Casombie kasinoarvostelu 2021 – Kokeile jo tänään!\nCasinoBernie » Arvostelu » Casombie\nLoistava käyttöliittymä. Upeat pelit. Tehokas asiakaspalvelu.\nCasombie Casino on juuri sinulle tarkoitettu, mikäli arvostat ammattitaidolla rakennettua nettikasinokonaisuutta, jonka viehätys perustuu laajaan pelivalikoimaan ja nopeaan palveluun. Pelien osalta pelaaja voikin koittaa onneaan muun muassa legendaarisessa Rich Wilde and the Book of Deadissa, tyylikkäässä Starburstissa, seikkailuhenkisessä Gonzo's Quest Megawaysissa sekä muinaisen Egyptin mytologiaan sijoittuvassa Book of Anunnaki Hyper Jumpissa. Casombie Casino sisältää myös ensiluokkaisen mobiilikasinoversion, jonka avulla pelaamisen ei tarvitse koskaan päättyä, pikatalletusmahdollisuuden niille pelaajille, jotka eivät halua murehtia rekisteröitymisestä ja todella ystävällisen sekä taitavan asiakaspalvelutiimin. Kaiken huipuksi Casombie Casino toimii myös Curacaon virallisen pelilisenssin alaisuudeessa. Kokeile siis jo tänään! Lue lisää\nBonus talletuksella 130 € 0 Ilmaiskierrosta\n50 - 100 € 130% up to 130 €\nBonus talletuksella 1 000 € 50 Ilmaiskierrosta\nBonus talletuksella 0 € 500 Ilmaiskierrosta\n20 - ∞ € 500 Ilmaiskierrosta\nErityiset rajoitukset Sie erhalten ein Freispiel pro eingezahltem Euro\nKäteispalautus 15%up to250\nCasombie Casino arvostelu\nMaksutavat Casombie Casino\nFAQ – Usein kysytyt kysymykset Casombie Casinosta\nCasombie Casino on huumorilla höystetty ja käyttäjäystävällisyydellä kuorrutettu netticasino, jossa yhdistyvät hauska zombieteema sekä loistava palvelu. Casombie Casino on myös erittäin virtaviivainen kokonaisuus, sillä esimerkiksi sivunavigointi on todella taitavasti suunniteltu, selkeät painikekuvakkeet ohjaavat pelaajan aina oikeaan osaan sivustoa ja rasittavien välisivujen määrä on pidetty minimissä. Pelipaikka toimii myös talleta ja pelaa -mallilla, joten uuden pelaajan ei tarvitse hukata kallista aikaa tylsään rekisteröitymisprosessiin näin halutessaan, vaan pelaaminen ja uusien voittojen metsästäminen voi alkaa heti, kun vain pikatalletus on suoritettu!\nCasombie Casino on täynnä jännittäviä ja miellyttäviä pelejä, joiden kanssa ajantaju katoaa ja voitot kasvavat aina vain suuremmiksi! Esimerkiksi kolikkopelien kirjosta tarjolla on legendaarinen Rich Wilde and the Book of Dead, tyylikäs Starburst, seikkailuhenkinen Gonzo’s Quest Megaways sekä muinaisen Egyptin mytologiaan sijoittuva Book of Anunnaki Hyper Jump. Kasinolla eri pelintarjoajat ovat myös hyvin edustettuina ja muun muassai Felix gaming, Pay ’N’ Go, Netent, Big Time Gaming sekä Evolution ansaitsevat lämpimän suosituksen!\nKasinolla pelaajan ei koskaan tarvitse jäädä pakon edessä omalle pöytäkoneelleen, sillä Casombie Casino tarjoaa erinomaisen mobiilikasinoversion, joka on suunniteltu ja optimoitu erinomaisesti. Pelaajan ei myöskään tarvitse murehtia siitä, ettei mobiiliversio tarjoaisi kaikkea sitä mitä selainversiokin sisältää, sillä kyseiseen mobiilikasinoon kuuluvat kaikki samat ominaisuudet (pikatalletus, kielivalikot, sivustolle kirjautuminen) ja toiminnot (pelivalikoima ja asiakaspalvelu) kuin tavanomaiseen verkkosivuversioonkin.\nCasombie Casinossa ilmeisesti edes maanpäällinen kuolema ei ole syy lopettaa hyvää palvelua, sillä taitava ja nopea asiakaspalvelutiimi on aina valmiina auttamaan pelaajaa tämän pattitilanteissa. Varsinaisia yhteydenottotapoja pelaajalla on kuitenkin käytössään kolme: Näistä ensimmäinen on lähettää perinteinen sähköpostiviesti asiakaspalvelun sähköpostiosoitteeseen [email protected], johon luvataan vastata 45 minuutissa. Toinen keino on taas ottaa yhteyttä suoraan live-chatpalveluun, jonka avulla on mahdollista saada vastaus lähes välittömästi. Kolmas ja viimeinen keino on taas yksinkertaisesti ottaa puhelin käteen ja soittaa numeroon +358 800 102141.\nCasombie Casino sisältää hauskan ja humoristisen zombieteeman, joka luo kyseiselle nettikasinolle täysin uniikin ulkoasun. Tämä taas luo vuorostaan energisen tunnelman, jossa uusien voittojen metsästäminen ei voisi olla hauskempaa. Zombieteemasta huolimatta myös Casombie Casinon värimaailma on erittäin eläväinen, mikä taas vuorostaan korostaa kasinon positiivista ilmettä. Kaiken kruunaa vielä se, että kasino on täysin luotettava ja turvallinen, sillä se toimii Curacaon virallisen pelilisenssin alaisuudessa.\nKoska Casombie Casino sisältää pikatalletusvaihtoehdon, pelaaja voi aloittaa pelaamisen välittömästi pankkisiirron suoritettuaan! Mikä parasta myös suomalaiset pankit ovat tuettuina, eli suomalainen pelaaja voi tehdä pikatalletuksen Nordean, Säästöpankin, Handelsbankin tai Danskebankin kautta. Mikäli taas pelaaja haluaa hyödyntää muita maksuvaihtoehtoja, raha-asioita voi suorittaa rekisteröitymisen jälkeen muun muassa Bitcoinilla, Paysafecardilla, Visalla, Mastercardilla, Netellerilla tai Skrillilla. Jokainen maksutapa pyrkii mahdollisimman nopeaan talletukseen sekä kotiutukseen, ja pelaaja voi lukea tarkemmin eri maksuvaihtoehdoista rekisteröidyttyään asiakkaaksi.\nCasombie Casino ottaa vastuullisen pelaamisen selkeästi myös tosissaan ja vakavasti, sillä tälle ajankohtaiselle nettikasinoaiheelle on omistettu täysin oma osionsa sivustolta. Täältä pelaaja voi löytää esimerkiksi kysymyksiä, joiden avulla on mahdollista tunnistaa oma henkilökohtainen uhkapeliongelma, erilaisten järjestöjen yhteystietoja (esimerkiksi Peluuri), jotka tarjoavat apua peliriippuvuuden selättämisessä, alaikäisten pelaamista koskevan kiellon sekä erilaisia tapoja rajoittaa omaa pelaamistaan.\nCasombie Casino on erittäin miellyttävä nettikasinokokemus, jossa yhdistyvät loistavasti mielikuvituksellinen ulkoasu, ensiluokkainen käyttäjäystävällisyys ja nopea ja asiantunteva palvelu. Kun tähän vielä lisätään erinomainen mobiilikasino, pikatalletuksen mahdollisuus ja aivan uskomattoman laaja pelivalikoima, niin pelisivusto on kokonaisuus, jota kenenkään itseään arvostavan pelaajan ei tulisi missään nimessä ohittaa. Älä siis odota enää hetkeäkään, vaan tule kokemaan jo tänään! Mahtavat voitot odottavat sinua!\nOnko Casombie Casino saatavilla suomeksi?\nMikä pelilisenssi Casombie Casinolla on?\nCasombie Casino toimii Curacaon virallisen pelilisenssin alaisuudessa.\nOnko Casombie Casinolla käytössä mobiilikasino?\nCasombie Casinolla on käytössä mobiilikasino.\nOnko Casombie Casinolla käytössä live-chat?\nCasombie Casinolla on käytössä live-chat.\nOnko Casombie Casino luotettava?\nCasombieOnline Casino 2021 – Potencialize a sua sorte!CasombieParim Eesti online casino – Optimeeri oma õnne!CasombieCasombieOnline Casino 2021 – Optimizē savu veiksmi!Geriausi online casino Lietuvoje – Atraskite savo sėkmę!Los Mejores Online Casinos en México – ¡Mejora tu suerte!CasombieCasombieOnline Casino din România – Eficientizează-ți norocul!Online casino 2021 – ¡Mejora tu suerte!Online Casino i Sverige 2021 – Optimera din tur på de bästa nätcasino!CasinoBernie – Optimieren Sie Ihr GlückBest Online Casino Sites in UK – Optimise your luck!


Miksi päihdeongelmainen nuori ei pääse hoitoon? | Ville Skinnari | Blogit | Iltalehti.fi\nEduskunnassa keskusteltiin tällä viikolla lastensuojeluun liittyvästä lakialoitteesta. Aloitteessa ehdotetaan lastensuojelulakiin säännöstä, jonka mukaan lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä saa olla vastuullaan enintään 30 lasta. Aloite on arvokas. Lainsäätäjän tärkein perusperiaate pitää olla ja tulee olemaan lapsen etu.\nResurssipula lastensuojelussa on ilmeinen, mutta sen lisäksi pitää nostaa esille ongelman taloudellinen näkökulma. Korjaaviin toimenpiteisiin laitetaan satoja miljoonia euroja vuosittain. Samaan aikaan puhumme ennaltaehkäisystä, mutta silti meidän ennaltaehkäisevä työ ei vieläkään ole sillä tasolla kuin se voisi olla. Kysymys ei ole vain resursseista, vaan myös asiakasohjauksesta. Miten osaamme tukea lapsen kasvua ja kehitystä ja näemmekö perheen ongelmat riittävän ajoissa neuvolassa, päiväkodissa tai koulussa?\nHuumeiden käyttö lisääntyy todella huolestuttavaa vauhtia ja yksi ongelmakenttä on lasten ja nuorten päihdehuolto. Hoitoonohjauksessa on edelleen haasteita. Liian usein perheet ja myös ammattilaiset kertovat, että nuoren päihdeongelmaan ei suhtauduta riittävän vakavasti. Saan viestejä, joissa kerrotaan, että lastensuojelussa ei ehkä ole osattu tehdä oikealla tavalla arviota nuoren hoidosta ja hoitotarpeesta. Päihdetyötä kertovat, että hoitoonohjaukseen sijaan nuoria säilötään eikä ohjata hoitoon.\nMoniammatillisuutta lastensuojelun tukena pitää lisätä. Päihdetyöntekijä tai päihdeterapeutti pitäisi olla mukana tekemässä arviota nuoren hoidon tarpeesta. Nyt tehdään päätöksiä nuoren sijoittamisesta ”jonnekin”, jossa ei saa tarvittavaa hoitoa tai apua. Lukkojen takana pitäminen on lain puitteissa mahdollista. Kun tämä liikkumavapauden rajoitus loppuu, niin nuori ottaa taas ”hatkaa” lähes varmuudella.\nLiian monesti nuori ei saa apua, vaikka hän itse kertoisi, että huumeidenkäyttö on suuri ongelma ja hän haluisi apua. Sijoitettuna päihteidenkäytön takia olevalle olisi tarjottava päihdehoitoa mahdollisimman pian. Mitä pidemmälle päihderiippuvuus etenee, sen vaikeampaa on nuoren auttaminen.\nOnko niin, että lastensuojelussa ei lastensuojelulain puitteissa tunneta tai ymmärretä, että alaikäisillä on oikeasti päihdeongelma? Tämä on paheneva ilmiö tällä hetkellä joka puolella. Suhtaudutaanko riittävällä vakavuudella olemassa olevaan ongelmaan? Nyt päätökset kestävät tolkuttoman kauan.\nEnnaltaehkäisevä työ on entistä tärkeämpää. Julkinen sektori ei voi vain katsoa sivusta, että järjestöt ja muut toimijat tekisivät valistustyötä, vaan sen on todella aktivoiduttava. Tämä työ ei ole lainsäädännöstä kiinni – rahasta tai sen oikeasta ohjauksesta ehkä kuitenkin.\n← Kokoomuksella pelissä suuret setelit\nPaistaako aurinko päiväkotiin vielä kesälläkin? →


Life in English - Sivu 2 - Blogit.fi\nTunnisteet: ongelmat, kulttuurierot, juhlat, politiikka, elämäni tarina\nSijoitus 22. (matkailu) ja 448. (kaikki blogit)\nLife in English · 18.01.2021Kaksi viikkoa sitten riehunut maastopalo täällä meilläpäin saatiin hallintaan onneksi äkkiä ja olemme nyt asettuneet arjen normaaleihin uomiin....\nLife in English · 05.01.2021Olen alkanut pohtia, pitäisikö kirjoittaa omasta elämästämme Netflix-sarja. Dokudraamakomedia. Vuosi 2020 saatiin juuri pakettiin, hetken huokaus. Vuoden kolmantena päivänä, parin polttavankuuman viikon päätteeksi,...\nLife in English · 01.01.2021Uusi vuosi. Tänään uudenvuoden toivotukset sinkoilevat eetterissä ja tänä vuonna ne näyttävät asettuvan janalle: onko edes oikein toivottaa hyvää uutta vuotta – ihan varovasti toivotaan...\nLife in English · 29.12.2020Vuosi 2020 ei mennyt meillä putkeen. Välillä tuntuu, että pitäisikö käydä purkamassa tuntemuksia ihan terapeutilla, toisaalta olipahan yllättävää vuoristorataa. Tarinoita kiikkutuoliin ja lapsenlapsille. Mikään ei ole...\nLife in English · 28.11.2020Ihmettelyni uuden vanhan normaalin parissa jatkuu. Viimeksi kirjoitin siitä, miten oudolta tuntuu olla paikassa, jossa korona ei näy käytännössä mitenkään eikä sitä vastaan tehdä mitään aktiivisia varotoimia...\nUusi vanha uusi normaali\nLife in English · 22.11.2020Hurraa, normaalielämään on palattu ja sellaista jo viikko eletty. "Tällä puolen" olon voi tiivistää pariin sanaan: surrealistista, epätodellista, monin tavoin tuttua ja silti outoa. Perth...\nLife in English · 14.11.2020Huomenna hän tulee! Kuka, kysyt. No se sairaanhoitaja, joka tekee meille jonkinlaisen kysely-lopputarkastuksen, ja antaa kirjeen, jossa sanotaan,...\nLife in English · 12.11.2020Olen jo monta vuotta pohtinut, että olisi hauska tehdä geenitesti. Siis se sellainen, josta näkee oman etnisyytensä tai tarkemmin sanoen alueet,...\nLife in English · 11.11.2020Hurraa, loppusuora! Neljä yötä ja puristus on pulkassa!Ensimmäinen viikko meni yllättävänkin nopeasti, jet lagin aiheuttaman aikamyllerryksen ja...\nLife in English · 09.11.2020Vastikään eräs aussifinski-ystäväni kertoi somessa, millainen olisi hänen unelmiensa Suomi-päivä. Siihen sisältyisi muunmuassa mökillä oleilua, saunomista ja munkkipossujen syöntiä. Täällä karanteenissa on aikaa...\nLife in English · 08.11.2020Wuppiduu, karanteeni on puolivälissä tänään! Jaksaa, jaksaa...Luulisi, että täällä omassa rauhassa - sen mitä taapero sallii - olisi paljon aikaa...\nLife in English · 05.11.2020Hurraa, ensimmäinen kolmannes karanteenia on tänä iltana takana!Karanteeni lasketaan niin, että saapumispäivä on 0. Näin eristyksen pituudeksi tulee...\nLife in English · 02.11.2020PERILLÄ! Vain kolme kuukautta odotusta, kolme ostettua lentoa ja 30 tuntia matkustusta myöhemmin. Kolmas kerta toden sanoo tottatosiaan.Luulimme, että Pariisin kentällä koneeseen pääsy olisi ongelma, sen jälkeen kun...\nLife in English · 30.10.2020Elämämme on yhtä draamaa näköjään, tosin tämä "vankilapako" on enemmän tragikomedian puolella.Juuri kun olin kirjoittamassa tätä postausta aamulla, puhelimeni soi. Singapore Airlines. "Hei, Australian lentorajoitusten...\nLife in English · 24.10.2020Tämän paluumuuttovuotemme mittaan olen miettinyt paljon juuria. Toisaalta, mitä kauemmin asun poissa Suomesta, sitä vähemmän koen jonkin tietyn paikan Suomessa kodikseni. Silti, olen aina ajatellut, että olen juuriltani...\nLife in English · 20.10.2020"Haloo, täällä Australian Pariisin-suurlähetystö, haluatteko kotiin?"Tässäpä puhelu, joka tuli aika puun takaa. Tilanne ylipäätään oli melkoisen mieleenjäävä. Olin tänä aamuna yksin kotona...\nLife in English · 16.10.2020Kolmen viikon päästä pääsemme/joudumme viettämään Perthistä lähtömme vuosipäivää. Ajattelin leipoa kakun ja tyrkätä siihen komean kynttilän, ihan...\nLife in English · 07.10.2020Olen muutamat viime kerrat kirjoittanut erinäisistä pulmista ja vastoinkäymisistä. Aina vastoinkäymiset eivät kuitenkaan ole kovin vaarallista lajia, vaikka niitä ulkomailla asuessa ja...\nHyviä ja huonoja kuulumisia - avautumista Aus...\nLife in English · 06.10.2020Tästä postauksesta eivät kaikki tule pitämään, mutta minkäs teet. Mitä meille kuuluu, miten menee? Irtiottokuukausi 11 - kun ajan piti alunperin olla...\nLife in English · 30.09.2020Kun matkustaa (tai ylipäätään elää) pikkulapsen kanssa, väistämättä eteen tulee kysymys, joka pohdituttaa varmaan kaikkia vanhempia. Ruutuaika. Miten...\nLife in English · 20.09.2020When life gives you lemons, make lemonade. Kun elämä antaa sitruunoita, ota Citroen. Selitän tuonnempana, mitä oma versiomme sitruunatarinasta tarkoittaa.Olen pari viimeistä kertaa...\nLife in English · 23.08.2020Monet kyselevät meiltä, joko meillä on paluupäivä tiedossa Australiaan. No. Tämä on monta astetta monimutkaisempi kysymys kuin useimmat olettaisivat....\nLife in English · 20.08.2020Asustelemme tällä hetkellä ranskalaisessa pikkukylässä ja tuli mieleen, että paikkaa voisi esitellä hieman. E:n perhe on asunut tällä samalla seudulla, ei kylläkään samassa kyläsessä, aina...\nLife in English · 15.08.2020Olen suomalaisen tutkijaryhmän mukana hakemassa rahoitusta projektille, joka mm. tutkii, miltä ulkomailla asuminen tuntuu. Siis aistimusten tasolla,...\nautomatkailu kirjat ranska roadtrip kanaria kotimaa pyhäjärvi rauma telakka matkavuosi luonnossa australia andalusia kansallispuisto aasia portugali matkat vaellus kuulumiset phuket


Ehkä sittenkin aurinkosähköä?\nOlet täällä: Alkuun / Uutiset / Ehkä sittenkin aurinkosähköä?\nOmakotiasujan tie aurinkosähkön tuottajaksi on helppo, kun hankinta tehdään avaimet käteen -toimituksena. Asennukset eivät aiheuta merkittävää häiriötä asumiseen ja hoituvat yleensä järjestelmän koosta riippuen päivässä tai parissa.\nTämän huomasi myös Petri Isola hankkiessaan paneelit uuteen kotiinsa keväällä 2014. Järjestelmä tuotti sähköä heti seuraavana päivänä asennusten aloittamisen jälkeen.\n– Oli yllättävääkin, miten vaivattomasti aurinkosähkön voi liittää taloon. Yksi sähköputki katolta kellarissa sijaitsevaan sähkökeskukseen ja telineet ynnä paneelit katolle. Sitten vain invertteri kellariin johdon päähän ja siinä kaikki. Ei vaadi rakettitiedettä, Isola kommentoi vuodenvaihteessa avaimet käteen toimituksena hankittua järjestelmää.\nPerheen ilma-vesilämpöpumpulla lämpenevässä A-energialuokan asunnossa aurinkosähkö tuottaa vuositasolla noin kolmanneksen sähkönkulutuksesta.\nAurinkosähköä kotiin -kampanja kertoo kokemuksista\nPetri Isola on yksi esimerkki Aurinkosähköä kotiin -kampanjasta, joka esittelee aurinkopaneelit hankkineiden kokemuksia sekä auttaa järjestelmätoimittajien löytämisessä ja vertailussa.\nToistaiseksi aurinkopaneelit löytyvät Suomessa harvalta katolta, mutta potentiaalia on, sillä Etelä-Suomessa vuotuinen aurinkopaneelin tuotto on Pohjois-Saksan tasolla. Suomessa tuotto painottuu enemmän kesään.\n– Kiinnostus aurinkosähköä kohtaan on kasvamassa niin taloyhtiöissä, yrityksissä kuin omakotiasujien keskuudessa, Ilmastoinfon energia-asiantuntija Teemu Kettunen toteaa.\nTaustalla on aurinkopaneeleiden laskenut hinta, joka tekee ekologisen valinnan aiempaa houkuttelevammaksi.\n– Useimmille kotiin paneelit hankkineille ekologisuus tai kiinnostus uuteen tekniikkaan ovat näytelleet tärkeää roolia. Kun hankinta on tehty vaivattomaksi ja turvalliseksi, monille riittää että hankinta maksaa itsensä takaisin käyttöikänsä aikana, Kettunen arvioi.\nIlmastoinfo on tehnyt järjestelmätoimittajien löytämisen ja järjestelmien vertailun helpoksi: www.aurinkosahkoakotiin.fi -sivuille on koottu aurinkosähköpaketteja hintoineen pääkaupunkiseudulle toimitettuna. Tiedot ovat esillä toukokuun loppuun saakka.\nKategoriassa: Uutiset Avainsanoilla: aurinkoenergia, aurinkopaneelit, aurinkosähkö, aurinkosähköjärjestelmä, energia, energia-asiantuntija Teemu Kettunen, ilma-vesilämpöpumppu, Ilmastoinfo


Tuori nosti kissan pöydälle - Lukijalta - Satakunnan Kansa\nUskon, että turvallinen lapsuus ja nuoruus omien vanhempiensa perheessä on ihanteellinen kasvuympäristö lapsille ja nuorille.\nSatakunnan puoluepiirien puheenjohtajien ja Satasoten johtoryhmän kokouksissa olen aistinut yli puoluerajojen ulottuvan vakavan halun ja innostuksen tehdä hyvinvointialueestamme todellinen hyvinvointialue. Kaikki valmisteluprojekteissa mukana olevat ovat myös sitoutuneet työhönsä.\nLopputuloksen kaikinpuolista toimivuutta on aina vaikea täsmälleen ennustaa, mutta tavoitteista ei pidä antaa periksi!\nMielipide|Pyydän anteeksi mielipidekirjoitukseni aiheuttamaa mielipahaa!\nMielipiteet 19.12.2021 14:41\nLukijalta|Sampsa Kataja vaatii: Jukka Tuori, pyydä anteeksi\nLukijalta 17.12.2021 20:14\nLukijalta|Hyvinvointialueella voidaan pahoin\nLukijalta 16.12.2021 20:55


Hallinnon ja talouden tarkastuspalvelut vuosille 2021-2024 | Kajaani\nHallinnon ja talouden tarkastuspalvelut vuosille 2021-2024\nTarkastuslautakunta, kokous 8.9.2020\n§ 42 Hallinnon ja talouden tarkastuspalvelut vuosille 2021-2024\nKaupunginvaltuusto on edellisen kerran v. 2017 valinnut tilintarkastusyhteisön Kajaanin kaupungin ja sen tytäryhteisöjen hallinnon ja talouden tarkastamista varten. Sopimus päättyy vuoden 2020 tilintarkastuksen valmistumiseen ja tilinpäätöksen hyväksymiseen.\nVuosien 2021-2024 hallinnon ja talouden tarkastuspalvelut on kilpailutettava. Valtuustoryhmien puheenjohtajat ovat keväällä 2020 linjanneet, että kilpailutus toteutetaan neljäksi vuodeksi.\nTilintarkastajan valinnan valmistelu on osa tarkastuslautakunnan vastuulle kuuluvaa kuntalain tarkoittamaa hallinnon ja talouden tarkastuksen järjestämistä sekä kunnan ja sen tytäryhteisöjen tarkastuksen yhteensovittamista.\nKuntalain (410/2015) 122 § kuuluu seuraavasti:\n"Valtuusto valitsee hallinnon ja talouden tarkastamista varten tilintarkastusyhteisön, jonka tulee olla julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuslautakunnan hyväksymä yhteisö (JHTT-yhteisö). Yhteisön on määrättävä vastuunalaiseksi tilintarkastajaksi julkishallinnon ja -talouden hyväksytty tilintarkastaja (JHTT-tilintarkastaja). Tilintarkastajat toimivat tehtävissään virkavastuulla.\nTilintarkastajana ei saa toimia henkilö, joka 75 §:n mukaan ei ole vaalikelpoinen tarkastuslautakuntaan"\nTytäryhtiöiltä on tiedusteltu tilintarkastuspäivien tarvetta ja saadut vastaukset on koottu yhteenvetoon, joka on jaettu lautakunnan jäsenille erillisenä liitteenä.\nEdelliseen kilpailutukseen verrattuna organisaatiossa on tapahtunut muutoksia mm. Loiste-konsernissa, ja Kajaanin Elokuvakeskus Oy on fuusioitunut Kajaanin Teknologiakeskus Oy:öön vuonna 2019. Tulevalla valtuustokaudella odotetaan sote-uudistusta, joka tuo mahdollisesti muutoksia toimintaan.\nTilintarkastuslaki (1141/2015) ja laki julkishallinnon ja -talouden tarkastuksesta (1142/2015) tulivat voimaan 1.1.2016. Nykyisin perustutkinnon suorittaneista tilintarkastajista käytetään nimikettä HT-tilintarkastaja. Yleisen edun kannalta merkittävien yritysten tilintarkastuksen erikoistumistutkinnon suorittaneista tilintarkastajista käytetään ammattinimikettä KHT-tilintarkastaja sekä julkishallinnon ja -talouden erikoistumistutkinnon suorittaneista JHT-tilintarkastaja.\nJHTT-tilintarkastajien on tullut järjestelmään siirtyessään suorittaa JHT-siirtymäkoe. Tämän siirtymäkokeen suoritettuaan JHTT-tilintarkastajista tulee uuden järjestelmän mukaisia JHT-tilintarkastajia, ja tähän sisältyy myös HT-tilintarkastajan pätevyys.\nLisätietoja asiasta antaa tarkastuslautakunnan puheenjohtaja Ari Toppinen tai lautakunnan sihteeri Taina Juntunen, puh. 0447100212 tai sähköposti muotoa: etunimi.sukunimi(at)kajaani.fi.\nTarkastuslautakunta aloittaa Kajaanin kaupunkikonsernin tilintarkaspalveluiden kilpailuttamisen suunnittelun.\nLautakunta hyväksyi tarjouspyyntöluonnoksen luonnokseen merkityillä lisäyksillä täydennettynä.\n§ 38 Kaupunginjohtajan katsaus 2020\n§ 39 Tilintarkastajan tilintarkastussuunnitelma 2020\n§ 40 Tarkastuslautakunnan talousarvio vuodelle 2021 ja taloussuunnitelma 2022 - 2023\n§ 41 Tarkastuslautakunnan työohjelma 2020


Suomen historiallisten urkujen rakentajista vain harvat rakensivat urkuja ammattimaisesti päätyönään. Suurempi osa heistä oli harrastajia. Ennen Anders Thuléta (1813-1872) jokainen rakentaja sai toimeentulonsa jostain muusta työstä, useat urkurinvirasta.\nJako ammattilaisiin ja harrastajiin voitaisiin tehdä myös työn jäljen perusteella. Tällainen jako nostaisi monet harrastajat ammattilaisiksi, sillä joukossa on muun muassa veistonopettajia, joille puusta tekeminen - sitähän urkujen rakentaminen suurelta osalta on - näyttää luontaiselta. Määrittely on kuitenkin ongelmallista, sillä lukuisat harrastajien rakentamat urut eivät ole soittokunnossa eikä tekijän työn osuutta voida riittävästi arvioida.\nMonien urkujen rakentajat ovat jääneet tuntemattomiksi. Vertailevalla tutkimuksella joitakin heistä voitaisiin ehkä tunnistaa, mutta olemassa olevien soittimien vähyys heikentää vertailun luotettavuutta.\nGren & Stråhle\nJansson Karl August\nKoskimies Iivari Eliel\nPenna Kustaa Fredrik\nRanne Johan Valter\nRoman Gustaf Adolf\nRossander Karl Anders\nThulé Bror Axel\nWalcker E.F. & co\nZink Ernst Henrik\nTukholmalainen Frans Anderson (1827-1869) oli urkujenrakentaja Gustav Anderssonin poika ja hänen työnsä jatkaja. Hän opiskeli isänsä verstaassa ja myöhemmin Kölnissä, suoritti urkujenrakentajatutkinnon ja sai privilegin 1853. Frans Anderson työskenteli yhdessä isänsä kanssa vuosina 1850-59. Jälkimmäisenä vuonna hän otti verstaan omiin nimiinsä. Frans Andersonin Suomeen rakentamista kuudesta urusta on yksi (Sottunga) jäljellä.\nGustaf Andersson (1797 Ruotsi, Tortuna - 21.3.1872 Tukholma) opiskeli harmoniaoppia Tukholman Musiikkiakatemiassa, ja oli sen jälkeen oppipoikana yhdessä P.Z. Strandin kanssa tämän isän, Per Strandin verstaassa vuoteen 1819 saakka. Andersson jatkoi opintojaan Hallessa Knobelauchilla ja Leipzigissa J.G. Mendellä vuosina 1820-23. Urkujenrakennusprivilegin hän sai 1824. Gustav Anderssonin poika Frans tuli osakkaaksi yhtiöön 1850, jolloin rakentamon nimeksi tuli Gust. Andersson & Son.\nGustav Andersson oli aikanaan yksi Ruotsin merkittäviä rakentajia. Suurimmat urkunsa hän rakensi Turun tuomiokirkkoon 1842.\nItseoppinut puuseppä Gustav Backlund (6.7.1818 Alaveteli - 12.6.1892 Vaasa) eli suurimman osan elämästään Vaasassa. Hän sai porvarioikeudet 1841 sorvarina, mutta menetti ne, eikä anomuksestaan huolimatta saanut niitä uudelleen. Backlund rakensi ilmeisesti peräti kymmenen pientä urkua. Säilyneet soittimet osoittavat harrastajarakentajalle harvinaisen korkeaa ammattitaitoa.\nVeljekset Christian ja Johan Christopher Beijer toimivat urkujenrakentajina Ruotsissa ja Suomessa 1600- ja 1700-lukujen vaihteessa. Christian toimi Pedersöressä myös urkurina, ja häntä kutsuttiin "Den konstrike mäster Christian Bejeriksi". Christian rakensi ensimmäisen soittimensa Vaasaan (Mustasaareen) 1684. Pedersören urut syntyivät yhdessä nuoremman veljen, Johan Christopherin (1659-8.12.1732) kanssa vuonna 1685. Yhteistyötä olivat myös Raahen (1689) ja Kokkolan (1696) urut. Johan rakensi yksin urut Ouluun 1726. On tosin todennäköistä, että hän vain korjasi Ison vihan aikana rikotut Thel-urut vuodelta 1651. 1690-luvulla Johan rakensi klaveerin yksityishenkilölle Maalahdessa. Beijerin veljekset rakensivat urkuja myös Ruotsin puolella.\nLisätietoa: Juhani Martikainen, Orglar i Finland från tiden 1600-1800 (diss.), Sibelius-Akatemia, Vaasa 1997.\nNärpiössä ja Kristiinankaupungissa vaikuttanut torppari Carl Böling (? -1826) rakensi mahdollisesti jopa 15 positiivia. Ne ovat lähes kaikki hävinneet.\nLisätietoa: Juhani Martikainen, Pohjanmaan omaa urkukulttuuria, Organum 3/94\nBöttcher Friedrich Wilhelm\nUrkujenrakennusmestari Sömmerdassa Saksan Thüringenissä. Aloitti urkujen rakentamisen vuonna 1881. Ainoat Böttcher-urut Suomessa ovat Ruoveden Kalelassa.\nSkotlannissa syntynyt urkujenrakentaja Peter Conacher (1823-) opiskeli Leipzigissa ja työskenteli sen jälkeen kotimaassaan Hill & Sons ja Walker & Sons -rakentamoissa. Conacher perusti yhtiön 1854, ja hänellä oli useita kumppaneita. Rakentamo toimi useissa eri paikoissa, mutta asettui viimein Huddersfieldiin. Peterin poika Joseph opiskeli Ranskassa ja toi sieltä yhtiöön uusia ideoita. Peter Conacherin perustama yhtiö, Peter Conacher & Co toimii edelleen. Sen toimintakenttä on varsin laaja alihankintatöistä museoinstrumenttien konservointiin saakka.\nLisätietoa: Pekka Suikkanen, Sibelius-Akatemian Peter Conacher -urut, Organum 2/2001.\nYhtiön perustivat 1843 James Alderson Forster ja Joseph King Andrews, jotka molemmat olivat opiskelleet J.C.Bishopin verstaassa. Rakentamon äänitystyö periytyi saksalaiselta rakentajalta. Andrewsin kuoleman jälkeen yhtiö menetti arvostustaan, se myytiin 1924, ja sen toiminta päättyi 1956.\n1800-luvun soittimet on rakennettu hyvin, ja yhtiötä pidettiin yleisesti eturivin urkurakentamona Englannissa. 1870-1900 rakennettu urut muistuttavat paljon "Isä" Henry Willisin urkuja.\nTukholmalainen urkujenrakentaja Jonas Gren (1715-1765) oli J.N.Cahmanin oppilaan, Daniel Stråhlen oppilas. Hän sai privilegin 1748 ja otti vuonna 1752 yhtiökumppanikseen Peter Stråhlen (1720-1765), joka myös oli Daniel Stråhlen, isänsä veljen oppilas. Gren oli teoreetikko, mutta Stråhle käytännön mies. Tukholmassa sijainneessa verstaassa rakennettiin kaikkiaan kolmisenkymmentä urkua. Mestarien kuoltua samana vuonna verstas siirtyi Carl Wåhlströmin haltuun.\nAnders Gästrin oli Uudenkaarlepyyn urkuri, joka rakensi itselleen erikoislaatuisen kotisoittimen.\nRuotsalainen urkujenrakentaja Olof Hedlund (?-20.4.1749) oli J.N. Cahmanin verstaalla oppipoikana 16:n vuoden ajan 1709-37. Hän jatkoi Cahmanin työtä saatuaan privilegin 1742. Rakentamo toimi Södermalmilla Tukholmassa. Urkujensa soinnissa ja dispositiotekniikassa Hedlund seurasi oppi-isänsä jälkiä.\nKarl August Jansson (1846-1929) oli Norrgårdsin isäntä Sundin Strömbolstadista Ahvenanmaalta. Hän oli maanviljelijä ja mehiläishoitaja, mutta hänellä oli myös sahalaitos. Hän lienee rakentanut vain yhdet urut.\nLisätietoa: Eva-Helena Hansen, Åländska orgelbyggare och orglarna de skapat. Kirjallinen työ, Sibelius-Akatemia 1993.\nJuho Albanus Jurva (9. 6. 1865 Turtola - 4. 7. 1926 Amerikka) työskenteli B.A. Thulén rakentamossa Kangasalla vuosina 1881-86. Hän jatkoi opintojaan valtion apurahan turvin E.F. Walckerilla Saksassa 1887-93. Suomeen palattuaan Jurva perusti verstaan Lahteen, ja rakensi kaupungin kirkkoon ensimmäiset urkunsa vuonna 1895.\nJurva möi rakentamonsa vuonna 1902 aloittaneelle Lahden Urkutehdas Oy:lle ja perusti uuden urkurakentamon Hollolaan 1903. Jurva vuokrasi Hollolan rakentamon Walckerille vuonna 1910, ja jäi siihen johtajaksi. Walcker katkaisi kuitenkin yhteistyösopimuksen vuonna 1912, minkä jälkeen Jurva jatkoi vielä joitakin vuosia itsenäisesti. Hän muutti Amerikkaan liiketoimien vaikeutuessa 1920.\nLahden Urkutehdas Oy:n johtajana toimi Josef Arnold Gottlieb Hymander (25.2.1882 Helsinki - 17.9.1954 Ranska), joka myös oli opiskellut Walckerilla. Lahden Urkutehdas haettiin konkurssiin vuonna 1909.\nLahtelaisten urkujen (Alb. Jurva, Lahden Urkutehdas ja Walckerin sivuliike) osat - ensi sijassa ilmalaatikot, palkeet, soittopöydät ja pillit - ovat valtaosaltaan Walckerin tuotantoa. Vaikka tästä ei näytä säilyneen kirjallista tietoa, se on nähtävissä osia tarkastelemalla. Mutta mitkä urut Jurva rakensi omissa nimissään, mitkä tehtiin Lahden Urkutehtaassa ja mitkä puolestaan Walckerin filiaalina, on vaikea selvittää. Tekninen tarkastelu ei anna tähän selkeitä vihjeitä, sillä kaikkien tehtaitten urut muistuttavat erehdyttävästi Walckerin urkuja, mikä johtajien opiskelun, ja avoimen yhteistyön tietäen on luonnollista. Näyttää siltä, että liiketoimissaan värikäs persoona Albanus Jurva oli urkujenrakentajana vähemmän itsenäinen. Lahdessa rakennettiin yhteensä 65 uutta urkua. Niiden lisäksi tehtiin korjauksia.\nLisätietoa: Sinikka Kerttula, Juho Albanus Jurva, MuK tutkintoon kuuluva tutkielma, Sibelius-Akatemia 1986.\nMartti Akseli (Thulé) Tulenheimo (20.3.1883 Kangasala - 19.10.1945 Kangasala) opiskeli ensin silloisen Polyteknillisen korkeakoulun koneenrakennusosastolla. Urkujenrakennukseen hän perehtyi paitsi isänsä Bror Axel Thulén verstaassa, vuosina 1908-10 Marcussen & Sønin rakentamossa. Hän teki opintomatkoja myös Saksaan, Ranskaan, Sveitsiin ja Italiaan.\nMartti Tulenheimo tuli tehtaan johtoon 1911 ja otti pian käyttöön nimen 'Kangasalan Urkutehdas, omist. Martti Tulenheimo'. Tulenheimo viimeisteli pneumatiikan konstruktiot, jotka jo 1915 paikkeilla saavuttivat sen muodon, mikä niillä oli 1960-luvulle saakka. Urkujen dispositiot uudistuivat ja äänitys muuttui kapeammaksi ja terävämmäksi. Fasadien puiset kehysrakenteet hävisivät ja pillien ryhmittelystä tuli fasadimuotoilun keskeinen tekijä. Fasadipilleihin ilmestyi jonkin verran myös koristelua.\nMartti Tulenheimo julkaisi yhdessä Oskar Merikannon kanssa teoksen "Urut, niiden rakenne ja hoito" (1916). Hänelle myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi vuonna 1943.\nIivari Eliel Koskimies (1873-1929) opiskeli musiikkia Helsingin Filharmonisen seuran orkesterikoulussa, ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin Yliopistossa 1896. Hän toimi seminaarin musiikinlehtorina Uudessakaarlepyyssä ja Jyväskylässä. Koskimies rakensi kahdet urut, ja sävelsi kuorolauluja opetustoimensa ohella.\nLisätietoa: Hannele Solala, Iivari Eliel Koskimies ja hänen urkurakennuksensa, kirjallinen työ, Sibelius-Akatemia 1999.\nKarl Koutböle (1822-1904, nimi esiintyy myös muodossa Kaarle Kustaa Kaarlenpoika Kouttu) oli sauvolainen maanviljelijä ja keksijä, joka jo viisitoistavuotiaasta lähtien kehitteli ja rakensi menestyksellä erilaisia välineitä maatalouskäyttöön. Keksinnöistään hän sai Suomen Talousseuran mitalin vuonna 1868.\nKoutböle rakensi urut, jotka myöhemmin siirrettiin Sauvon kirkkoon, pienemmät urut kotiinsa sekä ilmeisesti useita posetiiveja.\nJohan Lindén tunnetaan vain rakentamiensa urkujen - ilmeisesti ainoitten - ilmalaatikon venttiililuukun sisäpintaan kirjoittamastaan signeerauksesta. Sen mukaan hän on ollut tamperelainen rautatien jarrumies 1800-luvun jälkipuoliskolla.\nAlfred Lindholm (1847-1930) toimi kanttorina Sundissa vuodesta 1870 kuolemaansa asti. Lindholm oli myös veistonopettaja ja puuseppä. Hän rakensi ilmeisesti vain yhdet urut.\nLisätietoa: Lisätietoa: Eva-Helena Hansen, Åländska orgelbyggare, Kirjallinen työ, Sibelius-Akatemia 1993.\nRuotsalainen urkuri Petter Lindqvist (1737-1803) tuli Finströmiin, Ahvenanmaalle ja rakensi kirkkoon urut. Lindqvist valittiin sen jälkeen urkuriksi seurakuntaan. Hänen suuremmat urkujenrakennussuunnitelmansa - urut selkäpillistöksi, uusi pääpillistö ja jalkio - eivät toteutuneet.\nJohan Lindström (1796-1834) oli hämeenlinnalainen kelloseppä. Hän rakensi yhdet urut ilmeisesti kotisoittimekseen.\nPetter Lybäck (1841-1900) oli Kruununkylän lukkarinviran ohella merkittävä harrastajaurkujenrakentaja, kaltaistensa joukossa ehkä ykkönen maassamme. Hän opiskeli kaksi vuotta, 1878-79 Tukholmassa Åkerman & Lundin verstaassa. Tämä selittänee rakenteelliset samankaltaisuudet soittopöydissä ja ilmalaatikoissa.\nLybäck rakensi kahdeksan soitinta, ja teki muutamia merkittäviä korjauksia. Häneltä on säilynyt Revonlahden urkujen ohella vain Teerijärven ja Purmon fasadit, joitakin soittopöytiä sekä muutamia pillejä.\nTanskalaisen yhtiön perustaja oli Jürgen Marcussen (1781-1860). Rakentamon ensimmäiset urut valmistuivat vuonna 1806, mitä pidetään yhtiön perustamisvuotena. Jürgen Marcussen oli työskennellyt puolitoista vuotta Oppenhagenilla, mutta oli muuten pääasiassa itseoppinut. Vuonna 1826 hän otti yhtiökumppanikseen Andreas Reuterin (1798-1847), jolloin toiminimeksi tuli Marcussen & Reuter. Marcussen oli käytännön rakentaja, Reuter taas teoreetikko, joka tutki mm. saksalaisen urkuteoreetikon J.G. Töpferin kirjoituksia huolellisesti. Marcussen kehitti kuutiopalkeen, ja Reuter ns. ekspressioslitsin.\nReuterin kuoltua Jürgen Marcussenin poika liittyi yhtiöön, jonka nimeksi tuli nyt Marcussen & Søn. Yhdessä he rakensivat pääasiassa mekaanisella koneistolla ja listelaatikoilla varustettuja romanttistyylisiä urkuja. Vuonna 1902 Johannes Lassen Zachariassen osti yhtiön. Vasta tuolloin tuli rakentamossa pneumatiikka käyttöön.\nNykyisin Marcussen & Son on maailman vanhin toimiva urkurakentamo.\nJohan Erik Mattson (myöh. Holmberg, 1818-1905) toimi Getan lukkarina, sitten Bomarsundin linnoituksen evankelis-luterilaisen kirkon lukkari-urkurina. Linnoituksen antautumisen jälkeen hän siirtyi Skarpansin urkuriksi. Hän ei liene rakentanut enempää kuin yhdet urut.\nLisätietoa: Eva-Helena Hansen, Åländska orgelbyggare, och orglarna de skapat, kirjallinen työ, Sibelius-Akatemia 1993.\nGustav Normann (vanhan kalenterin mukaan 27.7.1821 Rägavere vald, Polula küla, Simuna - 6.1.1893 Tallinna) perusti urkurakentamon Tallinnaan 1845. Hän oli ensimmäinen Tallinnassa toiminut virolainen urkujenrakentaja. Normannin veli oli Simunan seurakunnan urkuri, ja Normannin oppipojasta, Gustav Terkmannista kasvoi merkittävä virolainen rakentaja.\nGustav Normann rakensi Suomeen kaikkiaan kuudet urut, joista kaksi on säilynyt soittokunnossa ja yksi varastoituna. Normannin urut ovat ajankohtaan nähden konstruktioiltaan ja soinniltaan vanhanaikaisia. Vain tasavireisyys viittaa 1800-luvun loppupuolelle. Dispositioissa on niukasti 'uudenaikaisia' äänikertayhdistelmiä, ja hän käytti pääasiassa kiilan muotoisia palkeita. Hänen Suomeen rakentamissaan fasadeissa voi aistia myöhäisen barokin muotokieltä. Viimeksi mainittu on kiintoisa asia, sillä Normannin fasadit Virossa ovat tyypillisesti uusgotiikkaa.\nForssalainen kiertokoulun opettaja Kustaa Fredrik Penna rakensi 1800-luvun lopussa yhdet urut.\nJohan Valter Ranne (ent. Renvall, 1888-1957) syntyi Yläneellä ja valmistui kanttori-urkuriksi Turun lukkari-urkurikoulusta 1910. Vuodesta 1912 lähtien hän oli Sippolan kanttori-urkuri. Ranne rakensi pienet kotiurut, joita säilytetään Yläneen kotiseutumuseossa.\nAdam Emanuel Ravander (s.1817 Saltvik) oli Eckerön nimismies, joka rakensi kaikkiaan kolmet urut Ahvenanmaalle. Adam Ravanderin isoisä tuli 1762 Ahvenanmaalle rakentamaan yhdessä Karl-Petter Lenninghin kanssa urkuja Sundin kirkkoon ja hänen poikansa, Adamin isä, toimi ajoittain myös urkurina.\nLisätietoa: Eva-Helena Hansen, Åländska orgelbyggare, Kirjallinen työ, Sibelius-Akatemia 1993.\nNaantalin suntio Henrik Rehnberg (29.3.1841 Rymättylä - 3.3.1924 Naantali) teki itselleen kotisoittimen 1880-luvulla.\nDragsfjärdin urkuri Gustaf Adolf Roman (1824-1875) rakensi kolmiäänikertaiset kamariurut yhdessä puuseppä Karl Wilhelm Wickströmin (1837-1915) kanssa.\nKarl Anders Rossander (1855-1933) syntyi Lemlannissa, Ahvenanmaalla. Lyhyen merillä olon jälkeen hän asettui asumaan Hammarlandiin. Hänet tunnettiin suutarina, räätälinä, kelloseppänä ja muurarina. Tarvittaessa hän saattoi toimia myös kanttorina. Rossander rakensi tiettävästi 25 harmonia ja yhdet urut.\nJohan Råman (1779 Viro - 27.12.1847 Hämeenlinna) oli virolaissyntyinen, mutta Suomeen asettunut puuseppä. Hän on mahdollisesti työskennellyt Pärnussa J.A. Steinin urkuverstaalla.\nHän tuli Etelä-Suomeen ilmeisesti vuonna 1816 ja toimi Porvoon lähistön kartanoissa ja teollisuuslaitoksissa rakennus- ja asennustöissä. Hämeenlinnassa hän sai vuonna 1820 rakennusmestarin oikeudet. Johan Råman teki erilaisia urkutöitä jo 1820-luvun puolivälistä alkaen, mutta ensimmäiset urkunsa hän rakensi Urjalaan vuonna 1830. Råman rakensi myös taffelipianoja (yksi on Hämeenlinnan kaupungin historiallisessa museossa). Säilyneet soittimet osoittavat hänen saaneen ammattikoulutusta.\nNäyttää siltä, että Råmanin Kuopion kirkkoon 1839 rakentamat urut aloittivat uuden tyylikauden Suomen urkuhistoriassa. Kuolema keskeytti Råmanin viimeisen työn, Korpilahden urkujen rakentamisen. Hämeenlinnan kaupunkiseurakunnan kuolinkirjassa Råmanin ammatiksi on merkitty "orgelbyggare", urkujenrakentaja. Hänen hautajaisiaan vietettiin Hämeenlinnassa huomattavin kunnianosoituksin.\nLisätietoja: Pentti Pelto, Johan Råman - Kuopion kirkon ensimmäisten urkujen rakentaja, teoksessa Helena Riekki, Erkki Tuppurainen (toim.) Urkuja, rakentajia ja soittajia Suomessa ennen 1840-lukua. Kuopio 1995.\nTukholmalaista urkujenrakentajaa Olof Schwania (18.10.1744 Säter - 15.4.1812 Tukholma) pidetään cahman-koulun urkujenrakennustaidon viimeisenä mestarina. Schwan tuli Ruotsin johtavan urkurakentamon Gren & Stråhlen verstaaseen oppipojaksi varsin nuorena, mutta ei saanut jatkaakseen sen toimintaa, vaan sai privilegin vasta 1771. Schwan toimi jonkin aikaa yhdessä Mathias Swalberg nuoremman kanssa.\nKun Schwan kuoli, sanottiin: ". . . riket förlorade med honom sin enda verklige orgbyggare." Schwania kutsuttiin jo eläessään Ruotsin Silbermanniksi, millä korostettiin hänen rakentamiensa urkujen soinnin hienoutta.\nLisätietoa: Carl-Gustaf Lewenhaupt, Urkujenrakentaja Olof Schwan, Organum 1/1996\nGustav Adolf Setterquist (1842-1906) oli ruotsalaisen Erik Adolf Setterquistin (1809-1885) poika, joka sai oppinsa isänsä rakentamossa. Hän tuli rakentamon osaomistajaksi 1874 lähtien, ja jatkoi isän kuoleman jälkeen itsenäisenä. G.A.Setterquist käytti uruissaan listelaatikkoa vuosisadan vaihteeseen saakka.\nG.A.Setterquist ei rakentanut urkuja Suomeen, mutta yksi hänen rakentamansa soitin (Helsingin Pyhän Sydämen kappelin urut) tuotiin tänne 1990-luvun alussa.\nNils Strömbäck (8.5.1751 Vaasan seutu? - 1790?) opiskeli 1774 urkuri Henric Kahelinin oppilaana. Vuonna 1775 Strömbäck korjasi ja laajensi Hedlund-positiivia Närpiössä. Tämän jälkeen hän tarjoutui rakentamaan uudet urut Kristiinankaupunkiin. Ehtona oli, että hän tulisi itse myös urkuriksi. Maistraatti hyväksyi Strömbäckin esityksen. Erimielisyyksien vuoksi Strömbäck muutti kuitenkin 1782 Raumalle, minne hän myös tarjoutui rakentamaan urut. Näiden 1784 valmistuneiden urkujen yläpillistöksi tuli hänen aiemmin rakentamansa positiivi.\nVuonna 1787 Strömbäck lähti Raumalta kohti itää etsimään parempaa toimeentuloa. Hän haki 1788 Turun tuomiokirkon urkurinvirkaa saamatta sitä. Strömbäck lienee kuollut 1790. Hänen kuolinpaikkansa on tuntematon.\nStrömbäck laati koraalikirjan. Hän käytti itsestään urkujenrakentajan ammattinimikettä ensimmäisenä Suomessa.\nAnders Telin (1716 Pietarsaari - 1778 Kokkola) oli papin poika, joka opiskeli Turun akatemiassa ja Uppsalan yliopistossa. Hän jätti kuitenkin opillisen uran ja hankki laivanrakennusmestarin pätevyyden. Telin tunnettiin Kokkolan etevimpänä laivanrakentajana. Hänen laajahkossa kirjastossaan oli seitsemällä eri kielellä kirjoitettuja kirjoja ainakin laivanrakennuksesta ja herrnhutilaisuudesta.\nTelin näyttää ryhtyneen rakentamaan ensimmäistä urkuaan ilman sopimusta, kun laivanrakennus tyrehtyi Kokkolassa 1760-luvulla. Soitin ostettiin Uudenkaarlepyyn kirkkoon 1768. Telin tunsi urkujen toimintaperiaatteet ja käytön, mutta hänellä ei näytä olleen urkujenrakentajan kokemusta. Hänen urkukonstruktionsa toimivat, mutta ne poikkeavat tavanomaisista urkujenrakennustavoista.\nLisätietoa: Lisätietoa: Juhani Martikainen, Orglar i Finland från tiden 1600-1800 (diss.), Sibelius-Akatemia, Vaasa 1997.\nAnders Thulé (11.07.1813 Kilassa - 29.02.1872 Kangasalla) oli talonpojan poika Ruotsista. Hänestä piti tulla lukkari, mutta teknisemmän työn toivossa hän tuli Tukholmaan ja joutui Gustav Anderssonin urkuverstaalle. Thulé johti Oulun, Turun ja Inkoon Andersson-urkujen pystyttämisen ja todennäköisesti myös äänitti ne. Tammisaaren urkujen tilauksen myötä hän jäi Suomeen. Mahdollisesti Thulé oli jo aikaisemmin halunnut ryhtyä itsenäiseksi yrittäjäksi, ja käytti komennusmatkansa Suomeen hyväkseen.\nAnders Thulé hallitsi urkujenrakentajan ammatin jo itsenäisen toimintansa aloittaessaan. Hänen urkunsa osoittavat alusta alkaen kokonaisuuden hallintaa ja suurta ammattitaitoa. Muutokset rakennustavoissa olivat vuosien myötä vähäisiä. Thulé piti itseään ajan tasalla tutustumalla toisten tekemiin urkuihin (ainakin Helsingin Nikolainkirkon Walcker-urkuihin, Loviisan Strand-urkuihin ja Uudenkaupungin Marcusseneihin). Hänen kirjastossaan oli lukuisten urkukirjojen ohella myös muuta kirjallisuutta.\nAnders Thulé käytti uruissaan listelaatikkoa ja mekaanista koneistoa. Konstruktiot ovat yksinkertaisia ja luotettavia, ja käytetty materiaali ensiluokkaista. Thulé rakensi 22 kirkkourun lisäksi kamariurkuja, joita on löydetty toistaiseksi 14. Kirkkouruista neljä oli kaksisormioisia ja muut yksisormioisia. Viimeksi mainituissa oli itsenäinen tai liitejalkio.\nAnders Thulén fasadit ovat säännöllisesti mykkiä, ja fasadipillit ahtaita. Tämä antaa ulkoasulle oman leimansa, sillä pillien lukumäärä yksittäisissä kentissä on melko suuri. Kamariurut poikkeavat sekä konstruktioittensa että soinnillisten ominaisuuksiensa puolesta kirkkouruista.\nLisätietoa: Pentti Pelto, Kaksi suomalaista urkuperinnettä (diss.), Sibelius-Akatemia. Vammala 1994.\nBror Axel Thulé (28.08.1847 - 13.8.1911 Kangasalla) syntyi Anders Thulén toisena lapsena. Bror Axelin piti mennä Turun tuomiokirkon urkurin J.F. Boströmin oppiin, mutta opettajan kuoleman vuoksi suunnitelma ei toteutunut. Isänsä verstaalla hän teki aluksi pääasiassa metallitöitä, mutta pääsi lopulta valmistamaan pillejä. 22-vuotiaasta lähtien Bror Axel viritti urkuja isän istuessa soittopöydän ääressä. Hollolan urut 1869 olivat hänen ensimmäinen oma äänityksensä ja Orivedellä hän johti 1871 pystytyksen ensi kertaa.\nKun rakentamo Anders Thulén kuoleman jälkeen siirtyi Bror Axelin nimiin, tämän kykyjä epäiltiin julkisesti. Vastoin odotuksia hän sai luottamusta, laajensi rakentamon toimintaa, ja pystyi vastaamaan kilpailutilanteeseen Zachariassenin kanssa.\nVuonna 1878, kun Bror Axel Thulé oli toiminut itsenäisenä rakentajana jo kuusi vuotta, hän matkusti Pariisin maailmannäyttelyyn läpi Euroopan. Matkallaan hän tutustui urkuihin, urkureihin ja urkujenrakentajiin eri maissa. Hän vieraili Cavaillé-Còllin tehtaassa Ranskassa, ja kuuli mm. C.M. Widorin soittoa. Hänen matkakertomuksestaan välittyy innostus nähdyistä asioista, mutta myös kritiikki. Matkan tuloksena hän näyttää vähitellen löytäneen oman rakennustyylinsä.\nMatematiikka ja tekniikka olivat Bror Axelille läheisiä, ja hänen uruissaan esiintyykin mielenkiintoisia ja innovatiivisia konstruktioita. Osuutensa näiden syntymiselle lienee myös Johan Kaupelinilla (myöh. Kauppi), joka siirtyi Zachariassenilta Thulén rakentamoon työnjohtajaksi.\nBror Axel Thulé rakensi ensimmäisen äänikertakanavalaatikon 1880. Hän sai sille patentin, ja sitä käytettiin aluksi mekaanisen koneiston yhteydessä. Maassamme ensimmäisen pneumaattisen koneiston hän rakensi Tampereen Aleksanterinkirkon urkuihin. 1880- ja vielä 1890-luvulla B.A.Thulé rakensi useita hybridikoneistoja, joissa oli pneumatiikan ohella mekaanisiakin toimintoja.\nThulé rakensi kaikkiaan 195 uutta urkua, joista lähes 40 oli yksiäänikertaisia koulu-urkuja. Nimensä mukaan koulu-urkuja käytettiin kouluissa ennen harmonia, mutta niitä tehtiin myös yksityisille henkilöille. Bror Axel Thulén uruista vain Tampereen Aleksanterinkirkon urut vuodelta 1911 olivat 3-sormioiset. 30-äänikertaisia tai sitä suurempia soittimia oli kaikkiaan kuudet.\nBror Axel Thulélta on säilynyt kesken jäänyt urkukirjan käsikirjoitus. Thulé oli talonpoikaissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä vuosina 1905-06.\nCarl Torenberg (1743-1813) syntyi Porissa ja kävi siellä triviaalikoulun. Hän oleskeli elämänsä aikana Suomen lisäksi ainakin viidessä Euroopan maassa. Carl Torenbergin poika Johannes oli Turun tuomiokirkon urkuri ja akatemian musiikinjohtaja.\nCarl Torenberg sai koulutuksen soitinrakentajaksi Hollannissa. Hän rakensi muun muassa fortepianoja ja muitakin klaveereja. Torenberg omisti soittimen, josta hän käytti nimeä Orchester mecanique. Sillä annettiin konsertteja Turussa.\nTorenberg rakensi urut Sauvon kirkkoon käyttäen siellä 1600-luvulta saakka säilyneitä urkuosia. Hän korjasi myös Turun tuomiokirkon urkuja kahdesti. Turun Akatemiatalon urkujen rakentamisen hän lienee aloittanut, mutta ne jäivät häneltä kesken.\nLisätietoa: John Rosas, Kring en gammal orgel, Budkavlen, Åbo Akademi 1953.\nE.F. Walcker & Co (Ludwigsburg, Württenberg) oli vuonna 1820 Eberhard Friedrich Walckerin (1794-1872) perustama urkurakentamo, jonka toimintaa hänen poikansa Karl (1845-1908) jatkoi. Oscar Walcker (1869-1948), edellisen veljenpoika, tuli yhtiöön oppilaaksi 1885. Hän kehitti urkujen piirtämistä, asentamista ja äänitystä. Oscar Walcker otti käyttöön myös koneita ja pyrki taloudellisuuteen rationalisoimalla valmistusta. Oscar Walcker oli aktiivisesti mukana Elsassista ennen ensimmäistä maailmansotaa alkaneessa urkujenuudistusliikkeessä, ja hänen johdollaan rakennettiin Freiburgin yliopiston tunnetut Praetorius-urut.\nE.F. Walcker tunsi abbé Voglerin ja hänen simplifikaatiosysteeminsä. Walcker rakensi Frankfurt am Mainin Pauluskirkkoon vuonna 1833 uudet urut, jotka kolmine sormioineen ja kaksoisjalkioineen edustivat ensimmäisinä saksalaista romantiikkaa. Walcker kehitti keilalaatikon (ensimmäinen 1842), jonka hän patentoi. Keilalaatikko oli patentin vapautumisen jälkeen lukuisten rakentajien jäljittelyn, ja myös kehittämisen kohteena. E. F. Walcker piti yhteyttä ranskalaiseen Aristide Cavaillé-Còlliin. Pneumatiikka tuli Walckerilla käyttöön verraten myöhään, vasta 1890 paikkeilla. Walckerin urkurakentamo oli yksi neljästä keskieurooppalaisesta tehtaasta, jotka vuonna 1914 valmistivat jopa 1500-2000 äänikertaa kukin. Näiden tehtaiden suuruus oli ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä elsassilaisen urkuliikkeen kritiikin kohteena.\nSuomeen Walcker rakensi 48 urkua, joista ennen vuotta 1917 yhteensä 30. Vain yksi, Richard Faltinin kotiurut Sibelius-museossa, on viimeksi mainituista säilynyt.\nKarl Gustav Wikström (5.6.1861 Turku - 30.5.1908 Nilsiä) tuli Bror Axel Thulén verstaalle oppipojaksi 1882. Kuusi vuotta myöhemmin hän lähti valtion apurahan turvin jatko-opintoihin New Yorkiin, ensin Kempisille ja sen jälkeen tunnetulle Rooseveltille. Palattuaan Suomeen hän rakensi ensimmäisen soittimensa Rymättylään 1893, ja perusti sen jälkeen oman rakentamon Naantaliin.\nWikström näyttää olleen tyytyväinen Amerikassa saamaansa opetukseen ja työskentelymahdollisuuksiin. Suomeen palattuaan hän kuitenkin totesi jääneensä jälkeen. Täällä jo käyttöön otettuun pneumatiikkaan Wikström joutui perehtymään työnsä ohessa eivätkä hänen konstruktionsa aina noudattaneet alan yleisiä rakennustapoja.\nToimittuaan lähes kymmenen vuotta ensimmäisissä tiloissaan, Wikström rakennutti vuonna 1902 omat tilat Naantalin Koivulaan. Urkujen rakentaminen päättyi, kun Wikström kuoli kesken urkujen viimeistelytyön Nilsiässä. Wikström rakensi 19 uutta urkua (mm. veljensä kuvanveistäjän Emil Wikströmin ateljeeseen Visavuoreen). Niiden lisäksi hän teki urkujen uudistuksia ja muita pienempiä töitä. K.G. Wikströmin poika, Erkki Valanki työskenteli urkujenrakentajana 1912-1970 Kangasalla.\nLisätietoa: Erkki Valanki, Urkujenrakentaja K.G. Wikström, omakustanne. Kangasala 1979.\nJens Alexander Zachariassen (24.5.1839 Broager, Tanska - 14.6.1902 Uusikaupunki) oli tunnetun tanskalaisen urkujenrakentajan, Jürgen Marcussenin tyttären poika. Hän aloitti työskentelyn ja opiskelun urkujenrakentajaksi Marcussenin urkurakentamossa jo 1853. J.A. Zachariassen tuli johtamaan Uudenkaupungin Marcussen-urkujen pystyttämistä 1865, ja palasi vuonna 1870 kaupunkiin aloittaakseen oman toimintansa urkujenrakentajana. Hänen ensimmäiset urkunsa valmistuivat Poriin ja Perniöön 1872. Zachariassenin tavaramerkki olivat kuutiopalkeet, ja suomalaiseen urkuperinteeseen hänen urkunsa toivat uudenlaisen - kirkkaamman ja heleämmän soinnin.\nZachariassenin urkurakentamon voitokkaasti noussut tähti alkoi laskea jo 1890-luvun puolivälissä. Rakentamon johdon mielenkiinto suuntautui muille aloille, ja erinomainen Johannes Lassen Zachariassen, joka oli tullut Uuteenkaupunkiin 1880-luvun puolivälissä, kutsuttiin johtamaan Marcussenin rakentamoa Tanskassa.\nJens Alexander Zachariassenin kuoltua hänen poikansa, Alexander Gabriel Zachariassen (4.9.1870-22.5.1937) jatkoi hyvistä uruistaan tunnetun rakentamon toimintaa. Hän ei lopettanut urkutuotantoa, mutta ei sitä erityisesti kehittänytkään. Zachariassenin pneumatiikka ei näytä olleen kovin luotettavaa, minkä vuoksi nuoremman Zachariassenin aikana tehtyjen urkujen koneistot ovat usein hybridejä: niissä on sekä pneumaattisia että mekaanisia toimintoja. Viimeiset urut rakennettiin Hirvensalmelle, missä viimeinen rakentaja, Lindqvist uupui työnsä ääreen. Zachariassenin rakentamossa rakennettiin kaikkiaan 116 uutta urkua sekä tehtiin korjauksia vanhempiin.\nLisätietoja: Pentti Pelto, Kaksi suomalaista urkuperinnettä (diss.), Sibelius-Akatemia. Vammala 1994.\nJaakkiman urkuri Ernst Henrik Zink (1855-1942) rakensi yhdet pienet urut.\nMatias Åkerlund (?-1901) oli loviisalainen kansakoulunopettaja, joka oli valmistunut Uudenkaarlepyyn seminaarista. Hän keskittyi veistonopetukseen, mutta toimi myös voimisteluopettajana. Loviisan torviseptetissä hän soitti kornettia. Hän on rakentanut muutamia urkuja, jotka osoittavat suurta puusepäntaitoa.\nKarl Öhman (1802-1872) oli pitäjänmuurari ja itseoppinut käsityöläinen Saltvikista, Ahvenanmaalta. Hän valmisti ainakin viisi pientä urkua, niiden joukossa mm. Getan kirkon urut, joissa oli tiettävästi kuusi äänikertaa ja liitejalkio.


Ja juuri kun luulimme Cerber versioita, ita€™ s 4th käännös oli ohi, Locky ransomware tärkeimmillä kilpailijoilla on surpised meille 4.1.6 iteraation. Päivitysversiossa ei ole merkittäviä parannuksia, mutta uusi taustakuva sekä uusi jakelu sivustoja. Toinen uusi parannus tämä versio on, että Cerber 4.1.6 on nyt keskittynyt enemmän koska heidän tärkeämpänä organisaatioissa tietokantojen salaamiseen jos yrityksen tietokone on saanut tartunnan. Jälkeen 4.1.6 versio Cerber ransomware infektoida sinun tietokone virus heti tekee tiedostot salattu salausalgoritmia. Tämä tehdään tarkoituksena päästä käyttäjää avaamaan web-sivun edistää Cerber decryptor maksamiseen BitCoin vastineeksi decryption keskeinen seikka salatuille tiedostoille yksilöllisesti tuotettavissa tiettyä tartuntaa. Jos sinulla on tullut uhri tämän uudenlaisen online kiristys. Me neuvoo varovaisuuteen sen tulevissa toimenpiteissä ja lukea tämän artikkelin.\nUhka Yhteenveto manuaalisesti poistaa Cerber 4.1.6 tietokoneesta Huom! Merkittävä ilmoituksen siitä, Cerber 4.1.6 uhka: käsin Cerber 4.1.6 edellyttää järjestelmätiedostot ja rekisterit. Näin ollen se voi aiheuttaa vaurioita tietokoneellesi. Vaikka atk-taidot eivät ammatillisen tason, donâ€™ t tarvitse huolehtia. Voit tehdä poistaminen itse vain 5 minuuttia, haittaohjelmien poistotyökalulla.


PI.. PI.. PIRSKATTI! : Pekka Lippos-kansia : 2\njohdattaa lukijat Lontooseen, jossa oli oikea hernerokkasumu Pekan saapuessa ahvääriasioissa saarivaltakunnan pääkaupunkiin. Sumussa hän törmäsi tuntemattomaan mieheen, teki tuttavuutta ja sai jo samana iltana tietää, että uusi tuttavuus oli pelätty kansainvälinen konna. Hänet tunnettiin nimellä\nS ä h k ö t u o l i m i e s\nKahdenkymmenentuhannen voltin sähkövirtakaan ei ollut Sing-Singissä kyennyt tätä miestä nujertamaan. Pekka joutuu sekä Lontoossa että ilmojen yllä lentokoneessa huimien seikkailujen pyörteeseen. Tärkeätä osaa tarinassa näyttelevät myös monet muut henkilöt, mm. kaunis Peggy Lou, hevosnaamainen Lef Turner ja leskirouva Rose Amalia. Pekka Lipponen ja hänen veljenpoikansa Esko jonka tunnemme jo ennestään ovat lomailemassa Euroopassa ja tarkoitus oli mennä Saparomäelle saunomaan. Mutta Esko löytääkin eräästä antikvariaatista vanhan kirjan ja sen sisällä on vielä vanhempi käsikirjoitus, jonka munkkiveli Marco lähes viisisataa vuotta sitten on kirjoittanut. Matka kääntyykin Madeiran saarelle, jossa pitäisi olla kätkettynä aarre. Mutta siellä on myös\nK A T A K O M B I E N\nK U M M I T U S\nja Pekka sekä Esko joutuvat kokemaan karmaisevia kauhutunnelmia. Kun juttuun sekaantuu lisäksi pari melkoista konnaa sekä mustasilmäinen nainen, muodostuu Madeiran matkasta elämys, jonka Pekka Lipposen ystävät noteeraavat erääksi Pekan jännittävimmäksi seikkailuksi. Madeiran kaunis luonto, värikäs historiallinen menneisyys ja tapahtumien salaperäisyyttä uhkuva tempo, ottaa lukijan mukaansa jo kirjan ensi lehdiltä saakka. "Katakombien kummitus" nostattaa varmasti kylmiä väreitä lukijan selkäpiihin syyskesän helteessäkin...\nPekka Lipposen tielle sattuu aina kummallisia tapahtumia. Kovanaamaiset konnat väijyvät hänen henkeään, hän törmää matkoillaan mitä merkillisimpiin salaisuuksiin - niinkuin tarina kadonneesta kultakaivoksesta ja jäljettömiin hävinneestä kullankaivajasta. Mutta tämäkään tarina ei ole tuulesta temmattu. On olemassa karttapiirros kaivoksesta, on salaperäinen viesti ja sanomalehdissä julkaistu kuva miehistä, jotka katosivat jäljettömiin Noitavuorilla. Näistä aineksista kehittyy seikkailu, jossa Pekka taas joutuu käymään kuoleman portilla. Tämä kirja\non tavoittelemisen arvoinen, se saa sekä Pekan että lukijan mielikuvituksen liikkeelle. Mikä on kadonneen kultakaivoksen salaisuus, kuka on salaperäinen Lumiparta, onko jäjettömiin kadonnut kullankaivaja vielä elossa?\nKaikki selviää vasta sitten, kun olette lukenut tämän seikkailukirjan, joka kiilautuu Lippos-sarjassa alkupäähän. Siinä on romantiikkaa, salaperäisyyttä ja hetki hetkeltä tiivistyvää jännitystä. Erakkomunkki Berimba oli elänyt niin kauan Mihintalen raunioituneen luostarin 68 kallioon hakatun munkkikammion ainoana asukkaana, että hänestä oli ajan mukana karissut kaikki buddhalaisuus, lukuunottamatta keltaista kaapua, Hän oli suunnannut katseensa Ceylonin tähtitaivaalle, muttei rukoillakseen valoa pimeälle sielulleen, vaan etsiäkseen tähtien asennoista vastausta pahojen miesten kysymyksiin. Kun Berimba laati horoskoopin, joka ennusti jollekulle kuolemaa, kävi viikatemies pian jonkun luona... Niinpä Pekka Lipponenkin sai aihetta suhtautua vakavasti astrologiaan, kun Berimba ilmoitti hänelle, että tähdet kertoivat kuoleman lähestyvän Pekkaa. Ja lohikäärmelinnan kaunis kiinalainen valtiatar Tien-Tien johdatti Pekan seikkailuun, jossa tropiikin pahaaennustaneiden tähtien kalpeassa valossa välähtää\njonka pieninkin pisto tuottaa kuoleman. Tässä Ceylonin paratiisimaisella saarella tapahtuvassa seikkailussa jännitys ei herpaannu hetkeksikään, siitä pitävät kovapintaiset konnat, salaperäiset, eksoottiset naiset ja Lohikäärmelinnan salaisuudet huolen. Pekka huolehtii tietenkin lopusta, jonka onnellisuus oli hiuskarvan varassa...\nJälleen heti enismmäisellä sivulla latautuu jännitys Pekka Lipposen seikkailuissa Uuden Guinean viidakoissa.\nvie lukijan Pekan kumppanina keskelle viidakon kauhuja, ihmissyöjäkääpiöiden asuma-alueille ja pahojen henkien temmelyskentille.\nPekan palvelija Kuwahi puhui unissaan kuolleista miehistä, eikä Pekka aamulla herättyään voinut salata kiinnostustaan, vaan tenttasi Kuwahia kertomaan tarkemmin noista Tannan plantaashin mystillisistä olennoista. Pekkaa alkoi kiinnostaa Tannan plantaashi ja sen isäntä. Mutta kuinka käviään: Pekan vene ajautui rantakivikkoon ja sankarimme oli tuossa tuokiossa tukalammassa tilanteessa kuin milloinkaan aikaisemmin.\n...Pekan herätessä havaitsi hän parakin edessä jykeväniskaisia, isomahaisia miehiä, joiden tukka oli ajeltu. "Kuolleista takaisin elämää nnostettuja miehiä, robotteja", tuumiskeli Pekka, "ja noiden joukkoonko minutkin aiotaan totuttaa?"\nYhtäkkiä Pekka havahtui kuullessaan äänen:\n"Sinunkin kurkkuusi on kaadettu kirottua jonga-mehua! Sinutkin on tehty hulluksi ja tylsäksi. Käsitätkö mitä tarkoitan..." PEKKA LIPPONEN NO. 48 : Kädet ylös, Punapää Sally!\nPEKKA LIPPONEN NO. 49: Kadonnut kuuraketti PEKKA LIPPONEN NO. 51: Aavekaupungin pormestari\nPEKKA LIPPONEN NO. 52: Ahvääri taikka nikkeliä PEKKA LIPPONEN NO. 55: Vaarallinen vainaja


"Populistien paradoksi estää EMU-uudistukset" - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\n"Populistien paradoksi estää EMU-uudistukset"\nMatti Tuomala (KUVA: Outi Pyhäranta)\nJulkaistu: 13.5.2015 20:30\nTalous- ja rahaliitto EMU on keskeneräinen ja sen korjaamiseksi tarvitaan fiskaalista integraatiota, Tampereen yliopiston kansantaloustieteen professori Matti Tuomala sanoo. Mutta epätäydellisyydestä syntyneet liikkeet estävät itse muutokset.\nTuomalan mukaan eurokriisi johtuu puutteellisista rakenteista eikä holtittomasta taloudenpidosta, ja EMU:n luonut Maastrichtin sopimus oli tarkoitettu vasta ensimmäiseksi askeleeksi. Seuraavat ovat kuitenkin jääneet ottamatta ja nyt tarvittaisiin fiskaalista integraatiota eli valuutta-alueen yhteisen budjetin kasvattamista.\nPerusteluiksi Tuomala referoi taloustieteellistä kirjallisuutta optimaalisesta valuutta-alueesta. Valuutta-alueen elinkelpoisuus edellyttää maiden keskinäistä kauppaa, fiskaalista integraatiota ja työvoiman vapaata liikkumista.\nJos ihmiset voivat muuttaa töiden perässä, tarvitaan vähemmän itsenäistä maakohtaista talouspolitiikkaa. Mutta Tuomalan mukaan se vain syventäisi Etelä-Euroopan kriisimaiden ongelmia.\n– Etelä-Euroopan kriisimaissa nuorisotyöttömyys on aivan kauhealla tasolla. Jos kaikkein työkykyisin nuoriso muuttaa muualle, se jos mikä heikentää lähtömaiden julkista taloutta, Tuomala sanoi SAK:n seminaarissa keskiviikkona.\nSiksi siis mieluummin fiskaalinen integraatio.\nEi huolta holtittomuudesta\nKeskeneräisessä valuuttaunionissa valtiot joutuvat kohtaamaan talouden kriisit omin voimin, eikä Emussa ole mekanismeja tasoittamaaan kauppa- ja vaihtotaseiden epätasapainoja.\nYhdysvalloista nähdään, miten fiskaalinen integraatio tasapainottaa automaattisesti alueiden eroja. Liittovaltioista lähtee isoja tulonsiirtoja vaikeuksissa oleviin osavaltioihin, samalla kun niiden liittovaltiolle maksamat verotulot hupenevat.\nTuomalan mielestä pelko holtittomasta taloudenpidosta on turha. Kriisiä edeltävät tilastot osoittavat, että eurokriisissä ei ole kyse holtittomasta julkisen talouden hoidosta vaan puutteellisista rakenteista. Eikä mikään estä velkajarrujen asettamista.\n"Populistien paradoksi estää uudistukset"\nTuomala ei kuitenkaan usko, että fiskaalisella integraatiolla on poliittisia mahdollisuuksia mennä eteenpäin.\n– Populistiset liikkeet ovat ottaneet yhteiskunnallisen keskustelun ja päätöksenteon panttivangikseen, mikä on tietysti aikamoinen paradoksi.\n– Populistiset liikkeet ovat hyvin pitkälti syntyneet sen politiikan seurauksena, jota on jouduttu tekemään epätäydellisessä eurojärjestelmässä. Nyt samat liikkeet ovat esteenä sille, että jotain voitaisiin muuttaa.\nFiskaalisesta integraatiosta puhutaan usein halventavaan sävyyn, Tuomala pahoittelee. Tulonsiirtounionina, jossa tiedetään etukäteen, ketkä ovat maksajia ja ketkä avunsaajia. Kuin vakuutusyhtiössä tiedettäisiin ennalta, kuka ensimmäisenä polttaa talonsa.\nSeuraava hallitus muuttaa Suomen Eurooppa-politiikkaa radikaalilla korjausliikkeellä, jos hallitus tekee niin kuin keskustan Juha Sipilä tahtoo ja valtiovarainministeriö neuvoo. Se olisi U-käännös, jolla Suomi yrittäisi eroon liittovaltiokehityksestä. 3.5.2015 5:01 Lue lisää ›\nSuomen alijäämät alkavat huolestuttaa jo ulkomaillakin, mikä lisää tulevan hallituksen paineita. 13.5.2015 12:01 Lue lisää ›\n"EMU tienristeyksessä – tarjolla kaksi suuntaa"\nTalous- ja rahaliitto EMU:lla on kaksi mahdollista kehityssuuntaa, valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Tuomas Saarenheimo hahmottelee. Toinen tarkoittaisi lisää valtaa ja vastuuta, toinen vähemmän kumpaakin. 13.5.2015 19:34 Lue lisää ›


Microblading kannattaako se\nAjatuksia, Lifestyle, Lifie, Mielipide, Mielipiteet, Mielipiteet, Mietteitä, Oma elämä, Yleinen\nMiksi ei microblading -kulmakarvoja?\nNovember 2, 2017 13 Comments\nMitä tulee kauneustrendeihin, on microblading varmasti viime ja tämän vuoden yksi kuumimmista trendeistä. Olen kauan taistellut olemattomien kulmakarvojeni kanssa ja microblading on käynyt aina silloin tällöin mielessäni. Miksi sitten en ikinä siihen tuoliin istunut, vaikka tilaisuus olisi ollut?\nVaikka en ole koskaan itse kosmetiikka-alalla olutkaan, kiinnostavat nämä asiat minua aika paljon ja sen takia luin paljon ja kyselin monen monta kertaa microbladingistä, kun mietin eri vaihtoehtoja. Tässä kohtaa tosin myönnän, että olen näissä kauneusjutuissa hieman nössö, sillä en ole koskaan värjännyt hiuksiani enkä myöskään valkaissut hampaitani. Monesti nuokin asiat ovat mielessä käyneet, mutta sitten olen kumminkin taas pidättäytynyt luonnollisissa kauneusrutiineissa.\nKun puhuin microblading- ja meikkitaitelijan kanssa microblading-kulmakarvoista, kumpikin olivat sitä mieltä, että jos kulmakarvat saa meikillä kuntoon, ei niitä kannata lähteä muokkaamaan. Meikkitaitelija painotti myös sitä, että kasvoista tulee elottoman näköiset, jos luonnollista raamia lähdetään muokkaamaan. Toki jos ei omia kulmakarvoja ole ollenkaan, on näkökulma aivan toinen.\nYksi syy miksi microblading ei myöskään ole tuntunut omalta, on pelko siitä, että ihon alle syötetty väri muuttuu ajan kuluessa punertavaksi tai violetiksi. Väri kun on sama mitä kestopigmentoinnissa, vain tekniikka on erilainen sekä microbladingissa ihon alle pigmenttiä laitetaan pienempi määrä.\nOlen itse vain äärettömän varovainen mitä ulkoisiin muokkauksiin tulee ja sen takia otan itse yleensä aika paljon selvää asioista ennen kuin teen mitään. En tiedä olenko se vain minä, mutta microblandingiä on hehkutettu aika paljon tässä viime vuoden aikana ja itse ainakin enemmän asiaan perehtyneenä koin, että minulle parempi ratkaisu oli olla menemättä varsinkin, kun puhuin microblading- sekä meikkitaiteilijan kanssa. Vielä kun ei ole näkyvissä, että muuttuuko väri iholla samalla tavalla mitä kestopigmentoinneissa. Ehkä mieleni muuttuu, kun näen vuoden sisällä esimerkkejä hyvin häivyttyneistä kulmakarvoista punertavien sijaan. Nyt kumminkin kasvattelen kulmakarvojani ja laitan ne meikillä kuntoon mieluummin kuin pigmentoimalla kulmani.\nPs. Alexa oli kirjoittanut myös postauksen kokemuksistaan: Rehellinen mielipide microbladingistä\nHuom. Kuvan kulmakarvat ovat meikkaajan pensselin jäljiltä.\nKeittiökosmetiikka – kaikki rakkaat purkkini\nArvostan tätä paljon, et lähde mukaan trendijuttuihin vaan olet tyytyväinen itseesi – ja miksipä et olisi <3 Mä en oo myöskään koskaan uskaltautunut esimerkiksi ripsiä tai hiuksia tuuhentamaan ja microbladingissakin pelkään just tuota punertavaksi muuttumista. Mieluummin sen minuutin käytän meikatessa kulmien kanssa, kuin lähden neulaa sinne näyttämään :)\nmä olen tällänen nössö :D\nKun teininä halusin blondata (!!?!?) hiukseni, varoitteli äiti aina miten väri menee päänahasta läpi :D. En tiedä onko näissä asioissa mitään perää mutta äidin sanat ovat iskostuneet monessa asiassa aika syvälle.\nRipset olen laittanut, mutta sitten kun se liima jäi kökköön, revin tekoripset sekä omani pois. Parempi siis olla ilman.\nHampaani haluaisin vaalentaa, mutta en oikein uskalla, kun mitä jos joku menee pieleen. Ripset kasvavat takaisin, mutta kiillettä ei saa ikinä takaisin.\nOlen nähnyt nimenomaan nuo punertavat kulmat pigmentoinnin jälkeen ja se pelottaa. Ja kun saan kulmat hätätapauksessa meikattua niin koin, että se on parempi vaihtoehto minulle. Kaikki tosin riippuu ihan omasta ihonlaadusta sekä myös kulmakarvoista. Jos minulla ei olisi kulmia ollenkaan, olisi minulla jo microblading-kulmat. Nyt saan haituvani väreillä sekä meikillä eloon :)\nEhkä meissä elää joku ranskalais-geeni, kun haluamme olla luonnollisia? :)\nMulla ei ole alopecian takia omia kulmakarvoja ollenkaan, joten mulle microblading oli kyllä semmoinen pelastus että tuli ihan itku ilosta kun näin kulmakarvani laiton jälkeen <3\nMulla on nyt ollut nämä 8 kk ja ovat haalistuneet harmaanruskeiksi. Veikkaan että tuo haalistumisen väri riippuu siitä, millä värillä microblading tehdään. Ja riippuu varmaan myös omasta ihon pigmentistä. Mutta oma haalistuminen onneksi hyvän väristä :)\nvoi uskon! Minulle värjäys on tälläinen pelastus kun saan kulmat näkyviin sillä paremmin.\nOlen lukenut, että microblading- kulmien haalistuminen johtuu nimenomaan siitä kun pigmenttiä laitetaan vähemmän ihon alle. Tosin haalistumiseen vaikuttaa oman ihonlaatu myös todella paljon. Eli mitä kuivempi iho, sitä kauemmin kulmat kestävät.\nOlen onnellinen puolestasi, että olet saanut kulmat – ne kun ovat kasvojen raamit!\nNovember 2, 2017 at 4:48 pm\nTäällä myös nössö – ei hiusten värjäystä/tuuhennusta/pidennystä/olaplexia ynnä muuta. Ei tekoripsiä eikä kynsiä. Eikä kulmakarvojen sörkkimistä.\nVaikka ihailen kauniin luonnollisia, kasvoja kehystäviä kulmakarvoja (omani ovat vaaleudesta johtuen näkymättömät joten en koe tähän kategoriaan kuuluvani :D) saatan nykyään hipsiä menemään pelkällä ripsarilla kun kulmien meikkaaminen vaan tuntuu toisinaan ylitsepääsemättömän vaikealta. Niin sitä vaan oppii olemaan tyytyväinen ikiomissa nahoissaan, vaikka sitten ilman minkäänlaisia apukeinoja. :)\ntervetuloa nössökerhoon :D\nMinä kyllä käyn värjäämässä haituvani, sillä muuten minulla ei näyttäisi kulmia olevan lainkaan.\nMutta sehän se tärkeintä on, että tykkää olla itsensä juuri sellaisena kun on :)\nNössö minäkin! (opin uuden sanan:-) Sinullahan on kauniit kulmakarvat! Mutta minulla aina olleet hyvin vähäiset ja vaaleat. Välillä värjään itse niitä mutta ei sitäkään juuri huomaa. Puuterimaisella luomivärillä ja oikeanlaisella pensselillä saan tehtyä ne joka päivä minulle kelpaaviksi. Minulla ei ole koskaan ollut hiustenpidennyksiä! koska pelkään että omat jo nyt ohuet hiukset vaurioituu ja kun tuulee niin näkyy sitten “teipit”. Ei ole ollut kestoripsiä ja rakennekynsiä en uskalla edes ajatella. Minulla ohuet ja liuskottuvat kynnet ja yritän hoitaa niitä muilla keinoin kuntoon. (Parhaillaan menossa Trind Nail Balsam kuuri).Kulmien tatutointeja, hiustenpidennyksiä, kestoripsiä, rakennekynsiä… ihailen tuota kaikkea muilla joille ne kauniisti laitettu mutta itselleni en halua. Olet kaunis “Sohvi” tuollaisena kuin olet! Ihailen sinua! Kiitos monista kivoista artikkeleista vaikka aina en kommentoikaan.\nMitä, etkö ole aiemmin kuullut? :D\nSiis kuvan kulmakarvat ovat meikkaajan pensselin jäljiltä. Nyt olisi hieman erilainen jälki kun näkisit aamuisin kulmani. Käyn yleensä värjäyttämässä kulmani kerran kuukaudessa. Suosittelen myös äärettömän paljon Lancômen kulmageeliä, jota levitetään kulmavärin päälle. Sillä väri ja kulmat pysyvät ojennuksessa.\nJep, ymmärrän hyvin. Minulla on tosin erilainen ongelma sillä omia hiuksia pitää käydä ohentamassa. Ne eivät kasva kovinkaan pitkiksi, sillä luonnonkihara tekee ne niin kuivaksi. Pidennyksiä en myöskään ottaisi ainakaan teippitekniikalla.\nMitä kynsiin tulee, kokeilin Bio sculpture -kynsiä Suomessa ja pidin niistä tosi paljon. Ranksassa ei tehdä geeli- tai rakennekynsiä monessakaan paikassa koska täällä pidetään luonnollisuudesta. Mikä on ihana asia. Täällä ei myöskään näe räikeitä hiusvärejä, vaan jos ihmiset värjäävät, on väri todella lähellä omaa väriä.\nVoi kiitos. On ilo kirjoittaa blogia teille, sillä te lukijani olette niin ihania <3\nKiitos kun luet ja pidät lukemastasi <3\nTäällä yksi rohkea :D (vai tyhmänrohkea, hih) joka juuri taannoin laitatti itselleen Microblading-kulmat. Ja oon ollut niin onnellinen niistä :) Mulla on aika kohtuulliset omat kulmat, mutta niissä on ollut paljon aukkoja ja mallikin olisi voinut olla kauniimpi, niin pitkällisen pohdinnan (ja tekijöiden tarkan seulonnan) jälkeen menin laittamaan. Toistaiseksi harmittaa vain, etten mennyt jo paljon aiemmin. Mulle oli todella tärkeää löytää tekijä, jonka kädenjälkeen luotan, ja jolla on pitkä historia kulmakarvojen (ja muutenkin kauneudenhoidon parissa) ja joka tekee minun mielestäni tyylikkäästi ja hyvällä maulla. Kirjoitan hommasta blogiini, kunhan saan otettua kunnolliset jälkeen-kuvat, nyt kun vahvistamisestakin on kulunut se pari viikkoa.\nSinullahan on kyllä niin kauniit kulmat (ja hiukset), että ei missään nimessä kannatakaan lähteä tekemään niille mitään <3 Jos itse jotain kadun, niin sitä, että olen joskus lähtenyt värjäämään hiuksiani kovasti luonnollisesta väristäni poiketen, nyt on pitkä matka palata takaisin omaan väriin (ja värjäämättömyyteen, joka on tavoitteena), huoh...\nNovember 3, 2017 at 9:47 am\nheh, ei ole tyhmänrohkeaa tässä asiassa, on vaan nössöjä :D\nYmmärrän hyvin, sillä jos tekijä ei ole kunnollinen, ei siitä hyvä tule. Kulmakarvat ovat niin tärkeä osa ulkonäköä joten ,tekijän pitää olla hyvä.\nSiis kulmat ovat tässä meikkaajan pensselin jäljiltä. Hiukset saisivat olla hivenen vaalemmat niin en näyttäisi talvisin niin kalpealta. No mutta vaikka matka on pitkä, se palkitaan sitten lopussa :)\nLuulen, että meillä on Suomessa nimenomaan luonnollista värjätä hiuksia voimakkailla väreillä. Ranskassa taasen ei näe kovinkaan selkeästi, että kuka on värjännyt hiuksensa ja kuka ei. Mutta täällä ei näe muutenkaan esimerkiksi niin voimakkaista tai viimeisteltyjä hiuksia tai meikkejä mitä Suomessa. Se on todella yllättävää.\nMusta tää oli vähän tylsää liibalaabaa aikaisempaam hyvääntasoon verrattuna. Henkilökohtaisesti tällänen faktaton asian pyörittely on tylsää luettavaa.\nMuuten tykkåän blogistasi paljon.\nHeippa, voitko korjata jos tekstissäni oli asiavirheitä? Mielelläni kuulisin niistä :)\nEn tarkoittanut asiavirheitä suoranaisesti vaikka käsittääkseni huoli siitä että microblading vaihtaisi väriä on turha. Se on todettu ettei niin käy?\nRehellisesti tarkoitin enemmän sitä että henkilökohtaisesti on epämielenkiintoista lukea ajatuksiasi asiasta kun sinulla tosiaan ei ole kokemuksia hoidosta. Ei sillä etteikö sinulla siitä saisi olla mielipide, olen samaa mieltä siitä että se tekee kasvoista elottoman näköiset helposti. Yleensä sinulla on vain enemmän ollut tekstejä jotka liittyvät suoranaisesti henkilökohtaisiin kokemuuksiisi jossa kerrot informaatiota palvelusta/tuotteesta. Tämä ei sitä tarjonut. Ehkä osin mielipiteeni liittyy siihen etten osannut samaistua pelkoihin(?) Mitä tässä käsittelit.\nKommenttini oli ehkä turhan kärkäs\nPäiväretki Buranoon l Se pastellinen kanaalikylä\nSofié on Päiväretki Buranoon l Se pastellinen kanaalikylä\nSiekka on Päiväretki Buranoon l Se pastellinen kanaalikylä


EY- Liiketoiminnan lait -seminaari 2014: Työkyvyllä tuloksiin - EY - Suomi\nEtusivu> Uutiset ja tapahtumat> Julkaisut ja tapahtumat> EY- Liiketoiminnan lait -seminaari 2014: Työkyvyllä tuloksiinLiiketoiminnan lait -seminaariTyökyvyllä tuloksiinSisältöEY:n tapahtumakalenteriJaaRegisterWatch LiveWatch On-Demand\tHaluatko, että työntekijäsi ovat motivoituneita ja sitoutuneita, sekä tuottavat parempia tuloksia ja asiakaspalvelua?\tTyöntekijät ovat kiistatta yrityksen tärkein voimavara ja työkykyjohtaminen on vakiinnuttanut asemansa oleellisena osana yrityksen johtamista. Työnantajamielikuva ja yrityksen maine ovat entistä tärkeämpiä osaajien valitessa työpaikkaansa. Investoinnit työhyvinvointiin maksavat itsensä takaisin moninkertaisena ja säästöt yhtiölle voivat olla miljoonaluokkaa. Lämpimästi tervetuloa vuotuiseen Liiketoiminnan lait -seminaariimme Helsinkiin torstaina 6.2.2014! Tule noutamaan toimintaohjeet omalle yhtiöllesi ja keskustelemaan muiden osallistujien kanssa.\tIlmoittaudu heti, tilaisuus on maksuton.\tSeminaariohjelma\t8.00\tAamukahvi ja ilmoittautuminen\t8.30\tTervetuloa\t8.35\tMitattava ja kehittyvä työkykyjohtaminen, case Snellman\tTimo Ylilauri, henkilöstöjohtaja, Oy Snellman Ab\t9.10\tVaikuttavaa työkykyjohtamista\tJan Schugk, ylilääkäri, Elinkeinoelämän keskusliitto\t10.00\tTauko\t10.30\tTyöterveyshuolto työpaikan tukena\tKaija Pulkkinen, Senior Legal Counsel, EY\t11.30\tPaneelikeskustelu: Työkalut parempaan työhyvinvointiin erilaisissa organisaatioissa\tJohanna Pystynen, Passionate Leader, People Operations, Vincit Oy\tJan Schugk, ylilääkäri, Elinkeinoelämän keskusliitto\tJaakko Hirvola, toimitusjohtaja, EY\tKeskustelun moderoi: Perttu Ryynänen, Director, EY\t12:00\tLounas\t13:00\tTilaisuus päättyy\tHyvinvointiosuuskunta Xtensio on paikalla antamassa seminaarivieraille neuvoja kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin. Taukojen aikana voit tulla mm. mittauttamaan kehonkoostumuksesi ja puristusvoimasi. Saat myös halutessasi vinkkejä parempaan työergonomiaan.\tConnect with us Seuraa meitä netissä ja sosiaalisessa mediassa. Voit myös tilata uutiskirjeen, webcasteja tai ladata puhelimeesi EY Insights-sovelluksen. Liiketoiminnan lait on EY:n vuotuinen seminaari, joka käsittelee yritysjohdolle ajankohtaisia asioita juridisesta näkökulmasta. Tänä vuonna keskitymme työhyvinvointiin ja kutsumme seminaariimme sekä yritysjohtajia että HR-asiantuntijoita.\tLisätietoja tilaisuudesta:\tOuti Määttä\tNordic Marketing Manager, Tax & Law Services, EY\tp. 040 756 2991\tJohanna Petäistö\tTeam assistant, EY\tp. 040 351 2821@EY_Suomi on Twitter


Autokoulun teoriakoe uudistuu - voit harjoitella jo nyt\nAutokoulun teoriakoe uudistuu – voit harjoitella jo nyt\n16.12.2015 klo 11:38\nTrafi ottaa ensi vuoden alussa käyttöön uuden autokoulun teoriakokeen. Autoliitto tarjoaa ilmaisen mahdollisuuden harjoitella uutta koetta jo nyt.\nTrafin uusi kuljettajatutkinnon teoriakoe eroaa tähän asti käytetystä eniten siten, että kokeen liikennetilannekuvat eivät ole enää valokuvia, vaan ne on rakennettu animaatiotyökalulla. Erinäköisten kuvien lisäksi kukaan ei saa enää kotikenttäetua tunnistamalla kuvissa esiintyviä ympäristöjä, sillä liikennetilanteet ovat koetta varten rakennettuja.\nUudessa teoriakokeessa on myös luovuttu kuva- ja kysymyskohtaisista aikarajoista. Jatkossa kokeen kokonaisaika on kuitenkin rajoitettu 30 minuuttiin. Teoriakokeet tehdään jatkossa tablettitietokoneilla.\nUuden koemallin mukaiset harjoittelumateriaalit löytyvät jo nyt Autoliiton Ajokoulu -verkko-oppimisympäristöstä. Autoliitto on käyttänyt kuvien tekemiseen samaa mallinnusohjelmaa, jolla myös oikean teoriakokeen kuvat on tehty. Tällä tavalla kuvat vastaavat oikean kokeen vaatimuksiin ja harjoitteleminen antaa hyvät valmiudet oppimiseen ja kokeen läpäisemiseen.\nAutoliiton Ajokoulu toimii sekä tietokoneilla että yleisimmillä mobiililaitteilla. Lisäksi harjoittelumateriaalit ovat ilmaisia kenelle tahansa.\n– Haluamme tarjota sekä ajokorttia suorittaville että jo pidempäänkin ajaneille mahdollisuuden harjoitteluun ja oppimiseen. Kokeneenkin kuljettajan kannattaa välillä käydä kokeilemassa, vieläkö liikennesäännöt ovat hallussa. Moni sääntö on voinut muuttua oman kortin saamisen jälkeen, kertoo Autoliiton toimitusjohtaja Pasi Nieminen tiedotteessa.\nEthän aja liian vanhoilla renkailla - näin tarkistat iän helposti


Halvat lennot: Turku–Maarianhamina\nHalvat lennot: Turku-Maarianhamina\nLöydä paras hinta valitsemalla Air Leap, Ryanair tai Wizz Air\n82 €–125 €\n165 € – 209 €\n275 € – 339 €\nTurku TKUMaarianhamina MHQ\nTurku TKUGdańsk GDNTukholma ARNMaarianhamina MHQ\nTurku TKURiika RIXHelsinki HELMaarianhamina MHQ\nTurku TKURiika RIXOslo OSLHelsinki HELMaarianhamina MHQ\nTurku TKUGdańsk GDNTukholma ARNTurku TKU\nMatkustajien lähtöpaikka on tavallisesti Turun lentoasema, Turku Train Station, Turku - Port tai Turku - Kupittaa, kun heidän matkareittinsä on Turku–Maarianhamina. Etäisyys välillä Turku–Maarianhamina on 137 km. Suosituimmat lentoyhtiöt tällä reitillä ovat Air Leap, Ryanair ja Wizz Air. Kohteiden Turku ja Maarianhamina välillä on 6 suoraa lentoa viikossa.\nSuorat lennot 1 1 1 1 - - -\nTee lähtöselvitys lennolle reitillä Turku–Maarianhamina\nMiten kauan kestää matkustaminen reitillä Turku – Maarianhamina?\nYksisuuntainen välilaskuton (suora) lento reitillä Turku – Maarianhamina kestää noin 0.50 tuntia.\nMikä on lentoetäisyys reitillä Turku – Maarianhamina?\nLentoetäisyys reitillä Turku – Maarianhamina on 137 km.\nMitkä lentoyhtiöt tarjoavat välilaskuttomia (suoria) lentoja reitillä Turku – Maarianhamina?\nUseat lentoyhtiöt liikennöivät lentoja reitillä Turku – Maarianhamina. Välilaskuttomia (suoria) lentoja tarjoaviin lentoyhtiöihin lukeutuu mm. Air Leap.\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten Turku ja Gdańsk, Skopje, Lontoo, Kaunas, Krakova, Larnaka, Kiova, Málaga, Barcelona, Varsova, Düsseldorf, Milano, Billund, Hampuri, Rooma, Kööpenhamina, Belgrad, Alicante, Göteborg, Berliini.\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten Maarianhamina ja Helsinki, Wien, Vaasa, Split, Düsseldorf, Minsk.\nOnko lentojen sekä bussi- ja junamatkojen yhdistäminen samaan matkasuunnitelmaan mahdollista matkustettaessa reitillä Turku – Maarianhamina?\nKyllä, eri matkustustavat reitillä Turku – Maarianhamina voidaan liittää yhdistelemällä eri lentoyhtiöiden lentoja. Lentojen lisäksi myös junalla ja bussilla matkustaminen reitillä Turku – Maarianhamina voi johtaa aivan uusiin seikkailuihin. Lue Kiwi.com Stories -kertomuksista lisää siitä, miten eri matkustustapojen yhdisteleminen toimii.\nMitkä lentoyhtiöt lentävät reitillä Turku – Maarianhamina?\nMikä on paras ajankohta matkustaa reitillä Turku – Maarianhamina?\nMitä lentoja liikennöidään reitillä Turku – Maarianhamina?\nMihin aikaan lähtee välilaskuttomia (suoria) lentoja reitille Turku – Maarianhamina?\nMihin aikaan saapuu välilaskuttomia (suoria) lentoja reitillä Turku – Maarianhamina?\nMihin aikaan lähtee lentoja reitille Turku – Maarianhamina?\nMihin aikaan saapuu lentoja reitillä Turku – Maarianhamina?\nEtsi paras yhteys reitille Turku – Maarianhamina


Mies kurvaili pitkin moottoritietä alkoholia ja huumeita veressään – Partiot yrittivät pysäyttää kilometrien ajan, meinasi törmätä poliisiautoon - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nMies kurvaili pitkin moottoritietä alkoholia ja huumeita veressään – Partiot yrittivät pysäyttää kilometrien ajan, meinasi törmätä poliisiautoon\nRikos Julkaistu 24.02.2018 13:07\nTapahtumaketju sai alkunsa eilen ilta kymmenen aikoihin Valtatie seitsemällä Porvoon kohdalla. Kuvituskuvaa.\nPoliisipartiot yrittivät pysäyttää henkilöautolla ajellutta 30-vuotiasta miestä useiden kilometrien ajan eilen illalla Porvoossa.\nTapahtumaketju sai alkunsa Valtatie seitsemällä Porvoon kohdalla, kun noin 30-vuotias mies oli ajanut henkilöautolla epävarmasti moottoritiellä ja meinannut törmätä edellä ajavan ajoneuvoyhdistelmän perään.\n– Poliisipartiot yrittivät pysäyttää kyseistä henkilöautoa useamman kilometrin aikana ja silloin autoilija on meinannut myös törmätä poliisiautoon. Henkilöauto saatiin pysäytettyä levähdysalueelle, Itä-Uudenmaan poliisi kertoo tiedotteessaan.\nIltakymmenen aikoihin kurvaillut kuljettaja puhalsi alkometriin 0,42 promillen tulokset. Huumausaineen pikatesti näytti myös positiivisen tuloksen.\n– Kuljettaja myönsikin juoneensa olutta ja käyttäneensä huumausaineita lähiaikoina. Kuljettajalla ei myöskään ollut vaadittavaa ajo-oikeutta. Hänet otettiin kiinni ja toimitettiin Porvoon poliisivankilaan.\nTapausta tutkitaan törkeänä rattijuopumuksena, liikennerikkomuksena, huumausaineen käyttörikoksena ja kulkuneuvon kuljettamisena oikeudetta.\nTörkeää huolimattomuutta suojatiellä – kuski osui tietä ylittäneeseen 10-vuotiaaseen Romanialaiskopla harrasti "liikkuvaa rikollisuutta" pitkin Suomea, vain Lappi jäi väliin: Poliisi sai nelikon nalkkiin


Versio 10. elokuuta 2005 kello 14.14\n9 merkkiä lisätty , 16 vuotta sitten\n→Historia: korjaus linkkiin\nVersio 24. heinäkuuta 2005 kello 22.54 (muokkaa)\nVersio 10. elokuuta 2005 kello 14.14 (muokkaa) (kumoa)\nMPorciusCato (keskustelu | muokkaukset)\np (→Historia: korjaus linkkiin)\nYliopistojen alkuaikoina niiden tutkintorakenne oli yksiportainen. Perustutkinnon nimikkeenä oli ''magister'', nykyinen maisteri, mutta samaa tasoa kutsuttiin myös tohtorin tutkinnoksi. Maisterin tutkinnon suorittaminen antoi oikeuden opettaa kaikkialla läntisen kirkon piirissä: ''licentia ad ubiquemque docendi''. Kuitenkin jo renesanssiin tultaessa tohtorin ja maisterin tutkinnot olivat erityneet.\n[[Ruotsi]]n valtakunnassa, johon [[Helsingin Yliopistoyliopisto|Turun akatemia]] perustettiin, maisteri oli tyypillisesti ylin filosofinen tutkinto. Tohtorin arvonimeä käytettiin lähinnä teologiassa, jossa se oli kuninkaan myöntämä, ansioituneiden [[piispojen|piispa|piispojen]] ja [[rovastien|rovasti|rovastien]] saama, arvonimi. Myös lääke- ja lakitieteessä käytettiin yliopiston ansioituneille maistereille väittelyn jälkeen myöntämää tohtorin tutkintoa. Filosofian tohtori oli kuitenkin mahdottomuus, sillä filosofisen tiedekunnan tarkoituksena oli toimia ylempiin opintoihin valmistavana. Vasta 1700-luvun lopulla alettiin myöntää filosofian tohtorin arvonimiä tieteellisesti ansioituneille, väitelleille maistereille. Samaan aikaan otettiin käyttöön [[dosentti|dosentin]]n arvo, joka myönnettiin yliopistossa opetusta antavalle, professuuria odottavalle maisterille (''magister docendi''). [[Suomen|Suomi|Suomen]] tultua osaksi [[Venäjä]]n valtakuntaa myös teologian tohtorin arvon myöntäminen siirtyi hallitsijalta yliopistolle.\nViime vuosisadan alussa perustetut [[Teknillinen korkeakoulu]] ja [[Helsingin kauppakorkeakoulu]] toivat uusia koulutusaloja ja nimikkeitä jatko-opintojen piiriin. Myöhemminkin alojen eriytyminen on johtanut uusiin tohtorin tutkintonimikkeisiin. On kuitenkin huomattava, että tohtorin (ja lisensiaatin) tutkintonimikkeissä vaihtelua on vähemmän kuin alemmissa tutkinnoissa. Esimerkiksi niin [[diplomi-insinööri]]t kuin [[arkkitehti|arkkitehditkin]] opiskelevat tekniikan tohtoreiksi. Samoin kaikki [[luonnontiede|luonnontieteilijät]] ja [[humanistiset tieteet|humanistit]] valmistuvat filosofian tohtoreiksi.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/wiki/Toiminnot:MobileDiff/362882”


Moottoriajoneuvojen ensirekisteröinnit - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Moottoriajoneuvojen ensirekisteröinnit"\n1 Liikenne ja matkailu 0 Moottoriajoneuvojen ensirekisteröinnit 0, huhtikuu Huhtikuussa 0 ensirekisteröitiin 4 05 uutta henkilöautoa Huhtikuussa 0 rekisteröitiin 5 uutta ajoneuvoa, joista autoja oli Ensirekisteröinnit laskivat 44,6 prosenttia edellisvuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna. Uusia henkilöautoja rekisteröitiin maaliskuussa 4 05, mikä on 64,5 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna. Autojen rekisteröintien lasku johtui.4.0 voimaantulleesta autoveron muutoksesta. Henkilöautoista 40,9 prosenttia oli dieselkäyttöisiä. Tiedot perustuvat Liikenteen turvallisuusviraston (Trafi) ajoneuvoliikennerekisteriin ja ne on tuottanut Tilastokeskus. Luvuissa ei ole mukana Ahvenanmaan ajoneuvoja. Henkilöautojen ensirekisteröinnit Tammihuhtikuussa 0 ensirekisteröitiin ajoneuvoa. Lisäystä edellisvuoteen oli 4,4 prosenttia. Alkuvuonna henkilöautoja ensirekisteröitiin 5 88, mikä oli 0, prosenttia edellisvuotta enemmän. Yleisimmät henkilöautomerkit olivat tammihuhtikuun 0 ensirekisteröinneissä Toyota, Volkswagen ja Ford. Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 Sisällys Taulukot Liitetaulukot Liitetaulukko. Henkilöautojen ensirekisteröinnit maakunnittain tammihuhtikuu Laatuseloste: Moottoriajoneuvojen ensirekisteröinnit...4\n3 Liitetaulukot Liitetaulukko. Henkilöautojen ensirekisteröinnit maakunnittain tammihuhtikuu 0 Maakunta Yhteensä Bensiini Diesel Bensiini / etanoli Muu käyttövoima Yhteensä Uusimaa VarsinaisSuomi Satakunta KantaHäme Pirkanmaa PäijätHäme Kymenlaakso EteläKarjala EteläSavo PohjoisSavo PohjoisKarjala KeskiSuomi EteläPohjanmaa Pohjanmaa KeskiPohjanmaa PohjoisPohjanmaa Kainuu Lappi Ulkomaat 6 4 3\n4 Laatuseloste: Moottoriajoneuvojen ensirekisteröinnit Tilastotietojen relevanssi Tilastokeskus tuottaa kuukausittain tilaston moottoriajoneuvojen ensirekisteröinneistä. Tilasto kuvaa viimeksi kuluneen kuukauden aikana rekisteröityjen uusien ajoneuvojen määrää MannerSuomessa. Liikenteen turvallisuusvirasto (Trafi) luovuttaa Tilastokeskukselle tiedot uusista ajoneuvoista tilastointia varten. Ahvenanmaalla ajoneuvorekisteriä ylläpitää Ålands Motorfordonsbyrå, jolta Tilastokeskus saa vuosittain summatiedot ensirekisteröinneistä. Suomessa rekisteröintivelvollisuuden alaisia tieliikenteen ajoneuvoja ovat henkilö, paketti, kuorma ja linjaautot, moottoripyörät, mopot, moottorikelkat, traktorit, moottorityökoneet, kevyet kolmi ja nelipyöräiset ajoneuvot (L5e, L6e ja L7e) sekä perävaunut. Ensirekisteröintitilaston määritelmät perustuvat ajoneuvolainsäädäntöön. Kunta ja maakuntakohtaisten ensirekisteröintitilastojen tuotannossa käytetään tilastovuonna voimassa olevaa Tilastokeskuksen kuntapohjaista alueluokitusta. Tilastojen tuotannossa noudatetaan tilastolakia. Ensirekisteröintitilastojen avulla seurataan ajoneuvomarkkinoita. Tilastoja käyttävät Liikenteen turvallisuusviraston lisäksi mm. Autoalan tiedotuskeskus, Suomen Pankki sekä ajoneuvojen maahantuojat ja jälleenmyyjät. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus Ensirekisteröintitilastojen perusjoukon muodostavat uudet rekisteröidyt ajoneuvot. Kyseessä on kokonaistutkimus eli mukana ovat kaikki rekisteriin tulleet uudet ajoneuvot. Tilaston ulkopuolelle jäävät puolustusvoimien erillisrekisterissä olevat ajoneuvot. Ahvenanmaalle rekisteröidyistä ajoneuvoista Tilastokeskus saa summatietoja vain vuositasolla. Ensirekisteröintitilastoissa käytetty tilastoyksikkö on ajoneuvo. Tilastokeskus saa Liikenteen turvallisuusvirastolta kuukausittain lisäksi tiedot käytettynä yksittäismaahantuoduista ajoneuvoista. Käytettynä ulkomailta tuotujen autojen rekisteröinnit eivät ole ensirekisteröintejä, joten ne tilastoidaan erikseen. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus Ensirekisteröintitilastojen laatu on sidoksissa ajoneuvorekisterin laatuun. Ajoneuvorekisterissä on jonkin verran puutteita ja virheitä. Niitä korjataan tilastojen laadun parantamiseksi mahdollisuuksien mukaan mm. vertaamalla aineiston muiden ajoneuvojen tietoihin. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikeaaikaisuus Moottoriajoneuvojen ensirekisteröintitilasto julkaistaan Tilastokeskuksen internetsivuilla joka kuukauden neljäntenä arkipäivänä. Julkaistava tilasto sisältää tiedot edellisen kuukauden aikana rekisteröidyistä uusista ajoneuvoista. Kuukausitilastossa ei ole mukana Ahvenanmaan ajoneuvoja. Tilastossa esitettävät tiedot ovat lopullisia. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys Tuoreimmat tiedot ensirekisteröinneistä ovat nähtävillä Tilastokeskuksen internetsivuilla joka kuukauden neljäntenä arkipäivänä. Samaan aikaan julkaistaan ajoneuvoluokkakohtaiset ensirekisteröintimäärät maakunnittain Tilastokeskuksen StatFintietokannassa. Tilastokeskuksen tuottamista ensirekisteröintitilastoista tiedottavat myös Liikenteen turvallisuusvirasto ja Autoalan tiedotuskeskus. 4\n5 Ensirekisteröintitilastoja julkaistaan myös vuosittain ilmestyvässä Moottoriajoneuvotjulkaisussa. Julkaisun taulukoissa ovat mukana myös Ahvenanmaalla rekisteröidyt uudet ajoneuvot. Rekisteröityjen uusien ajoneuvojen määrät esitetään julkaisussa aikasarjana vuodesta 960 lähtien. Tilastojen vertailukelpoisuus Ajoneuvoluokkakohtaiset ensirekisteröintien kokonaismäärät ovat vertailukelpoisia aikaisempiin vuosiin. Maakunta ja kuntakohtaisia tietoja vertailtaessa on otettava huomioon tapahtuneet kuntaliitokset, sillä kuntatilastot tehdään aina tilastovuonna voimassaolevan kuntaluokituksen mukaisesti. Vuoteen 999 asti kuntakohtaiset ensirekisteröintitilastot tehtiin ajoneuvorekisteriin merkityn ajoneuvon kunnan perusteella. Vuodesta 000 lähtien ajoneuvon kuntakoodina on käytetty ajoneuvon haltijan kotikunnan mukaista kuntakoodia. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys Ensirekisteröintien kuukausitilasto kuvaa viimeksi kuluneen kuukauden aikana rekisteröityjen uusien ajoneuvojen määrää MannerSuomessa. Ahvenanmaalle ensirekisteröidyt ajoneuvot eivät ole mukana kuukausitilastoissa. 5\n6 Liikenne ja matkailu 0 Lisätietoja Sami Lahtinen Kari Keränen Irmeli Segerholm Vastaava tilastojohtaja: Hannele Orjala Lähde: Ensirekisteröintitilastot 0, Tilastokeskus, Trafi Asiakaspalaute: Tietopalvelu, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh