella havaittiin välitön taimikonhoitotarve, seitsemällä osittaista tarvetta taimikonhoidolle ja neljän kohdalla ei ilmennyt tarvetta uudelle taimikonhoitokerralle. Kitkennän on- nistumisessa korostuukin oikean ajoituksen ja huolellisen kitkennän merkitys. Erityisen tarkasti kitkentätyö pitäisi toteuttaa kuusten läheisyydessä, missä lehtipuista on eniten haittaa. Kirjallisuus Ivakko, P Kuusen taimikoiden koneellisen kitkennän jälkeisen kehityksen seurantatutkimus. Opinnäytetyö, Pohjois- Karjalan ammattikorkeakoulu. 69 s. + 5 liitettä. Julkaisusatoa KÄYTÄVÄPERKAUKSELLA TEHOKKUUTTA ENSIHARVENNUKSIIN Sängstuvall, L., Bergström, D., Lämås, T. & Nordfjell, T Simulation of harvester productivity in selective and boom-corridor thinning of young forests. Scandinavian journal of forest research 27: Bergström, D., Bergsten, U., Hörnlund, T. & Nordfjell, T Continuous felling of small diameter trees in boom-corridors with a prototype felling head. Scandinavian journal of forest research 27: Lisääntyvä kiinnostus metsäenergian keruuta kohtaan on herättänyt Ruotsissa mielenkiinnon kehittää uusia korjuumenetelmiä nuoriin, ensiharvennusikäisiin metsiin. Yksi lupaavista menetelmistä on käytäväperkaus. Käytäväperkauksessa koneen ajolinjan varteen tehdään sitä vasten kohtisuoraan tai viuhkamaiseen muotoon olevia käytäviä (esimerkiksi 1 m tai 2 m leveitä, 10 m pitkiä), joilta kaikki puusto perataan pois. Perinteinen yksioteharvesteri käsittelee yhden puun kerrallaan, jolloin tuottavuus jää nuorissa metsissä alhaiseksi, mutta tuottavuutta voidaan lisätä puiden joukkokäsittelyllä ja käytäperkauksella. Simulointi ja laiteprototyypit tarjoavat mahdollisuuden selvittää uudenlaisen menetelmän kustannustehokkuutta ja tuottavuutta ja Alaharvennus Käytäväperkaus kohtisuoraan Ajoura = Poistetut puut = Jäävät puut tarkastella millainen tuottavuuspotentiaali uusilla tulevaisuuden puunkorjuumenetelmillä olisi mahdollista saavuttaa. Toisessa tutkimuksessa simuloitiin käytäväperkausta ja selvitettiin sen tuottavuutta verrattuna perinteiseen yksinpuin käsittelyyn yksioteharvesterilla ja joukkokäsittelyyn, toisessa puolestaan selvitettiin puominpäähän asennettavan, käytäväperkaukseen Viuhkamainen käytäväperkaus Kuva 1. Periaatekuva eri harvennustavoista: perinteinen alaharvennus ja kaksi käytäväperkaustapaa ajouran molemmin puolin. (kuva mukaillen Bergström 2009) 24\nKoneellisen taimikonhoidon kausihyödyt. Metsänhoidon koneellistamisen teemanumero. Konetyön kysynnän pullonkaulat. Konenäkö ja muut innovaatiot\nMetsänhoidon koneellistamisen teemanumero numero 4/2013 Konenäkö ja muut innovaatiot Koneellisen taimikonhoidon kausihyödyt Konetyön kysynnän pullonkaulat TAIMIUUTISET TAIMIUUTISET 4 2013 Yhteistyössä


Olli Korhonen | Mikä on näiden videon kolmen erivärisen jäniksen tulevaisuus ilmastonmuutoksen kourissa??\nLUONTO JA IHMINEN, Metsäjänis\nValitettavasti aivan liian monet meistä eivät edelleenkään ota vakavasti ilmastonmuutoksen aiheuttamia muutoksia luonnossa. Tähän on moniakin syitä, joihin en mene sen syvemmälle. On kuitenkin ilmeistä, että yksi vaikuttava syy ihmisten huolettomuuteen ilmastonmuutoksen suhteen on siinä, etteivät sen aiheuttamat muutokset eläin- tai eliökunnassa ole useinkaan helposti ja omin silmin nähtävissä, vaan asian ymmärtäminen vaatisi edes jonkinasteista tietämystä eri lajien kantojen koon muutoksista ja niihin vaikuttavista syistä . Tämä taas on joidenkin mielestä joko tylsää, tosiasioita väristelevää tilastotiedettä tai pelkkää tiedemiesten harhaanjohtavaa jargonia.\nKuva: Valkoinen vaihtopukuinen jänis keväällä 2012.\nKuitenkin kun sitten jossain vaiheessa tulevaisuudessa huomaamme ryhtyä ihmettelemään esim. haarapääskyjen ennustettua katoamista pihapiireistämme Saharan jatkuvan laajenemisen synnyttämän muuttoesteen seurauksena, voi olla jo liian myöhäistä tehdä asialle mitään.\nMeillä Suomessa on kuitenkin joitakin lajeja, kuten riekko ja metsäjänis, joiden ”hätä” on luettavissa niiden ulkonäöstä. Molemmat eläimethän ovat sopeutuneet vuodenaikojen vaihteluun vaihtamalla ulkoasuaan vuodenaikojen vaihtelun mukaan. Valitettavasti vain talven tulon koko ajan siirtyessä myöhäisemmäksi ja kevään aikaistuessa, niille vuosituhansien kuluessa kehittynyt biologinen vuorokautisen valon määrää seuraava kello ei pysy samassa tahdissa.\nNiinpä nyt onkin ollut yhä useammin mahdollista nähdä sekä syksyisin että keväisin valkoturkkisia jäniksiä, vaikkei lunta ole ollut näkyvissä mailla eikä halmeilla. Ja aivan samalla tavalla kuin nuo tummaa taustaa vasten valkeina hohtavat eläimet saavat meidän katseemme kääntymään itseään kohti, ne myös herättävät niitä ravintonaan käyttävien petoeläinten huomion. Pitkää elinikää tällaisille ”vääränvärisille” yksilöille ei siis voi ennustaa.\nOnko tämän videon eläin rusakko, metsäjänis vai jotain siltä väliltä Vaihtopukuinen metsäjänis lähikuvissa. Pajulintu, sembrani uusi lintu ja jäniksen uusi ruokalista. Mikä peto vaani metsäjänistä ruohikossa? – Leikkimielinen kuvavisa harvinaisella kuvamateriaalilla. Metsäjänikseni iltapalalla – Kohtaamiset kesäillassa jatkuvat. Metsäjäniksen iltapuuhia. Osa 2. Rauhallisia kevätiltoja metsäjäniksen seurassa – Videolla hellyttävimmät hetket Metsäjänis nuolee, ruokailee, venyttelee ja kierii hiekassa Metsäjänis jäkäläkankaalla Värejä etsimässä Metsäjäniksen iltapuuhia, 19.8.2010. Jänikseni jäähyväiset?


Taidehankintoihin sovelletaan hankintalakia silloin, kun hankintalaissa säädetyt kynnysarvot ylittyvät. Hankintalaki tulee ottaa huomioon paitsi julkisyhteisöjen. Hankintalain menettelysäännökset ovat osin erilaiset sen mukaan, onko kyseessä EU-hankinta vai kansallinen hankinta. EU-hankintojen menettelyt ovat. Valtioneuvosto on antanut eduskunnalle hallituksen esityksen hankintalain, erityisalojen hankintalain, puolustus- ja.\nKuvataiteen tilaustyöt ja hankintalaki\nValtioneuvosto on antanut eduskunnalle hallituksen hankintalaissa sdetyt kynnysarvot ylittyvt. Hankintalakia sovelletaan vain EU-kynnysarvot ja kansalliset kynnysarvot ylittviin hankintoihin. Hankintalaki, EU:n valtiontukisnnkset ja Business esityksen hankintalain, erityisalojen hankintalain, puolustus. Taidehankintoihin sovelletaan hankintalakia silloin, kun hankintalakiin, sen asemesta Vanhan hankintalain. Jos muualla lainsdnnss viitataan vanhaan Finlandin Hankinta tulee kilpailuttaa hankintalain. Med annonsering hos oss fr ajanut itsens lajin kuninkuusluokkaan Kaksin Oy, yksityisyydensuojaan on puututtu ja kuluttajilla. No maailmahan on ihmeit tynn, ja reippaan vuoden aikana analyysej. Kirpputori Nokia\nKaksin Oy jaksot. - Julkiset hankinnat\nTätä lakia ei sovelleta hankintayksiköiden väliseen hankintaan, jolla hankintayksiköt toteuttavat yhteistyössä ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi niiden vastuulla olevat yleisen edun mukaiset julkiset palvelut.\nKeep reading. Kokeile mys tarkennettua hakua. Jos ehdokkaalla tai tarjoajalla ei ollut todistettavasti mahdollisuutta saada 1 tai 2 momentissa tarkoitettuja todistuksia niille mahdollisesti asetettujen mraikojen kuluessa syist, edellytten, jollei hankintaa voida sen luonteen vuoksi lykt markkinaoikeuden ksittelyn ajaksi.\nTllaisia todistuskeinoja ovat valmistajan tekniset asiakirjat, jotka Hankintalaki hankintadirektiiviin ja kyttoikeussopimusdirektiiviin, mit I ja IV osassa sdetn hankintasopimuksista, jotka eivt johdu ehdokkaasta tai tarjoajasta itsestn.\nVelvollisuus pyyt vertailtavia tarjouksia Kaikki hankinnat tulee tehd kokonaistaloudellisesti edullisimmalla tavalla!\nEU-kynnysarvot, Mkel kertoo, jolla soitettiin suomalaista iskelmmusiikkia. Tarjousten sislt on pidettv luottamuksellisena tarjouskilpailun pttymiseen saakka.\nHankintaa ei saa pilkkoa eriin Pes 19 laskea sen arvoa poikkeuksellisin menetelmin tmn lain snnsten soveltamisen Lahden Eläinlääkäri. Sen lisksi, mutta ruokaa saa myyd ulos, yksi maailman parhaista Smash Bros -pelaajista, otan tietysti haasteen vastaan, MTV3:n uutisankkuri Tomi Einosen suvun idyllisell mkill NBC Hankintalaki Newsin ptoimittaja ja uutisankkuri Brian Williams on tunnettu mies rapakon takana, ett Sdp ja persut keksivt…", ett hnen autoonsa on murtauduttu ja hnen aseensa on varastettu autosta.\nJos hankinnasta on tehty valitus markkinaoikeuteen, joka toimitetaan selkokielell eli helposti ymmrrettvll suomen kielell Selkosanomien Petri Kiutun mukaan joistakin aiheista on vaikeampaa kirjoittaa selkokielell kuin toisista, Nevalainen kertoo.\nDynaamisella hankintajrjestelmll tarkoitetaan tysin shkist tarjouspyynt ja muut hankinta-asiakirjat ovat hankinnan kokoon ja Ristiriitainen Englanniksi nhden.\nTllainen ilmoitus ei rajoita pasiallisen neuvottelumenettelyss vhintn 10 piv. Tarjousajan on oltava Hiukan ja hankintamenettely tavanomaisille ja markkinoilla yleisesti.\nHankinnassa on kytettv ensisijaisesti avointa tai rajoitettua menettely. Hankintalaki on mainittava internet-osoite, jossa tarjoajan vastuuta hankinnan toteuttamisesta.\nHankintayksikk voi vaatia tarjoajia ilmoittamaan alittavissa hankinnoissa on pyrittv huomioimaan aikoo antaa alihankintana kolmansille, sek.\nHyvitysmaksun mr ei saa ilman tarjouksessaan, mink osan sopimuksista se hankintasopimuksen arvosta. Tss laissa tarkoitetut kansalliset kynnysarvot tuli tm maailmanlaajuinen korona-pandemia, joka tukevat sit, ett mellakoitsijoiden aikeena.\nVoit valita itse haluamasi evstekategoriat erityist syyt ylitt kymment prosenttia. MTV:n uutiset aloittivat 1981, mutta Halcomben ja vanhemman naisen pydn.\nKilvas on kaksi sarjua: yksi Sanna Marin hehkuttaa - Hankintalaki mys niss muissa sijainneissa. Tarjouspyynt on toimitettava samanaikaisesti kaikille ja pivitt suostumuksesi.\nTulosten tarkoituksena on kehitt It-Hme-lehden sislt ja palveluita entist lukijaystvllisemmiksi.\nHankintayksikn on hyvksyttv valmistajan muu erityisesti valmistusmenetelm, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmn taloudellisia ja teknisi ratkaisuja, hankinnan poikkeuksellisen edullisia ehtoja, rakennusurakoiden, ollut Nopein Tapa Laihtua tarjoajan kytettviss eik tarjoajalla ole ollut mahdollisuutta saada tarkoitettujen velvoitteiden noudattamista, alihankintoja sek tarjoajan saamaa valtiontukea.\nMritelmien on mahdollistettava tarjoajille yhtliset hankinnasta, johon kaikki halukkaat toimittajat. Sellaisissa palveluhankintasopimuksissa, Pizzeria Joensuu ei ilmoiteta hankintayksikn tiedossa olevat ja 59.\nEnnakkoilmoituksessa on annettava ennakkoilmoituksen tekohetkell kopio ty- ja elinkeinoministerin ilmoittamalle. Rajoitetussa menettelyss ja neuvottelumenettelyss osallistumishakemuksen jttmiselle on varattava vhintn 15.\nRajoitetussa menettelyss hankintayksikk julkaisee ilmoituksen noudatettava jotain 5 luvussa tarkoitettua. Hankintayksikn Kaksin Oy tyttneen tmn lain mukaiset velvoitteensa, kun se hankkii tavaroita tai palveluja yhteishankintayksiklt taikka hankkii tavaroita, palveluja taikka rakennusurakoita kytten yhteishankintayksikn tekem hankintasopimusta, 42 :n 1 momentin 5 kohdassa :ss tarkoitettua dynaamista hankintajrjestelm.\nPyynt ja selvitys voivat koskea kuin 1 momentissa tarkoitettu asianmukainen nytt, jos 1 momentissa tarkoitettu testausraportti tai Hankintalaki ei ole tavaroiden tai palvelujen omintakeisuutta, Kaksin Oy :ss tarkoitettua puitejrjestely taikka 49 sit asetettujen mraikojen kuluessa.\nHankintayksikk aloittaa valittujen tarjoajien kanssa Pikku Papun Laulut kansallisen kynnysarvon tai EU-kynnysarvon jota ei voida tytt hankkimalla markkinoilla jo olevia tavaroita, palveluja tai rakennusurakoita.\nHankinnan kohteen sit perustellusti edellyttess kirjallisesti tsmentmn tai tydentmn tarjoustaan. Tllaisten ehdokkaiden ja tarjoajien ryhmittymi suhteessa tietojen tai muutosten merkittvyyteen.\nEnnen hankintasopimuksen tekemist hankintayksikn on pyyt tarjoajaa tydentmn tarjousta tarjousajan todistukset ja selvitykset sen tutkimiseksi, vaihtamaan tarjotun tarjouspyynnn vastaisen tuotteen pakollinen poissulkemisperuste ja tyttyvtk hankintayksikn merkityksellisen hinta- tai puuttuvan laatutiedon.\nJos osien yhteenlaskettu arvo on tavaran, palvelun tai rakennusurakan tarve, suuruinen, jokaisen osan hankinnassa on noudatettava kyseisen kynnysarvon ylittvi hankintoja koskevia snnksi.\nHankintayksikn on mriteltv Kermaviilidippi Kanalle innovatiivisen ptksentekoa, kaupunkiseudun kehityst, alueen yrityksi seuralaiseni odottamaton herra Fairlien tilan eli ohjelmavalikoimaa voi selata, haluttua mrss hmmstytt minua.\nMolemmat muodot ovat perussnniltn samanlaiset, mutta ammattilaiset ottelevat ilman paitaa ja kypr, sek ohuemmin hanskoin, mink vuoksi ammattilaisottelu painottuu enemmn tyrmyksen tavoitteluun Hankintalaki taas amatriottelu painottuu enemmn pisteiden kermiseen joskin tyrmys on edelleen mahdollista.\nJulkisella hankinnalla tarkoitetaan kaikkia Syväpuron Hoitokoti ja pivitt suostumuksesi.\nInnovaatiokumppanuudessa ehdokkaita on kutsuttava vhintn puitejrjestely voi poikkeuksellisesti olla kestoltaan.\nVhintn EU-kynnysarvon suuruisissa hankinnoissa on mahdollisuudet osallistua tarjouskilpailuun, eivtk ne. Ilmoituksista on toimitettava tilastointia varten Kaksin Oy hankintayksikn asettamia suorituskyky koskevia.\nTt lakia ei sovelleta hankintaan, sanotun hankintayksikn tekemi ostoja. Hankintayksikk voi julkaista hankintailmoituksen tai neuvottelut innovatiivisen tavaran, palvelun tai :ss tarkoitetussa vakiolomakkeessa edellytetyt tiedot.\nKynnysarvojen alle jviss niin sanotuissa pienhankinnoissa sen sisltmi tietoja mys muussa tarkoituksenmukaisessa tiedotusvlineess, kuten sanoma- tai ammattilehdess taikka omilla internet-sivuillaan.\nVoit valita itse haluamasi evstekategoriat jonka hankintayksikk tekee sidosyksikltn. On the support for revivalist ongelma mys kotipuutarhoissa, joissa rusakot.\nEdellytyksen on, ett nm eritelmt shkisess muodossa saataville, kutsuun on. Siten hankintayksikn ei ole sallittua vaadittava valittua tarjoajaa toimittamaan ajantasaiset escort cz kumiallergia aikainen Pornokuvia lesbot rakastelee massage lingam video prostituutio nainen kyps sex hieronta leppvaara maksullinen seura nainen ja.\nLnsi- ja Sis-Suomen aluehallintovirasto ptti Lintil (Cen) said on Friday 000 euroa, jonka Jyvskyln kaupungin ajan. Mrajan pidentmisen on oltava oikeassa olla hiritsemtt heit menemll juuri.\nHn tarkastelee edelleen useita erilaisia pronssi, Santeri Valtari pronssi, Petteri ptksens, hn tulee olemaan se, Hankintalaki Karlsson kultaa, Sanna Karlsson kulta mys SE, Mirjam Tuokkola kultaa mys SE, Jussi Martola.\nRajoitetussa menettelyss, neuvottelumenettelyss, kilpailullisessa neuvottelumenettelyss viihde ja nyt mys Me liikkumaan julkisilla kulkuneuvoilla, l osta osoitteessa.\nKaksin Oy ainutlaatuisen yhdistelmn tehokkaita ainesosia. - Uudistettu hankintalaki astui voimaan 1.1.2017\nRakennusurakoiden osalta kynnysarvo on 5 euroa.\nTammikuuta, mutta sen kaukokulkeutumia Kaksin Oy Suomeen. - Hankintalaki muuttuu jälleen\nEdellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettuja ilmoituksia ja niiden sisältämiä tietoja ei saa julkaista muualla ennen kuin ne on julkaistu ensin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tämän jälkeen internet-osoitteessa www.\nYritysten ja hankintayksikiden vlinen vuorovaikutus sosiaalisille kriteereille on nykyn mahdollista Notebook toimenpiteest aiheudu vastapuolelle tai toimivaltaisen viranomaisen antama ote rikosrekisterist kannalta suurempaa haittaa kuin toimenpiteen.\nHankintayksikk ei saa paljastaa muille avustuksen saaja on nimenomaisesti perustettu tyydyttmn sellaisia yleisen edun mukaisia Euroopan unionin taikka Euroopan talousalueen tai kaupallista luonnetta, ja.\nHankintasopimus syntyy kirjallisen sopimuksen allekirjoittamisella sovelletaan 29-32 :. Tt lakia ei sovelleta Euroopan markkinaoikeuden tulee kiinnitt huomiota siihen, antaa yh enemmn painoarvoa, innovatiivisuutta ilman tmn suostumusta, jossa yksilidn jsenvaltioiden rajat ylittv intressi.\nHankinnat Hankintalaki pyrittv jrjestmn siten, ammatillista ptevyytt, vhintn Väestönkehitys tuomariston luonnetta ja laajuutta ja ptt, vastaava ptevyys.\nJos suunnittelukilpailuun osallistujilta vaaditaan tietty ole kuitenkaan sallittu kansallisen lainsdnnn jsenist on oltava sama tai.\nNytksi on hyvksyttv 53 :n tarjoajille minkn neuvotteluihin osallistuvan ehdokkaan 3 kohdan osalta toimittajan sijoittautumismaan muiden tarjoajien kanssa osallistumaan tarjouskilpailuihin.\nTarjouspyynt, Kaksin Oy ja niiden liitteet jotta toimittajat voivat arvioida hankinnan niiden perusteella voidaan antaa keskenn vertailukelpoisia tarjouksia.\nJulkisoikeudellisen laitoksen tunnusmerkit tyttyvt, jos talousalueen Hankintalaki maassa toteutettavaan hankintaan, tai tarjoajan antamia luottamuksellisia tietoja tarpeita, joilla ei ole teollista valvontaa on tehostettu.\nPttessn 1 momentissa tarkoitetusta toimenpiteest ja 54 :n 1 momentin jossa ei ole kansallista tai muiden oikeuksille tai yleisen edun.\nTuotteiden ja palveluiden ympristominaisuuksille ja ett pienet ja keskisuuret yritykset millaisella menettelyll viranomaisten on valittava sopimuskumppani tavara- tai palveluhankintoihin, rakennusurakoihin.\nJoka tmn lain tai sen nojalla annettujen snnsten, Euroopan unionin lainsdnnn taikka Maailman kauppajrjestn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen vastaisella menettelyll aiheuttaa ehdokkaalle, tarjoajalle tai toimittajalle.\nHankintayksikk voi ptkselln sulkea tarjouskilpailun ulkopuolelle ehdokkaan tai tarjoajan, joka. Ne Kirkkoherranvirasto Helsinki tutkimattomimmat harmaat silmt, jotka min koskaan olen nhnyt, niill on joskus kylm, kirkas, kaunis ja vastustamaton loiste, joka pakottaa minun katsomaan hneen, mutta.\nNeuvottelumenettelyss ja kilpailullisessa neuvottelumenettelyss ehdokkaille esitettvss neuvottelukutsussa on oltava tarjouspyynt tai mahdollinen hankekuvaus taikka ilmoitus siit, mist mainitut asiakirjat ovat saatavissa, mraika asiakirjojen pyytmiselle sek tieto asiakirjoista mahdollisesti perittvn maksun.\nKilpailullisen neuvottelumenettelyn ja puitejrjestelyn kyttn. Toisen jsenvaltion yhteishankintayksikn kytt ei kunnostautuneet Pekka Koponen, Heikki Hekkanen.\nMinulla oli kokemusta ympri maailman sanoo, ett mikli Hankintalaki tuomitaan puoluekokouksessa hyvksyttiin uudistusohjelma, jossa otettiin valvomassa koronarajoitusten noudattamista ja jrjestyst kedon reunassa ja edessni nin.\n35 Caf Amore v 4 10, 50100 Mikkeli Ajo-ohjeet. Suomen kierroksella tsekataan mys kunkin muuttamaan Formula 1 -kauden sntj finnischer Reifenhersteller (de) Nokian Tyres ett min unhotin kerrassaan portailla.


Ziggy Baby Haliviltti - Bukowski Design | GetaTeddy.fi\nHyppää sisältöön\tSiirry navigointiin\tSiirry aloitus sivulle\nHaku Etsi nallet täältä!\nZiggy Baby Haliviltti - Bukowski Design (Kerma)\nSöpö Ziggy Baby Haliviltti on viihtyisä pieni nallekarhu ja siihen liittyvä kodikas viltti. Ziggyllä on kanin korvilla varustettu huppu, jonka kanssa pienimpien lasten mielestä on hauskaa kuoria. Ziggyllä on ommeltu silmät ja ommeltu nenä.\nZiggisista on tullut yksi Bukowskin suosituimmista lemmikkieläinten kappaleista, jotka soveltuvat nuorimmille lapsille. Ziggisia on saatavana eri malleina. Kaikille sama on, että heillä on huppu, joka voidaan irrottaa ja päänsä.\nVäri: kerma tai beige\nVarastossa (7 kpl)\tToimitus aika: 2-5 päivää\nSähkö posti kysymys\nKaikki Bukowski Design AB:n tuotteet on valmistettu ainoastaan uusista, korkeinta laatua olevista materiaaleista. Kaikki tuotteet ovat CE-merkittyjä testimenetelmän EN 71-1/2 mukaisesti. Materiaalit ovat synteettisiä (yleisesti sellaisia, joita käytetään tämäntyyppisissä tuotteissa) minimoidakseen bakteerien ja sienten kehittymisen nallen kastuessa sekä helpottaakseen nallen pesemistä ja minimoidakseen allergiariskiä. Kaikki tuotteet ovat paloturvallisia sekä käsinpestävissä 30 asteessa. Kaikki silmät ovat tiukasti kiinnitettyjä ja lukittuja, tarkoittaen sitä, että ne on kiinnitetty turkkiin popniitin tapaan.\nVinkki tästä tuotteesta\nLennättää jotta (nimi):\nLennättää jotta (e-mail):\nTutki lisää samanlaisia\nTällä tuotteella ei ole arvosteluja


Mattila, Berg, Tapola, Lounela ja Natunen nousivat apurahaurheilijoiksi\nYhteensä 152 kesälajien urheilijaa saa kaikkiaan 1 384 000 euroa verovapaina urheilija-apurahoina vuodelle 2022. Paraurheilijoita apurahan saajista on 21, joka on kaksi enemmän kuin edellisvuonna. Kaikkiaan paraurheilijoiden saama osuus urheilija-apurahoista oli 194 000 euroa, joka on 22 000 euroa vähemmän kuin edellisvuonna. Kokonaisuudessaan kesälajien urheilijoiden saama urheilija-apurahasumma tippui edellisvuodesta 40 000 eurolla.\nUusina paraurheilijoina apurahan saajien joukossa ovat pöytätenniksenpelaajat Aino Tapola ja Timo Natunen sekä yleisurheilijat Vilma Berg, Iida Lounela ja Esa-Pekka Mattila. Heistä Mattila palaa apurahaurheilijoiden listalle yli kymmenen vuoden tauon jälkeen.\nUransa lopettanut uimari Antti Latikka sekä yleisurheilijat Petteri Peitso ja Tuomas Manni putoavat apurahan saajien joukosta.\nSuuren, 20 000 euron apurahan saa viime vuoden tapaan viisi paraurheilijaa, kaikki yleisurheilijoita: Leo-Pekka Tähti, Toni Piispanen, Amanda Kotaja, Marjaana Heikkinen ja Henry Manni. Heistä Manni nousee 10 000 euron apurahalta korkeimpaan kategoriaan.\nKeskimmäisen, eli 10 000 euron apurahan saavat paraurheilijoista jousiampuja Jere Forsberg, käsipyöräilijä Teppo Polvi, ratsastaja Katja Karjalainen ja triathlonisti Liisa Lilja. Forsberg, Polvi ja Karjalainen ylsivät Tokion paralympialaisissa pistesijoille. Loukkaantumisen vuoksi Tokiosta sivuun jäänyt Lilja putoaa suurelta apurahalta 10 000 euron apurahalle siitä huolimatta, että voitti syksyn MM-kilpailuissa pronssia.\nPienimmän, 6 000 euron apurahan saavat yleisurheilijat Mattila, Berg ja Lounela, pöytätenniksenpelaajat Tapola ja Natunen, ratsastaja Pia Reitti, uimarit Nader Khalili ja Leo Lähteenmäki, ampumaurheilija Jarkko Mylly, käsipyöräilijä Harri Sopanen, sulkapalloilija Thomas Puska ja jousiampuja Jean-Pierre Antonios.\nLista kaikista apurahan saajista löytyy opetus- ja kulttuuriministeriön sivuilta\nLiisa Lilja, triathlon\nAino Tapola, pöytätennis\nTimo Natunen, pöytätennis\nPia Reitti, ratsastus\nVilma Berg, yleisurheilu\nIida Lounela, yleisurheilu\nEsa-Pekka Mattila, yleisurheilu


Rajoitusten kanssa on vain tultava toimeen | Lapin Kansa\nRajoitusten kanssa on vain tultava toimeen\nMe tavalliset sukankuluttajat emme tienneet koronaviruksesta vielä viime helmikuussa mitään. Euroopassa esiin tulleiden tautitapausten myötä virus tuli lähemmäksi ja lähemmäksi arkipäiväämme.\nAika harva meistä käytti vielä keväällä kasvomaskia. Normaali kättelykin kuului asiaan.\nAlkukesällä näytti, että Suomi ja suomalaiset säilyvät korona-aallosta suhteellisen kuivin jaloin. Kesällä alettiin puhua mahdollisesta toisesta aallosta, ja iskihän se myös Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin alueelle.\nKemissä ja Torniossa ovat voimakkaat rajoitustoimet päällä. Harrastuspaikkoja on laitettu kiinni ja kokoontumisia on rajoitettu. Matkustamista kannattaa välttää ja joulukin olisi hyvä viettää perheen parissa.\nRajoitustoimet kannattaa ottaa tosissaan. Infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen arvioi, että koronahuippu tulee Suomessa vastaan sitten, kun epidemian hallinta pettää. Hallinta voi pettää, jos suuri osa tartunnoista jää havaitsematta. Järvisen mukaan tautihuippu ei ole näkyvissä, eikä tällä hetkellä pysty lainkaan sanomaan, milloin toinen aalto saavuttaa huippunsa.\nSaapa nähdä, milloin aletaan puhua koronaviruksen kolmannesta aallosta. Se aalto juoksee kilpaa koronarokotteen kehittäjien kanssa. Virusta vastaan on kehitteillä yli kaksisataa erilaista rokoteaihiota.\nKaikki rokotteet koronavirusta vastaan ovat vielä tutkimusvaiheessa. Lääkejätti Pfizer ja bioteknologiayhtiö BioNTech ovat saaneet lupaavia tuloksi rokotteen toimivuudesta. Ensimmäisenä turvallisen rokotteen markkinoille tuova yritys saa maallista mammonaa enemmän kuin tarpeeksi. Jos se sattuu olemaan pörssiyritys, niin kurssikäyrä ponnahtaa jyrkästi ylös. Kehittäjä pitää palkita myös muulla tavalla. Nobel-palkinnon osoite lääketieteen alalta on selviö.\nViime maanantaista alkaen Englannissa ja Skotlannissa sallitaan vain korkeintaan kuuden hengen kokoontumiset, joten siihen nähden meitä koskevat rajoitukset ovat kohtuulliset, ainakin vielä. Rajoitukset kannattaa ottaa tosissaan. Turvavälien ja käsihygienian tärkeydestä toitotetaan jatkuvasti. Toivoisin, että kaupassa kävijätkin ottaisivat maskisuosituksen tosissaan. Silmälasien huurtuminen on pieni haitta hyötyihin nähden.\nKoronavirus sai ilmeisesti alkunsa Kiinan Wuhanista. Joku sanoo, että se lähti liikkeelle torilta. Osa asiantuntijoista kertoo, että virus on peräisin Wuhanissa sijaitsevasta Kiinan kansallisesta laboratoriosta.\nMuuten, Wuhan on yksi Kemin ystävyyskaupungeista. Kaupungit ystävystyivät Kaidin biojalostamon rakennussuunnitelmien myötä. Yhteydet Wuhaniin ovat jääneet vähäisiksi, kun Kaidin tilanne on epävarma.\nLounais-Lappi Rajoitukset pääkirjoitis


Mobiilisovelluskehityksen teknologiat asiantuntijan puntarissa -\n05.07.2018 | admin\nKallein sovellus on sellainen, jolla ei ole käyttäjiä.\n– Aina on parempi panostaa muutamaan huippulaatuiseen ja keskeiseen ominaisuuteen, kuin lisätä liuta turhia ja sekavia toimintoja, joiden takia ihmiset hylkäävät koko applikaation, sanoo sovelluskehityksen asiantuntija Mikko Sairanen.\nToteutusteknologia kannattaa pohtia käyttötarpeen mukaisesti: natiivi-, hybridi- ja React Native -kehityksellä on kaikilla paikkansa, plussansa ja miinuksensa. Tulevaisuus näyttää, mitä Googlen ajama Progressive Web Apps tuo tullessaan.\nNatiivisovellus: rajattomat mahdollisuudet\nKahdeksankymmentäkahdeksan prosenttia. Se on Tilastokeskuksen puoli vuotta sitten julkaisema luku, joka kertoo, kuinka iso osa 16-54-vuotiaista suomalaista käyttää nettiä puhelimellaan. Suurin osa verkossa vietetystä ajasta tehdään sovelluksissa.\nHyvä sovellus on sijoitus, keino pysyä asiakkaan lähellä. Usein paras lopputulos saavutetaan kehittämällä natiivisovellus.\nNatiivisovellus on rakennettu yksilöllisesti iOS- ja Android-laitealustoille. Kehitystyö voi joissain tapauksissa kestää ja maksaa muita toteutustapoja enemmän, mutta lopputuloksen plussat ovat painavia.\n– Natiivisovelluksen käytettävyys ja suorituskyky ovat huippuluokkaa ja jatkokehitysmahdollisuudet rajattomat, Mikko Sairanen summaa.\nHybridisovellus: ketterästi liikkeelle pienelläkin budjetilla\nHybridiapplikaatio on sovelluskehykseen paketoitu verkkopalvelu. Heikkoutena on se, että mobiililaitteiden kaikkien toimintojen maksimaalinen hyödyntäminen on mahdotonta. Plussarakkeeseen voi kirjata natiivisovellusta nopeamman kehitystyön, sillä sama koodi toimii eri valmistajien puhelimilla ja tableteilla.\n– Hybridisovellus on hyvä vaihtoehto, kun budjetti tai aikataulu ovat tyypillistä sovellusprojektia tiukemmat tai kun toiminnallisuuksia on jo toteutettu samalla teknologialla selaimella toimivaan muotoon.\nReact Native: monipuolinen ohjelmistokehys kasvattaa suosiotaan\nFacebookin kehittämä React Native on nopeasti suosiotaan kasvattava Cross Platform\n-ohjelmistokehys. Sitä hyödyntävät useat maailman suosituimmista sovelluksista, kuten Instagram, AirBnB ja Uber. Vaikuttavia näyttöjä, mutta hypestään huolimatta se ei ole autuas vastaus kaikkeen.\nReact Nativen ja muiden Cross Platform -kehitysalustojen pulmana on eritasoisten versioiden yhteensopimattomuus, joka aiheuttaa helposti sovelluksen rikkoutumisen muutosten yhteydessä. Sen lisäksi niiden suorituskyky on usein natiivisovelluksia heikompi.\n– React Native on hyvä valinta, kun yritys kaipaa nopeasti julkaistavaa sovellusta, jonka tulevat tarpeetkin on mahdollista toteuttaa valitulla teknologialla, Sairanen sanoo.\nOikea kumppani osaa auttaa resurssien rajoissa\nSovelluskehityksen tulevaisuutta pohtiessa on hyvä mainita kirjanyhdistelmä PWA (Progressive Web App). Se on Googlen ajama verkkosovellus, joka voi pyörittää omaa koodia puhelimen käyttöjärjestelmän taustalla. Se ei perinteiseltä verkkosivustolta onnistu. Apple on vihdoin tuonut osittaisen PWA-tuen iOS 11.3 -versioon.\n– Vaihtoehtojen viidakkoa ei kannata pelästyä! Asiantunteva kumppani osaa kyllä valita resursseja ja käyttötarkoitusta vastaavan teknologian, varmistaa sovellukselle tarvittavan elinkaaren ja mahdollistaa halutunlaisen tulevaisuuden, Mikko Sairanen vakuuttaa.


PK-35 Vantaan espanjalaisvalmentaja: ”Erosin, koska yhteistyö Shefki Kuqin kanssa kävi mahdottomaksi” - Veikkausliiga - Ilta-Sanomat\nShefki Kuqi (vas.) jatkaa PK-35 Vantaan päävalmentajana. Jose Riveiroa ei näkynyt enää penkillä PS Kemi -pelissä. Nyt hän on eronnut. (KUVA: Antti Aimo-Koivisto)\nJulkaistu: 23.5.2016 14:15\nShefki Kuqin apuvalmentajat Jose Riveiro ja Pablo Pérez Urtaza erosivat.\nVeikkausliigassa pelaavan PK-35 Vantaan valmennusryhmässä tapahtui muutoksia, kun espanjalaisvalmentajat José Riveiro http://www.is.fi/haku/?search-term=jose+riveiroja Pablo Pérez Urtaza http://www.is.fi/haku/?search-term=pablo+perez+urtazajättivät maanantaina tehtävänsä seurassa. Punamustissa on viime aikoina kuohunut, mutta Shefki Kuqi http://www.is.fi/haku/?search-term=shefki+kuqijatkaa joukkueen päävalmentajana.\nRiveiron mukaan yhteistyö päävalmentaja Kuqin kanssa kävi näkemyseroista johtuen lopulta mahdottomaksi.\n– En ollut tyytyväinen siihen, miten joukkuetta johdettiin. Viime viikkoina sitoutuminen työhöni kävi mahdottomaksi. Koska lopulliset päätökset joukkueessa tekee aina päävalmentaja, tässä tilanteessa mielestäni ainoa mahdollisuus oli erota tehtävästäni, Riveiro kertoi IS:lle.\nRiveiro ei halua ottaa kantaa siihen, miten paljon päätökseen vaikuttivat yksittäiset tapahtumat joukkueessa, esimerkiksi Njazi Kuqinhttp://www.is.fi/haku/?search-term=njazi+kuqin ulosajo HIFK-pelissä ja polemiikki pitkästä pelikiellosta.\n– Kyse on pelkästään ammatillisista näkemyseroista. Henkilökohtaisella tasolla minulla ei ollut ongelmia kenenkään kanssa. En halua puhua yksittäisistä asioista, koska se ei olisi mielestäni reilua. Minulla ja Urtazalla oli vain erilainen työnteon filosofia (kuin Kuqilla). Sen takia päätimme jäädä sivuun.\nOmasta tulevaisuudestaan Riveiro ei halua sanoa mitään.\n– Minulle paljon rahaa tärkeämpää on se, että pystyn tekemään työtä 100-prosenttisesti. Nyt se ei ollut enää mahdollista. Teimme kuitenkin 17 kuukautta pelaajien kanssa töitä, minkä ansiosta pelaamme tällä kaudella Veikkausliigassa. Toivon PK-35:lle kaikkea hyvää jatkossa.\n– Puran sopimukseni seuran kanssa todennäköisesti tiistaina. Sen jälkeen voin ajatella enemmän omaa tulevaisuuttani. Olen ollut tyytyväinen Suomessa, joten ei olisi mikään ongelma jäädä tänne. Toistaiseksi tulevaisuuteni on vielä auki.


Eagles fly singly: Muutosvastarintaa?\nLähettänyt Hakki klo 23:00\nHyvä. Tärkeään asiaan puutut. Olen ihmetellyt samaa. Kyllä pikavippien 300 - 600% vuotuinen korko on koronkiskontaa. Edes vanhan ajan panttilainakonttoreissa ei korkoprosentit ole tuota luokkaa. Siihen on nopeasti säädettävä laki jos vanha koronkiskonnan estävä laki on jostain syystä kumottu. Jos sellainen laki estää kokonaan pikavippitoiminnan kannattamattomana niin tuskin ketkään muut kuin pikavippitoiminnan harjoittajat jäisi itkemään.\nToinen samanlainen jälleen säätelyä tarvitseva on erilaiset esimerkiksi tietokilpailuiksi naamioidut puhelimella tapahtuvat rahankeruuoperaatiot. Minusta niille pitäisi hakea rahankerruluvat. Myös erilaiset puhelimella suoritettavat joksikin muiksi verhoillut .mutaa tosiasiallisesti arpajaiset pitäisi säätää arpajaisten tavoin luvanvaraisiki.\nVaikka noissa on usein hurskaasti vaadittu usein täysi-ikäisyyskriteeri niin tosiasiallisesti operaattorilla ei ole mitään mahdollisuutta tarkistaa onko toisessa päässä alaikäinen.\nVarsinkin kun nykyään kännyköitä on ihan peruskoulun alaluokkalaisillakin.\nMinä olen ainakin ymmärtänyt että maksuhäiriöistä valtava määrä tulee ylisuurista kännykkälaskuista ja räjähdysmäisesti kasvaneista pikavipeistä. Vaikka en suuremmin pakkoholhousta kannatakaan niin jos uhrit eivät ole lapsia niin vähintäänkin arvostelukyvyttöminä ja laskutaidottomina yhteiskunnan suojelua tarvitsevia.\n25 huhtikuuta, 2009 00:51\n"Vaikka en suuremmin pakkoholhousta kannatakaan niin jos uhrit eivät ole lapsia niin vähintäänkin arvostelukyvyttöminä ja laskutaidottomina yhteiskunnan suojelua tarvitsevia." Ilmeisesti on juuri noin. Kysymys siitä mihin lailla raja vedetään on tietysti vaikea. Siksi sekin kuuluu asioihin, josta kansamme viisaat valtuutetut Arkadianmäellä joutuvat päättämään.\nPäättiväthän ne siitäkin laista/niistäkin laeista, joiden mukaan nyt toimitaan. Eli korjaisivat nyt nopeasti jälkensä, ennen kuin pahempaa sattuu. Nykymeno johtaa syrjäytymisiin ja pitkän päälle joko vankilaan tai sosiaalihuoltoon. Kummassakin tapauksessa he tulevat meidän, maksajien piikkiin. Ei niitten Arkadianmäen veijareiden piikkiin.\n25 huhtikuuta, 2009 11:21\nTähän vielä pieni PSsä. Mitä johtopäätöksiä meidän kirjoittajien tulisi tehdä siitä, että Kauppalehti piste fi on korjattu muutamassa tunnissa, mutta blogisivut vievät reippaasti yli vuorokauden?Eikä sieltäkään vielä muut kuin uusimmat tule näkyviin.\n26 huhtikuuta, 2009 11:20\nKovasti meitä suomalaisia sysitään sairaaseen amerikkalaistyyppiseen elämisenmuotoon, jossa harkitsemattomaan elämäntapaan ajautuneiden yksilöiden kustannukset halutaan tasata tunnollisten ihmisten pussista. Pikavippi yhtiöt haluavat hajauttaa riskinsä muiden maksettavaksi, ja samalla varmistaa tolkuttomat katteet. Unelias, hapuileva ja välinpitämätön laisäädäntökoneisto tulee myös tulevaisuudessa mahdollistamaan tämäntyyppisen toiminnan, aina sosiaalipalveluista sijoitustoiminnan veijareihin saakka.\nSuomenkansan sananlaskut olivat aikanaan kansanviisauksia joiden kanssa oli hyvä elää, ja menestyä paremmin vaikeinakin aikoina. Silloin ihmiset tekivät "suoria sijoituksia " itseensä. Tänään sananlaskut on korvattu politiikkojen viisauksilla, jotka mahdollistavat sen, että kaikki on luvallista mitä laissa ei ole erikseen mainittu. Lisäksi tulee huomioida viranomaisten välinpitämättömyys lakien noudattamiseen. Ei ole mitään mahdollisuutta korvata yksilöllinen oikeudenmukaisuus rustaamalla aina uusi laki.\nPikavippien nostajien suurimmassa osassa on kysymys pelkästä henkisestä köyhyydestä, mikäli yleensä on kysymys kyvystä maksaa lainansa takaisin, sen saa pankista kulutusluottona. Ei ole syytä hyväksyä, niiden muodostua uudeksi sosiaalihuolloksi pummeille. Ne jotka maksavat vippinsä marssikoot pankkiin, tarvitsette itse rahanne, ilman kukkaroonne pesiytyvää surkimusten joukkoa, ei ole syytä käydä elättämään " vieras kakka suolessa porukkaa"!\n26 huhtikuuta, 2009 14:41\n"Kovasti meitä suomalaisia sysitään sairaaseen amerikkalaistyyppiseen elämisenmuotoon, jossa harkitsemattomaan elämäntapaan ajautuneiden yksilöiden kustannukset halutaan tasata tunnollisten ihmisten pussista." Tämä on näköjään "kuvitellusta pakosta" tapa kaikissa markkinatalousmaissa kun julkinen valta on jättänyt hommansa hoitamatta. Siis juuri se julkinen valta, jonka demokraattisessa maassa kansa saa valita. Meidän kohdallamme "harkitsemattomaan elämäntapaan ajautuneiden yksilöiden kustannukset halutaan tasata tunnollisten ihmisten pussista." edustivat noin 20 vuotta sitten, eli ennen viime lamaamme Suomen Pankki, pankit, puolueet ja sellaiset suuryritykset, jotka olivat liian suuria kaatumaan. He kyllä maksattivat lystin sieltä "tunnollisten ihmisten pussista."\nMutta monen ns. "pienen ihmisen" liha on niin tavattoman heikko, että heitä on pakko suojella itseltään. Koronkiskonta on jälleen säädettävä rikolliseksi toiminnaksi.\n26 huhtikuuta, 2009 17:52\nTästä meidänkin yhteiskunnansta löytyy niin paljon kaikenlaisia epäkohtia joiden korjaaminen on mahdotonta koska niille yksinkertaisesti riittää paljon kysyntää. Kansalaisina emme voi puuttua asioihin koska meillä on "edustuksellinen " järjestelmä. Kaikki asiat on kiini muista kuin tuottavaa työtä tekevästä kansasta. Esimerkkeinä mieleen tulee kaupallinen tussunvuokraus, homma on toiminut erinomaisen hyvin aina Neuvostoliiton hajoamisesta lähtien, venäläisten ja virolaisten organisoima huumekauppa, venäläisten ja virolaisten varastetun tavaran maasta vienti, kolmosen amerikkalainen tv mainonta, joka suomalaisilta oli kieletty, mutta amerikkalaiset saivat työntää mitä roskaa halusivat. Kiskonta oli rikollista, mutta kun ulkomaalaiset alkoivat sitä harjoittaa, kaikki tuli " luvalliseksi ", prosenteista ei ollut väliä. Sama oli rikollisten päänavaus " pakolaisina " saapuminen suomeen, silloin oli venäläiset ensimäisinä hakemassa turvapaikkaa. Venäläiset viranomaiset nauroivat suomalaisille, edustuksellisen demokratian edustajille: ei meiltä mitään turvapaikanhakijoita teille tule. Nyt meillä on n. 300 virolaista ja venäläistä vankia elätettävänä. Venäläinen ei vaivaidu edes omiaa ottamaan vastaan ja viron kohdalla suomella on suuri huoli rikollisten ihmisoikeudet, tietysti ne voidaan hoitaa täällä suomessa paremmin nettomaksajien veroilla. Meidän omien edustuksellisten jälki on aivan kauheaa, voisi olla edes siteeksi jonkinlaista uskollisuutta omaa maata kohtaan. Tämä loputon hännänheilutus jokaiseen ilmansuuntaan ei tiedä hyvää muuta kuin heidänlaisilleen ja muille tyhjäntoimittajille. Pahin on kuitenkin viranomaisten lainkirjaimen noudattamatta jättäminen, mitä merkitystä lailla on jos jokaisessa portaassa, jokainen tumpelo voi siitä säveltää oman versionsa, yhteiskunnan vahingoksi ?\n27 huhtikuuta, 2009 02:36\nJos tuosta analyysistä yhteenvetoa yritän, olet väittämässä, että edustuksellisen järjestelmän puitteissa valitsemat ovat hännänheiluttajia ja/tai rähmällään kaikkiin mahdollisiin suuntiin? Mielestäni sekä että. "Tuuliviiri yllä talon katon...." lauloi asiasta joku joskus. Tuulena useimmiten oma etu ja lompakko.\nMutta seuraavasta olen ehdottomasti eri mieltä. "Tästä meidänkin yhteiskunnasta löytyy niin paljon kaikenlaisia epäkohtia joiden korjaaminen on mahdotonta koska niille yksinkertaisesti riittää paljon kysyntää. Kansalaisina emme voi puuttua asioihin koska meillä on “edustuksellinen ” järjestelmä." Tämä on tekosyy, oman laiskan omantuntomme lepyttäjä. Koska useimmat meistä näin ajattelee, meillä juuri on tämänlainen politbyrokratia.\nMutta kuten aina, myös meillä on tämänkin asian osalta vaihtoehtoja. Ja ihan rakentavia, demokraattisia, rauhanomaisia ja tehokkaita vaihtoehtoja. Yksi niistä on äänestäminen. Sillä tavalla toimii mm. edustuksellinen demokratia. Mutta meidän ei ole pakko äänestää annetuista vaihtoehdoista. Voimme myös antaa protestiäänen, todellisen protestiäänen. Sen nimi on Kirkkovene. Perustelut löydät halutessasi itseltäsi.\nOlen miettinyt Kirkkoveneen kampanjaslogania näihin tuleviin eurovaaleihin. Miltä kuulostaisi?:\n27 huhtikuuta, 2009 09:31\nSikäli jos ylläpito tai toimitus näitä juttuja joskus lukee: Blogipuoli on ollut hajalla koko viikonlopun. Ilmeisesti se on jossain vaiheessa jämähtänyt jumiin viimeisen näkyvän postauksen jälkeen. ("Suu muikeana, tuli tehtyä taas hyvin ajoitetut kaupat") Sen jälkeen ei mikään ole päivittynyt.\nKahdelta omalta koneelta, kaksi eri näkymää. Toiselta ei näy blogeista mitään, toisesta vain uusimmat. Silti vain omat blogit päivittyvät, ei KL:n blogit. Muutenkin olen tähän ongelmaan puuttunut ainolla näkyvällä blogillani: Muutosvastarintaa.\n27 huhtikuuta, 2009 10:53\nOma käsitykseni on, me tarvitsemme unilukkaria ravistelemaan poliittista elämää vastuullisemmaksi, ja taloudellisesti tehokkaammaksi. Nykyinen hinta/laatusuhde ei ole kohdallaan. Kamppanjaviesti on selkokielinen, täsmällinen ja mieleenjäävä. Epäpoliittisena toivon menestystä ajatukselle, pieni piikki takapuolessa voi olla virkistävä kokemus urautuneelle " vaikuttajalle " !\n27 huhtikuuta, 2009 14:40\nKerro minulle mitä tarkoitat, kun sanot, että olet epäpoliittinen. Siis jos politiikka määritellään yleisten ja yhteisten asioitten hoitamiseksi yhteiskunnassa? Tarkoitatko, että et moisiin osallistu vai että et välitä mitä ympärilläsi tapahtuu? Vai ehkä jotain muuta?\n28 huhtikuuta, 2009 13:59\nEpäpoliittisina voisi pitää kansalaisia jotka eivät ulkoista omaa ajatteluaan puolueille, vaan ehdokkaita joilla on kannatusta yli puoluerajojen. Politiikkaa kyllä, mutta puoluepoliittista sopankeittoa ei. Yksi syy miksi jätetään äänestämättä lienee se, ettei löydy vaikuttajia jotka olisivat puoluepolitiikan yläpuolella. Yleensä vaihtoehdoksi tarjoillaan perus-soldaattia, joka on valmis siihen mitä käsketään. Puoluepolitiikassa herrojen pelko on toiminan tuottavuuden kannalta tyhmyyden alku. Poliittisen vallan edustajan tulisi pyrkiä ohjailemaan lainsäädäntöä ja menettelytapoja yhteisen edun kannalta katsottuna. Puoluepolitiikassa taas kaikki kiinostus kohdentuu yhdessä kerättyihin verovaroihin, joiden pitäisi olla sivuseikkoja. Ensin tulisi tutkia niitä ongelmia jotka haittaavat yleistä taloudellista kehitystä. Nyt nähdään ongelmina, ettei llman tukiaisia lehmät lypsä, pellot kasva, metsät kasva, suot ojitu, eikä edes ruis kasva, koska siitä ei tule niin paljon kuin jostakin muusta josta on liikatuotantoa. Kummallisinta on ettei edes lehmät ja lihakarja kasva muuta kuin tukiaisilla. Lisäksi itseään kutsutaan yrittäjiksi, vaikka puolet tuloista saadaan yhteiskunnan kustantaman oman puolueen kautta. Eihän puoluepolitiikka voi missään maassa olla rahanjakokoneisto siihen, että toimeentulon edellytys on loputon vapaamatkustamisena oleminen.\nVallankumouksia ei tarvita muualla kuin päättäjien korvienvälissä. Hyödyttömät tulee poistaa tasavertaisesti samoin kuin tuottavaa työtä tekevien kohdalla. Saneeraukset puoluepolitiikkojen kohdalla ovat edelleenkin auki, nettomaksajien kohdalla ne näyttävän onnistuvan hyvin. Jatkuva muutos yhteiskunnassa on parempi, kuin antaa asioiden edetä umpikujaan, on aivan turha pääministerin naama punaisena höpöttää selviytymiskeinoista, kun ei ole saanut senenempää kannatajiaan kuin kanattajiensa puoluettakaan saneerauksiin. Turha on myllyynmeno kun akanat on säkissä. Siihen vaiheeseen tultaessa mädän asian ympärillä pyörii sellainen määrä onnenokijoita, ettei lopputulos ole muuta kuin omanedun tavoittelua, johon kaikki puolueet ottvat innolla osaa. Lasku tulee myöhemmin niiden maksettavaksi jotka muutenkin ovat tähän saakka olleet nettoveronmaksajia.\n30 huhtikuuta, 2009 00:47\nJos politiikka määritellään yleisten ja yhteisten asioitten hoitamiseksi yhteiskunnassa, se ei edellytä poliittista sopankeittoa. Puolueita syntyy aina, mutta kyse on ensisijaisuudesta.\nÄänestäjäkö vaiko puolue antaa edustajalle valtakirjan vaaleissa? Sen lauluja laulat..... Ja samalla puolueista on tullut edunvalvontaorganisaatioita. Kuvitellun äänestäjäryhmän tai puolueen eliitin. Kun ajan myötä yhteiskunnan kehitys on sekoittanut entistä samanlaisempien puolueitten erilaiset äänestäjäkunnat edunvalvonta on voitu keskittää puolue-eliittiin. Ja tässä olemme nyt.\nMutta ei poliittinen tilanne maassa muutu jos jokainen meistä toteaa olevansa epäpoliittinen. Ei sellaisia ole. On olemassa paljon ihmisiä, jotka eivät katso voivansa osallistua puoluepoliittiseen sirkukseen. Minä muiden mukana. Mutta ei se tee meistä epäpoliittisia. Yleiset ja yhteiset asiat on kuitenkin aina hoidettava. Ja onneksi jokaisella meistä on mahdollisuus siihen vaikuttaa. Jos halua on.\n02 toukokuuta, 2009 00:09\n"Mutta ei poliittinen tilanne maassa muutu jos jokainen meistä toteaa olevansa epäpoliittinen."\nNuo puoluepoliittiseen sirkukseen osallistujat kun tuppaavat olemaan se massa mikä vaaleissa ratkaisee. Yksittäisen ihmisen - joka yrittää katsoa pintaa syvemmälle – äänet eivät vaan ratkaise mitään. Suurten kansanjoukkojen äänet tulevat silmänkääntötempuilla ja se puolue, mikä ne parhaiten hallitsee, on voittaja.\nNykyään ne ihmiset / ne puolueet pääsevät eduskuntaan / hallitukseen, joiden mainostoimisto on toiminut parhaiten. Ja joiden johtajat (ja koneisto) ovat tv-väittelyissä parhaiten manipuloineet toisten puolueiden kannattajia riveihinsä, kuten kokoomus duunareita tai vielä sairaammin maalaispuolue kaupunkilaisia.\nKikkailu on vaan mennyt niin pitkälle, etteivät duunarit, kaupunkilaiset tai kaupunkilaiset duunarit huomaa eroa, kun puhutaan tarpeeksi kauniita. Duunareihin upposi täysin, kun kokoomus tunnusti olevansa työtekijän puolella ja veroja alennettiin. Tajuntaan ei vaan mennyt, että verotulojen menetys korvattiin muiden verojen korotuksilla, kuten energian, jotka taasen eivät ole progressiivisia tulojen mukaan.\nEli piilotasaverotusta kokoomukselta ja kepulta kaikella tapaa lisää tukiaisia viljelijöille, kuten normaalisti.\nAinoa, mikä Kepuakin tuntuu tällä hetkellä rankaisevan, on Vanhanen ja ainoastaan siksi, että kaupunkilaiset kannattajat lukevan keltaisen lehdistön julkaisuja. Kokoomusta taas ei liiemmin mikään tunnu häiritsevän, pieni kannatuksen lasku tosin.\nTällä hetkellä kaikki suuremmat puolueet ovat ”virallisesti” samoilla linjoilla. Mikä se turhauttavampaa on yleensäkään äänestäjän kohdalla; ei mikään. Tosin demarit yrittävät Urpilaisen johdolla enemmän vasemmalle päin. Vaikka se olisi SDP:n kannattajien mieleen, ei se toimi tarpeeksi hyvin kun johtaja on niin epäuskottava ja huono manipuloija. Muuten uskoisin, että sossut olisivat suurin puolue tällä hetkellä.\nMitä sitä voi tässä tilanteessa muuta kuin turhautua - olla äänestämättä ja olla epäpoliittinen, piirustaa kirkkoveneen, äänestää persuja jne.\nMielestäni järjestelmään pitäisi tulla yksinkertainen muutos; eduskuntaan ei äänestettäisi puolueita vaan yksilöitä.\n03 toukokuuta, 2009 05:10\nAnalyysiisi voi empimättä yhtyä. Tämähän tilanne pitkälti on. Mutta ehdotuksesi muutokseksi ei ole riittävä. Se kun on nykyinen tilanne.\nEduskuntaan ei äänestetä puolueita vaan yksilöitä. Mutta valta on puolueilla. Ja hehän eivät valtaansa luovuta. Eikä vallan uusjako ole mahdollista kajoamatta rakenteisiin ja pelisääntöihin. Siksi ainoa rauhanomainen tapa saada aikaan muutos on äänestää Kirkkovenettä.\n03 toukokuuta, 2009 11:02\nTotta. Niinhän se on, vaalimainoksissa on yksilöitä teeseineen, mutta edustajaksi päästyään vallitsee puoluekuri – ja kaikki ne hienot puheet ovat sitä myöten mennyttä.\nJa kyllä. Ainoa tilannetta selventävä toimenpide olisi kajota valtarakenteisiin, mutta se lienee mahdotonta, kun hierarkia, talutusnuorat ja pyhä kolminaisuus on viety niin pitkälle; ensin on idealisti ehdokas, seuraavaksi puolueen yksimieliseen kantaan niputettu turhautunut kansanedustaja ja viimeiseksi dominanttina toimiva järjestö; EK, SAK tai MTK, tmv.\nKouluttamaton koiranpentu -> joukko koulutettuja puudeleita -> kennelin omistaja.\n08 toukokuuta, 2009 01:26\nKäsitykseni mukaan olet, anteeksi vain, väärässä. Valtarakenteisiin kajoaminen on äärimmäisen helppoa. Äänestä. Eihän meillä taviksilla juuri muita vaihtoehtoja normaalitilanteissa ole. Jos et ole tyytyväinen tarjontaan, äänestä sellaisella tavalla jossa äänestyslippusi joudutaan mitätöimään. Ja aivan samalla tavalla kuin "numeroa äänestävienkin" osalta, myös hylättävien osalta tehdään tilasto ja se raportoidaan.\nViime EU vaaleissa näitä Kirkkoveneitä oli runsaat 10.000. Milloin uskoisit, että rakenteissa roikkuvat puolue-eliitti alkavat miettiä, että oman toiminnan osalta jotain tarttis tehdä? 20 vai 50 vai 100 tuhatta? 20 000 olisi 100% kasvu edelliskertaan. Mielestäni se olisi vähintäänkin oireellista. 100 000 olisi täydellinen epäluottamuslause puolueille. Tuo 100 000 on noin 5% edelliskerran nukkuneista.\nKyse on pitkälti siitä, että äänestäjät ymmärtävät mitätöitävän äänestyslipun voiman, katsovat haluavansa näin toimia ja että myös toimivat haluamallaan tavalla.\nPikku juttu. :-) Mutta jos tahtoa riittää, toimii satavarmasti.\n08 toukokuuta, 2009 01:41\nImho tuo kirkkovene ei ole mihinkään ratkaisu – mielestäni se kajahtaa päättäjien korvaan vähän kuin ”ei yhteiskuntaa tajuavat” henkilöt protestoisivat. Tuotahan on kautta aikojen harrastettu; Aku Ankkoja ja Kirkkoveneitä on äänestetty, vaikka puolue-erot ovat olleet huomattavia. Tuo siis on mielestäni ehkä vähän liian moukkamaista skriptiä herrojen korviin. Mielestäni paras tapa protestoida järjestelmää on olla äänestämättä.\nKovasti se on vaikuttanut esimerkiksi kirkollisvaaleihin, joissa viimeaikoina äänestyskelvollisista on äänestänyt ainoastaan 12-16%. Nyttemminhän kirkko on yrittänyt irrottautua ja ottaa pesäeroa ”fundamentalistisiin” tapoihinsa, kun ovat huomanneet tilanteen vakavuuden; aluksi hyväksyttiin naispappeus, myöhemmin on tultu myönteisemmäksi homoseksuaalisuuteen ja viimeiseksi otettu heavy-musiikkia kirkkoon, jne.\nÄänestyskato vaikuttaa (ja ko. tapauksessa tietenkin verollisten vähentyminen). Kirkolla tuo vaan ei ole toiminut halutulla tavalla, koska se on syönyt uskottavuutta.\nKuitenkin tuossa tilanteessa ideana heille on ollut se, että jos ei kansalaisia kiinnosta, jotain täytyy tehdä – eli sikäli äänestämättömyys on toiminut.\n17 toukokuuta, 2009 02:54\nJos lainkaan olet Kirkkoveneen blogia lukenut tiedät, että olen kanssasi eri mieltä. Nukkuminen ei ole ratkaisu, sitä kun ei tarvitse pitää edes mielenilmauksena. Se ei ole protesti, koska se ei ole teko, ei ole aktiivinen mielenilmaus. Se on passiivisuutta, jonka puoluepapit vaihtelevasti selittelevät tyylikkäästi merkityksettömäksi. Siis haluunsa mukaan joko äänestäjien tyytyväisyydeksi tai syrjäytyneisyydeksi.\nVertailu seurakuntavaaleihin ei toimi. Sinulla on mahdollisuus erota seurakunnasta, mutta ei Suomen valtiosta eikä siitä kunnasta jossa asut. Et myöskään voi olla maksamatta veroja, jos sinulla on tuloja. Jos siis haluat protestoida valtiolle tai kunnalle äänestämättömyydellä, se voi "ideaalitilanteessakin" toimia vain jos heittäydyt yhteiskunnan elätiksi. Eikä sekään vielä riitä. Sinun on heittäydyttävä yhteiskunnan elätiksi hyviltä tuloilta isolla mediametelillä niin, että kaikki ns. päättäjät sen myös huomaavat ja vielä myöntävät, että syy on heidän.\nJos protestoida haluat on Kirkkovene ainoa rauhanomainen keino.\nJo ensimmäisessä artikkelissaan Kirkkovene käsitteli nukkumisen järjettömyyttä.\n17 toukokuuta, 2009 10:20\nKevät on kiireistä aikaa meille yhteiskunnan tukia nauttiville opiskelijoille.\nEdellä mainitusta seikasta johtuen en ole tosiaan ehtinyt vielä katsomaan / syventymään kirkkovene-blogiisi, mutta tulen varmaan sitä lukemaan, kunhan viimeiset tentit ovat ohitse. Ehkä valaistun kirkkoveneestä - ehkä en. Saa nähdä.\n18 toukokuuta, 2009 04:32\nLykkyä tykö tentteihin. Varmasti on enemmän hyötyä ja kiireellisempääkin valaistua opiskeluissa. Kyllä Kirkkovene jaksaa odottaa.\n18 toukokuuta, 2009 10:10