LEIRIKOULUTTAJAN OPAS - PDF\nDownload "LEIRIKOULUTTAJAN OPAS"\n1 LEIRIKOULUTTAJAN OPAS KOULUTTAJAN OPAS Suomen Pelastusalan keskusjärjestö\n2 TEKSTI Valtteri Tervala TAITTO Eija Holmberg-Lehto KUVAT Hannu Leskinen ISBN SUOMEN PELASTUSALAN KESKUSJÄRJESTÖ RY HELSINKI 2012 KOPIOINTIRAJOITUS Tämän teoksen kopioiminen on tekijänoikeuslain (404/61) mukaisesti kielletty lukuun ottamatta Suomen valtion ja Kopiosto ry:n tekemässä sopimuksessa tarkemmin määriteltyä osittaista kopiointia opetustarkoituksiin. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 2\n3 JOHDANTO Kädessäsi on leirikouluttajan opas. Sen tarkoitus on kertoa sinulle mitä palokuntanuorten leirin koulutuksen rakentamisessa on huomioitavaa kouluttajan, kurssinjohtajan, koulutuspäällikön ja kalustomestarin näkökulmasta. Oppaan tarkoitus on helpottaa leirivalmisteluita ja toisaalta myös kertoa miten leirin koulutuksen voi järjestää ja mitä se vaatii. Opas rakentuu aikajanaan johon on sijoitettu tarvittavat työvaiheet kunkin tehtävän osalta. Leirin rakentaminen on hyvä aloittaa ajoissa ja siitä tässä oppaassakin on kyse. Opas on rakennettu kokeneiden leirinrakentajien kokemusten pohjalta. Työvaiheet on eritelty siten miten ne on nähty helpoiten tehtäviksi. Voit ottaa vinkkejä leirin koulutuksen rakentamiseen suoraan tai vain osittain miten tässä oppaassa on kerrottu. Nykyisen koulutusjärjestelmän myötä on kouluttajalle ja kurssinjohtajalle annettu enemmän vapautta rakentaa kurssin sisältöä. Tämä asettaa kuitenkin myös haasteita koulutuksen järjestämiselle ja vaatii valmistelua enemmän kuin aiemmin. Opas selventää sitä miten tätä valmistelua on helppo organisoida ja järjestää. On myös tärkeää että jokainen toimija ymmärtää toistensa tehtävät ja vastuut kurssin ja koulutuksen järjestämisessä. Lisäksi oppaassa kirjatut monet tehtävät pätevät kaikille vaikka se olisikin kirjattu vain yhdelle toimijoista. Opasta on ollut tekemässä suuri joukko palokuntanuorten koulutuspäälliköitä, kurssinjohtajia ja kouluttajia ympäri Suomea. Suuri kiitos kaikille osallistujille, jotka osallistuivat yhteisen oppaan tekemiseen. Ja lopuksi, muista miksi olet leirillä, anna aikaasi nuorille ja ole aidosti läsnä. Huomioi että kaikki leiriläiset noudattavat leirin sääntöjä ja aikuisena olet esimerkki nuorille. Toivomme että oppaasta on sinulle hyötyä ja helpotusta koulutuksen järjestämiseen leireillä. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 3\n4 OPPAAN TAVOITE Tavoitteena on että oppaan luettuaan tiedät ja ymmärrät mitä kouluttajan, kurssinjohtajan, koulutuspäällikön ja kalustomestarin tehtäviin kuuluu ennen leiriä, leirillä ja leirin jälkeen. Tavoitteena on myös herättää jokaisen palokuntanuorten koulutukseen osallistuvan kouluttajan ajattelemaan miten koulutuksen/ opetuksen järjestää. Ajattelun kautta toivotaan koulutuksen laadun nousevan ja muodostuvan tasavertaiseksi. Oppaan tarkoitus ei ole antaa yhtä ja ainoata ohjetta rakentaa koulutusta vaan tuoda vaihtoehto, miten koulutus luodaan niin että se on tasokasta ja oikeaoppista mutta hauskaa nuorille. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 4\n5 OPPAAN SISÄLTÖ JOHDANTO... 3 OPPAAN TAVOITE... 4 EVÄITÄ KOULUTTAJAN MATKALLE... 6 TERMINOLOGIA... 7 HYVÄN KOULUTTAJAN OMINAISUUDET... 9 LEIRIKOULUTTAJA LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN JÄLKEEN KOULUTTAJAAN KOHDISTUVAT ODOTUKSET KURSSINJOHTAJA KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN JÄLKEEN KOULUTUSJÄRJESTELMÄ TAITOMERKKIOHJELMA KOULUTUSPÄÄLLIKKÖ KOULUTUSPÄÄLLIKÖN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ KOULUTUSPÄÄLLIKÖN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA KOULUTUSPÄÄLLIKÖN TEHTÄVÄT LEIRIN JÄLKEEN LÄHTEET JA MUUTA HYÖDYLLISTÄ MATERIAALIA MUISTIINPANOJA LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 5\n6 EVÄITÄ KOULUTTAJAN MATKALLE Lapsi, jota arvostellaan ankarasti, oppii tuomitsemaan. Lapsi, joka kokee vihamielisyyttä, oppii tappelemaan. Lapsi, jolle nauretaan, tulee araksi. Lapsi, joka joutuu häpeämään, tuntee itsensä syylliseksi. Lapsi, jota kohdellaan suvaitsevasti, oppii olemaan kärsivällinen. Lapsi, jota kannustetaan, oppii luottamaan itseensä. Lapsi, jota kiitetään, oppi antamaan arvoa. Lapsi, jota kohdellaan reilusti, oppii olemaan oikeudenmukainen. Lapsi, joka tuntee turvallisuutta, oppii luottamaan. Lapsi, jota arvostetaan, oppii hyväksymään itsensä. Lapsi, joka hyväksytään ja jota kohdellaan ystävyydellä, oppii tuntemaan rakkautta maailmassa. (Linde, Barn 9, 1971) Mukavia hetkiä palokuntanuorten parissa! LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 6\n7 TERMINOLOGIA TERMI SELITYS Opetussuunnitelma Koulutusmateriaalityöryhmä Koulutuspäällikkö Kurssinjohtaja Opetussuunnitelmassa on määritelty palokuntanuorten koulutusmateriaalin aiheet, oppituntien laatu (ht/ot), tuntimäärät, sisällöt ja tavoitteet. Valtakunnallinen nuorisotyötoimikunta on asettanut koulutusjärjestelmän päivittämiseen, ylläpitämiseen ja tuottamiseen koulutusmateriaalityöryhmän. Koulutuspäällikkö toimii leirillä koulutuksen vastuuhenkilönä. Koulutuspäällikkö toimii osana leirin johtoryhmää/ leiritoimikuntaa. Koulutuspäällikkö suunnittelee leirin kurssitarjonnan, toteutukseen liittyvät seikat ja raportoi leirin jälkeen. Kurssinjohtaja suunnittelee, koordinoi ja raportoi kurssin. Kurssinjohtaja toimii kurssin vastuuhenkilönä. Hänen vastuullaan on kurssin kouluttajat ja nuoret. Kouluttaja Kouluttaja toimii palokuntanuorten ohjaajana ja valvojana. Hänellä on toimiessa vastuu osaltaan nuorten turvallisuudesta, viihtymisestä ja erityisesti oppimisesta. Sisältö Opetushetken käsiteltävät asiat on kuvattu oppi- ja harjoitustuntien sisällöissä. Sisällön mukaisten asioiden opettamisen kautta saavutetaan tavoitteet. Sisältö määrittelee sen miten tavoitteet saavutetaan. Tavoitteet Tavoitteet ovat asioita joita nuoren tulee osata, tietää tai esimerkiksi tunnistaa opetushetken jälkeen. Jokaiselle oppi- tai harjoitustunnille tulee olla tavoite ja opetuksen tulee pyrkiä saavuttamaan tavoite. Jokaiselle palokuntanuorten koulutusjärjestelmän kurssille sekä niiden oppija harjoitustunneille on asetettu tavoite. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 7\n8 TERMINOLOGIA TERMI SELITYS Opetusvälineet Opetusvälineet auttavat havainnollistamaan ja helpottavat erilaisia oppijoita opetustilanteissa. Koulutuskortti Tuntisuunnitelma Turvallisuussuunnitelma Oppitunti ja harjoitustunti Koulutuspaikkavarauslista Kalustovarauslista Ajoneuvovarauslista Oppitunti on teoriapainotteinen opetushetki. Harjoitustunti on puolestaan enimmäkseen käytännön harjoittelua erilaisissa olosuhteissa. Teoriatunneilla on kuitenkin suotavaa käyttää oikeita artikkeleita opetuksen havainnollistamiseksi. Koulutuskortti on apuväline kouluttajalle. Koulutuskortin avulla kouluttaja jäsentää opetushetken sisällön annettuun aikaan ja tavoitteisiin nähden. Koulutuskortin laatimisessa tulee myös miettiä opetushetken turvallisuus, opetusvälineet, paikka, ryhmäkoko yms.. Tuntisuunnitelma on kurssin oppi- ja harjoitustuntien koonti lukujärjestykseksi. Tuntisuunnitelmassa on ryhmien oppi- ja harjoitustunnit suunniteltu kurssien tavoitteiden mukaisesti. Turvallisuussuunnitelma on riskien hallintaa. Se auttaa miettimään etukäteen mahdollisia riskejä toiminnassa. Koulutuspaikat on hyvä varmistaa etukäteen. Koulutuspaikkavarauslistassa on kirjattu leirin koulutuspaikat ja jokainen kouluttaja voi käydä varaamassa tarvitsemansa paikan. Näin vältytään päällekkäisyyksiltä. Lisäksi niin kurssinjohtaja kuin koulutuspäällikkö voi tarvittaessa tarkastaa missä kukin kurssi/ ryhmä kouluttaa. Kurssit tarvitsevat opetuskalustoa. Opetuskalustotarve on hyvä suunnitella hyvissä ajoin kurssin suunnitelman yhteydessä. Kalustovarauslistaa on hyvä käyttää, ettei päällekkäisyyksiä kalustotarpeessa synny. Ajoneuvovarauslistaa käytetään käytössä olevien ajoneuvojen varaamiseen koulutuksessa. Ajoneuvovarauslistaa on hyvä käyttää, ettei päällekkäisyyksiä synny. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 8\n9 HYVÄN KOULUTTAJAN OMINAISUUDET Kouluttajan oma maailmankuva ja elämänkokemus sekä käsitys oppimisesta kuvastuvat hänen työskentelyssään kouluttajana ja sitä kautta välittyvät kurssilaisille. Kouluttaja toimii paitsi palokunta-alan asiantuntijana ja tilaisuuden järjestävän organisaation edustajana myös samaistumiskohteena ja mallina koulutettaville. Koska kouluttajan tärkeimpänä työvälineenä on hänen oma persoonansa, on hänen tunnettava persoonalliset piirteensä ja käytettävä hyödyksi vahvuuksiaan luontevasti kouluttajan roolissaan. Persoonallisuutensa heikkouksien tunteminen on kouluttajalle vähintäänkin yhtä tärkeää kuin omien vahvuuksien tunteminen. Kouluttajan toiminta perustuu hyvään vuorovaikutukseen koulutettavien kanssa, joten perusedellytyksenä on hyvä ihmistuntemus, empaattisuus, kyky ymmärtää mielenilmauksia ja erilaisia tunnereaktioita. Toiminta kouluttajana edellyttää hyvää itsetuntemusta, vastuuntuntoisuutta ja kykyä itsenäisiin ratkaisuihin. Kouluttajan positiivinen asenne edistää kurssilaisten sitoutumista ja edistää oppimista. Kouluttajalla tulisi olla myös positiivinen asennoituminen uusiin kokemuksiin, hyvä stressinsietokyky, hyvä itsetunto ja itseluottamus. Avoimuus ja erilaisuuden hyväksyminen vahvistavat vuorovaikutusta koulutettavien kanssa ja luovat vaikutelman helposti lähestyttävästä asiantuntijasta. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 9\n10 LEIRIKOULUTTAJA LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ On suoraan yhteydessä kurssinjohtajaan, jonka kurssille haluaa. Osallistuu kurssin kouluttajatapaamisiin ennen leiriä. Tutustuu leiriaapiseen, siitä löytyy kaikki oleellinen tieto leirin kulusta. Selvittää koulutettavat aiheet etukäteen ja valmistellaan ne hyvin. Täytyy olla rehellinen omasta osaamisesta, ei voi kouluttaa aihetta, jota ei osaa! Selvittää omien koulutusaiheiden taustamateriaalit ja nuorten oppilasmateriaalit. Kouluttaja on vastuussa suunnittelemansa koulutuksen turvallisuudesta ja sen sisällön oikeellisuudesta. Laatii koulutuskortit ja täydentää niitä matkan varrella. Varmistaa kurssin vahvuuden ja ryhmäkoot. Tutustutaan ja noudatetaan turvallisuusohjeita. Tekee omien koulutusaiheiden kalustovaraukset kurssinjohtajalle. Varaa omien koulutusaiheiden koulutuspaikat. Sovitaan kouluttajien ja kurssinjohtajan välisistä pelisäännöistä ennakkoon. Hyvin suunniteltu on puoliksi tehty! LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 10\n11 LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA LEIRIN ALOITUS Tutustutaan nuorten ja kouluttajien kanssa leirialueeseen, koulutuspaikkoihin, koulutustoimistoon, ruokalaan, sairaalaan, vessojen sijainteihin jne. Kokoonnutaan kurssin kouluttajien kanssa ennen leirin avajaisia (aika ja paikka sovittuna ennen leiriä). Kokoontumisessa selvitetään avajaisten kulku ja kurssin kokoaminen (kaikki kouluttajat mukana kurssin järjestäytymisessä, ryhmän / joukkueen johtajat valmiiksi valittuna). Kurssien järjestäytymisessä kouluttajat ovat kurssinjohtajan apuna ryhmän liikuttamisessa ja järjestäytymisessä. Kouluttajat esittäytyvät kurssilaisille; kuka olet ja mistä tulet (kurssin avaus tai muu sille varattu ajankohta). Leirisäännöt ja leirialueen rajat käydään läpi kaikkien kanssa. MUUTA HUOMIOITAVAA! Koulutuskaluston varaukset toimitetaan kalustovajalle sovittuun aikaan mennessä joka päivä. Kouluttajapalavereihin tulee osallistua aina. Kouluttaja on aina ajallaan, mieluiten jo etuajassa ja hyvin valmistautuneena ennen koulutusta. Muista! Toimit nuorille esimerkkinä koko ajan vaikka et olisi näkyvissä. Kouluttajan tulee olla luotettava aikuinen ja kohdata nuoret aidosti ja kunnioittavasti. Auktoriteettia ei saa huutamalla, simputtamalla tai toimimalla epäreilusti. Turvallisuus tulee huomioida aina kaikessa tekemisessä. On mietittävä onko harjoitus järkevää pitää esim. hellepäivänä tai onko nuorten juoksuttaminen tavoitteellista toimintaa. Pidetään aina aikatauluista kiinni. Koulutusaika on aikaa koulutuspaikalla. Ei lopeteta koulutusta ennenaikaisesti. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 11\n12 LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA Pyydetään apua muilta kouluttajilta, mikäli tarvitaan käsipareja. Arvioidaan tilanne jo ennen koulutuksen alkua. Aina pitää olla varasuunnitelma. Mitä tehdään, jos aikaa jää, jos sataa kaatamalla tms. Kalusto huolletaan aina harjoituksien jälkeen. Kerrotaan reilusti rikkoontuneesta kalustosta kalustomestarille ja kurssinjohtajalle. Kalusto tulee palauttaa heti tuntien jälkeen. Kouluttajien tehtävä on tehdä kiva leiri nuorille ja nostattaa tunnelmaa. Muista pukeutuminen koulutuksessa; sama varustus kuin kurssilaisilla. Kouluttajilla on oltava asiallinen ja yhtenäinen pukeutuminen nuorten kanssa. Käyttäytyminen tulee myös pitää asiallisena (kielenkäyttö ja juttujen taso). Ole esimerkkinä nuorille! Kouluttajan tulee olla nuorten kanssa 100%:sti koulutusaikana, mukaan lukien ruokailut ym. Kouluttaja on yksi kurssilaisista ja hänen tulee antaa aikaansa nuorelle. Kouluttajan tehtävä on motivoida. Muistetaan antaa palautetta koulutuksesta kurssinjohtajalle. Jo ennen kurssin alkamista selvitetään nuorten taustat (allergiat, sairaudet ym) ja huomioonotetaan erityisryhmät esim. oppimisvaikeudet. Reagoidaan heti, jos nuori voi huonosti. Ollaan tarvittaessa yhteydessä kurssinjohtajaan ja nuoren vastuuhenkilöön, tarvittaessa leirisairaalaan. Toimitetaan loukkaantunut nuori leirisairaalaan ja ilmoitetaan kurssinjohtajalle (+koulutuspäällikölle) Kiusaamistilanteisiin on puututtava heti, kun sellaista havaitaan. Kouluttajan tehtävänä on koulutuskorttien täyttäminen ja koulutuksen arviointi. Palautetta annetaan aina rakentavasti kurssilaiselle ja kouluttajille. Taitomerkkikokeiden rastivalvonta ja pisteiden lasku kuuluvat myös leirikouluttajan tehtäviin. Huolehditaan koulutuspaikkojen siisteydestä käytön jälkeen. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 12\n13 LEIRIKOULUTTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN JÄLKEEN Kerätään palaute nuorilta ja toimitetaan se kurssinjohtajalle. Kurssipalaute annetaan kurssinjohtajalle (Mikä meni hyvin/huonosti, onko kehitettävää oman kurssin osalta. Onko kurssimateriaalissa kehitettävää?) Palautetta on tärkeää antaa myös leiriorganisaatiolle, yleisesti leirin kulusta. Kouluttajan on hyvä osallistua kurssin palautetilaisuuteen leirin jälkeen, jos sellainen järjestetään. Arvioidaan toteutuivatko kurssin tavoitteet? Toteutuivatko kouluttajan itselleen asettamat tavoitteet, missä onnistuttiin ja miten voitaisiin parantaa suoritusta? LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 13\n14 KOULUTTAJAAN KOHDISTUVAT ODOTUKSET Kouluttajaan kohdistuu runsaasti odotuksia: oman alansa asiantuntija selkeä puhuja luonteva esiintyjä uuden tiedon välittäjä innostava ohjaaja luotettava auktoriteetti monipuolinen pedagogi määrätietoinen organisoija kärsivällinen valmentaja terävä havainnoija loogisesti etenevä opettaja empaattinen kuuntelija sekä motivaation ylläpitäjä ja vahvistaja Mietippä mitä ominaisuuksia sinä omaat ja missä olisi vielä kehittämisen varaa. Pitää muistaa, että emme ole koskaan valmiita. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 14\n15 KURSSINJOHTAJA KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ Kurssinjohtaja valitse itsellensä varakurssinjohtajan (kouluttajista). Tutustutaan huolella kurssimateriaaleihin. Osallistutaan leirin suunnittelupalavereihin. Rekrytoidaan kouluttajat, etsitään kouluttajia omasta palokunnasta, alueelta ja pelastusliiton alueelta. Laaditaan suunnitteluaikataulu. Huomioi koulutustoimiston ja leiriorganisaation antamat aikataulut. On hyvä varautua muutoksiin. Laaditaan kurssin lukujärjestys, tehdään ryhmäjako, varaudu myös isompiin kurssikokoihin. Suunnittelussa tulee noudattaa koulutusjärjestelmän tavoitteita ja sisältöjä. Huomioidaan nousujohteisuus. Otetaan yhteyttä kouluttajiin, järjestään tapaaminen ennen leiriä, tutustutaan kouluttajiin ja annetaan kouluttajille tehtävät hyvissä ajoin ennen leiriä. Kurssinjohtajan tulee arvioida kouluttajien taidot, vahvuudet ja jakaa tehtävät kouluttajien osaamisen mukaan. Tehdään kurssin kalustovaraukset ja ilmoitetaan ne koulutustoimistolle sekä kalustovastaavalle hyvissä ajoin ennen leiriä, jotta koulutuspäällikkö pystyy hankkimaan tarvittavan määrän kalustoa leirille ja myös vakuuttaa ne tarvittaessa. Suunnitellaan koulutuspaikat ja varataan ne. Laaditaan kurssin budjetti. Tehdään etukäteen niin paljon kuin mahdollista, jotta leirin alkaessa kaikki olisi valmista. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 15\n16 KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ Valmistetaan kurssin kouluttajat koulutukseen, kannustetaan hankkimaan lisämateriaalia perusmateriaalin tueksi. Kysy jos et tiedä! Annetaan kouluttajien käyttöön koulutuskortit ja opetetaan niiden käyttö. Kerrotaan miksi niitä tehdään. Edellinen kurssinjohtaja antaa omat materiaalinsa ja vinkkinsä varmasti käyttöön, joten kannattaa olla yhteydessä häneen. Kehitetään kurssia, luodaan jotain uutta, muunnellaan kurssia valinnaisilla tunneilla. Näin vuodesta toiseen samoilla kouluttajilla pysyy mielenkiinto. Jos kurssille tarvitaan erikoistavaraa, tulee olla yhteydessä mahdollisiin sponsoreihin, yhteisesti leirillä sovittujen sääntöjen mukaisesti. Tutustumiskäynneistä tai muista erikoisjutuista sovitaan yhteisesti sovittujen sääntöjen mukaan. Tällaiset erikoisuudet kurssinjohtaja varaa itse. Koulutuskortit ovat loistava apuväline koulutuksen suunnitteluun. Yhteistyö muiden kurssinjohtajien kanssa on erittäin tärkeätä. Tällöin pystytään yhdistämään toimintoja ja usein säästetään myös kustannuksissa. Tällöin säästytään myös päällekkäisyyksiltä. Erikoiskurssien kurssinjohtajan on oltava yhteydessä nuoriin jo ennen leiriä terveysasioista, mahdollisista luvista eri toimintoihin jne. Nuoria on tiedotettava hyvissä ajoin ennen leirillä vaadittavista erikoisvarusteista (sammutusasun lisänä vaadittavat varusteet, mm. paineilmalaitteet, palokuntapuku ym.) HAKA palokuntarekisterissä olevan kurssinjohtajaosion kautta voivat kurssinjohtajat verkostoitua jo ennen leiriä ja leirin jälkeen. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 16\n17 KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA Kurssinjohtaja järjestää kouluttajapalaverin ennen koulutuksen aloittamista leirillä. Kurssinjohtajan tulee valvoa ja seurata kouluttajia, koulutusta ja koulutuksen tasoa ja laatua. Kurssinjohtajapalaveri järjestetään ennen koulutuksen aloittamista leirillä. Osallistujalistat päivitetään ja ylläpidetään koko leirin ajan. Huomioi eritysryhmien vaatimat toimenpiteet koulutuksen aloittamista mm. oppimisvaikeudet Kurssinjohtaja toimii ns. äänitorven kouluttajien, koulutuspäällikön ja leirin johdon välillä. Otetaan vastaan palautetta ja reagoidaan siihen, katsotaan että tilanteeseen tehdään tarvittavat muutokset asian korjaamiseksi. Kurssinjohtaja on vastuussa kurssin tavoitteiden saavuttamisesta ja kurssin onnistumisesta. Käyttäydytään tehtävän vaatimalla tavalla hyvänä johtajana. Kurssinjohtaja joutuu vaatimaan, käskemään, joustamaan ja soveltamaan. Hänen osattava kuunnella ja tukea myös. Kannetaan vastuuta koko leirin onnistumisesta. Osallistutaan leirin kaikkiin tehtäviin avoimin mielin. Muistetaan kenelle ja miksi leiriä tehdään. Motivoidaan kouluttajia myös osallistumaan muihin leirin tehtäviin. Huolehditaan, että käytössä ollut kalusto palautuu huollettuna ja ehjänä kalustovajalle. Ilmoitetaan rikkoutuneesta kalustosta kalustovajalle ja koulutuspäällikölle. Onnettomuuden sattuessa, selvitä loukkaantuneen nuoren vastuuhenkilö ja ilmoitetaan asiasta. Raportoidaan sovitulla tavalla loukkaantuneesta nuoresta ja läheltä piti -tilanteista koulutuspäällikölle. Kurssinjohtajan vastuulla on oman kurssinsa taitomerkkikokeiden järjestämien, rastivalvonta ja pisteiden lasku. Opintokirjat täytetään leirin aikana ja toimitetaan nuorille. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 17\n18 KURSSINJOHTAJAN TEHTÄVÄT LEIRIN JÄLKEEN Kurssinjohtaja huolehtii että kurssin koulutuskortit ja kehittämiskohteet päivitetään HAKA palokuntarekisteriin. Huolehditaan palautteen keräämisestä nuorilta. Kerätään kouluttajilta palaute ja vastaavasti annetaan kouluttajille palaute. Kerätään palaute kurssimateriaaleista ja välitetään ne eteenpäin kurssiyhteyshenkilölle. Kurssipalautetilaisuuden järjestäminen ja kouluttajien palkitseminen hyvästä työstä. Palautteen välittäminen koulutustoimistolle ja leiriorganisaatiolle. Ilmaistava halukkuus koulutuspäällikölle toimia jatkossakin kurssinjohtajan tehtävässä leirillä. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 18\n19 KOULUTUSJÄRJESTELMÄ Jokaisella kurssilla on oppi- tai harjoitustuntia. Yksi oppi- tai harjoitustunti on pituudeltaan 30 minuuttia. Kurssi sisältävät 22 pakollista oppi-/harjoitustuntia sekä valinnaisia tunteja, joista valitaan pidettäväksi 6-10 tuntia. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 19\n20 TAITOMERKKIOHJELMA Kurssikokeet on korvattu taitomerkkikokeilla, joita nuori voi halutessaan suorittaa. Nuoret kertaavat taitomerkkikokeessa palokuntanuorten viikkoharjoituksissa ja leireillä oppimiaan asioita. Yhden taitomerkkikokeen kesto on n. 2 tuntia. Kahden tunnin aikana kokeen suorittaa useampikin kokelas. Taitomerkkikoe suoritetaan näyttökokeena. Taitomerkkikokeessa on sekä kirjallinen osuus että neljä käytännön osuutta. Käytännön osiot vaativat erilaisia välineitä. Suurin osa tehtävistä suoritetaan itsenäisesti, muutama tehtävä vaatii kuitenkin parin tai ryhmän. Taitomerkkikoe voidaan järjestää omassa palokunnassa viikkoharjoitusten aikana tai kesän palokuntaleirillä esim. ensimmäisen tai viimeisen leiripäivän aikana, kuitenkin niin, että kurssin asiat on opetettu ennen taitomerkkikoetta. TASOKURSSI I TASOKURSSI II TASOKURSSI III TASOKURSSI IV letkumestari kalustomestari suihkumestari ruiskumestari LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 20\n21 KOULUTUSPÄÄLLIKKÖ KOULUTUSPÄÄLLIKÖN TEHTÄVÄT ENNEN LEIRIÄ Kaikkea toimintaa ohjaa raha, joten ensimmäinen tehtävä on budjetin laadinta. Jatkossa budjetin seuranta. Tee asiat hyvissä ajoin ennen leiriä. Vältyt stressiltä! Koulutuspäälliköllä tulee olla varapäällikkö joka pidetään ajan tasalla ja jonka kanssa jaetaan tehtäviä. Toimialakohtaisen tehtäväsuunnitelman laadinta ja seuranta. Kurssinjohtajien rekrytointi. Leirin lukujärjestyksen laadinta yhdessä muiden toimialapäälliköiden kanssa. Leiritoimikunnan kokouksiin osallistuminen. Kaluston hankkiminen kurssien kalustolistojen mukaisesti ja tarvittaessa tarpeiden karsinta. Koulutusalueiden määrittäminen Kurssinjohtajapalaverien järjestäminen hyvissä ajoin ennen leiriä. Kurssilaislistojen tarkistaminen ja nuorten ohjaaminen oikeille kursseille. Yhteistyö muiden leirin toimialojen kanssa. Vastaa koulutuksen turvallisuudesta. Kurssimateriaalien tarpeen kartoittaminen, tilaaminen ja jakaminen kurssinjohtajille. Tiedon välittäminen leiritoimikunnalta kurssinjohtajille ja toisin päin. Yhteydenpito kurssinjohtajiin ja kouluttajiin, sekä leiritoimikuntaan. Koulutustoimiston tarvikkeet ja kalusto. Tavaroiden kuljetuksen suunnittelu. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 21\n22 KOULUTUSPÄÄLLIKÖN TEHTÄVÄT LEIRIN AIKANA Leirin johdon palaverit päivittäin. Muista pitää tauot, ruokailu ovat tärkeitä jaksamisen takia! Viikko on pitkä aika. Kurssinjohtajapalaverien järjestäminen päivittäin ja terveisten vienti leirin johdolle. Ongelmien ratkaiseminen heti ongelman esiinnyttyä. Kurssien toiminnan valvominen. Koulutuspäällikön tulee olla läsnä tarvittaessa ja tavoitettavissa aina ainakin puhelimitse. Päivittäisten koulutusraporttien laatiminen. Yhteistyö muiden toimialojen kanssa. Johtoryhmän päätösten noudattaminen. Pohdittava koulutustoimiston tiedotettavat asiat aamunavauksiin, valmistauduttava jo edellisenä iltana. Yhteydenpito osastojen vastuuhenkilöihin tarvittaessa. Edustustehtävät. Budjettiseuranta. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 22\n23 KOULUTUSPÄÄLLIKÖN TEHTÄVÄT LEIRIN JÄLKEEN Koulutustoimiston loppuraportin laatiminen. Kalustotappioiden raportointi ja selvitys miten ne hoidetaan loppuun. Koulutusmateriaalin palautteiden antaminen kurssiyhteyshenkilöille (varmistettava, että kurssinjohtajat laativat omat palautteensa ja toimittavat ne eteenpäin) Leirin palautetilaisuuden järjestäminen. Tehtävä kurssipalautteista yhteenveto. Huolehtii leirin kurssisuoritukset Manageriin. Seuraavaan kesäleiriin valmistautuminen ja kurssinjohtajien rekrytointi alustavasti jo hyvissä ajoin. Huomio mahdolliset palkitsemiset. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 23\n24 LÄHTEET JA MUUTA HYÖDYLLISTÄ MATERIAALIA Internet Kirjallisuus Kouluttajan opas MPK ry. Kouluttajan opas 2004, Suomen partiolaisten liitto. Suomen Pelastusalan Keskusjärjestön kirjat, esitteet ja monisteet. LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 24\n25 MUISTIINPANOJA LEIRIKOULUTTAJAN OPAS 25


Hannelen paratiisi ♥: Suomi on ruotsalainen\nKannattaa katsoa mielenkiintoinen yle-ohjelma suomalaisen identiteetistä: täällä.\nNiin kannattaakin. Oli hyvä idea tehdä tuollainen sarja. Odotan innolla jatkoa.\nAnna, juu, 200 vuotta on eletty yhdessä...\nKlikkailin blogiasi ja huomasin että keräät Riikinkukkoja; Upeita ovat!\nHuomasitko klikata toiseen blogiini:\n- minä kerään sammakoita, laittelen pikkuhiljaa niiden kuvia tuohon blogiin ;)\nKeräily on elämää!\n♥ pitääpä kurkistaa ohjelmaa..\nHei piti tulla takaisin vielä ;)\nSinulla oli niin hieno riikinkukko sormus, että päätin hakea osoitteen sammakkosormukselleni :)\nKikka, minulta löytyä sammakoitakin :)\nSormuksen sain tyttäreltäni.\nRiitta Sinikka, nykyhistoriaa ja vähän vanhaakin.


Ilotulitus ympäri vuoden - häät, syntymäpäivä tai juhlat - vaaditaan hyväksyntä - 2019 | Kotitalous ja vapaa-aika\nTärkein Kotitalous ja vapaa-aikaIlotulitus ympäri vuoden - häät, syntymäpäivä tai juhlat - vaaditaan hyväksyntä\nJopa uudenvuodenaattona raketit saavat popin\nOnnettomuuksien välttämiseksi: säilytä kuivassa paikassa\nilotulitus: ei vain mukava uudenvuodenaattona, vaan myös muiden juhlallisuuksien arvostus\nVain 28 ja 31 päivän välisenä aikana myydään myymälöissä raketteja ja aseita. Sääli, monet löytävät. Koska yksi Ilotulitus antaa jokaiselle juhlille erityistä kiiltoa onko se äitien 60-vuotisjuhla kesäkuussa tai Best Friendin häät elokuussa. "Raketit ja sähinkäiset voivat räjähtää vain uudenvuodenaattona ja uudenvuoden aikana, mutta sallimalla tämä sallitaan myös muissa tilaisuuksissa", sanoo R & V Versicherungin tietokeskuksen turvallisuusasiantuntija Anja Hamann. "Ilman lupaa uhkaa kuitenkin usean tuhannen euron sakot", hän varoittaa. Jos haluat varastoida seppeleitä vuoden lopussa, voit tehdä sen ilman mitään ongelmia: The Ilotulitusvälineiden varastointi henkilökohtaiseen käyttöön on sallittua.\nUseimmat kaupungit pyytävät kirjallista hakemusta, jolla sallitaan luokan II ilotulitteiden, kaupallisen uudenvuodenaatton hyppyjen ja rakettien ampuminen. Tämä olisi saatava vähintään neljä viikkoa ennen aikataulun mukaista päivämäärää vastuussa olevalla sääntely- tai ympäristövirastolla. Hakijan nimen lisäksi vaaditaan puolueen juhlaa ja aikaa, tietoa ilotulitteiden tyypistä ja polttopaikasta ympäröivän luonnoksen kanssa. Epäselvissä tapauksissa virasto voi lähettää hakemuksen palokunnalle, joka tarkastaa paikan hakijan kustannuksella.\nLuvan mahdollisuus kasvaa, kun sijainti on poissa rakennuksista ja puista. Toisaalta väite on toivoton sairaaloiden, vanhusten tai lasten kodeissa. Mutta ei vain ilotulitteiden sijainti vaan myös itse räjähdysaineen luonne: "Mitä korkeammat raketit lentävät, sitä suurempi on oltava Etäisyys taloihin ja kasveihin ", sanoo Hamann. Myös tärkeä: olemassa oleva Vastuuvakuutus alkaa vain, jos lupa on.\nJotta vältetään onnettomuudet etukäteen, bang ja valaistus välttämättä tallenna oikein, R + V Infocenter neuvoo pitämään uudenvuoden aukioloa alkuperäisessä pakkauksessaan. On myös varmistettava, että ne ovat lasten ulottumattomissa. Erityisen tärkeää on kuivavarasto: "Kun musta jauhe vetää kosteutta, se ei pala alaspäin," varoittaa Hamann. Mahdolliset seuraukset: Raketit putoavat liian aikaisin maapallolla ja siksi palavat edelleen. Lisätietoja saa R + V Versicherungilta.\nJuhlat ja ilotulitus\nRiisu itse vaaralliset raketit\nOrgaaniset väritysmunat: näillä vihjeillä värität pääsiäismunat kirkkaina väreinä ja kuvioina. Reseptillä ei-myrkyllisiä luonnollisia värejä keitettyjä munia varten.\n➤ nykyinen purenta-indikaattorien vertailu 2018 lets-rebuild.com: ssa. Vertaile nyt ja osta huippuhälytyksiä!\nAseta Raspberry Pi tietopalvelimeksi


Sateenkaariperheen ErO-OpaS 29 - PDF\nDownload "Sateenkaariperheen ErO-OpaS 29"\n1 Sateenkaariperheen ero-opas 29\n2 SISÄLLYSLUETTELO Johdanto 3 Termien määrittelyä 4 EROJURIDIIKKAA 5 Avoero 5 Avioeron hakeminen 5 Juridinen huoltajuus ja vanhemmuus 6 Juridisen vanhemmuuden ja huoltajuuden ero suhteen päättyessä 6 LAPSEN ASIOISTA HUOLEHTIMINEN 8 Sovittelu 8 Lastenvalvoja 8 Käräjäoikeus 8 Sateenkaariperhe asiakkaana 9 ERON TOTEUTTAMINEN KÄYTÄNNÖSSÄ 9 Lapsen asioista sopiminen 9 Sovittavia asioita 11 JOS VASTA HARKITSET EROAMISTA 12 EROAMINEN MITÄ SE ON 14 Sateenkaariperhe-eron tunnuspiirteitä 14 Sisarussuhteet 15 Lähipiiri tuki vai rasite 16 Vanhemman transidentiteetin merkitys erossa 17 Eron erityispiirteet apilaperheessä 18 Ero uusperheessä 19 LAPSI EROSSA 20 Lapsen tarpeet 20 Lapsen tukeminen vanhempien erotessa 21 Lapsen erohaasteet 22 ELÄMÄÄ ERON JÄLKEEN 24 Vanhemmuuden haasteet 24 Tukea erovaiheeseen 25 Eroseminaarit ja muut vertaisryhmät 26 Keskustelupalstat 27 Tärkeitä nettiosoitteita 27 Eroa käsitteleviä kirjoja lapsille 27 Erokirjallisuutta aikuisille 27 2\n3 Johdanto Vanhempiensa eron kokee Suomessa vuosittain lasta. Tähän joukkoon mahtuu myös merkittävä määrä sateenkaariperheiden lapsia. Laki kohtelee eri lailla perheitä riippuen siitä, ovatko vanhemmat samaa tai eri sukupuolta. Perhemuoto vaikuttaa siis eron jälkeisiin toimenpiteisiin ja vaihtoehtoihin. Tämän oppaan tarkoitus on tuoda eronneelle, eroavalle tai eroa pohtivalle sateenkaariperheen vanhemmalle tietoa eron toteutuksesta, käytännön järjestelyistä ja eron vaikutuksista. Oppaan tavoitteena on auttaa selviytymään erosta eteenpäin niin, että kaikki osapuolet, erityisesti lapset, säästyvät tarpeettomalta kärsimykseltä, löytävät uusia voimavaroja ja näkevät eron jälkeisen elämän monet mahdollisuudet. Ero on yksi elämän suurimmista kriiseistä. Erityisen suuri mullistus se on, jos mukana on lapsia. Kukaan, joka ei ole kokenut eroamista suhteesta, jossa on lapsia, ei voi tietää, miten suuri ja laajalti vaikuttava kriisi se on. Ero vaikuttaa suuresti aikuisten elämään. Vielä merkittävämmin se vaikuttaa niiden lasten elämään ja koko maailmankuvaan, itsetuntoon sekä turvallisuuden tunteeseen, joiden vanhemmat eroavat. Lapsen persoonallisuus vaikuttaa siihen, millainen vaikutus vanhempien erolla on lapseen. Vielä hyvin paljon merkittävämpi vaikutus lapsen erokokemukseen ja erosta selviämiseen on sillä, kuinka hyvin tai huonosti vanhemmat eronsa hoitavat. Erokokemus voi opettaa niin aikuisille kuin lapsillekin monia elämän kannalta tärkeitä asioita. Koska erossa vanhemmat eivät useinkaan kykene ajattelemaan lapsen, itsensä ja ex-puolisonsa parasta, yhteiskunta tukee eroavia pareja monenlaisin palveluin. Myös lait pyrkivät suojaamaan lasta ja muita osapuolia eron myllerryksessä. Sateenkaariperheiden osalta tämä turvaverkko ei useinkaan toimi. Sateenkaariperheiden lapset ovat siis erityisen haavoittuvassa asemassa. Siksi sateenkaariperheiden vanhemmilta vaaditaan erossakin aivan erityistä kypsyyttä ottaa lasten erityiset haavoittuvuudet huomioon. Epäreilua, kyllä, mutta lasten kannalta välttämätöntä. 3\n4 Termien määrittelyä Sateenkaariperhe, joka eron kohtaa, voi olla muodostunut monin eri tavoin. Perheissä löytyy myös monenmuotoista vanhemmuutta. Tässä avataan niistä eroa silmälläpitäen tärkeimmät käsitteet. Apilaperheessä lasta on alusta alkaen yhteistuumin valmistautunut vanhemmoimaan useampi kuin kaksi vanhempaa. Vanhemmat perustavat perheen joko ystäviensä kanssa tai ovat tutustuneet toisiinsa vasta perheenperustamismielessä. Kolmiapilaperheessä naispari jakaa vanhemmuuden itsellinen miehen kanssa tai miespari yksittäisen naisen kanssa Neliapilaperheessä vanhemmiksi ovat ryhtyneet kaksi pariskuntaa yhdessä, yleisimmin naispari ja miespari. Lapsella on jo syntyessään neljä vanhempaa Uusperheen muodostavat aikuiset ja heidän ennen nykyistä parisuhdettaan syntyneet lapset sekä pariskunnan mahdolliset yhteiset lapset. Lapset ovat voineet syntyä samaa tai eri sukupuolta olevien vanhempien liittoihin ja uusperhe voi rakentua vanhemman edellisen liiton mallista riippumatta samaa tai eri sukupuolta olevien aikuisten ympärille. Ydinperhe koostuu kahdesta vanhemmasta ja heidän yhdessä hankkimistaan lapsista riippumatta siitä kenen lapset biologisesti ovat. Naispari, jonka lapset ovat saaneet alkunsa klinikalla, muun luovuttajan avustuksella tai lapsilla ei muutoin ole tosiasiallista isää Miespari, jonka lapset ovat sijaissynnyttäjän synnyttämiä, adoptoituja tai biologinen äiti ei muuten ole läsnä lasten elämässä Biologinen vanhemmuus: Biologisia vanhempia ovat lapsen synnyttänyt sekä siittänyt henkilö. Sosiaalinen vanhemmuus: Sosiaalinen vanhempi on se vanhempi, joka ei ole lapsen biologinen eikä juridinen vanhempi. Sosiaalinen vanhempi on aktiivisesti mukana lapsen elämässä. Juridinen vanhemmuus: Lapsen synnyttäneestä tulee automaattisesti lapsen juridinen vanhempi. Jos synnyttäjä on naimisissa miehen kanssa, tulee miehestä automaattisesti lapsen toinen juridinen vanhempi. Juridiseksi vanhemmaksi voi tulla myös tunnustamalla isyyden ja adoption kautta käräjäoikeuden päätöksellä. Juridisesta vanhemmuudesta voi luopua. Luopuminen vaatii käräjäoikeuden päätöksen. Geneettinen vanhemmuus: Lapsen geneettiset vanhemmat ovat ne, joiden geeniperimää lapsi kantaa mukanaan. Geneettisiä vanhempia ovat myös munasolujen ja siittiöiden luovuttajat. Tosiasiallinen vanhemmuus: Tosiasiallisia vanhempia ovat ne, jotka ovat aktiivisesti ja pitkäjännitteisesti mukana lapsen elämässä, riippumatta juridisesta asemastaan suhteessa lapseen. 4\n5 EROJURIDIIKKAA Oppaassa tarkastellaan eroa pariskuntien näkökulmasta ja selkeyden vuoksi puhutaan kuin lapsella olisi vain kaksi vanhempaa, ne jotka ovat eroamassa tai eronneet. Oppaasta löytyy erikseen osio, jossa käydään läpi apila- ja uusperheissä tapahtuvien erojen erityispiirteitä. Avoero Yli viisi vuotta avoliitossa eläneet puolisot, riippumatta heidän sukupuolestaan, tai avopari, jolla on lapsia, voivat hakea erossa omaisuuden jakoa tai tasoitusta. Laki mahdollistaa sen, että pitkään yhdessä eläneet ovat taloudellisesti entistä tasa-arvoisemmassa suhteessa keskenään. Esimerkiksi jos kaikki yhdessä hankittu omaisuus on merkitty vain toisen nimiin, niin myös toisella osapuolella on oikeus/mahdollisuus saada erossa osa tästä omaisuudesta eli hyvitystä. Oikeus hyvitykseen voi olla mahdollista, jos puoliso on auttanut avopuolisoaan kartuttamaan omaisuuttaan ja omaisuuden jakaminen vain omistussuhteen perusteella merkitsisi hyötymistä puolison kustannuksella. Irtain omaisuus katsotaan yhteiseksi, ellei pystytä selvittämään, kenelle mikäkin esine kuuluu. Avioeron hakeminen Ero rekisteröidystä parisuhteesta tai avioliitosta haetaan oman asuinpaikkakunnan käräjäoikeudelta. Ero voidaan panna vireille yhdessä tai vain toisen pariskunnan osapuolen toimesta. Eron hakemisesta veloitetaan käsittelykulut maistraatin hinnaston mukaan. Kun ero on laitettu vireille alkaa niin kutsuttu harkinta-aika. Se on pituudeltaan 6-24 kuukautta. Aikaisintaan kuuden kuukauden kuluttua ensimmäisestä eron hakemisesta voidaan hakea lopullista eroa (ns. kakkosvaihe). Kakkosvaiheen voivat laittaa vireille molemmat yhdessä tai kumpi vain pariskunnan osapuolista, riippumatta siitä kumpi on hakenut ykkösvaiheen eroa. Eron voi saada ilman harkinta-aikaa, jos pystytään osoittamaan, että pariskunta on asunut ennen eron hakemista erillään, asumuserossa, vähintään kaksi vuotta. Eron toinen vaihe täytyy laittaa vireille viimeistään kahden vuoden kuluessa ensimmäisestä erohakemuksesta. Ellei lopullista eroa haeta kahden vuoden sisällä, ero raukeaa. Jos vielä haluaa eron tämän jälkeen, täytyy aloittaa uudelleen ykkösvaiheesta. Myös lopullisen eron hakeminen on maksullista. Maksu suoritetaan erohakemuksen jättämisen yhteydessä. Viimeistään eron toisessa vaiheessa tulee suorittaa omaisuuden ositus. Ellei parilla ole avioehtoa, menee kaikki omaisuus puoliksi. Osituksen ja ositussopimuksen voi tehdä lakimies. Käytännössä kukaan ei valvo onko ositus tehty, mutta ositussopimusta saatetaan vaatia esimerkiksi vuokra-asuntoa hakiessa tai verotuksen yhteydessä. Kumpikin eron osapuoli voi vaatia virallista ositusta. Jos osituksesta ei päästä sopuun, voidaan eroa hakiessa tai myöhemmin jättää pyyntö että pariskunnalle määrätään pesänjakaja suorittamaan omaisuuden jako. Avioehto tulee olla tehtynä ennen kuin eroa haetaan. Erohakemuksessa voi myös vaatia yhteiselämän lopettamista, jos puolisot eivät pysty sopimaan siitä, kumpi jää asumaan yhteiseen asuntoon. Tällaisessa tilanteessa tuomioistuin joutuu ratkaisemaan, kumpi saa jäädä asuntoon asumaan. Jos kyseessä on omistusasunto, päätetään omaisuuden osituksessa kummalle asunto lopulta jää. Jos kumpikin eroavista vanhemmista on yhteisten lasten juridisia vanhempia, voivat he 5\n6 jo ensimmäisen avioeronhakemuksen yhteydessä jättää tuomioistuimen hyväksyttäväksi sopimuksen lasten asumisesta, huollosta, elatuksesta ja tapaamisesta. Juridinen huoltajuus ja vanhemmuus Juridinen vanhemmuus ja huoltajuus mielletään usein samaksi asiaksi. Sitä se ei kuitenkaan ole, ja sateenkaariperheiden kohdalla huoltajuuden ja vanhemmuuden erolla on ratkaiseva merkitys. Ellei parisuhteensa rekisteröinyt pariskunta hae ja saa perheen sisäistä adoptiota, on lapsella vain yksi juridinen vanhempi ja toiselle eli sosiaaliselle vanhemmalle, voi hakea lapsen huoltajuutta. Jos lapsella on vain yksi juridinen vanhempi, juridinen vanhempi on myös huoltaja. Huoltajuutta voivat hakea myös ne, jotka eivät ole rekisteröineet parisuhdettaan. Juridinen huoltajuus Huoltajana voi toimia vanhempi tai muu aikuinen, jonka huoltajuuden tuomioistuin vahvistaa Voi olla useampia kuin kaksi Huoltaja päättää lapsen asioista muiden huoltajien kanssa Huoltaja saa tietoa lapsen asioista Huoltajalla ei ole lapsen elatusvelvollisuutta Lapselle ei voi vahvistaa tapaamisoikeutta huoltajaan Lapsi ei peri huoltajaa Juridinen vanhemmuus Vanhempana voi toimia vain lapsen synnyttäjä, synnyttäjän aviomies, lapsen isyyden tunnustanut mies tai adoptiovanhempi Voi olla enintään kaksi Ei välttämättä ole lapsen huoltaja vanhemmalla on velvollisuus elättää lasta Lapsella oikeus tavata vanhempaa Lapsella oikeus perintöön vanhemmalta Juridisen vanhemmuuden ja huoltajuuden ero suhteen päättyessä Perheen sisäinen adoptio voidaan vahvistaa vain rekisteröidyssä parisuhteessa ja avioliitossa eläville. Kun ero on laitettu vireille, adoptiota ei voida enää vahvistaa. Jos perheen sisäinen adoptio on tehty, on lapsella kaksi juridista vanhempaa. Juridiset vanhemmat voivat tehdä keskinäisiä sopimuksia lasta koskevista asioista samalla tavoin kuin eri sukupuolta olevat juridiset vanhemmat. Lastenvalvojat ja muut eroa sovittelevat tahot suosittelevat sopimusten tekemistä ja ovat valmiita miettimään yhdessä myös samaa sukupuolta olevien vanhempien kanssa, mikä heidän perheelleen on paras ratkaisu. Jos juridisia vanhempia on vain yksi, niin hän on erotilanteessa se, joka voi halutessaan päättää missä lapsi asuu ja tapaako lapsi toista sosiaalista (ei-juridista) vanhempaansa. Sosiaalisella vanhemmalla, jolla on huoltajuus, on huoltajana kuitenkin oikeus tulla kuulluksi lapsen asioista sovittaessa. Jos lapsella on vain yksi juridinen vanhempi, mutta huoltajuus on haettu myös sosiaaliselle vanhemmalle, lapsen vakituiseksi asuinpaikaksi voidaan määrätä huoltajien tahdon mukaisesti joko juridisen tai sosiaalisen vanhemman koti. Jos sosiaalinen vanhempi ei ole huoltaja, ei lapsi voi eron jälkeen jäädä virallisesti asumaan hänen luokseen. Juridinen vanhempi voi myös luopua lähihuoltajuudestaan sosiaalisen vanhemman hyväksi. Huoltajaksi voidaan pyytää määräämään myös aikuinen, joka ei (enää) asu lapsen ja tämän toisen huoltajan kanssa samassa osoitteessa. 6\n7 Lapsen asuminen Tapaamisoikeus Elatus Oikeudet Kaksi juridista vanhempaa Lapsi voi asua kumman vain luona Vanhemmat keskenään tasa-arvoisessa asemassa lapsen asioista päätettäessä Molemmilla vanhemmilla oikeus/velvollisuus tavata lastaan Tapaamissopimus vahvistetaan lastenvalvojalla tai päätöksen tekee tuomioistuin Jos lapsella on juridisena vanhempana vain yhtä sukupuolta olevia ihmisiä, saa lapsi Kelan elatustukea. (tilanne 2011) Molemmilla vanhemmilla on elatusvelvollisuus Molemmilla yhtäläiset juridiset oikeudet ja velvollisuudet lasta kohtaan Molemmat vanhemmat huoltajia, mutta vain toinen juridinen vanhempi Lapsi voi asua kumman vain luona Käytännössä juridisella vanhemmalla on valta päättää asuinpaikasta Huoltajalla ei tapaamisoikeutta eikä velvoitetta Käytännössä juridisella vanhemmalla on valta päättää tapaamisista Lapsen juridinen vanhempi saa Kelan elatustukea Sosiaalisella vanhemmalla ei elatusvelvollisuutta, mutta laki ei kiellä maksamasta lapsen kuluja Huoltajat päättävät yhdessä lapsen asumisesta, passista, nimestä, sairaanhoidosta, uskontokunnasta ja koulusta. Huoltajalla ei mitään velvollisuuksia lasta kohtaan Toinen vanhemmista juridinen vanhempi ja huoltaja, toinen vain sosiaalinen vanhempi Lapsi voi asua vain juridisen huoltajansa luona Sosiaalisella vanhemmalla ei tapaamisoikeutta eikä velvoitetta Juridisella vanhemmalla on virallinen päätösvalta kaikissa lasta koskevissa asioissa Lapsen juridinen vanhempi saa Kelan elatustukea Sosiaalisella vanhemmalla ei elatusvelvollisuutta, mutta laki ei kiellä maksamasta lapsen kuluja Sosiaalisella vanhemmalla ei mitään oikeuksia eikä myöskään velvollisuuksia lasta kohtaan 7\n8 LAPSEN ASIOISTA HUOLEHTIMINEN Sovittelu Suomen lain mukaan avioliitosta tai rekisteröidystä parisuhteesta eroavilla lapsiperheillä on oikeus ilmaiseen sovitteluun. Sovittelua suorittavat tahot vaihtelevat kunnittain. Sovittelun periaate on, että lapsen vanhemmat pyrkivät yhdessä sovittelijan kanssa pääsemään yhteiseen ratkaisuun siitä, kuinka lasten asiat olisi eron jälkeen paras hoitaa. Mikäli sovittelusta huolimatta ristiriidat lapsen asioissa ovat liian suuret eikä sovittelu tuota tulosta ja sopimukseen ei päästä, voivat lapsen juridiset vanhemmat jatkaa asian puimista käräjäoikeudessa. Sovittelun jälkeen sovitut asiat täytyy käydä kirjaamassa ylös ja vahvistamassa lastenvalvojan luona. Elleivät vanhemmat ole täysin yksimielisiä lapsen asioista, on suositeltavaa käydä sovittelijalla. Lastenvalvoja Jos lapsella on kaksi juridista vanhempaa, voivat vanhemmat käydä lastenvalvojan luona tekemässä sopimuksen lapsen asumisesta, elatuksesta ja tapaamisista. Lastenvalvoja vahvistaa sopimuksen ja siitä tulee lainvoimainen. Jos eron molemman osapuolet eivät ole lapsen juridisia vanhempia, voi pariskunta silti käydä lastenvalvojan kanssa pohtimassa ja suunnittelemassa lapsen huolto- ja elatusasioita. Lastenvalvoja ei kuitenkaan voi vahvistaa heidän tekemäänsä sopimusta, vaikka se olisi kirjallinenkin. Sopimus ei ole lainvoimainen. Kirjallinen sopimus kannattaa kuitenkin aina tehdä. Se on kummallekin osapuolelle todiste ja muistutus siitä, mitä lasten suhteen on yhdessä päätetty. Käräjäoikeus Käräjäoikeudessa voidaan vahvistaa juridisten vanhempien sopimuksia sekä osa huoltajien välisistä sopimuksista. Jos juridiset vanhemmat eivät pääse yhteisymmärrykseen lapsen asioista, voi käräjäoikeus ratkaista ne parhaaksi katsomallaan tavalla. Käräjäoikeuden päätöksen saaneiden sopimusten sisältöä voi muuttaa vain käräjäoikeudessa. Käräjäoikeus voi määrätä lapsen vanhemmat sovitteluun. Lapsi kärsii, jos eron jälkeen vanhempien pääseminen sopuun lapsen asioista venyy kovasti. Pahimmillaan erojen käsittely oikeudessa saattaa pitkittyä vuosikausien pituiseksi, etenkin jos se sisältää vaatimuksia huoltajuuden suhteen. Oikeustaistelu vie asianosaisilta runsaasti voimavaroja ja on taloudellisesti rasittavaa. Jos molemmat vanhemmat ovat juridisia vanhempia Kunnalla on velvollisuus tarjota ilmaista sovittelua Lastenvalvoja voi vahvistaa asumis-, tapaamis- ja elatussopimuksen. Sopimukseen voi tehdä muutoksia vain yhdessä lastenvalvojan luona tai käräjäoikeudessa Jos lastenvalvojan luona ei päästä sopimukseen, voidaan mennä tuomioistuimen sovitteluun ja vahvistaa sopimus siellä Jos sopimukseen ei päästä, tuomioistuin tekee oman harkintansa mukaan päätöksen 8\n9 Jos molemmat vanhemmat ovat lapsen huoltajia, mutta vain toinen on juridinen vanhempi Rekisteröidystä parisuhteesta tai avioliitosta erottaessa kunnalla on velvollisuus tarjota ilmaista sovittelua, jos pariskunnalla on lapsia Sovittelun mahdollisuutta voi kysyä myös avoliitosta eroaville Lastenvalvoja voi neuvoa asumis-, tapaamis- ja elatussopimuksen teossa, mutta ei voi vahvistaa sitä, eikä näin ollen sen noudattamista viralliselta taholta vaadita Käräjäoikeudelta voi pyytää vahvistusta lapsen lähihuoltajuudelle sekä elatussopimukselle, mutta ei tapaamissopimukselle Käräjäoikeus ei voi tehdä ko. asioiden tiimoilta päätöksiä huoltajan hyväksi juridisen vanhemman tahtoa vastaan Jos toinen vanhempi on huoltaja ja juridinen vanhempi, mutta toinen vain sosiaalinen vanhempi Rekisteröidystä parisuhteesta tai avioliitosta erottaessa kunnalla on velvollisuus tarjota ilmaista sovittelua, jos pariskunnalla on lapsia Sovittelun mahdollisuutta voi kysyä myös avoliitosta eroaville Lastenvalvoja voi neuvoa asumis-, tapaamis- ja elatussopimuksen teossa, mutta ei voi vahvistaa sitä, eikä näin ollen sen noudattamista viralliselta taholta vaadita Sateenkaariperhe asiakkaana Sovittelijalla tai lastenvalvojalla ei välttämättä ole aiempaa kokemusta samaa sukupuolta olevien erojen parissa työskentelyssä. Työntekijän tietämättömyys tai ennakkoluulot eivät saa olla uhka lapsen edun ja oikeuden toteutumiselle vanhempien erotessa. Sovittelijoilla on yleensä vankka kokemus haastavasta sopimuksenteosta, mutta heillä ei välttämättä ole minkäänlaista käsitystä sateenkaariperheiden erityistarpeista Vanhempien tulee vaatia, että työntekijä käyttää riittävästi aikaa selvittääkseen keitä kuuluu lapsen perheeseen, miten vanhemmuus toteutuu, millaiset ovat lapsen suhteet kuhunkin vanhempaansa sekä mitkä ovat lapsen tarpeet. Lapsen hyvinvoinnin ja oikeuksien toteutumisen kannalta on välttämätöntä, että työntekijä tapaa kaikki lapsen tosiasialliset vanhemmat, myös he, joilla juridisia oikeuksia ja velvoitteita ei ole. Jos työntekijä vaikuttaa epävarmalta tai tuo esille tiedon ja kokemuksen puutteen työntekoa haittaavana tekijänä, voi häntä pyytää hankkimaan lisätietoa esimerkiksi Sateenkaariperheet ry:ltä tai Seta ry:ltä. Motivoitumattoman työntekijän voi vaihtaa toiseen. ERON TOTEUTTAMINEN KÄYTÄNNÖSSÄ Lapsen asioista sopiminen Usein sateenkaariperheiden vanhemmat ovat tehneet aiesopimuksen, johon on kirjattu, miten tosiasiallista vanhemmuutta toteutetaan, millaiset ovat asumis-, tapaamis- ja elatuskuviot vanhempien ollessa yhdessä ja millaiset, jos erotaan. Eron jälkeistä elämää suunniteltaessa aiesopimus olisi syytä kaivaa esiin. Aiesopimus on periaatteessa juridisesti sitova, mutta 9\n10 sen pohjalta viranomaiset eivät voi toimeenpanna lapsen elämään liittyviä ratkaisuja, kuten tapaamisia. Erotilanteessa aiesopimus kuitenkin muistuttaa vanhempia siitä, mitä yhdessä on sovittu silloin kuin kaikki oli vielä hyvin. Palaaminen aiemmin tehtyjen sopimusten äärelle voi auttaa toimimaan järkevästi ja lapsen tarpeita ajatellen. Lapselle kaikki hänen elämäänsä kuuluvat vanhemmat ovat tärkeitä riippumatta siitä, ovatko he juridisia, biologisia vai sosiaalisia vanhempia. Biologinen vanhempi ei välttämättä ole ydinperheessäkään lapsen ensisijainen hoivaaja ja kasvattaja tai tärkein ja läheisin vanhempi. Erotilanteessa lapselle tulisi turvata oikeus säilyttää yhteys kaikkiin tosiasiallisiin vanhempiinsa. Oli molemmilla vanhemmilla huoltajuus tai ei, voivat he yhdessä pohtia ja sopia heille ja heidän lapsilleen sopivimmat asumis-, tapaamis- ja elatuskuviot eron jälkeen. Vanhemmat voivat sitoutua sopimukseen, vaikka mikään virallinen taho ei niiden laatimisessa olisi mukana tai tuomioistuin olisi niitä vahvistanut. Vaikka eron hetkellä saattaa tuntua, että sopimisesta ei tule ikinä mitään ja ex-puoliso näyttäytyy vain ikävässä valossa, kannattaa muistuttaa itseään siitä, että myös eroon liittyvät tunteet laimenevat. Joskus tilanne saattaa kuitenkin tulehtua niin pahasti, että voi olla tarpeen ottaa mieluummin aikalisä ja olla olematta yhteydessä kuin käydä taistelua verissä päin. Etäisyyden ottaminen tilanteeseen antaa rauhan pohtia, mikä itselle on tärkeää, mitä lapset tarvitsevat ja miten toivoisi toimittavan. Erossa täytyy ex-puolisosta tehdä myös henkinen pesäero, joka saattaa vaatia repiviäkin tunteita ja riitoja. Kaiken myllerryksen keskellä on kuitenkin muistettava, että lapset ovat syyttömiä vanhempiensa eroon ja heille pitää luoda turvalliset elinolosuhteet. Koska vanhempien ero on lapselle pelottava kokemus ja sisältää pelkoa hylätyksi tulemisesta ja menettämisestä, voi epätietoisuus siitä, milloin tapaa toista vanhempaa, olla lapselle hyvin traumaattinen. Lapselle muutamankin viikon ero tällaisessa tilanteessa tuntuu epätoivoisen pitkältä. Jos vanhempi ei pysty tapaamaan lasta, voivat vanhemmat pohtia, voisiko kuitenkin olla mahdollista, että vanhempi on lapseen yhteydessä puhelimitse tai lähettää hänelle postia. Jos vanhempien tilanne kuitenkin on riistäytymässä käsistä niin pahasti, että vähiten huono vaihtoehto on, että toinen vanhemmista ei tapaa edes lapsiaan ennen kuin vanhemmat pääsevät sopimukseen tai tuulettelevat tahoillaan, tulee tästä kertoa selkeästi lapselle. Lapselle voi kertoa, että koska vanhemmat ovat rakastaneet toisiaan syvästi, on eron tekeminen hyvin vaikeaa. Ja koska molemmat/kaikki vanhemmat rakastavat lasta enemmän kuin mitään, on vanhempien erotilanteessa vaikea päästä yhteisymmärrykseen, kuinka lapsen asiat tulisi hoitaa. Joskus aikuiset tarvitsevat miettimisaikaa voidakseen tehdä viisaita päätöksiä. Jotta riitaa ei tule enempää ja sopuun päästään mahdollisimman nopeasti, ovat vanhemmat katsoneet parhaaksi, että he eivät ole millään tavalla tekemisissä toistensa kanssa. Lapsi kaipaa turvakseen konkreettista tietoa, joten hänelle tulee esimerkiksi kertoa, että nyt ei ole vielä päästy yhteisymmärrykseen, mutta on sovittu että tilannetta katsotaan uudelleen kuukauden tai viidentoista yön kuluttua. Erotilanteessa lapsen parasta ajatteleva vanhempi asettaa omat tarpeet taka-alalle ja lapsen tarpeet ensi-sijalle. Lapselle on aina haitallista, jos hänen vanhempiaan arvostellaan ja haukutaan, tapahtui se suoraan lapselle, lapsen kuullen tai lapsen lähipiirille. Erotilanteessa kumpikin osapuoli joutuu sen karvaan tosiasian eteen, että jokin meni pieleen, asiat eivät menneet toivotulla ja suunnitellulla tavalla. Myös ex-kumppanin haaveet murtuivat. Epäonnistumisen ja elämän suunnan muuttumisen tuomien tunteiden takia eron jälkeisistä ratkaisuista lasten suhteen ei tunnu löytyvän yhtään täysin tyydyttävää vaihtoehtoa. Vanhemmat joutuvat joustamaan ja pohtimaan moneen kertaan, mikä olisi paras mahdollinen 10\n11 vaihtoehto, mikä toiseksi ja kolmanneksi paras ja mikä on lopulta heille riittävän hyvä vaihtoehto. Tärkeintä on taata lapselle oikeus kaikkiin vanhempiinsa, riittävään toimeentuloon, hoivaan ja turvaan. Koska lapsen juridiset suhteet vanhempiinsa voivat olla monenlaiset, ei yhteiskunta aina pysty sateenkaariperheissä toimimaan lapsen tarpeista ja edusta huolehtijana. Yhteiskunnan turvan ollessa vaillinainen, vanhempien on usein kyettävä huolehtimaan itse lapsensa oikeuksien toteutumisesta. Ero saadaan harvoin toteutettua pelkässä hyvässä yhteisymmärryksessä. Myös siinä vaiheessa, kun riidat ovat kiivaimmillaan ja tunteet käyvät kuumina, on kyettävä sopimaan järkevästi tapaamiset ja muut kuviot lapsen parhaaksi. Vaikka puoliso tuntuisi vastenmielisimmältä olennolta, mitä maa päällään kantaa, on hän lapsen toinen vanhempi, ja lapselle rakas ja tärkeä. Jos sinä et huolehdi lapsesi oikeuksista ja turvaa hänen hyvinvointiaan, ei hänen etuaan välttämättä valvo kukaan. Sovittavia asioita 1. Kenen luona lapsi on kirjoilla. Nykyisen lainsäädännön mukaan lapsi voi olla kirjoilla vain yhdessä osoitteessa kerrallaan. Lapsen virallinen asuinpaikka määrittelee mikä on hänen lähikoulunsa, terveysasemansa, hammashoitolansa jne. Kouluun voi kyllä hakea muuallekin kuin omana lähikouluun. Lapselle voidaan hakea päiväkotipaikkaa myös muusta kuin lähialueen päiväkodeista. Osa kunnista on tehnyt sopimuksen, että lapsi voi saada päiväkotipaikan perheen tarpeiden mukaan yli kuntarajojen. Muutamissa kaupungeista käyttämänsä terveysaseman voi myös valita, mutta suurimmassa osassa lähiterveysasema on ainoa, joka palvelee. Se vanhempi, jonka kanssa lapsi virallisesti asuu, on vanhemmista ainoa, jonka mahdollisessa asumistuessa otetaan lapsi huomioon. Myös toimeentulo- ja työttömyystukea myönnettäessä otetaan huomioon vain lapsi, joka on kirjoilla hakijan taloudessa. Kelan maksama lapsilisä ja elatustuki maksetaan aina lapsen lähivanhemmalle. 2. Milloin siirrytään asumuseroon. Kumpi jää asumaan nykyiseen kotiin vai jääkö kumpikaan. Pyritäänkö hankkimaan uudet asunnot samasta kaupungista tai samalta asuinalueelta. 3. Kuinka paljon lapsi viettää aikaa kunkin vanhemman luona. Mikä on juuri tälle lapselle hyvä ratkaisu. Minkälaisiin järjestelmiin vanhemmat ovat työn puolesta kykeneväisiä. On tärkeää muistaa, että muiden ratkaisut eivät välttämättä toimi omalla kohdalla. Onko vanhemmuus suhteellisen tasan jaettua, ja lapsi yhtä paljon kummankin vanhemman luona. Minkä pituisia ovat jaksot, jotka lapsi on kunkin vanhemman luona. Halutaanko vanhemmuus jakaa mahdollisimman tasan. Jos lapsi elää 50% toisen vanhemman kanssa ja 50% toisen vanhemman kanssa, vaatii se vanhemmilta toimivaa yhteistyötä sekä lähekkäin asumista. Tasajakomalli ei välttämättä ole paras mahdollinen aivan pienimmille lapsille, mutta leikki- ja kouluikäisille se hyvin hoidettuna saattaa olla oikein hyvä vaihtoehto. Jos lapsi viettää aikaa etävanhemman luona joka toinen viikonloppu tai harvemmin, ovat vanhempien roolit keskenään hyvin erilaiset. 4. Miten jaetaan lapsen kesälomat, muut loma-ajat, joulut, juhannukset ja vaput. Kuinka paljon lapsi on kenenkin luona ja milloin. Lapsen mennessä kouluun lapsen loma-ajat ovat tiukemmin määriteltyjä kuin päiväkotiaikana. Miten toimitaan syntymäpäivien kanssa. Järjestääkö kumpikin tahollaan lapselle omat juhlat ja kutsuu sinne oman sukunsa 11\n12 ja lähipiirinsä vai juhlitaanko yhdessä. Miten halutaan toimia isän- ja äitienpäivien ja muiden juhlien kohdalla. 5. Miten lapsen elatus turvataan. Kuka maksaa elatusapua ja kuinka paljon. Kuka maksaa harrastukset, ulkovaatteet, leirimaksut ja isommat hankinnat. Kuinka paljon vanhempien toimeentulotasot eroavat toisistaan. Ei ole tarkoituksenmukaista, että kumpikaan vanhemmista joutuu taloudellisesti liian tiukalle elatusavun maksamisen tai sen puuttumisen takia. Jos lapsi on vanhemmillaan suunnilleen yhtä paljon ja vanhempien tulotaso on suunnilleen sama, eikä kummallakaan ole muita kuin yhteiset lapset elätettävänä, olisi reiluinta, että kumpikin osallistuisi lapsen kuluihin yhtä paljon. Lapsilisällä ja elatustuella (Kelan) tulee kustantaa lapsen menoja. Mitkä ovat yhteiset periaatteet siitä, mitä lapselle hankitaan? Miten toimitaan, jos toinen vanhempi tahtoo, että lapsella on kaikki vaatteet ja varusteet mahdollisimman kalliita ja niitä pitää olla monet samaa kokoa, mutta toinen vanhempi katsoo, että vähempikin määrä riittäisi ja osa voi olla kierrätettyä. Sovitaanko että yhdessä kustannetaan esimerkiksi yhdet ulkovaatteet ja jalkineet kutakin kokoa, mutta toinen voi halutessaan ostaa omilla rahoillaan lisävarusteita. Yleinen periaate on, että jos etävanhempi maksaa elatusapua, hoitaa lähivanhempi lapsen kaikki kulut, paitsi lapsen etävanhemman luona olosta aiheutuneet kulut. Tällöin etävanhemmalla ei ole juridista velvollisuutta enää antaa erikseen rahaa lapsen kuluihin. Toki hän voi tahtoessaan niin toimia. Lapsen elatuksen tarpeesta on tehty viralliset laskelmat. Oikeusministeriö on julkaissut oppaan elatuksen arvioinnin tueksi (www.om.fi/omju20072.htm). Lastenvalvojilla ja tuomioistuimilla on käytössään elatuslaskuri, jolla saadaan helposti laskettua lapsen elatuksen tarve ja vanhempien maksukyky. 6. Miten hoidetaan tapaamiset isovanhempien, sukulaisten ja kummien kanssa. Vastaako jokainen vanhempi siitä, että lapsi tapaa hänen sukulaisiaan ollessaan hänen luonaan. Voivatko vanhemmat olla tekemisissä ex-puolison suvun kanssa. Voiko lapsia luvata oman sukunsa isovanhemmille vain niinä aikoina, joina lapsi on itsellä vai menevätkö isovanhempien tapaamiset tärkeysjärjestyksessä vanhempien sopimien tapaamisaikataulujen edelle. Miten turvataan lapsen yhteydet muihin sukuihin apilaperheissä, joissa lapsella on enemmän kuin kaksi vanhempaa. 7. Tehdäänkö aluksi määräaikainen sopimus. Millaisin aikavälein sopimus tarkastetaan. Miten lapsen tarpeet ja tapaamisjärjestelyt mahdollisesti muuttuvat lapsen kasvaessa. Koululainen pystyy jo itse liikkumaan julkisilla kulkuvälineillä. JOS VASTA HARKITSET EROAMISTA Jokaisessa parisuhteessa tulee aikoja, jolloin parisuhteen jatkaminen ei ole aivan selvää. Jokaisella parisuhteella on kriisinsä. Yksilön tai parisuhteen kriisien ei tarvitse välttämättä tarkoittaa, että parin tarvitsisi erota. Kriiseistä voidaan useimmiten selvitä myös muilla tavoin. Etenkin pikkulapsivaihe on parisuhteelle rankkaa aikaa. Puolisosta nousee vanhemmuuden myötä esiin uusia piirteitä ja parisuhde on pakollisen muuttumisen edessä perheen 12\n13 kasvaessa. Vanhemmuus antaa paljon, mutta on myös erittäin rankkaa työtä. Pieni ihmisenalku ottaa kaiken ajan ja energian, mitä hänelle ollaan valmiita luovuttamaan. Pikkulapsivaiheessa parisuhde jää helposti taka-alalle ja puolison huomioiminen unohtuu. Aikaa ja voimia puolisoina olemiseen ei helposti löydy. Parisuhteesta on mahdollista pitää hyvää huolta myös pikkulapsivaiheen aikana. Vaikka huolenpito olisi jäänyt, on yhteinen sävel ja läheisyys usein mahdollista löytää uudelleen. Moni on löytänyt liittonsa uutta kipinää ja moni erouhka jäänyt toteutumatta pariterapian ja parisuhdekurssien ansiosta. Parisuhdekursseja järjestävät useat eri tahot. Ainakin Sateenkariperheet ry ja yksittäiset seurakunnat järjestävät samaa sukupuolta oleville pareille omia kursseja. Myös muiden järjestäjien kursseille ovat sateenkaariperheelliset yleensä olleet tervetulleita. Asian voi varmistaa ennen ilmoittautumista. Kun asiat tuntuvat olevan huonosti tai luisuvan huonompaan suuntaan, on puhuminen usein paras lääke. Pariskunnan kannattaa avoimesti puhua tunteistaan, ajatuksistaan ja toiveistaan. Pitkässäkään parisuhteessa ei opita lukemaan toisen ajatuksia. Kun tuntee puolison ajatukset ja motiivit, on helpompi ymmärtää hänen toimintaansa ja olla tekemättä turhaan negatiivisia johtopäätöksiä. Usein asiat selviävät puhumalla. Säännöllinen puhuminen estää puolisoita etääntymästä toisistaan. Ulkopuolista apua voi olla kannattavaa hakea, jos puhuminen ei syystä tai toisesta onnistu, tai asiat tuntuvat olevan hallitsemattoman solmussa. Puolisot voivat etääntyä toisistaan, ihmiset ja heidän toiveensa muuttua. Myös elämän kokemukset ja niistä mahdollisesti kumpuavat kriisit voivat vaikuttaa parisuhteen tilaan. Kannattaa miettiä vaatiiko henkilökohtainen kriisi tai muutos parisuhteen loppumista. Jos löytyy halua elää yhdessä puolison kanssa, ja mahdollisuudet omien ja yhteisten asioiden selvittelyyn ovat olemassa, ei ero välttämättä ole oikea tai hyvä ratkaisu. Ero voi tuntua helpolta ja nopealta ratkaisulta parisuhteen ongelmiin ja omaan pahaan oloon. Etukäteen on vaikea varautua siihen, millaisia muutoksia ero tuo tullessaan. Ensimmäistä lapsiperhe-eroa tehdessään voi varautua järisyttäviin yllätyksiin. Moninaisten tunteiden voimakkuuteen ei osaa varautua. Jos parisuhteeseen tai vanhemmuuteen on sisältynyt toisen vanhemmista harjoittamaa toistuvaa fyysistä tai henkistä väkivaltaa, on ero yleensä ainoa oikea ratkaisu perheenjäsenten hyvinvoinnin ja kasvun turvaamiseksi. Minkäänasteista väkivaltaa, ei myöskään painostamista, alistamista tai uhkailua, tule hyväksyä entiseltä puolisolta eron jälkeen. Jos väkivalta ei lopu tai sen uhka on olemassa, hae apua. Eroa pohtiessa voi miettiä vastauksia esimerkiksi seuraaviin kysymyksiin: Onko minulla yhä halua elää yhdessä puolisoni kanssa Pitäisikö joidenkin asioiden muuttua, jotta voisimme jatkaa yhdessä oloa Mitä nämä asiat ovat Mitä pitäisi tehdä, jotta niihin saataisiin muutosta Olenko omalta osaltani valmis työskentelemään muutosten eteen ja kestämään pettymyksiä niiden suhteen Miltä elämä näyttäisi muutaman vuoden kuluttua, jos pysyisimme yhdessä tai eroaisimme Mitkä asiat elämässäni muuttuvat, jos eroamme ja mitkä asiat pysyvät ennallaan erosta huolimatta Miten ero konkreettisesti muuttaisi lapsen elämää Millainen vaikutus muutoksilla olisi lapseen Mitä hyvää/huonoa ero toisi lapsen elämään 13\n14 EROAMINEN MITÄ SE ON Kun itselleen tärkeästä, pitkäaikaisesta kumppanista, lapsen toisesta vanhemmasta tekee eroa, ei yleensä voi välttyä vihan, katkeruuden, pettymyksen ja epäoikeudenmukaisuuden tunteilta. Kun tunteet tuntuvat järisyttäviltä ja jopa kestämättömiltä, ei ole helppoa aina toimia järkevästi. Kun suhteen alussa on ollut suuria tunteita, niin tunteet ovat voimakkaita myös suhteen päättyessä, sekä taitekohdissa suhteen aikana. Tunteidensa vallassa olevat ihmiset saattavat tehdä erosta suuren taistelun, jossa epämääräisenä päämääränä on tuhota vastapuoli, ex-puoliso. Tässä sodassa jäävät jalkoihin niin lapset tarpeineen ja toiveineen kuin vanhempien arvot ja sopimuksetkin. Eron tekeminen ei ole helppoa. Joskus ero saattaa olla helpotus, ja usein kun erosta on kulunut aikaa, ero nähdään uuden suunnan alkuna. Osalle se on suunta huonompaan, mutta niille, jotka eronsa ovat saaneet käsiteltyä, se on mahdollisuus ja alku toisenlaiselle hyvälle elämälle. Silti erossa aina särkyy jotakin. Ero jättää jälkensä aikuisiin, mutta myös lapsiin. Lapsi toivoisi, että ne vanhemmat, joiden parisuhteeseen hän on syntynyt, pysyisivät ja eläisivät onnellisena yhdessä. Eroa toivonut osapuoli saattaa yllättyä myös siitä kuinka paljon kumppanista eroaminen voi sattua, sekä ikävän määrästä, jota häntä ja yhteistä elämää kohtaan voi tuntea. Monelle myös unelmien kodista ja tavaroista luopuminen saattaa olla kova paikka Joillekin eron jälkeinen aika vasta aloittaa todellisen vanhemmuussuhteen luomisen omaan lapseen, joko pakon edessä tai tervetulleena mahdollisuutena. Joku vanhempi saattaa saada ensimmäisen kerran mahdollisuuden toimia vanhempana ja toteuttaa oman laistaan vanhemmuutta. Parisuhteen päättyminen tarjoaa mahdollisuuden tarkastella ja muokata vanhemmuutta sekä vanhempi-lapsi -suhdetta uudelleen. Lapsen näkökulmasta vanhemmuus ei kuitenkaan voi päättyä tai kadota eron jälkeen. Vanhemman on pystyttävä rakentamaan itselleen uudenlainen vanhemmuus. Vanhemmoiminen ilman puolisoa on yleensä rankempaa kuin kasvatusvastuun jakaminen. Sateenkaariperhe-eron tunnuspiirteitä Sateenkaariperheiden laillinen asema on ollut puutteellinen ja perhemuodot ovat joutuneet sen varjolla julkisen riepottelun kohteeksi. Perheet ovat tottuneet siihen, että ovat joutuneet vakuuttelemaan ja todistelemaan yhä uudelleen pystyvyyttään perhe-elämään. Eron tullessa todelliseksi moni saattaa pelätä, että eroamalla pilaa kaikkien sateenkaariperheiden maineen ja aiheuttaa leimaamista. Joku saattaa pelätä, että erotapauksia käytetään esimerkiksi lakiuudistuksia mietittäessä sateenkaariperheitä vastaan. Koska perheensä olemassaoloa on joutunut puolustelemaan ja hakemaan sille tunnustusta ja hyväksyntää, ei ehkä ole ollut helppo myöntää itselleen, että olisi tarvinnut tukea. Moni perhe jää ilman tarvitsemaansa tukea, koska tukien piiriin ei uskalleta ja kehdata hakeutua. Moni pelkää kohtaavansa palvelujen parissa syrjintää, ennakkoluuloja, tökeröä palvelua tai jopa nöyryyttämistä ja mitätöintiä. On raskasta olla aina oletuksesta poikkeava erityistapaus ja siksi joutua kouluttamaan kohtaamiaan työntekijöitä sen sijaan, että voisi vain keskittyä palveluiden piiriin hakeutumisen syyhyn. Osa vanhemmista jännittää sitä otetaanko heidät tosissaan ja näkeekö työntekijä oikean ongelman eikä vain pistä kaikkea sateenkaariperheellisyyden syyksi. Joissakin perheissä parisuhteesta ei ole ehditty ja jaksettu hoitaa, koska on pitänyt keskittyä olemaan ylivertainen vanhempi. Lasten hankkiminen sateenkaariperheeseen on huomatta- 14\n15 vasti stressaavampaa, aikaavievämpää ja kalliimpaa kuin heteroperheissä. Moni on venyttänyt taloutensa äärirajoille ja velkaantunutkin kalliiden hedelmöityshoitojen takia. Taloushuolet vaikuttavat myös parisuhteeseen. Koska lapsen saaminen ei ole ollut itsestäänselvyys, kokee moni vanhempi, että heidän on kyettävä olemaan erityisen hyvä vanhempi. Sateenkaariperheyttä leimaa onnellisuuspakko. Ongelmat on pidettävä piilossa, jotta kukaan ei pääse moittimaan ja kyseenalaistamaan omaa parisuhdetta tai vanhemmuutta. Kun toiveiden perheen on esteistä huolimatta saanut, voi kokea, että siitä ei ole lupaa kuin olla onnellinen, kiitollinen ja jaksaa kaikki, mitä eteen tulee. Tukea parisuhteelle ei välttämättä ole ympäristöltä saatu eikä sitä ole syystä tai toisesta osattu tai lähdetty hakemaan. Sisarussuhteet Erityistä huomiota tulisi kiinnittää lapsen sisarussuhteisiin. Sateenkaariperheen lapsella saattaa olla useita tosiasiallisia sisarussuhteita, jotka ovat kestäneet koko hänen elämänsä ajan, mutta jotka eivät välttämättä ole juridisia tai biologisia. Sisarussuhteet ovat lapselle yleensä aivan yhtä todellisia riippumatta siitä onko sisarus biologinen vai ei, jos samaan perheeseen on synnytty ja siinä eroon saakka eletty. Näin on esimerkiksi naisparien perheissä, joissa molemmat naiset ovat synnyttäneen perheeseen lapsia tai miesparin perheessä, jossa kumpikin on biologinen vanhempi. Sateenkaariperheen erossa saattavat sisarussuhteet olla erityisen haavoittuvaisia, koska saman perheen lapsilla saattaa olla keskenään eri juridiset vanhemmat. Tällaisessa tilanteessa, elleivät vanhemmat ole adoptoineen lapsiaan ristiin, on täysin vanhempien yhteistyöstä kiinni, kuinka sisarussuhteet säilyvät. Vanhempien tulee huolehtia siitä, että riitaisassa vaiheessa ei ajauduta tilanteeseen, jossa lapset jaetaan minun ja sinun lapsiin, jotta aikuiset pääsisivät mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti eroon toisistaan ja pois sovittelupöydän äärestä. Lasten jakaminen lähtee yleensä aikuisten, ei lasten tarpeesta. Lapsen suhde vanhempiinsa muuttuu aina jollakin tavoin erossa. Yleensä kunkin vanhemman kanssa eletään eron jälkeen ajallisesti vähemmän kuin aiemmin. Lapsi kokee erossa menettävänsä jollakin tavoin ainakin etävanhempansa. Sisarusten muuttaminen erilleen asumaan, tai muuten eri kodeissa oleminen, aiheuttaa myös sisaruksen menettämisen kokemuksen. Lapsi kokee yleensä olevansa yhtä paljon jokaisen vanhempansa lapsi, etenkin yhtä paljon niiden vanhempien lapsi, joiden kanssa hän etupäässä on asunut. Teini-ikäistä nuoremmalle lapselle sisarusten siirtyminen asumaan eri osoitteisiin, ilman heidän omaa toivettaan, aiheuttaa suurta ihmetystä. Eri osoitteissa kirjoillaolo ei häiritse lasta, jos sisarukset ovat etupäässä samaan aikaan samassa kodissa. Vahingollisimmaksi tilanne voi kehittyä, jos lapset elävät arkeaan selkeästi eri osoitteissa ja viettävät yhdessä vain esimerkiksi viikonloppuja. Lapsen on vaikea käsittää perusteita, miksi lapset on erotettu näin. Lapsi voi kokea, että etävanhempi rakastaa luokseen muuttanutta sisarusta enemmän ja hylkää hänet. Lapsi kokee vanhempiensa erossa helposti hylkäämisen tunteita. Jos sisarus asuu eron jälkeen toisen vanhemman kanssa, on hylkäämiskokemus vielä suurempi. Vanhempi hylkäsi hänet, mutta ei hänen sisarustaan. Lapsi voi kokea voimakasta huonommuuden tunnetta ja syyllistää vanhempien ratkaisusta itseään. Lapsi ei välttämättä tuossa tilanteessa näe sitä tosiasiaa, että toinen vanhempi piti hänet, mutta ei hänen sisarustaan. Eri osoitteissa eläminen muuttaa sisarusten suhdetta. Lisäksi se voi aiheuttaa sisaruksissa ainakin kateutta, mustasukkaisuutta ja tarvetta hakea hyväksyntää. 15\n16 Lähipiiri tuki vai rasite Kun pariskunta eroaa, se herättää heidän ystävissään ja sukulaisissaan voimakkaita tunteita. Innokkaita neuvojia löytyy usein paljon enemmän kuin konkreettisen avun tarjoajia. Ystävillä voi olla voimakas tarve asettua jommankumman puolelle. Neuvoillaan ja mielipiteillään he usein tekevät enemmän vahinkoa eroavien keskinäiselle suhteelle kuin edesauttavat sitä. Pahansuopaisuus ja puolisoiden asettaminen toisiaan vastaan ei ole kenenkään edun mukaista, ei ainakaan eroavien ja heidän lastensa. Vaatii kykyä osata seuloa läheisten neuvojen viidakosta rakentavat ja eteenpäin vievät kommentit ja ohjeet. Olisi ihanteellista, jos molemmilla puolisoilla olisi ystäviä, joille voi vapaasti purkaa tuntojaan tietäen, että ne eivät kantaudu ex-puolison korviin. Eron yksityiskohtia ei ole syytä laajemmin levitellä. Jokaiselle riittänee muutama kuuntelija. Puheet kulkeutuvat helposti eteenpäin ja aina löytyy niitä, jotka ovat innokkaita kantelemaan ex-puolisoista toisilleen. Toisen puheiden välittäminen ex-puolisolle aiheuttaa vain turhaa mielipahaa eikä edesauta hyvän eron tekemistä. Jokainen tarvitsee mahdollisuuden manata ex-puolison tekemisiä, parisuhteen epäonnistumista ja kaikkea eroon liittyvää. Se ei kuitenkaan tee vastapuolesta todellisuutta huonompaa ihmistä ja on aivan turhaa välittää näitä tunteenpurkauksia puheenaolevalle henkilölle. Varmista, että uskottusi on samoilla linjoilla kanssasi vaitiolovelvollisuuden suhteen ja lupaa olla puhumatta asioistasi eteenpäin. Voit myös sanoa tuttavapiirillesi, että et tahdo heidän tiedottavan sinulle ex-puolisosi sanomisia ja tekemisiä. Välit tulehtuvat erossa helposti ilman ulkopuolisten sekaantumistakin. Lähipiirin ei tarvitse heittää bensaa liekkeihin. Lähipiiriä kannattaa myös muistuttaa olemaan puhumatta ikävään sävyyn erosta lasten läsnä ollessa ja olla tuomatta esiin sellaisia seikkoja, jotka eivät lapsille kuulu. Samaa sukupuolta oleville pareille on tyypillistä, että heillä on enemmän yhteisiä ystäviä kuin heteropareilla, joilla on usein selkeämmin rajatut omat ystäväpiirit. Etenkin pitkään yhdessä olleella samaa sukupuolta olevalla parilla on luultavasti paljon perhetuttuja ja pariskuntaystäviä, jotka eivät ole selkeästi olleet sen enempää toisen kuin toisenkaan puolison ystäviä, vaan yhteisiä. Yhteisten ystävien suuri määrä saattaa luoda lisäpaineita ja ristiriitoja. Voi olla, että osapuolille on mahdotonta, että kaikki jatkavat tekemisissä oloa toistensa kanssa eron jälkeen. Järkevää voisi olla sopia, että kumpikin saa omia itselleen selkeästi omat ystävänsä, mutta yhteisten ystävien ja tuttavien ei tarvitse valita puoliaan vaan heidän kanssaan voivat molemmat olla jatkossakin tekemisissä. Yhteiset tuttavat pidetään niin paljon kuin mahdollista eron ulkopuolella. Heille ei kumpikaan lähde purkamaan sydäntään tai arvostelemaan toista. Monet ystävät kokevat tilanteensa vaikeaksi eroparin ristipaineessa. Moni ei tahtoisi menettää pariskunnan kumpaakaan osapuolta eikä joutua ikävään välikäteen. Jos yhteiset ystävät haluavat keskustella erostanne, mieti mitkä asiat ovat faktoja, mitkä omia tuntemuksiasi tai tulkintojasi. Älä sekoita näitä ihmisten kanssa keskustellessasi. Osa sateenkaariperheiden vanhemmista on ollut aktiivisesti mukana yhdistystoiminnassa. Erotessa saatetaan joutua miettimään, kuinka on mahdollista jatkaa esimerkiksi sateenkaariperheiden leireillä ja vertaistapaamisissa käymistä sekä vapaaehtoistoimintaa. Yhteisö saattaa kääntyä eroavia vastaan pelkäämällä eron tarttuvuutta tai arastelemalla, kenen kanssa voi olla tekemisissä. Perheet saattavat olla laajalti verkostoituneita. Piirit ovat kuitenkin pienet ja toiselle puolisoista saattaa tulla eteen yhteisöstä luopuminen niin, että ainakin osaan ihmisistä suhde katkeaa. Tämä on henkisesti raskasta. Muutto, uusi parisuhde, 16\n17 eroperhetoiminta, kurssit ja muut uudet kuviot auttavat kuitenkin luomaan uusia ystävyyssuhteita menetettyjen tilalle. Sateenkaariperheissä tukea vanhemmuuteen saadaan suvun sijaan poikkeuksellisen usein ystäviltä ja vertaistuesta. Välit omaan lapsuudenperheeseen ja muihin sukulaisiin saattavat olla jännittyneet tai jopa kokonaan katkenneet. Erossa suhde puolison sukuun katkeaa luultavasti lopullisesti. Sukulaiset eivät välttämättä koe tarvetta tai halua olla tekemisissä sukulaisensa entisen puolison kanssa. Etenkin, jos puolisoiden vanhemmille on ollut haasteellista käsitellä ja hyväksyä lapsensa seksuaalista tai sukupuolista suuntautumista, voivat he eron jälkeen kaataa kaiken ikävän vääränlaisen ex-puolison niskaan. Sukulaiset saattavat eron jälkeen käyttäytyä epäasiallisesti omien ennakkoluulojen ja asenteidensa takia. He saattavat katsoa oikeudekseen tuoda julki kaikki epäilyksensä epäsopivaksi kokemaansa liittoa ja puolisoa kohtaan. Jokaisen tulisi kantaa jonkinlaista vastuuta omasta suvustaan, ja ilmaista heille sopivuuden rajat. Lapsille on vahingollista, jos suku arvostelee ja haukkuu heidän toista vanhempaansa. Sukulaisille voi kertoa heidän apunsa olevan tervetullutta, mutta heidän puuttumisensa eroon ja vanhempien sopimuksiin ei ole toivottavaa. Entisen kumppanin mustamaalaus on helppoa ja siihen saattaa tuntea vastustamatonta tarvetta. Se saattaa tuoda hetkellistä tyydytystä, mutta yleensä ei edesauta haukkujan asemaa millään tavalla. Ihmisiä ei tarvitse saada omalle puolelle ja ex-puolisoa vastaan. Antamalla ihmisten ymmärtää todellisuutta ikävämpiä seikkoja ex-puolisostasi asetat erikoiseen valoon myös itsesi ja asetat vaakalaudalle tulevaisuuden toimivan yhteistyön lapsesi toisen vanhemman kanssa. Jos eron läpikäyminen ystävien kanssa ei riitä, ystäviä ei ole tai heitä ei halua liikaa rasittaa tai ystävät eivät osaa pysytellä kuuntelija ja tukijan roolissa, voi keskusteluapua hakea muualta. Vertaisryhmien ihmiset tai terapiatyötä tekevät voivat tuoda eroon uusia näkökulmia ja olla keskustelukumppaneina turvallisempia ja hedelmällisempiä kuin ystävät. Vanhemman transidentiteetin merkitys erossa Juridisessa mielessä merkitystä on vain sillä, mikä on vanhempien juridinen asema suhteessa lapseen. Jos lapsen synnyttäneen naisen kumppani on transmies, joka on jo saanut miehen sosiaaliturvatunnuksen (eli on juridisestikin mies), voi hän tunnustaa lapsen omakseen. Jos pari on avioliitossa lapsen syntymähetkellä, tulee hänestä automaattisesti lapsen juridinen isä. Jos kyseessä on naispari, jossa pariskunnan toinen osapuoli on transnainen, jolla on vielä miehen sosiaaliturvatunnus (eli on juridisesti vielä mies), voi hän tunnustaa lapsen. Jos vanhemmat ovat avioliitossa, merkitään hänet automaattisesti lapsen juridiseksi isäksi. Tämä huolimatta siitä onko lapsi saanut alkunsa jonkun ulkopuolisen luovuttamilla sukusoluilla vai klinikalla tai kotona pariskunnan omilla sukusoluilla. Koska perheen sisäinen adoptio on mahdollinen lapsen juridisen vanhemman lailliselle kumppanille tämän sukupuolesta riippumatta, ei transihmisen juridisella sukupuolella ole merkitystä adoption kannalta. Adoptio on mahdollista transprosessin missä vaiheessa tahansa. Heteroavioliitossa elävä pari voi adoptoida lapsen perheen ulkopuolelta. Käytännössä viranomaiset voivat katsoa transsukupuolisuuden esteeksi adoptiolle. Erotilanteessa perheen ulkopuolelta yhdessä adoptoidun lapsen asema ei eroa yhdessä hankitun lapsen asemasta, lasten asioista sovitaan samalla tavalla lapsen alkuperästä riippumatta. 17\n18 Eron erityispiirteet apilaperheessä Kolmi- ja neliapilaperheissä juridisesti tunnustettu vanhemmuus voi olla enintään kahdella vanhemmalla. Esimerkiksi neliapilaperheessä juridinen vanhemmuus voi olla molemmilla äideillä, molemmilla isillä tai yhdellä äidillä ja yhdellä isällä. Vaikka yksi apilaperheen isistä olisikin tunnustanut isyytensä, hän voi luovuttaa juridisen vanhemmuuden lapsen sosiaaliselle äidille perheen sisäisellä adoptiolla. Isyyden tunnustamisen jälkeen lapsen bioloinen äiti voi luopua juridisesta vanhemmuudesta. Huoltajuuden tuomioistuin voi sen sijaan määrätä useammallekin henkilölle, jos katsoo sen olevan lapsen edun mukaista. Jos huoltajuus on vähintään kummankin pariskunnan toisella osapuolella tai kaikilla vanhemmilla, on perheen kaikkien lasten mahdollista olla yhdessä kirjoilla kenen tahansa vanhemman luona. Perhemuoto huoltajuus Juridinen vanhemmuus Erityishuomioitavaa Kolmiapilaperhe naispari + mies 1-3 vanhemmalla Molemmilla naisilla, tai synnyttäjällä ja miehellä Jos naispari eroaa, kuinka se vaikuttaa isän kanssa tehtyihin sopimuksiin ja tapaamiskuvioihin? Kolmiapilaperhe miespari + nainen 1-3 vanhemmalla Molemmilla miehillä tai synnyttäjällä ja lapsen tunnustaneella miehellä Jos miespari eroaa, kuinka se vaikuttaa äidin kanssa tehtyihin sopimuksiin ja tapaamiskuvioihin? Neliapilaperhe naispari + miespari 1-4 vanhemmalla Molemmilla naisilla tai molemmilla miehillä, tai synnyttäjällä ja isyyden tunnustaneella miehellä Jos toinen pariskunnista eroaa, kuinka se vaikuttaa tehtyihin sopimuksiin ja tapaamiskuvioihin? Lapsella on tärkeää olla oma tila ja tervetullut olo jokaisessa kodissaan Apilaperheet tekevät muita perhemuotoja useammin aiesopimuksen. Kun perheessä tapahtuu ero, on hyvä tarkastaa, mitä aiesopimuksessa on alkujaan sovittu. Apilaperheen kaikkien osapuolten yhteinen asia on pohtia vaikuttaako perheessä tapahtuva ero perheen muiden vanhempien käytännön asioihin. Sovittavia asioita ovat esimerkiksi pysyvätkö muiden osapuolten tapaamiset lapsen kanssa ennallaan ja eroava pari sopii keskenään heille yhteisesti kuuluneen lapsiajan jakamisesta vai uudistetaanko olemassa olevaa sopimusta kaikkien osalta? säännöllisten tapaamisten määrä, tiheys, kesto juhlat kuten joulu, syntymäpäivät, juhannus, uusi vuosi 18\n19 vaikuttaako ero lapsen elatusavun maksuihin, kuka maksaa ja kenelle? π π sovitaanko jatkossakin kaikkien vanhempien kesken yhdessä samoista lapseen liittyvistä asioista kuin aiemminkin? kuka on/ ketkä ovat lapsen lähivanhempi(a)? kuinka turvataan lapselle riittävästi aikaa jokaisen vanhempansa kanssa? Lapsen edun mukaista on, että apilaperheen muita osapuolia ei sotketa eroon. On parempi, jos muut osapuolet eivät asetu kummankaan eroavan puolelle tai vastaan. Kaikkien perheenjäsenten tulee olla tietoisia mitä muutoksia tapahtuu ja milloin, sekä milloin kaikki vanhemmat yhdessä sopivat järjestelyistä. Lapsen muilla vanhemmilla on tärkeä rooli lapsen tukijana ja vanhempina, jotka meneillään olevan muutoksen aikana pysyvät ennallaan. Ero vaikuttaa henkisesti apilaperheen kaikkiin osapuoliin, mutta ei-eroavilla voimavarat lapsen monipuoliseen tukemiseen ja läsnäoloon hänen kanssaan ovat selvästi paremmat kuin eroa tekevillä. Läheinen ja luottamuksellinen suhde perheen muihin vanhempiin voi toimia erossa lasta suojaavana tekijänä. On tärkeää, että kukaan vanhemmista ei eron jälkeen ala hyvitellä tapahtumia lapselle. Tutut tavat, kuviot, järjestelyt ja rajat tuovat lapselle turvaa ja tunteen asioiden hallinnasta ja pysyvyydestä. Apilaperhe voimavarana Yhden kodin vanhempien erotessa, toinen koti säilyy ennallaan Useampia aikuisia huolehtimassa lapsesta Apilaperhe riskitekijänä Vanhemmat asettuvat toisen eroajan puolelle ja toista vastaan Lapsi saattaa tuntea olonsa juurettomaksi kiertäessään monen kodin välillä Kaikilla vanhemmilla ei ole yhtä aikaa yhtä vaikeaa elämäntilannetta Vanhempien taistelu lapsen huomiosta ja ajasta Monen aikuisen malli ja tapa olla Laaja tukiverkosto ystäviä, isovanhempia, sukulaisia Lapselle saattaa olla raskasta asuttaa montaa kotia ja sopeutua moniin sääntöihin ja tapoihin Vanhemmat hyvin eri asemassa suhteessa lapseen, valtataistelua ja aseman väärinkäyttöä Ero uusperheessä Uusperheen yhteiselämä on saattanut kestää merkittävän ajan lapsen elämästä. Uusperhe saattaa olla ainoa perhe, jossa lapsi muistaa eläneensä. Uusperheen vanhempi saattaa olla etäinen, yksi vanhempi muiden joukossa tai vain samassa kodissa elänyt aikuinen vailla vanhemman roolia. Hän on saattanut myös olla lapsen tärkein ja läheisin vanhempi. Uusperheellisyys ei välttämättä tee erosta helpompaa tai lapselle vähemmän merkityksellistä kuin alkuperäisten vanhempien ero. Uusperheen erotessa lapsi voi saada hyvän tukijan muista vanhemmistaan, esimerkiksi 19\n20 toisesta alkuperäisestä vanhemmastaan. Vanhempi voi auttaa lasta selviytymään uudesta erokokemuksesta toimimalla luotettuna aikuisena. Vanhempi voi lisätä lapsen taakkaa arvostelemalla ex-puolisoaan ja tämän uutta ex-kumppania. Uusperhe-erossa on mietittävänä tapaako lapsi eron jälkeen myös uusvanhempaansa. Suhde uusvanhempaan on saattanut kestää joissain tilanteissa lähes koko lapsen eliniän. Mikäli lapsella on ollut uusvanhempaan hyvä vanhempi-lapsi-suhde, tulisi sen jatkuminen mahdollistaa eron jälkeenkin, vaikka juridisia sitoumuksia ei olisikaan. Myös suhde uusperhesisaruksiin olisi turvattava. LAPSI EROSSA Lapsen tarpeet Vanhempien ero koskettaa aina koko perhettä. Lasta ei voi sulkea vanhempien eron ulkopuolelle. Lapsi vaistoaa aina, jos perheessä on tapahtumassa muutosta, ja sillä on vaikutuksensa lapseen. Sen lisäksi, että lapselle tulee tarjota mahdollisuus säilyttää elämässään eronkin jälkeen kaikki vanhempansa ja sisaruksensa, tulee hänen hyvinvointiaan ja erosta selviytymistä tukea. Vanhempien ero on lähes poikkeuksetta lapselle voimakas ja haavoittava kokemus. Useimmat lapset syyttävät itseään vanhempiensa erosta. Vanhempien välinen yhteistyö etenkin lapseen liittyvissä asioissa on tärkeää. Lapsi ei saa joutua valitsemaan kumman vanhemman puolelle asettuu eikä joutua toimimaan vanhempien välillä viestinviejänä tai selvittelemään vanhempien ristiriitoja. Hyvin hoidettu ero ja lapsen erokokemuksen työstämisen tukeminen mahdollistavat, että lapsi näkee tulevaisuuden valoisana ja uusia mahdollisuuksia tuovana. Lapsi voi löytää ohjatussa erotyöskentelyssä itsestään uusia voimavaroja ja saada tärkeitä taitoja myöhempää elämää varten. Vanhempien erotessa lapselle on erityisen tärkeää, että rajat ja säännöt ovat selkeät ja niistä pidetään kiinni. Rutiinien säilyminen mahdollisimman ennallaan luo turvallisuudentunnetta. Lapsen minäkuvan, luottamuksen ja turvallisuuden tunteen säilyminen onnistuu parhaiten, kun elämän kaikki puitteet eivät kaadu kerralla. Kun lapsi näkee, että vanhempien erosta huolimatta heidän suhteensa häneen säilyy hyvänä ja moni asia entisenlaisena, uskaltaa hän luottaa vanhempiinsa ja elämään ylipäätänsä. Usein vanhempien tekee mieli hyvittää eroa lapselle ja säännöt saatetaan hetkeksi heittää romukoppaan ja lasta lahjotaan monin tavoin. Tämä kuitenkin saa lapsen tuntemaan entistä vahvemmin, että vanhempiin ei voi luottaa eikä mikään ole pysyvää. Lapsen turvattomuuden tunne ja hädän kokemus lisääntyvät. Hyvittely kääntyy lähes poikkeuksetta itseään vastaan. Parasta tukemista on lapsen tärkeiden asioiden säilyttäminen, läsnä oleminen ja lapsen aito kohtaaminen. Erolapsen tarpeita tarve saada muodostaa itse käsitys kustakin vanhemmastaan tarve saada rakastaa vanhempiaan tarve tuntea itsensä rakastetuksi, tärkeäksi ja hyväksytyksi vanhempiensa taholta tarve saada vanhemmiltaan huolenpitoa ja läsnäoloa eron jälkeenkin 20


Kartano: elokuuta 2014\nMaidon korvikkeet kokeilussa\nTein näin loppukesällä pienen kokeilun ja yritin jättää maidon vallan ruokajuomana pois, mikäli tämä poistaisi ainaista turvotuksen tunnetta syömisen jälkeen. Olen jo useamman vuoden juonut pääasiassa laktoositonta maitojuomaa, joka mielestäni maistuu aivan samalle kuin tavallinen laktoosimaitokin. Nyt otin testiin Rainbow'n soija- ja kaurajuomat. Molempien väri on epäilyttävän kellertävä, eikä kaurajuoman vetinen koostumus ainakaan lisännyt visuaalista vetovoimaa.\nSoijajuoma maistuu pääasiassa sille kuin maitoon olisi kaadettu mukaan soijakastiketta. Makea, soijamainen maku aiheutti äkkiä irvistyksiä ja juoman sai alas vain vaivoin. Kaakaojauhon kera soijajuomasta tuli tietysti vielä makeampaa kaakaota, hieman samanlaista kuin laktoosittomaan maitoon tehtynä.\nKaurajuoma oli sellaisenaan nautittuna vaivoin soijajuomaa maukkaampaa. Soijan maku puuttui, tilalla oli seisseen kauravellin maku. Vielä on ainakin riisijuoma maistamatta, mutta toistaiseksi tilanne ei näytä maidonkorvikkeiden kannalta erityisen valoisalta. Olen palannut takaisin laktoosittomaan maitojuomaan, koska se oikeasti maistuu hyvälle myös sellaisenaan nautittuna.


Tuottaja: Bloodborne Demon's Soulsia haastavampi - moninpelikuvaa julki / Uutiset / pelaaja.fi\nTuottaja: Bloodborne Demon's Soulsia haastavampi - moninpelikuvaa julki\n31.01.2015 // Kirjoittanut: Johanna Puustinen\nFrom Softwaren käsittämättömän korkeasta vaikeustasostaan tunnettujen Souls-pelien faneja hemmotellaan.\nStudion uudesta Bloodborne-toimintapelistä on julkaistu yksityiskohtainen video, jolla pelin tuottaja Masaaki Yamagiwa esittelee sen Chalice Dungeons -moninpelitilaa.\nChalice Dungeons on alati muuttuva, useammasta alueesta koostuva maanalainen raunioverkosto, jonka syvyyksiin pelaajat voivat sukeltaa yhdessä tai erikseen. Rauniot järjestelevät itsensä uudelleen sisältä löytyviä hirviöitä myöten jokaisella pelikerralla, joten kahta samanlaista pohjapiirrustusta ei pitäisi koskaan tulla vastaan.\nVideolla Yamagiwa kehuu muuntuvan peliympäristön uutuudenviehätystä ja muutoksiin mukautumisen hankaluutta.\n– Demon's Soulsin fanit voivat odottaa Bloodbornelta samankaltaista haastetta. Itse asiassa voisin kuvitella Bloodbornen taistelun olevan kaikessa brutaaliudessaan vielä palkitsevampaa, Yamagiwa hehkuttaa.\nVideon voi katsastaa kokonaisuudessaan alta.\nBloodborne ilmestyy Euroopassa 25. maaliskuuta. Sony julkisti moninpelivideon ohessa myös Bloodborne-konsolipaketin, joka pakkaa Playstation 4:n ja itse pelin yhteen nippuun.\nPlayStation 4:n yksinoikeuspeli Bloodborne sai julkaisupäivän\nDark Souls -tekijöiden PS4-yksinoikeus Bloodborne myöhästyy\nzappah\tLa, 01/31/2015 - 12:54\nEi nyt niin varmat fiilikset ole tätä nopeampaa pelityyliä kohden mutta muuten vaikuttaa sellaiselta että varmasti uskaltaa ostaa melkeinpä samantien. Tuosta dungeon-menosta en ole niin varma, itsellä ei usein tuollaisessa mielenkiinto pysy juurikin sen takia että ne ovat aika yhdentekeviä sen kautta että ovat kaikille erilaisia, kun taas mielenkiintoisempi on pelata niitä samoja kohtia kuin muutkin ja vertailla sekä katsoa miten muut asiat hoitavat. Toki varmasti tulee myös vähintään pidemmällä ollessa käytyä myös pyörimässä tyrmän puolellakin mutta jotenkin uskon että se ei omalla kohdalla tule olemaan kovin pitkäikäinen juttu. Erityisesti kun Souls-peleissä juurikin hauskinta on veivata ne tutut kohdat aina muita auttaen tai muiden auttaessa ja katsoa miten menee homma tällä kertaa tai tässä NG:ssa.\nParas juttu on kuitenkin se, että tuo dungeon ei poista normaalia Souls-kommunikaatiota ja yhteyttä, jossa on viestit ja muiden maailmoihin hyppely. Pelkäsin jo videon alussa että olisi joko tai mutta onneksi on vain ekstraa eikä poista noita tuttuja elementtejä. Typeräähän se olisikin riisua peliltä ne sitä määrittävät ominaisuudet, vai mitä Gears of War: Judgment? (Joka on pelinä vähintään hyvä mutta Gearsina paska, ainakin MP:n osalta.)\nWili\tLa, 01/31/2015 - 13:34\nVideota katsellessa itselle tuli mieleen kuinka hauskaa tätä pelatessa olisi soitella Disturbedin Hell -biisiä ja kasata samalla ikiomaa ruumisvuorta. Olettaen tietysti, ettei tapetut vihulaiset haihdu ilmaan.\nPakkohankinta siitäkin huolimatta.\nonnistunyt\tLa, 01/31/2015 - 14:19\nPelaajien peli. :D\nNarastel\tLa, 01/31/2015 - 15:00\nNyt jälkikäteen ajateltuna, ei se Demon's souls niin vaikea peli loppujen lopuksi edes ollut, jos vain yhtään tiesi mitä oli tekemässä (en tiennyt ja kuolinkin usein). Toki se ensimmäinen souls peli on yleensä aina se vaikein, koska ei tiedä mekaniikoista juurikaan mitään (eikä kyseiset pelit niitä viitsi rautalangasta selittääkkään), mutta vaikka en Dark Soulsia olekkaan itse pelannut, niin videoiden perusteella on kyseessä selvästi vaikeampi peli (ainakin Bossien perusteella). Ilmeisesti Dark on myös Demons soulsia huomattavasti pidempi? Siksi toivonkin, että ihan kaikessa suhteessa ei Demons Soulsia ole pidetty mallina Bloodbornen kehityksessä (mitä pidempi, sen parempi).\n+ Mutta voisihan sitä tätä peliä varten vihdoin sen Ps4senkin hankkia.\nMatullica\tLa, 01/31/2015 - 16:07\nHeräsi nyt vasta mielenkiinto tätä kohtaan\nKukko\tLa, 01/31/2015 - 17:07\nVaikka tykkäänkin Dark Soulseista, niin tämän pelin taistelusysteemiä katseltuani, eipä tarvitse tätä peliä pelata. Täysin paska systeemi lisättynä erittäin haastavaan peliin, juu ei. Kiinnostaa tietää pyöriikö tämä yhtä hyvin kuin, hehkutettu Pleikan todellisia graafisia tehoja esittelevä, The Order:1886? 30FPS, 800p.\nthe big bang\tSu, 02/01/2015 - 00:32\nmake72\tPe, 02/20/2015 - 10:11\nKuulostat kyllä katkeralta pelkästään pc:llä pelaavalta kaverilta.Itse asiassa Bloodborne vaikuttaa graafisesti paljon komeemmalta kuin pc:n versio Darksouls2:sta:)


Palvelut: Taideakatemian palvelut – Turun ammattikorkeakoulu\nTaideakatemia tarjoaa kulttuurialan korkeakoulutusta neljässä eri koulutuksessa:esittävä taide, kuvataide, media-ala sekä musiikki. Monialaisuus tekee meistä innovatiivisen oppimisyhteisön, joka tarjoaa ainutlaatuisen ympäristön opiskella, kehittyä ja myös inspiroida muita.\nHenkilökunnan ja opiskelijoiden innostus näkyy myös Taideakatemian tarjoamina palveluina, jotka tuovat asiakkaillemme elämyksiä, uusia näkökulmia ja luovia ratkaisuja.\nHarjoitusoppilas opiskelee opetusharjoitteluaan suorittavan musiikkipedagogiikkaopiskelijan oppilaana soitto- tai laulutunneilla. Opiskelijoiden opetusta ohjaavat eri instrumenttien pedagogiikasta vastaavat Turun AMK:n opettajat. Harjoitusoppilastoiminta on suunnattu niin aikuisille kuin lapsillekin.\nTaideakatemian sirkuksen opetusharjoittelukouluna toimivassa sirkuskoulussa on tarjolla eri-ikäisille sirkuksesta ja sen harrastamisesta kiinnostuneille eri sirkuslajeihin keskittyviä harrastusryhmiä. Tervetuloa uusiin tiloihin sirkuksen liikunnalliseen ja kiehtovaan maailmaan!\nKesäkuun alussa järjestetään kaksi sirkusleiriä lapsille ja iltakurssi aikuisille. Sirkusleireillä tutustutaan eri lajien sirkustekniikoihin, välineisiin ja ilmaisuun. Tervetuloa opettelemaan akrobatiaa, ilma-akrobatiaa, jongleerausta ja tasapainoilua eri välineillä!\nTaideakatemia on näkyvä kulttuuritoimija alueellaan. Tiedot ajankohtaisista esityksistä, näyttelyistä ja muusta ohjelmatarjonnastamme löytyvät Taideakatemian tapahtumakalenterista.\nTutustu tiloihin: Linnankadun taidekampus, vuokrattavat tilat\nTurun AMK:n tutkimus- kehitys- ja innovaatiotoiminnassa kohtaavat opiskelijoiden tuoreet ja luovat ideat, opettajien asiantuntemus sekä projektiammattilaisten kokemus kansallisista ja kansainvälisistä rahoitusmahdollisuuksista.\nTutustu Taideakatemian tutkimusryhmiin.\nTyöelämälähtöinen tutkimusongelma tai kehittämistarve ovat lähtökohtia AMK-opinnäytetyölle. Yritykselle tai organisaatiolle toimeksiantona tehty opinnäytetyö tarjoaa toimeksiantajalle uusinta tutkimustietoa organisaationsa käyttöön. Toimeksiantajalle opinnäytetyön teettäminen on mahdollisuus saada uusinta tutkimustietoa organisaationsa käyttöön.\nTutustu opinnäytetyön tilaamiseen tarkemmin.\nTutustu Taideakatemian käynnissä oleviin projekteihin.


Aikuistalvehtijat kysely -Suomen Perhostutkijain Seura ry\nOletko ulkona liikkuessasi törmännyt talvehtivaan perhoseen? Havaintoja perhosten luonnollisista talvehtimispaikoista tehdään valitettavan harvoin, minkä vuoksi tarvitsemme apuasi.\nOlemme Tukholman yliopiston tutkijoita, ja tutkimme parhaillaan perhosten talvehtimista. Kirjallisuudesta löytyy vain vähän tietoa asiasta, vaikka useilla harrastajilla vaikuttaakin olevan käsitys monien lajien talvehtimistavoista. Olemme vakuuttuneita siitä, että perhosharrastajilla on runsaasti tietoa, jota pyrimme juuri aloittamassamme hankkeessa keräämään. Tavoitteenamme on kerätä mahdollisimman paljon havaintoja talvehtivista perhosista, jotta voisimme saada kokonaisvaltaisen kuvan eri lajien talvehtimistavoista. Siksi pyrimme tavoittamaan henkilöitä, jotka olisivat halukkaita ilmoittamaan havainnoistaan. Olemme ensi sijassa kiinnostuneita aikuisena talvehtivista päiväperhosista, mutta otamme mielellämme vastaan myös havaintoja talvehtivista koteloista, toukista ja munista sekä muiden perhosryhmien edustajista.\nPyrimme keräämään havaintoja Ruotsista, Suomesta ja Norjasta. Suunnitelmamme on lähettää kysely perhostutkijoille ja –harrastajille useissa maissa, jotta voisimme saada mahdollisimman kattavan kuvan perhosten talvehtimisesta. Tavoitteenamme on myös saattaa tutkimuksemme tulokset asiasta kiinnostuneiden tietoon.\nJos olet kiinnostunut ilmoittamaan havainnoistasi, niin tutustu oheiseen havaintolomakkeeseen, jossa on hieman yksityiskohtaisempaa tietoa. Vastaamme mielellämme kysymyksiin, jotka voit lähettää sähköpostitse osoitteeseen:\n(Ni som önskar kan få en svensk version av brevet och blanketten om ni\nkontaktar en av oss nedan via Epost)\nKiitämme osallistumisestasi ja havainnoistasi.\nAlexander Schäpers, Martin Olofsson, Sami Kivelä & Christer Wiklund


150 kilometriä tunnissa ajanut kaahari pysäytettiin piikkimatolla Helsingissä - Kaupunki | HS.fi\n150 kilometriä tunnissa ajanut kaahari pysäytettiin piikkimatolla Helsingissä\nHurjaa ylinopeutta ajanut kaahari pysäytettiin piikkimaton avulla Helsingissä lauantain vastaisena yönä. Poliisin mukaan auto kulki Hämeentiellä lähes 150 kilometriä tunnissa.\nJulkaistu: 7.7.2012 15:21\nHurjaa ylinopeutta ajanut kaahari pysäytettiin piikkimaton avulla Helsingissä lauantain vastaisena yönä. Poliisin mukaan auto kulki Hämeentiellä lähes 150 kilometriä tunnissa. Poliisi havaitsi anastetuksi ilmoitetun henkilöauton Kalliossa aamukahden aikaan.


Tietosuojaseloste - Akava\nEtusivu Uutishuone Ajankohtaiset Tietosuojaseloste\nOheinen tietosuojaseloste antaa tiedot Akavan sivustoon liittyvistä tietosuoja-asioista. Tällä sivulla on tiedot sivustoliikenteen tilastoinnista. Sivustolla käyttämistämme lomakkeista ja postituslistoista on oma alasivu.\nVerkkoviestinnän asiantuntija Ritva Siikamäki\nAkava.fi, Akavalainen.fi, Akavaasia.fi, Akavaworks.fi-kävijäseuranta\nAkava.fi, Akavalainen.fi, Akavaasia.fi, Akavaworks.fi -sivustojen liikenteen seuraaminen Google Analytics -palvelun avulla.\nVerkkosivustovierailu osoitteessa www.akava.fi ja sen alisivustot. Sivusto lähettää selaimelle evästeen eli pienen tekstitiedoston, joka tallentuu tietokoneen kovalevylle. Eväste tunnistaa selaimen ja käyttöjärjestelmän tietoja. Lisätietoja evästeistä\nAkava ei luovuta tietoja ulkopuolisille. Google Analytics voi luovuttaa tietoja myös kolmansille osapuolille, mikäli se käyttää kolmansia osapuolia kerätyn tiedon käsittelijöinä tai mikäli laki vaatii tietojen luovuttamista. Google ilmoittaa, että se tallentaa vain ei-yksilöiviä tietoja eli se ei yhdistä kerättyjä tietoja yksittäiseen henkilöön. Google Analytics käyttää enimmäkseen ensimmäisen osapuolen evästeitä sivustoanalytiikkapalvelun tuottamiseksi.\nTiedot sijaitsevat Googlen palvelimella Yhdysvalloissa.\nAkava.fi-sivuston kävijöiden IP-osoitteita säilytetään Googlen palvelimilla 50 kuukauden ajan, jotta sivuston liikenteestä voidaan tehdä vertailevia analyysejä aikaisempiin vuosiin.\nKs. myös Google analytics: Tietosuoja ja turvallisuus:\nSivustojen kävijöillä on oikeus tarkistaa verkkosivustovierailun aikana kerätyt tiedot, jos vierailun aikana kertyy yksilöiviä tietoja.\nSivustojen kävijöillä on oikeus vaatia verkkosivustovierailun aikana kerätyn tiedon korjaamista, jos vierailun aikana kertyy yksilöiviä tietoja.\nJos kävijä haluaa estää evästeiden käytön (ks. kohta 6), se on mahdollista kieltää käyttäjän selaimen asetuksissa sivustokohtaisesti tai kokonaan.