Olisiko Mikko Alatalolla vielä faksi? - Suomenmaa.fi\nAnnukka Kaarela\t 10.5.2021 10:04 , muokattu 10.5.2021 10:04\nApollon tietäjän hyppysissä pysyvät kynän lisäksi neulepuikot. Menneenä talvena tietäjä hurahti monen muun suomalaisen tavoin islantilaisvillapaitoihin. Itse paidan lisäksi tuloksena oli perinpohjainen juttu islantilaisbuumista Suomenmaahan.\nKollegat toimituksessa kehuivat kilvan neuletta. Tietäjä on tavallisesti pitkämielinen tietämättömiä kohtaan, mutta kun jo neljäs henkilö puhui ”siitä norjalaisesta villapaidasta”, mitta alkoi täyttyä.\n– Se on islantilainen eikä norjalainen! Neulepiireissä virhe on vähintään yhtä paha kuin jos kutsuisi keskustaa kokoomukseksi, tietäjä jyrähti.\nRaskauttavaan virheeseen syyllistynyt päätoimittaja yritti puolustautua, että toimituksessa on kuunneltu liikaa Juice Leskisen kappaletta Norjalainen villapaita. Sitä, jossa mies tuli vuonolta näyttäen huonolta norjalaispaitoineen.\nJuice kertoi aikoinaan saaneensa idean lauluun unesta, jonka hän näki Juha Vainion kuoleman jälkeen. Unessa Leskiselle kerrottiin, että Vainiolta on jäänyt yksi sanoitus kesken, mutta levy-yhtiön lähettämässä faksissa oli vain laulun otsikko.\nTietäjällä olisikin nyt idea ajankohtaiseen hittibiisiin. Onkohan vappuna 70 vuotta täyttäneellä Mikko Alatalolla vielä faksi?\nPehmeyttä perussuomalaisten johtajakisaan\nPerussuomalaisten puheenjohtajakisan näkyvimmät nimet ovat Riikka Purra ja Sakari Puisto. Yhteistä heillä on puoluekannan...\nApollon tietäjät\t| 28.7.2021 14:28


Take away -ruokaa ravintolastamme Porista - Pikku x\nNälkäisille noutoruokaa vasta valmistetuista annoksista\nTake away -ruokaa ravintolastamme Porista\nPorin Yrjönkadulla sijaitsevassa ravintolassamme ruokailun sijaan voit noutaa annoksia meiltä myös kotiin tai vaikka konttorille esimerkiksi lounaaksi. Take away -annoksemme löydät ohesta, teethän tilauksen puoli tuntia ennen sulkemisaikaa (olemme avoinna ma–la klo 11–21).\nJos on saatava sapuskat isommalle porukalle, kannattaa tilaus tehdä reilusti aikaisemmin, jotta ruoka saadaan varmasti valmistettua siihen hetkeen kuin pitääkin. Pakkaamme kaikki take away -ruoat kierrätettäviin ja kompostoitaviin pakkauksiin, sillä asiakkaidemme ohella olemme myös ympäristön ystäviä.\nSoita, kerro tilauksesi ja sovitaan noutoaika, niin annokset ovat jetsulleen silloin freesinä odottamassa, kun saavut niitä noutamaan. Muistathan, että meiltä voit ostaa mukaan myös omaa nimeämme kantavia Pikku x -oluita!\nkana - Iinkicääricreme\npossu - chilimajo\naioli & chilimajo\nSIS. ASIAN SLAW & SRIRACHA\nhernehummus + leipä\nfrittipottu & chilimajo\nleipä & hummus 4€\nasian slaw 4€\nMa - la klo 11.00 - 21.00


virolainen mies - Tallinna - Suomi24\nSuomi24 / Matkailu / Matkakohteet / Eurooppa / Viro / Tallinna / virolainen mies virolainen mies\t45 Vastausta 7 525 Lukukertaa Tilaa palstan RSS-syöte\tAloita uusi keskustelu\truusunnuppu\n8.5.2005 19:16\t0\tMistä löytäisin itselleni virolaisen miehen? Ne on niin ihania, kilttejä, ahkeria ja osaavat arvostaa naista. Ilmoita asiaton viesti\nsamaa mieltä8.5.2005 21:32 0\tAvaa\nei muuta kuin lahden toiselle puolelle metsästämään! ;) miehisiä miehiä, joilla on käytöstapoja Ilmoita asiaton viesti\nent.salarakas9.5.2005 15:38 +6\tAvaa\naika vaikeaa on löytää...\nMonet ulkomaalaiset eivät lähde suomalaisten matkaan, koska ovat kuulleet että Suomessa on ns tasaarvo lait voimassa. Ilmoita asiaton viesti\nkehno11.5.2005 11:44 -1\tAvaa\nMikä läppä, ei ole virolainen tuollainen. Ilmoita asiaton viesti\nruusunnuppu11.5.2005 23:25 -4\tAvaa\nTottakai virolainen mies on sellainen, ihan niinkuin suomalainenkin mies. Asia vaan on niin että haluan siltikin virolaisen miehen. Mutta eipä tainnut tästä foorumista pahemmin vinkkejä löytyvän... Kyllä se on varmaan lähdettävä Tallinnaan asti kun ei Suomesta tunnu löytyvän... Ilmoita asiaton viesti\nspp12.5.2005 17:33 0\tAvaa\nMutta ensiksi täytyy päästä nykyisestä vaimosta eroon :),meilläpäin on tapana että naiset tekee lähes kaikki kotona tapahtuvan työn(ruuanlaitto,siivous,lapsien hoito yms),eli ole tarkkana kun virolaista miestä olet etsimässä,itse täällä suomessa olen asunut 13 vuotta ja täällä asiat ovat pääsääntöisesti päinvastoin eli mies tekee kaiken ja nainen huutaa ja lepää sohvalla,juuri sen takia kävin oman puolison etsimässä entisestä kotimaasta ja tyytyväinen olen ollut. Ilmoita asiaton viesti\nisu!12.5.2005 18:03 +4\tAvaa\nEikös se ole yleensä anoppi, joka nuo hommat tekee Virossa? Näin ainakin tuttavapiirissäni, yksikään nuori nainen ei kotona kokkaile tai lapsiaan itse hoida. Onneksi kaupassa myydään sianlihaa ja perunoita valmiina, itse pitää lisätä vain kilo suolaa... Ilmoita asiaton viesti\nainakin12.5.2005 23:54 +3\tAvaa\nEn välittäisi niin mitään omaa uraputkea rakennella. Olisin onnellinen kotona lasten kanssa ja hellisin rakkaan mieheni piloille.. :) Ilmoita asiaton viesti\nspp13.5.2005 15:48 +1\tAvaa\nsen pitäisi olla tosiaan että toinen on kotona ja hoitaa kotityöt ja toinen tienaa rahat töissä,harmi kun siihen on vain murto osalla mahdollisuus,asuu sitten virossa tai suomessa.. Ilmoita asiaton viesti\neteläinen osavaltio29.7.2011 02:34 +1\tAvaa\nolen ollut 7 vuotta suhteessa ja 2 lasta , sama tarina taita olla . Ilmoita asiaton viesti\nolet jo22.5.2005 20:07 +5\tAvaa\nmennyt sinne Tallinnaan. Tapaat siellä varmaan kohteliaita, siilitukkaisia hörökorvapoikia. Siitä vaan sitten valkkaamaan! Ilmoita asiaton viesti\nkaasmaalane23.5.2005 15:54 -2\tAvaa\nkummat painavat enemmän...\nHän painoi enemmän kuin minun isäni ! Ilmoita asiaton viesti\nkenolotto19.5.2005 14:40 0\tAvaa\nmaine on paranemaan päin...\nNainen on arvossaan, ja kaikki käyvät töissä ja yrittävät elättää perheensä ! Ilmoita asiaton viesti\nmimmi1.6.2005 21:59 +6\tAvaa\nKulttuuri ero suomalaisen (ainakin yli 35-vuotiaiden)ja virolaisen kanssa on syvempi kuin suomenlahti, joten virolainen mies sopii suomalaiselle naiselle lähinnä lomaromanssiksi ja toisin päin. Pidemmässä suhteessa ongelmia tulee väistämättä, puhun kokemuksesta. Omasta ja muiden. Ilmoita asiaton viesti\nMarita9.6.2005 19:59 +1\tAvaa\nVirolainen mies 13 vuotta\nSuhteellisen pitkällä kokemuksella voin sanoa, että yli 35-vuotiaat miehet ovat erittäin konservatiivisia. Kotityöt hoitaa pääasiassa naiset. Totta on, että jomman kumman puolison äiti saattaa hoitaa lapsia/kotia, joten vaimo pääsee hieman helpommalla. Joka tapauksessa- miehellä ja naisella on hyvin perinteiset roolit. Miehet osaavat kyllä huomioida naista toisella tavalla kuin Suomessa. Mutta Virossakin on erittäin paljon alkoholiongelmia, perheväkivaltaa ja miesten työnarkomaniaa. Vaimot lisäksi vaativat, että miehen on elätettävä perhe. No, se on ymmärrettävää, sillä naisten palkat ovat pienet. Itselleni sattui kohdalle kansainvälinen virolainen herra kansainvälisine töineen. Hän harrastaa kokkausta ( en ole laittanut ruokaa 12 vuoteen), siivouksen hoitaa pääasiassa siivoja. Miehen kohteliaisuus ja minun huomiointi vei sydämeni. Se jatkuu edelleen. Mutta kuten suomalaiset miehet- mies ei osannut puhua omista tunteistaan ja negatiiviset asiat pidetään mieluummin itsellä. Mutta nyt sekin on hieman muuttunut - varmaan minun "opetukseni" myötä :-). Ilmoita asiaton viesti\nSinkku2.7.2005 17:03 0\tAvaa\nNaapurissa asui 4 virolaista samassa kämpässä ja lähtivät töihin aamutuimaan ja palasivat iltamyöhään. Vain muutaman kerran olen nähnyt niiden pitävän vapaapäiviä. Ja juuri kun aioin tehdä siirtoni niiden suuntaan, niin saivat komennukset muualle tai sitten lähtivät viettämään kesälomaa omille kotikonnuilleen ja palaavat joskus.. toivonmukaan pikapuolin.. takaisin.. Yhtä työteliäitä ovat molemmat venäläisnaapurit.. Ilmoita asiaton viesti\narmastansind22.6.2011 00:23 +2\tAvaa\nOhoh, mulla kanssa oli naapureina :) Missä paikkakunnalla nämä 4 ahkeraa olivat? :D Ilmoita asiaton viesti\neesti naine17.7.2005 11:21 0\tAvaa\nonko tullut mieleen...\nSuomalainen nainen kuluttaa energiansa tasaarvosta vaahtoamiseen unohtaen ulkonäkönsä ja vähätellen sen merkitystä, sillä aikaa kun eestiläinen nainen tietää, ettei todellista tasaarvoa ole olemassakaan ja näyttää kokoa ajan vaan paremmalta. Hyvää ajattelemistä! Ilmoita asiaton viesti\nlottovoittaja(?)17.7.2005 11:36 0\tAvaa\nTaisi minulla sitten käydä todella hyvä tuuri, kun löysin itselleni ahkeran virolaisen miehen, jota ei ole piloille hemmoteltu. Enkä minä edes mitenkään skarpannut! Ja tämä mies on hulluna minuun, sellaisena kuin olen, ei ole tarvinnut pönkittää mitään korkeilla koroilla eikä minihameilla, näytän kuulemma upealta kuitenkin! Heh, onpas nyt todella onnekas olo Ilmoita asiaton viesti\npikkukylän täti17.7.2005 14:02 +4\tAvaa\nEttä eipäs ihmiset yleistetä. Niin Virosta kuin Suomestakin löytyy kauniita ja rumia naisia, hyviä ja huonoja miehiä. Ketä onni potkaisee, se siitä nauttikoon. Ilmoita asiaton viesti\non virolainen mies..21.3.2007 12:48 +2\tAvaa\nohhoh minäkin taidan olla sitten oikein kaunis ja ihana kun kerran olen virolaiselle miehelle kelvannut..kerrassaan ihanna kun jotku suomalaiset kerta niin sanovat.. Ilmoita asiaton viesti\nSoomlane halb mees24.4.2010 23:12 +7\tAvaa\nIhana Viron mies\nSuomen vankiloista löytyy yllin kyllin ihania, osaavia ja ahkeria virolaismiehiä. Ei viikkoakaan ilman uutista, että ovat jääneet kiinni varkauksista, petoksista, huumausaineiden välittämisestä + uutiset näiden rikosten tuomioista. Ilmoita asiaton viesti\nVironmies...25.4.2010 15:39 0\tAvaa\nJos olet Suomalainen\nJos olet Suomalainen nainen niin turha uneksia mistään hyvästä miehestä. Suominainen on niin huonossa maineessa etteivät ne kelpaa kellekkään täysjärkiselle. Mitä järkeä ottaa sellainen nainen joka ei tee yhtään mitään miehensä eteen eikä pidä itsestään huolta. Sänkyhommatkin menee lahnaa pyydellessä ja silakat haisee nurkissa. Virolainen nainen on niin komia kapistus ettei Suominainen vedä vertoja missään asiassa. Vironainen pitää itsensä kauniina ja huoliteltuna miestään viähättääkseen ja pitää miestään hyvänä, toista on Suominainen.\nSuominainen haukkuu miestään eikä osaa arvostaa sitä........ei ikinä enää Suominaista. Ilmoita asiaton viesti\nEestlane6.11.2010 21:36 0\tAvaa\nSoome naiste närvid..\nSoome naised on alati närvis mu peale... L6puks viga on minus, üksk6ik millest on küsimus. Alguses nad on vaiksed ja ilusad.. Mind Soome naised eriti enam ei huvita. Ilmoita asiaton viesti\nTaidat olla idiootti24.8.2011 12:19 +1\tAvaa\nToisekseen, olen tavannut myös virolaisia miehiä jotka ovat seurustelleet suomalaisten naisten kanssa ja vaikka vaikeuksien kautta on eroon päädytty niin eivät ole yleistämässä tai puhumassa paskaa naisesta. Muutenkin se asennoituminen on ihan erilaista. Ilmoita asiaton viesti\n984785921.6.2013 18:17 -1\tAvaa\nVooi ei, sulla on käynyt erittäin huono tuuri, olen suomalainen nainen ja en voisi kuvitellakaan olevani suomalaisen miehen kanssa, haluaisin virolaisen miehen, mutta tässä sä jo kerroit meidän maineen... Ei ole vielä löytynyt miestä. :(( Ilmoita asiaton viesti\nHeh heh1.6.2013 20:38 +1\tAvaa\nVoi hellanlettas miten romanttista, että katotaan passista kansalaisuus ennen rakastumista. Ilmoita asiaton viesti\nfull metal jacket11.11.2010 17:14 +1\tAvaa\nJoku katkera eestiämmä kansalaisuuden toivossa nainnut suomipellen ja nyt katuu. Mistäkö löytäisit? No etköhän sinä niitä heimoveljiäsi löydä ihan kotimaastasi Eestistä. Ilmoita asiaton viesti\nHea naine27.11.2010 19:22 0\tAvaa\nVirolaisen miehen puolisona\nsanoisin, tosin vain omasta kokemuksesta, että mieheni on konservatiivisempi, ihanalla tavalla vanhanaikainen, ei laita ruokaa, mutta käy kaupassa, siivoaa, pesee pyykkiä.. Ei ole tarvinnut minun ulkonäköäni muuttaa, hän on fiksu ja tietää, että ei pelkkä ulkonäkö mitään ratkaise. Hänen mielestään virolaiset naiset ovat persoja rahalle ja heille ei riitä mikään. Ilmoita asiaton viesti\nintersnatsionaalska24.7.2011 10:44 +3\tAvaa\nmielestäni ei mitään eroa miehissä tai naisissa. suomalaisten kanssa tahtovat monet avioon paremman, helpomman ja vähemmän köyhän elämän toivossa monet. venäjällä tosi nuoret miehet ovat aikas ylimielisiä, vapaita tyttöjä on paljon. sama vähän virossa. eli virosta tai venäjältä kannattaisi löytää takakylän tyttö tai poika ja ottaa se. ei netistä. no miten. no siten että menee sinne ja tutustuu. mites muuten. Ilmoita asiaton viesti\nkoettu23.7.2011 22:18 0\tAvaa\nhei. tunnen kyseisen virolaistyypin ja melkoinen arvoristiriita ym. on sisällä.Virossa snobi, hesassa trendi ja lapissa kaikki pitää olla ns."puhdasta". melkoinen epeli : ei kestä virheitä , perfektionisti ja hakee huomiota ja itsetunnon pönkitystä kauniista naisista , Äärikokemuksista ns.harrastuksistaan vapaalaskusta ym...IHAILIJOITA!!!!!! Rahan ahne , burn out "hellä, lempeä, naisen sylin pikkupoika 194cm. neuvostovallan aikaisesa hormoonipiikitetyssä aknekuosissaan varttunut viron poika!! huh , huh!! Ilmoita asiaton viesti\nDiedseld dsardoiini25.9.2011 15:02 0\tAvaa\nminul akuylä viron naisia ja miehiä riittää t kaikkimaalainen Bi Ilmoita asiaton viesti\nPeeter Metskula16.10.2011 17:43 -3\tAvaa\nEi aitäh! Ilmoita asiaton viesti\njustiinsa joo notta17.10.2011 10:17 0\tAvaa\nJo on ihme tämä eestiloinen valittaja. Jos sulla huono olla täällä meidän maassamme, miksi et lähtisi? Ei ole pakko nauttia tämän maan sosiaaliturvasta eikä mistään muustakaan tarjonnasta. Sinulla niin kärkkäät ja ikävät mielipiteet, että tuskin perhettänne jää kukaan kaipaamaan. Tervemenoa loinen eestiläinen! Ilmoita asiaton viesti\nhah ha ha21.6.2013 04:48 0\tAvaa\nAi kuten sun kotimaasi muijat Anu Saagim ja Anna Maria Torv. Suomalainen voi olla mitä on, mutta Dahlmanin lisäksi en tiedä yhtään ainutta tunnettua suomalaista onnenonkijaa. Nää kotimaan jutut, jos niitäkään on, ei oo tärkeitä. Varmin valinta on suomalainen hissukka lande pimpu, varsinkin jos on fyrkkaa. Sullahan sitä fyrkkaa ei ole. KELANKIN fyrkat kuluu mersun osamaksuihin ja yksiöön. ha ha Ilmoita asiaton viesti\n___--__30.10.2011 17:02 +3\tAvaa\nMinulla on virolianen mies ja olen itse kuullut mieheltäni, että virolaiset naiset valittavat koko ajan ja ovat tyhmiä ja hänen kaverinsa ovat sanoneet, että virolaiset naiset makaavat sängyssä kuin lahnat ja eivät osaa tehdä ruokaa sen takia mies tekee ruuat.. En sitten muuta tiedä paitsi kauniita ovat..... :)) mieheni kyllä sanoi, että minua ei vaihtaisi mihinkään muuhun naiseen ikinä. Ilmoita asiaton viesti\nEnemmäntietävä26.11.2011 22:59 +1\tAvaa\nJoo.virolaiset loiset ovat alinta pohjasakkaa mitä maan päältä löytyy.kunnon paska pökäleitä,niin naiset kuin miehetkin,affenanmaalle vaan koko rupusakki. Ilmoita asiaton viesti\ntuhkariinu20.8.2012 12:45 +2\tAvaa\nhän on muuttanut suomeen, käy virossa lomillaan katsomassa perhettään. Kunnollista yhteistä kieltä ei meille ole mutta ymmärrämme toisiamme. Arvostaa minua aivan erilainen kuin suomalaiset miehet<3 Ilmoita asiaton viesti\nonnellinenxx4.10.2012 12:29 +1\tAvaa\nMullakin on oma virolainen mies (ite siis olen suomalainen) ja aivan loistavasti meillä toimii. :) Mies on todella ihana verrattuna suomiserkkuihinsa, puhuu tunteistaan avoimesti ja kehuu ja pitää hyvänä. eikä siis todellakaan vaadi mua pänttäytymään tai urheilemaan paikkoja aivan timmiksi jatkuvalla syötteellä. Hän ei itse pidä virolaisista naisista, sanoo samaa kun täällä tuntuu muutavan muunkin miehet sanovat: naiset ovat rahan ahneita, ja jotenkin ''tyhmiä''. Itse en ota kantaa, näin minun eestiläinen sanoo. :)\nJa ulkonäkö.. Se on aivan toista luokkaa kun nämä suomipojat. Olen todella aarteen löytänyt. Ilmoita asiaton viesti\nVIRON ORJA4.10.2012 23:32 0\tAvaa\nOLET Virosta peräisin kierros työmies joka miestä joka myös SOOEMS ORI ANTAA ja pyrkii EESTIST parempia ja kauniimpia vaikuttunut ulkopuolelle. Ilmoita asiaton viesti\nVIRON ORJA4.10.2012 23:39 -2\tAvaa\nNAD on alhainen VÄESTÖ Ilmoita asiaton viesti\nÖöö???5.10.2012 11:20 0\tAvaa\nNoh, jopas nyt on yöllä jaksettu vuodattaa...Hoh hoijaa! Ilmoita asiaton viesti\nSELVÄ vatsaus5.10.2012 14:35 0\tAvaa\nPLÖTS PLÄTS EESTAAS, bakeni kahjust ORJASI Ilmoita asiaton viesti\nmooi231.5.2013 07:20 0\tAvaa\nJoo ei tohon voi muuta sanoa että kyllä ne eestiläiset miehet vaativat aika paljon naiselta ulkonäön suhteen :) Ihan mitä tahansa paksukaista ei kattella :) Ilmoita asiaton viesti\nhohohoho heehehe21.6.2013 04:51 +1\tAvaa\nPuhut näistä luusereista joinakin jumalina. Naiset on onnenonkijoita ja miehet tukiaisia pummaavia idiootteja. Toivon todella näkeväni miten Viro romahtaa saksalaisten pistettyä idiooteilta rahahanat kiinni. Katsotaan minkälaisia "vaatimuksia" sitten on. Ilmoita asiaton viesti\nEi kulukas15.6.2013 14:35 0\tAvaa\nNetissähän ne kaikki on, eesti on nettivaltio. Mistähän aloittaisi...epl.ee/date tuli ensiksi mieleen ja opettele eestin alkeet, ettei oikein vedätetä. Head isu! Ilmoita asiaton viesti\nSuomi24 / Matkailu / Matkakohteet / Eurooppa / Viro / Tallinna / virolainen mies Asiantuntijat


Käytännöllisen, mukavan ja helppopääsyisen PEUGEOT Partner Tepeen suunnittelussa on keskitytty erityisesti ajettavuuden ja matkustamon mukavuuden optimointiin.\nPartner Tepee on nyt mukavampi ja tilavampi kuin koskaan aiemmin.\nPartner Tepeen kuljettajan erinomaisen näkyvyyden ympäristöön takaa laaja näkökenttä. Sen ansiosta matkat sujuvat aina miellyttävän rennosti ja tilavuuden tuntu on omaa luokkaansa. Ohjauspyörän korkeus- ja syvyyssäätö, istuimen korkeussäätö ja kyynärnojai ja kojelaudassa sijaitseva vaihteenvalitsin parantavat kuljettajanpaikan ergonomiaa. Lisämukavuutta Partner Tepeehen tuo automaattinen kaksialueilmastointi.\nPartner Tepeen mukavaa ja ergonomista matkustamoa täydentää uusi telematiikkavarustus. Kojelaudan keskelle täydellisesti integroitu iso 7-tuumainen kosketusvärinäyttöi on aina kuljettajan käden ulottuvilla ja näkökentässä. Sen kautta pääset helposti auton eri toimintoihin: ajotietokone, FM-/AM-radio tai digitaalinen radio, Juke Boxin (integroitu kiintolevy) tai mobiililaitteiden musiikkitiedostojen toisto, handsfree-puhelut ja navigointi.\nPartner Tepeen toisella istuinrivillä on kolme erillistä hieman kohotettua istuinta, joita on helppo käsitellä matkustamoon pääsyn helpottamiseksi.\nMatkoja ja retkiä varten suunniteltu muunneltava ja käytännöllinen Partner Tepee sopeutuu kaikkiin tilanteisiin. Kaikki takaistuimet ovat erillisiä, ja ne voidaan kääntää täysin alas tai irrottaa yksittäin. Tämä takaa maksimaalisen muunneltavuuden. Partner Tepeessä on kaksiosainen takaistuin 2/3 - 1/3, joka voidaan myös irrottaa.\nPartner Tepeen ainutlaatuisessa monitoimikatossai on neljä kookasta kattoikkunaa, joiden kautta avautuu upea näkymä ylöspäin. Sen lisäksi kaikki matkustajat nauttivat matkustamon uskomattomasta valoisuudesta. Toisen istuinrivin ilmasuuttimiin liitetyn tuoksuttimen avulla matkustajat voivat luoda matkustamoon yksilöllisen tunnelman.\nPartner Tepeessä on runsaat sisätilat, jotka saadaan optimaaliseen käyttöön nerokkaiden varusteiden ansiosta.\nTuulilasin yläpuolella olevassa hyllyssä on aurinkosuojat ja kattovalo. Tavarat on helppo ottaa esille kätevästä hyllystä ja laittaa sinne takaisin. Istuimien väliin on saatavana myös lisäsäilytystilaa tarjoava keskikonsoli. Telineestään helposti irrotettavassa varusteessa on kolme mukipidikettä. Kuljettajalla on myös oma neljän litran käsinelokero, johon pääsee helposti käsiksi ohjauspyörän takaa.\nTakamatkustajien jalkatilan alle nerokkaasti sijoitetut säilytyslokerot lisäävät säilytystilaa yhteensä 14 litralla. Lisäksi takana istuvien käytettävissä on monitoimikaton alla oleva läpikuultava keskisäilytyskotelo.\nPartner Tepeessä on suuri tavaratila, joka on helposti muunneltavissa kaikkiin tarpeisiin.\n5-paikkaisen mallin kuormaustilavuus on 675 litraa matkatavarahyllyn alta mitattuna ja 1 350 litraa kattoon asti mitattuna. 2-paikkaisessa mallissa (kun takaistuimet on irrotettu) kyseinen tilavuus voi olla jopa 3 000 litraa.


Kuhmoisten Sanomat 17/2017 by kuhmoistensanomat - issuu\nHUOM! Seuraava lehti ilmestyy TORSTAINA\nN:o 17 - 2017 - 67. vsk\nKeskiviikkona 26. huhtikuuta 2017\nVelisjärven kohtalo ratkeaa ennen kesälomia\nfSivu f 3\nEn lähtenyt kertaakaan karkuun enkä pyörtynyt. Lääkintälottana jatkosodassa ollut Anna-Liisa Romu\nfSivu f 10\nNaiset ensin pelimannien konsertissa Tuula Kindberg\nKesäillan valssi soi Heidi Hiljasen esittämänä.\nEnsin hieman ihmetytti, miksi Kuhmoisten Pelimannien kymmenes kevätkatselmus oli ristitty Naiset ensin -konsertiksi. Niin tasaväkinen oli esiintyjien joukko ikään ja sukupuoleen katsomatta. Loppua kohti kuitenkin selvisi, että paikkakunnan valovoimaisimmat harmonikkamestarit ovat tänä vuonna todellakin naisia. Ehkä nimen syy oli sittenkin haikeasta kepeään ja vuorostaan ripeään kulkeva musiikin sanoituksellinen tie. Jo alkutahdeista yleisö sai huomata, että nyt mennään eikä meinata. Akseli ja Elina saivat häävalssiinsa hieman tanssittavamman temmon kuin Täällä pohjantähden alla -elokuvassa. Solisti Pekka Lehmussaari lähti seuraavaksi Kyllikin kanssa käsityksin elon aaltoja kulkemaan. Seija Ruokola sai mahdutettua itsensä tavallisen tytön rooliin Veikko Ahvenaisen sävellyksen siivin, mutta niin raikkaasti soi hänen äänensä Katariinan kamarissa, että eipä todellakaan ole tavallinen tyttö.\nMuita naisia olivat Emma, Myrskyluodon Maija, Maritza, Limperin muori ja Ieva. Väliajan jälkeen paikalle purjehti naisten eliitti, Rotunainen, Angelique, Armi, Eva ja Sulamith, joka luultavasti myös oli nainen. Tasoitusta oli annettu Eljas Liehulle sen verran, että hän sai soittaa oman polkkansa Paul Norrbackin sävelin.\nMusiikki ei ole muusta pois Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että musiikin harrastus ei vie tilaa muulta oppimiselta, vaan paremminkin tukee muita harrastuksia. Tämä oli havaittavissa kautta linjan niin pelimanneilla kuin vierailevilla esiintyjillä. Valkeakosken musiikkiopistossa opiskellut Mari Helenius, joka lauloi La Maritzan Seppo Hiljasen säestyksellä, on opiskellut lentoemännäksi ja fysioterapeutiksi ja vielä oli hänellä mukana kolmen kuukauden ikäinen vauvakin, joka tuli hyvin hoidettua myös konsertin aikana. 11-vuotias hanuristi Artjom Shkatyrev on partio-\nlainen. Joskus voi pitää vuoden tauon harjoittelussa, kuten hän on tehnyt. – Sitä innostuu, kun onnistuu, toteaa hän. Eljas Liehulla on harrastuksia vaikka muille jakaa välkkäritoimintoineen kaikkineen. Lähihoitajaksi opiskellut Sara Sääskilahti loihti Oliivit kukkimaan varmuudella, jonka takana on yhdeksän vuoden musiikin opiskelu. Helppoja sävellyksiä ei ollut muillakaan nuorilla, vaan rima oli asetettu korkeudelle, missä jo tarvitaan aitoa kunnianhimoa. 17-vuotias Heidi Sepon tytär Hiljanen opiskelee Tampereen taidelukiossa ja musiikkiopintoja hänellä on takanaan jo kymmenen vuoden ajalta. Ensi vuonna hän pääsee osallistumaan Ikaalisten pelimannimestaruuskilpailuissa jo 18-vuotiaiden sarjaan. Kylmä ja myöhäinen kevät väistyi saman tien, kun Heidi taikoi harmonikallaan pääskyset lentoon Oskar Merikannon Kesäillan valssissa ennennäkemättömällä otteella ja ilolla. Jopa siiven hipaisu veden pinnassa oli aistittavassa!\nKOLUMNI\tSenni Vesikallio\nTyö kiittää tekijäänsä Asetan valkean lakanan pellavaliinan päälle, lasken rautakannen alas, ja huoneen täyttää unettava hurina. Mankeli vetää lakanan sisään tasaisesti, kolahtaa aika ajoin vahvemman reunan kohdalla. Tuoksuu hiljalleen lämpiävältä koneelta, puhtailta lakanoilta ja lapsuudelta. Mankelointi on miAnna Karhila nulle arkipäivän meanna.karhila ditaatiota. Tällä kertaa suoristuvat lakanat @kuhmoistensanomat.fi ja hupeneva pyykkipino saivat miettimään menneitä sukupolvia. Tätä työtä teki aikanaan oma mummani, samanlaisella koneella jopa. Samanlainen arkinen ja usein fyysisesti paljon raskaampi työ on täyttänyt lähes kaikkien isovanhempien sukupolven ihmisten päivät. He joutuivat kokemaan myös sodan, hyvin moni itse aseisiin, rintaman tai kotirintaman töihin tarttuneena. Helppoa oli harvalla, mutta kenties työ oli myös omanlaisensa siunaus tekijälleen. Itse löydän suurimman rauhan ja tasapainon raskaista käytännön töistä. Apulantasäkkien nostelun tai karsinoiden tyhjentämisen jälkeen ei tarvitse turhaan kysellä elämän tarkoitusta, eikä omaa paikkaa maailmassa. Vaikka hiljalleen pyörivän mankelin ruokkiminen ei ole likikään yhtä raskasta, työssä on samanlainen rauha kuin raskaammissa askareissa. Siinä on myös ilo siitä, että on osa sukupolvien ketjua. Muistan, osaan, tunnen vielä työn rytmin. Kansallista veteraanipäivää vietetään torstaina. Koska pääjuhla on tänä vuonna Lahdessa, Kuhmoisissa järjestetään oma pieni juhla jo keskiviikkona. Veteraanipäivän muistaminen on kunnianosoitus vielä meitä yllättävän lähellä olevien sukupolvien työlle, joka sodankin keskellä saattoi usein olla arkista ja raskasta. Kunnia ja sankaruus tulivat usein vasta vuosia myöhemmin, vaikka moni olisi ansainnut ne jo aiemmin.\n26.4.2017 ff Aurinko nousee 5.24 ff Aurinko laskee 21.10\nOnnea nimipäivänä! Tänään Teresa, Tessa, Terttu To Merja Pe Ilpo, Tuure, Ilppo La Teijo Su Miia, Mira, Mirva, Mirka, Mirja, Mirella, Mirkka, Mirjami Ma Vappu, Valpuri Ti Viivi, Vuokko Ke Outi\nff Kansa ll torstaina. ista veteraanipäiv Vedä lipp u salkoon ää vietetään ! ff Vappu o vuodesta n ollut virallinen li putuspäiv 1979. ä ff Muista v ie d ä kevä jätteet oik eaan paik tsiivouksen jälkeen kaan, ei lu ontoon.\nSima kuuluu kaikille Sima pöhisi pulloissa jääkaapissa. Emme koskaan aiemmin olleet tehneet itse simaa, joten tämä oli koesatsi. Onneksi. Seitsemän päivän jääkaapissa uinumisen jälkeen rusinat eivät olleet heränneet pullon pintaan. Pienen maistiaisen jälkeen selvisi, että hiiva ei ollut tehnyt vaikutuksiaan, vaan sima oli pelkkää sitruunalta maistuvaa vettä. Onneksi aina on mahdollisuus uusintayritykseen. Nyt pullot ovat taas jääkaapissa uusin sisällöin ja jo hitusen pintaan nousevien rusinoiden kera. Siman valmistukseen innosti alun perin kaupan hyllyille ilmestyneet pullot. Niistä tuli mieleen, että vappu tosiaan lähestyy. Ja mitä olisikaan vappu ilman simaa? On hienoa, että juhlapäivistä on muistuttamassa niihin kuuluvat asiat. Hetki sitten kaupan käytävillä houkuttelivat eriväreissä hehkuvat pääsiäismunat ja nyt siellä on esillä tippalei-\nKirjoittaja on Kuhmoisista kotoisin oleva kirjallisuustieteen opiskelija, joka pitää tarinoiden luomisesta.\nvät ja serpentiinit. Mutta rakentuvatko juhlapäivät vain niihin liittyvien ruokien ja koristeiden ympärille? Monesti näkee kirjoituksia, joissa kritisoidaan sitä, miten juhlapäiviä vietetään. ”Ihmiset eivät edes tiedä, miksi pääsiäistä juhlitaan.” Onko sillä loppujen lo-\npuksi niin suurta merkitystä? Juhlat ovat iloisia tapahtumia, jotka katkaisevat kiireisen ja stressaavan arjen. On huojentavaa ajatella, että muutaman viikon jaksaa hyvin tehdä töitä, kun sitten saa taas pitää vähän vapaata. On myös hauska tehdä suunnitelmia juhlia varten. On sitten jotain mitä odottaa. Toinen kirjoituksissa usein nähtävä asia on väittämät siitä, kenelle juhliminen kuuluu. ”Vappu on työmiesten juhla, miksi ihmeessä opiskelijat sitä viettävät?” Tämäkin on mielestäni väärin, sillä kuka sen voi muka oikeutetusti määrätä, kenen juhlat ovat. Eivät juhlapäivät ole kenenkään omistuksessa. Sitä paitsi, kyllä sima maistuu kaikille. Itselleni tuli yhtäkkiä sellainen olo, että tämä kevät on yhtä juhlaa. Vasta pari viikkoa sitten vietettiin pääsiäistä ja nyt jo vappu lähestyy kovaa vauhtia. Katsoinkin kalenteris-\nta, kuinka paljon juhlapäiviä yleensä mahtuu kuukauteen. Huomasin, että syyskuukausina juhlapäiviä on harvassa, mutta esimerkiksi tässä kuussa niitä on lähes kymmenen. Jos jokaista päivää juhlisi kunnolla, olisi siis kolmasosa kuukaudesta pelkkää konfettien lentoa.\nTämä kevät on yhtä juhlaa. Jos kuitenkin alkaa tuntua siltä, että arkeen tarvitsisi lisää taukoja, voi kehittää itse aivan uuden juhlapäivän. Nykyään ollaan hyviä siinä. Lemmikkipäivä on jo olemassa, niin kuin myös pussaa punapäätä -päivä. Ennen ruohonleikkuupäivän tai benjihyppypäivän keksimistä voitaisiin kuitenkin ensin viettää vappua. Siinä toivossa, että simat olisivat tällä kertaa onnistuneet.\nKiepsauksen tiedotuksesta Kiitos viime lehdessä julkaistusta palautteesta. Harmillista, ettei Kiepsauksen tiedotus ole onnistunut. Voin vastata Kuhmoisten Yrittäjien puolesta näin. Hyvänä muistisääntönä toimii, että Kiepsaus järjestetään kesäkuun toisena viikonloppuna, koulujen päättymisen jälkeisenä viikonloppuna. Tänä kesänä tapahtuma on lauantaina 10. kesäkuuta. Nuorten disco järjestetään perjantaina 9. kesäkuuta. 24-tien varrelle Rosellin hallin seinään sekä Kirjonummen tallin vastapäisen rakennuksen seinään on Kuhmoisiin saapuville Kiepsauksen päivämäärä päivitetty hyvissä ajoin. Netissä tietoa löytyy Kuhmoisten yrittäjien some-sivuilla sekä Kiepsauksen tapahtumasivulla. Valitettavasti varsinaisilta yhdistyksen kotisivuilta ei päivitettyä tietoa nyt löydy, sivut ovat kankeat ja hankalakäyttöiset ja uudet ketterät kotisivut ovat työn alla, joten ihan pian tiedotus toimii niidenkin kautta. Tässä koordinaatit Facebook -sivuille: Kuhmoisten Yrittäjät ry. ja tapahtumasivut löytyvät nimellä Kiep-\nsaus kesään 2017. Kunnan tapahtumakalenterista löytyy merkintä oikealta paikaltaan, netistä osoitteella www.kuhmoinen.fi ja sieltä etusivulta tapahtumakalenteri. Kaikki ajallaan, ja kunhan saamme Kuhmoinen Palvelee -lehden julkaisuun, sieltä löytyy takasivulta perinteinen Kiepsaus-ohjelma. Tuon julkaisun myötä Kiepsaus-ohjelmaa jaetaan ju- Tehinselän jäät olivat liikkeessä lauantaina 22. huhtilistemuodossa Kirkonky- kuuta. Sunnuntaina selkä lainehti jo vapaana. län liikkeisiin ja asiointipaikkoihin. Muita tiedotuskanavia emme katso nyt tarpeellisiksi. Sari Heliövaara Muut yksityiset yritykset laittavat Kiepsauksesta sivuilleen ja tiedotuskanavilleen tietoa oman harkintansa mukaan.\nAmaryllis innostui kukkimaan\nKuhmoisten Yrittäjät ry:n puolesta sihteeri Taina Hinskala\nLaura Salosen viisi vuotta sitten joululahjaksi saama amaryllis intoutui lykkäämään tänä keväänä ennätysmäärän kukkia. Parhaimmillaan seitsemässä vanassa oli kaikkiaan 41 punaista kukkaa.\nIltapäivätoimintaan tulossa muutoksia Anna Karhila Peruskoulun ensimmäisen ja toisen oppilaille suunnattu iltapäivätoiminta on järjestettävä Kuhmoisissa ensi syksynä uudelleen. Syynä on se, että iltapäivätoiminnan vastuuohjaajana toiminut seurakunnan lastenohjaaja Katri Mikkola ei ole enää syksyllä kunnan käytettävissä. Jo tänä keväänä seurakunta supisti seurakuntaliitoksen tuomien muutosten myötä panostaan Kuhmoisten iltapäivätoimintaan, joten iltapäivätoiminta on järjestetty kahtena päivänä viikossa nuorisotalon sijaan yhtenäiskoululla. Kuhmoisten kunnan sivistystoimenjohtaja Pertti Terho toivoo, että yhtenäiskoululla parhaillaan menossa oleva koulunkäyntiohjaajan sijaisen haku toisi ratkaisun iltapäivätoiminnan järjestämiseen. – Mahdollista olisi, että iltapäivätoiminta siirtyisi kokonaan koululle ja sen ohjaamisesta tehtäisiin osa koulukäyntiohjaajan työtä. Siinä tapauksessa koululla tarvittaisiin tosin tilojen käytössä uutta ajattelua, Terho sanoo Iltapäivätoiminnan ohjaajan on oltava koulutukseltaan vähintään lasten-\ntai nuortenohjaaja. Mikäli koulunkäyntiohjaajaksi hakeneiden joukosta löytyy sopiva henkilö, kunta aloittaa tarkemmat neuvottelut iltapäivätoiminnan käytäntöjen ratkaisemisesta.\nSeurakunnan kerhot lisääntyvät Seurakunnan vetäytyminen kunnan iltapäivätoiminnasta johtuu siitä, että seurakuntaliitoksen myötä Katri Mikkolan panosta tarvitaan aiempaa enemmän seurakunnan omissa päiväkerhoissa. 3–5-vuotiaille lapsille suunnattujen päiväkerhojen kokoontumiskertoja tuplataan syksyllä. – Nyt kerhot kokoontuvat kerran viikossa, mutta syksyllä niiden on tarkoitus kokoontua kahdesti viikossa. Ilmoittautuminen päiväkerhoihin on parhaillaan menossa, kertoo Hollolan seurakunnan johtava lapsityönohjaaja Riitta Petsalo. Kuhmoisissa on ollut kolme päiväkerhoryhmää, Padasjoella yksi, ja niiden kaikkien toivotaan toteutuvan myös tulevana talvena. Seurakunta järjestää lisäksi viikoittain perhekerhon, joka jatkaa kokoontumisia tutusti kerran viikossa.\nHynttyyt yhteen seminaarissa\nKiinnostaako Kuhmoisten palveluiden kehittäminen? Haluatko vaikuttaa asioihin? Ajatuksia ja ideoita yrittäjien ja asukkaiden yhteistyöstä pääsee kuulemaan ja esittämään vapun jälkeisenä lauantaina eli 6. toukokuuta Kuhmolassa järjestettävässä seminaarissa. Seminaarin järjestävät Kuhmoisten Yrittäjien Kiehtova Kuhmoinen -hanke ja Kuhmoisten Vapaa-ajan asukkaat ry. Ideana on kartoittaa asukkaiden palvelutarpeita ja toiveita siitä, millä ta-\nKuhmoisten Sanomien edellisessä numerossa kerrottiin, että Honkahovin 50-vuotisjuhlatanssit pidetään 13. kesäkuuta. Tuolloin kuitenkin on vuorossa avajaistanssit, ja varsinaiset juhlatanssit tanssitaan 13. heinäkuuta Joel Hallikaisen tahdittamana. Harmoisten yhteisen vesialueen osakaskunnan\nvoin yrittäjät voisivat kehittää tarjontaansa ja palveluitaan, jotta sekä vakituiset että vapaa-ajan asukkaat viihtyisivät Kuhmoisissa entistä paremmin. Pohjana ideoinnille ovat Kuhmoisten vapaa-ajan asukkaille suunnatun kyselyn tulokset. Tilaisuuden juontaa vapaa-ajan asukas, Kuhmoisten Aristoteles Jukka Kuikanvirta, joka on toiminut urallaan muun muassa Metropolia ammattikorkeakoulun lehtorina. Tilaisuuteen on vapaa pääsy, ja paikan päällä on kahvitarjoilu.\npyydysyksiköistä kertovasta jutusta puuttui maininta, että verkkojatan maksimipituus 30 metriä tarkoittaa yhden verkon pituutta. Verkkoja saa olla yhteensä 6, joten maksimitta on kaikkiaan180 metriä. Hevoslystit-jutussa voittajakoiran kerrottiin olevan lapinporokoira. Klara on kuitenkin paimensukuinen lapinkoira.\nKuhmoisten kunta ja seurakunta ovat järjestäneet Velisjärven leirikeskuksessa kesäleirejä yhdessä yli 40 vuoden ajan. Tulevana kesänä seurakunta ei enää käytä Velisjärveä, mutta kunnan kesäleirit pidetään siellä entiseen tapaan.\nVelisjärvellä ensi kesänä vielä kunnan leirit Anna Karhila\nPerinteiset lasten ja nuorten kesäleirit Velisjärven leirikeskuksessa järjestetään tänä vuonna poikkeavalla aikataululla ja poikkeavin järjestelyin, sillä kunnan ja seurakunnan pitkä, yli 40 vuotta jatkunut yhteistyö päättyy kesäleirien osalta. Syynä ovat seurakuntaliitoksesta johtuvat muutokset, joiden takia seurakunta ei osallistu tänä vuonna leirien järjestämiseen lainkaan. Seurakunnalla ei ole siten Velisjärvellä ollenkaan omaa toimintaa, sillä rippileirien siirtämisestä Padasjoelle Särsjärven leirikeskukseen päätettiin jo viime syksynä. – Yhteisillä leireillä on ollut seurakunnan puolesta aiemmin yksi ohjaaja sekä ruokahuollosta vastaava henkilö, eikä kunta ole maksanut tiloista vuokraa, Kuhmoisten kunnan sivistystoimen hallintosihteeri Satu Jokinen kertoo. Tänä vuonna kunta järjestää leirit kokonaan yksin, ja maksaa lisäksi tiloista Hollolan seurakunnan kirkkoneuvoston määrittelemän hinnaston mukaisen vuokran. Kunnan kannalta leirien kustannukset nousevat huomattavasti, joten ensi kesänä leireille osallistuminen maksaa hieman aiempaa enemmän. Korotukset on kuitenkin pyritty pitämään pieninä, jotta hinta ei olisi este osallistumiselle. – Esimerkiksi varhaisnuorten leirin hinta oli aiemmin 35 euroa, ja nyt se on 45 euroa, kunnan\nliikunnanohjaaja Laakso kertoo.\nPipsa raavalla viikolla on viiden päivän mittainen varhaisnuorten leiri ja juhannusviikolla vielä kaksipäiväiLeirit jo ennen nen lasten leiri, Pipsa Laakjuhannusta so luettelee. Vaikka kunnan ja seuraYli 18-vuotiaille suunkunnan yhteistyö Velisjär- nattu ikinuorten leiri pideven leirien järjestämisessä tään heinäkuun toisena viipäättyy, leirivalikoima ja konloppuna, eli 7.–8. heiohjelma pysyvät tulevana näkuuta. kesänä entisellään. Suosituin leireistä Leirien ajankohta kuiten- on viime vuosina ollut kin muuttuu. Kun leirit on 11–14-vuotiaille tarkoiaiemmin aloitettu juhan- tettu varhaisnuorten leinukselta, nyt kaikki leirit ri, jonka 30 paikkaa ovat järjestetään ikinuorten lei- olleet vuosien ajan täynriä lukuun ottamatta en- nä. 8–10-vuotiaille tarkoinen juhannusta. tetulle nappulaleirille ote– Kesäkuun kuudes päi- taan 30 ja 5–7 -vuotiaille vä alkaa neljän päivän mit- tarkoitetulle lasten leirille tainen nappulaleiri, seu- 20 leiriläistä. Nekin ovat\nolleet lähes täynnä. – Leirille päästäkseen ei tarvitse olla kuhmoislainen. Meillä on joka vuosi paljon muualta tulevia, esimerkiksi mökkiläisten lapsia, Pipsa Laakso vinkkaa. Vaikka tämän kesän leirit saadaan järjestettyä, pitemmälle tulevaisuuteen kunnan leiritoimintaa ei voi suunnitella, ennen kuin myyntiuhan alla olleen Velisjärven leirikeskuksen kohtalo ratkeaa. – Esimerkiksi Kopolan tilat soveltuisivat erinomaisesti leireille. Siellä kuitenkin on sesonki samaan aikaan, Kuhmoisten kunnan sivistystoimenjohtaja Pertti Terho pohtii.\nVelisjärven kohtalo ratkeaa ennen kesän lomia Anna Karhila\nViime syksynä Kuhmoisia kohahdutti tieto siitä, että Kuhmoisten seurakunta alkoi valmistella monelle rakkaaksi käyneen Velisjärven leirikeskuksen myyntiä. Myyntiaikeet saivat jo suunnitelma-asteella vastaansa adressin, jonka allekirjoitti yli 140 henkeä. Velisjärven lopullinen kohtalo siirtyi vuoden alussa toteutuneen seurakuntaliitoksen myötä Hollolan seurakunnan käsiin. Hollolan seurakunnan kiinteistöpäällikkö Keijo Kokko kävi tämän kevään aikana läpi uuden seurakunnan kiinteistöt, joiden perusteella hän laati luonnoksen kiinteistöstrategiasta. Kuhmoinen–Padasjoki -kappeliseurakunnan kap-\npelineuvosto käsittelee omalta osaltaan kiinteistöstrategiaa kokoontuessaan viikon päästä eli 3. toukokuuta. Pohjana heillä on Keijo Kokon laatima lomake, johon jokainen kappelineuvoston jäsen voi täyttää omat ajatuksensa kiinteistöistä. – Lomakkeessa pyydetään arvottamaan rakennukset tärkeysjärjestykseen. Jokainen voi määritellä mitkä ovat niitä rakennuksia, jotka säilytetään, mitkä rakennukset kaipaavat kehittämistä ja mistä puolestaan voidaan luopua, Kokko sanoo. Kokon mukaan paras tieto kiinteistöistäkin on paikallisilla, joten sama prosessi käydään läpi sekä Hollolan seurakuntaan lii-\ntetyissä kappeliseurakunnissa että emäseurakunnassa. Sen jälkeen tiedot käyvät Hollolan seurakunnan talousjaostossa, josta ne jatkavat kirkkoneuvoston ja kirkkovaltuuston käsiteltäviksi. – Tarkoitus olisi, että kiinteistöstrategia olisi valmiina ennen kesän lomia. Kuhmoisissa mittava satsaus tulee olemaan ainakin siunauskappelin remontti. Kokon mukaan on tärkeä kuulla esimerkiksi se, mitä rakennuksia halutaan kehittää. – Hämeenkoskelle kappelineuvosto on jo käsitellyt strategiaa. Siellä tuli hyviä ehdotuksia esimerkiksi vähällä käytöllä olleen seurakuntatoimiston siirtämisestä seurakuntatuvan yhteyteen.\nJeesus antaa elämän Tämä otsakkeen ajatus sisältyy Jeesuksen sanoihin Raamatussa Joh.10:10: Varas ei tule muuta kuin varastamaan ja tappamaan ja tuhoamaan. Minä olen tullut, että heillä olisi elämä ja olisi yltäkylläisyys. Tämäkin otsikko voi herättää lukijoissa erilaisia ajatuksia ja mielipiteitä. Joku sanoo: ”Aamen, totisesti näin on, olen kokenut sen, että Jeesus on antanut minulle todellisen elämän.” Toinen ajattelee: ”Jeesushan on kuollut jo 2000 vuotta sitten, jos häntä on ollutkaan? Miten ihmiset voivat tuollaisiin enää uskoa?” Jonkun kolmannen ajatukset ovat tuolta väliltä, hän ajattelee: ”Kyllä nois-\nKirjoittaja toimii Kuhmoisissa Helluntaiseurakunnan vapaaehtoistyöntekijänä.\nsa uskon asioissa voi jotain perääkin olla, mutta voiko Jeesus antaa todellisen elämän? Eikö se ole niin, että kun tulee uskoon, niin elämä ikään kuin loppuu ja uskon elämä on yksitoikkoista vaeltamista?”\nMiten asia sitten on, miten itse olen tuon asian kokenut? Itse kuulun henkilöihin, jotka voivat sanoa: ”Näin totisesti on, Jeesus voi antaa todellisen elämän!” Jeesus elää ja hän on ylösnoussut, kuten hiljattain pääsiäisteksteissä saimme kuulla. Jeesus vaikuttaa maailmassa, näkymättömän, mutta kuitenkin todellisen Henkensä kautta. Luuk.17:20–21 Jeesuksen sanat: Ei Jumalan valtakunta tule nähtävällä tavalla, eikä voida sanoa: ’Katso, täällä se on, tahi tuolla’, sillä katso, Jumalan valtakunta on sisällisesti teissä. Kun puhutaan Jeesuksen antamasta elämästä, se on\nennen kaikkea sisäistä yhteyttä Jeesukseen ja Jumalaan, näkymättömän Jumalan Hengen välityksellä. Ja tämä sisäinen, mutta kuitenkin todellinen yhteys Jumalaan ja Jeesukseen, tekee uskon elämän eläväksi ja mielenkiintoiseksi, ei ollenkaan yksitoikkoiseksi. Jeesuksen antamaan elämään sisältyy myös iankaikkinen elämä, kuten Joh.3:16 on kirjoitettu. Sillä niin on Jumala maailmaa rakastanut, että hän antoi ainokaisen poikansa, ettei yksikään, joka häneen uskoo, hukkuisi, vaan hänellä olisi iankaikkinen elämä. Joko olet löytänyt tämän elämän? Hyvää kevättä kaikille lukijoille!\nEila Saarikko muistoissamme Maria Ampuja\nLaps´ olen köyhän kauniin Karjalan, vaikka nyt vierahissa vaellan… Lapsenlapsesi kauniiden laulujen siivittämänä aloitit viimeisen matkasi. Eila Saarikko vietti lapsuutensa Valkjärven Suontaan kylässä, josta monivaiheisten perheen evakkomatkojen jälkeen kotiutui Kuhmoisiin. Kun Minna lauloi kappelissa mun sydämeni tänne jää… niin ajattelin, että Eilan sydän jäi Saarikon pihapiiriin, siellä hän suurimman osan elämästään vietti. Ehkä osa sydämestä oli aina kuitenkin lapsuuden kodissa Karjalassa. Kuisman perhe asui melkein naapurissa. Nuorena pyörimme samoissa ympyröissä. Eila avioitui veljeni Matin kanssa. Sodassa nuoruutensa viettänyt mies ei ehkä ollut aina helppo\n27.4. Harjulat Jämsästä 4.5. Kirkkalat Jämsästä Tervetuloa\nPäivätuokio ti 2.5. klo 16.30 Lea Sinivaaralla, os. Koskelantie 6. Kyytivaraus Marko Aarroskari 0400 240 081.\nKutsu ja kiitä lehtiilmoituksella! Kouluruoka Tänään Paneroitu lohipihvi, kermaviilikastike, perunasose, salaatti To Pinaattikeitto, karjalanpiirakka, kananmuna, vihannes Pe Vappumenu\nEila Saarikko 1929–2017\nelämänkumppani. Yhdessä kuitenkin rakennettiin elämää, kasvatettiin lapset, koettiin eteen tulleet ilot ja surut. Suuri suru kohtasi perhettä, kun Risto-poika menehtyi työtapaturmassa. Se kosketti meitä muitakin läheisiä. Myös siitä alkanut\nMatin vakava sairaus vaikutti perheen elämään. Yhdessä kuitenkin kunnostettiin kotitalo eläkeasunnoksi. Muutaman vuoden kuluttua Eila jäi yksin, eikä jaksanut yksin pitää taloa. Talo myytiin ja Eila muutti kirkolle. Riston rakentama mökki jäi Eilan kesäasunnoksi. Eila jatkoi puutarhaja pihaharrastustaan, josta hänet palkittiin Kaunein Piha -palkinnolla. Perheen ylläpito vaati molemmilta kovaa työntekoa. Eilalle tulivat tutuksi niin maataloustyöt kuin kaupungissa vietettyjen vuosien tehdastyöt. Käsityöt ja ompelut kuuluivat Eilan harrastuksiin, ja niistä saivat nauttia oman perheen ohella myös ulkopuoliset. Puutarhan hoidon ohella Eila keräsi myös metsämarjoja runsaasti. Vaikka elämä heitteli meitä sinne tänne, pysyivät perheemme aina lähei-\nsinä, saman ikäiset lapsemme olivat kuin sisaruksia. Muutaman vuoden asuimme melkein samassa pihapiirissä. Muistan, kun yhdessä veimme pyörän tarakalla villikkopoikiamme Karkjärven kouluun aloittamaan opintietään, tuli tuttava vastaan ja kysyi, mihin sitä ollaan menossa? Eila vastasi, että viedään Helmisen Mairelle mieliharmia. Pojat on aina poikia, liekö Eilan ennustus pitänyt paikkansa. Eila on päässyt poikansa ja miehensä viereen, minä täällä vielä lasteni kanssa taivallan. Muistelen Eilan kanssa viettämiäni hetkiä, vaikka yhteydenpito vanhempana ymmärrettävistä syistä jäikin vähemmälle. Tunsit metsät, tunsit veet, soi sulle luonnon kanteleet. Näit sinitaivaan ja pilvet siellä, ne kertovat olet taivaan tiellä.\nPääsiäistervehdys nimikkoläheteiltä Nepalista Elina Lind Nuori mies on aloittanut yliopisto-opinnot. Hän herää aamuisin viideltä ehtiäkseen luennoille. Iltaisin hän tekee töitä puoleen yöhön asti. Palkkaa hän saa noin 60 euroa kuukaudessa. Sillä pitäisi rahoittaa omat ja nuoremman veljen opinnot. ”Ennen tenttikauden alkua minun on varmaan lopetettava työt”, nuori mies\nhuokaa, ”en muuten ehdi edes avata oppikirjoja.” Yhtenä kesänä hän keräsi Suomessa marjoja ja rahoitti sillä vuoden opiskelut itselleen ja veljelleen. Ämpärillisestä mustikoita sai saman verran kuin nyt kuukauden työstä. Mutta Suomeen ei enää pääse. Sydämestäni soisin, että tämä yritteliäs nuorimies olisi saanut edes murtoosan niistä mahdollisuuksista, joita me Suomessa\npidämme itsestään selvinä. Hän on dalit, alakastinen. Nepalin uudet lait lupaavat daliteille tiettyjä etuoikeuksia ja kieltävät kastisyrjinnän. Mutta asenteet eivät muutu hetkessä. Yritämme saada viisumin nuorelle naiselle. Hänkin on dalit, köyhän perheen tyttö. Hänet on kutsuttu pariksi viikoksi Suomeen kertomaan siitä, millaista on olla tyttö ja dalit, kaksinkertaisesti\nsyrjitty – mutta myös miten koulutus muuttaa maailmaa oikeudenmukaisemmaksi. Hänen viisumianomuksensa evätään. Hän on liian suuri riski maallemme ja koko Schengen alueelle. Suomeen ei haluta sellaisia, ei edes kahdeksi viikoksi. On monta muutakin tarinaa. Mitä me olemme tehneet ansaitaksemme hyvän osamme? Entä he, jotka\nsyntyivät köyhinä ja osattomina, sodan jalkoihin tai vainojen keskelle? Miksi kaikki tässä maailmassa on niin epäoikeudenmukaista? Saimme juhlia pääsiäistä. Jeesus ratsasti Jerusalemiin, mursi leivän ja jakoi viinin, rukoili Getsemanessa: ” Isä, ota tämä malja minulta pois”. Mutta maljaa ei otettu pois. Jeesus otti ristinsä, kantoi sen ja kaiken tämän\nepäoikeudenmukaisuuden: meidän itsekkyytemme ja välinpitämättömyytemme, syrjittyjen ja kuoleman varjossa kulkevien pelon ja epätoivon. ”Se on täytetty”. Salatulla tavalla kaiken vastaus on siinä. Ja kolmantena päivänä hauta oli tyhjä. Elina ja Juha Lind toimivat Kuhmoinen–Padasjoki -kappeliseurakunnan nimikkolähetteinä Nepalissa.\nRakennusrestauroija herättelee henkiin vanhaa kyläkauppaa Kylämällä Sari Heliövaara\nSari Heliövaara Vanha kaupparakennus Kylämällä on heräilemässä uuteen eloon. Kylätiessä kiinni seisova talo ehti uinua ruususen unta muutamia vuosia kyläkaupan suljettua ovensa 2000-luvun alussa. Taloa kunnostavalla kuvataiteilija Anna Juurikalla on haaveissa uutta käyttöä tyhjillään olevalle myymälätilalle. – Tila soveltuisi taidegalleriaksi, työpajatoimintaan tai vaikkapa kesäkahvilaksi. Jossain vaiheessa voisi myös herättää eloon perinteiset Kylämän markkinat, joita vietettiin kesäaikaan kaupan vielä toimiessa, hän suunnittelee. Juurikka osti vuonna 1949 Kuhmoisten Osuuskaupan Kylämän myymäläksi valmistuneen talon asunnokseen kuutisen vuotta sitten tädiltään, joka viimeksi piti kauppaa kylällä. Pari vuotta sitten Juurikka lähti opiskelemaan rakennusrestauroijaksi Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitokseen. Valmistujaisia vietettiin maaliskuun lopussa. – Olen aina tykännyt vanhoista huonekaluista ja rakennuksista. Rapistuneenkin ulkokuoren alta voi paljastua virheetön hirsikehikko, jonka restaurointi on vaivan arvoinen. Lopputyönään Juurikka teki entiseen myymälähuoneeseen lattian purkulaudasta, joka löytyi 1930-luvun talosta Etelä-Suomesta. Vanha lattia jouduttiin purkamaan lahottajasienen vuoksi. – Ehdin säikähtää vauriokohdan löytyessä. Kaikeksi onneksi kosteus ei ollut levinnyt laajalle. Lo-\non kunnostaa verstastiloja talon piharakennukseen. – Kiinnostus perinteisiä materiaaleja ja työtapoja kohtaan on lisääntynyt sisäilmaongelmien tultua tietoisuuteen. Restauroijan asiakkaita ovat niin vakituiset asukkaat kuin mökkiläisetkin. Arkkitehti ja perinnerakentamisen asiantunti-\nOlen aina tykännyt vanhoista huonekaluista ja rakennuksista.\nMyymälätilaan sopivia paperitapetteja löytyi Kuhmoisista erään vanhan talon vintiltä. Anna Juurikka arvelee paperitapetin ja -boordin olevan peräisin 1920-1930 -luvuilta.\npulta selvittiin parin hirrenpätkän ja lattiaeristeen vaihdolla. Alustan tuuletusta tehostettiin, jotta rakenteet pysyvät vastakin kuivana.\nYliremontointia vältetään Rakennusrestauroija kunnostaa vanhoja rakennuksia perinteisin menetelmin käyttäen perinteisiä materiaaleja, kuten puuta, perinnemaaleja, pellavaöljykittiä, pinkopahvia ja muovittomia tapetteja. Periaatteena on välttää yliremontointia; toimivat rakenteet säilytetään, jos\nmahdollista. Näin myös vältytään usein turhilta kustannuksilta. – Tiloja voi toki muokata toimivammiksi ja omistajansa näköisiksi, mutta rakennuksen ominaispiirteet pyritään säilyttämään, selvittää Juurikka. Myös uusien materiaalien käyttö on mahdollista, jos ne soveltuvat kohteeseen. Omassa talossaan Juurikka levyttää seinät puukuitulevyllä, joka valmistetaan puumassasta ja puun luontaisesti sisältämistä hartseista ilman synteettisiä liimoja. Puukuitulevy eristää hySari Heliövaara\nvin lämpöä, on akustisesti miellyttävä ja myös helppo asentaa. – Se mukautuu hyvin vanhoille seinäpinnoille, jotka eivät ole millinsuoria. Vanhoissa rakennuksissa pienet vinoudet ovat enemmän sääntö kuin poikkeus ja kuuluvat rakennuksen tunnelmaan. Juurikan lempilapsia ovat vanhat ikkunat ja niiden kunnostus. Restauroija maalaa, kittaa ja vaihtaa laseja ja puuosia. Parhaita kunnostettavia ovat 1960-luvun ja sitä vanhemmat ikkunat, jotka on valmistettu kovasta, tiheäsyisestä puusta.\n– Jos ikkunan puitteesta alle puolet on huonoa, kannattaa ikkuna useimmiten vielä kunnostaa. Ulkonäön ei pidä antaa pelästyttää, hurjankin näköinen puite voi olla täysin korjauskelpoinen, rohkaisee Juurikka.\nEi muovia vanhaan taloon Osuuskunta Taidoston kautta tällä hetkellä työskentelevä rakennusrestauroinnin artesaani tekee muun muassa pinkopahvituksia, sisä- ja ulkomaalauksia sekä ikkunoiden kunnostusta. Suunnitelmissa\nja Panu Kaila on sanonut kärjistäen, että viimeiset kunnon talot on rakennettu 1950-luvulla. Sen jälkeen talojen rakennusaineisiin ilmestyi muovi, joka virheellisesti käytettynä aiheuttaa ongelmia. – Muovia on kaikkialla: maaleissa, tapeteissa, höyrysuluissa, silikonitiivisteissä ja uretaanina ikkunanpielissä. Muovi ei läpäise höyryä, vaan aiheuttaa kosteuden tiivistymistä rakenteisiin ja luo homeille ja mikrobeille suotuisia olosuhteita, sanoo Juurikka. Materiaalien lisäksi ongelmia voi vanhoissa rakennuksissa aiheuttaa myös uusi tekniikka. Esimerkiksi koneellinen ilmastointi soveltuu vain harvoin vanhoihin rakennuksiin, jotka on suunniteltu painovoimaisen ilmastoinnin käyttöön sopiviksi. – Liian tehokas koneellinen ilmastointi vetää korvausilmaa rakenteiden läpi tuoden sisäilmaan epäpuhtauksia. Sari Heliövaara\nLahottajasieni oli pehmittänyt myymälätilan lattian. Uuden lattian Anna Juurikka Kuhmoisten Osuuskaupan Kylämän myymälä valmistui vuonna 1949. Kauppaa talossa piti viimeksi Anna Juurikan täti 2000-luvun alussa. rakensi purkulaudasta, joka löytyi 1930-luvun talosta.\nSisustussuunnittelua Hinn´in tapaan Sari Heliövaara\nSari Heliövaara Paikkakunnalla Hinninä paremmin tunnettu Johanna Lehtonen valmistui tänä keväänä unelma-ammattiinsa sisustussuunnittelijaksi. Monimuoto-opiskelu AJK-jatkokoulutuksessa Helsingissä sopi hyvin yrittäjälle, joka pyörittää Putkiasennus Lehtonen Oy:tä puolisonsa Harri Lehtosen kanssa. – Kiinnostus sisustamiseen heräsi, kun rakensimme oman talon Kuhmoisiin vuonna 2002. Kotiäitivuosina oli aikaa kiinnittää huomiota kodin seiniin, Hinni kertoo. Kaksikerroksisen puutalon alakerta keittiöineen on juuri remontoitu uuteen uskoon. Tapetit ja maalit ovat ehtineet vaihtua jo useampaan kertaan, samoin verhot ja matot. Vaaleat värit, luonnonmateriaalit ja uudet sekä vanhat kalusteet muodostavat harmonisen kokonaisuuden. – Skandinaavinen tyyli on lähellä sydäntä, ja se sopii mielestäni hyvin tänne ison vesistön läheisyyteen. Hinni kiittelee puolisoaan, joka on halukas remontoimaan kotia ja joka innostuu yleensä saman tien vaimon ideoista. Sisustusinto on tarttunut myös lapsiin, 12-vuotiaa-\nomakotitalon tai mökin rakennusprojektiin alkumetreiltä lähtien. – Sisustus- ja tilaratkaisujakin on helpompi ja järkevämpi miettiä paperilla siinä vaiheessa, kun seiniä ei vielä ole pystyssä. Myös kaikki muut toimeksiannot suullisista konsultoinneista esimerkiksi tapettien tai verhojen valinnassa avaimet käteen -projekteihin ovat tervetulleita.\nJohanna Lehtonen seuraa vaihtuvia sisustustrendejä muun muassa blogeja ja ulkomaisia lehtiä lukemalla. seen Tuukkaan ja 7-vuotiaaseen Minneaan. – Tuukka suunnitteli juuri, että hänestä tulee isona sisustusarkkitehti, hymyilee äiti.\nnyt vähemmälle ja tilalle tulevan asiakkaiden toimeksiantoja. Sisustussuunnittelu Hinn´in merkittiin yritysrekisteriin jo opintojen alkuvaiheessa, mutta vasta nyt opiskelukiireiden helTöitä sadan litettyä yrittäjä panostaa kilometrin säteellä tosissaan markkinointiin. Lehtonen toivoo oman ko– Näin keväällä mökkidin remontoinnin jäävän kauden alkaessa on hyvä\najankohta aloittaa. Odotan jo innolla, että pääsen käsiksi töihin. Sisustussuunnittelun avulla ratkaistaan asumiseen liittyviä toiminnallisia ja esteettisiä ongelmia. Suunnittelija hallitsee tilat ja niiden toiminnot, osaa muokata niitä väreillä, valolla, materiaaleilla ja kalusteilla.\n– Koulutuksessamme painopiste oli yksityiskotien sisätilojen suunnittelussa. Yrittäjä toivoo, että alan töitä löytyisi omalta paikkakunnalta, mutta tarvittaessa hän on valmis lähtemään työkohteisiin myös kauemmas noin sadan kilometrin säteellä. Unelmatyö olisi päästä mukaan\nSisustussuunnittelussa toiminnallisuus on Hinnille ykkösasia, kauneus ja esteettisyys tulevat vasta sen jälkeen. – Suunnittelussa lähden liikkeelle asiakkaan toiveista, tarpeista ja persoonasta sekä talon arkkitehtuurista ja ympäristöstä. Myös valo ja sen tulosuunta on tärkeää ottaa huomioon. Lehtonen ei suunnittelijana juokse tiuhaan vaihtuvien sisustustrendien perässä, vaikka seuraakin niitä muun muassa ulkomaisten sisustuslehtien, blogien ja pinterestin välityksellä. – Trendivärejä voi tuoda sisustukseen esimerkiksi tyynyillä, verhoilla ja tehosteseinillä, jotka on helppo vaihtaa uusiin.\nKapsäkistäkin saa nyt sisustussuunnittelua Tiina Siikanen\nKUHMARI KYSYY Tiina Siikanen Kapsäkin yrittäjä Paula Rivinoja-Kulju, miten päädyit avaamaan sisustus-ja lahjatavaramyymälän Kuhmoisiin? – Tulimme historiallisen ja mahdollisuuksia tarjoavan kiinteistön innoittamina. Minulla oli ennestään Vääksyssä kodin yhtey dessä itse valmistamieni koriste- ja sisustustuotteiden myyntipiste, ja toiminnan laajentaminen kiinnosti. Yksi asia vei toiseen. Miten ja mistä hankit myytävät tuotteet? – Tukholmassa on kaksi kertaa vuodessa alan kansainväliset messut, joilla teen päähankinnat joulumyyntiin ja kesäkaudelle. Haluan aina nähdä tuotteet konkreettisesti, varmistua niiden laadusta ja alkuperästä. Tuotteiden pitää tietysti miellyttää omaakin silmää. Kokemuksen myötä sitä on myös oppinut ennakoi-\nEntiseen kirjakaupan kiinteistöön on kunnostettu myös perheen kaunis kakkoskoti. Ison pöydän ääressä on hyvin tilaa tutkia sisustusmateriaaleja asiakkaiden suunnitelmiin.\nmaan asiakkaiden tarpeita. Tavarantoimittajissamme on useita tanskalaisia yrityksiä, myös ruotsalaisia ja joitakin suomalaisia. Miten kestävä kehitys näkyy yrityksen toiminnassa? – Tuotteiden alkupe-\nrän tulee olla jäljitettävissä. Ekologisuus ja eettisyys ovat periaatteitani. En halua myydä vain yhden kauden tuotteita, vaan tavaroita on tarkoitus käyttää pitkään. Myös täydennyshankintojen on oltava mahdollista. Mie-\nlelläni suosisin enemmän kotimaista, mutta valikoimaamme sopivia tuotteita on valitettavan vähän tarjolla. Keitä asiakkaasi ovat? – Kesäaikaan vierailee tietysti paljon vapaa-ajan asukkaita. Moni tulee ter-\nvehtimään ja vaihtamaan kuulumisia vuosi toisensa jälkeen. Se onkin työni arvokas puoli, kun saan tutustua lähemmin asiakkaiden elämänvaiheisiin. Myös kuhmoislaiset asioivat Kapsäkissä varsinkin lahjatavaraostoksilla. Kapsäkki tarjoaa nyt myös sisustussuunnittelua. Minkälainen palvelu se on? – Tarjoan suunnittelupalvelua kaikenlaisiin asiakkaan sisustamisen tarpeisiin, isoihin tai pienempiin. Toimeksianto voi olla koko kesäkodin tai vakituisen asunnon sisustuksen suunnittelu tai vain pieni toimimaton yksityiskohta, johon asiakas haluaa muutosta. Suunnittelen sisätilojen värityksen pintamateriaaleineen, teen kalustustekstiili- ja valaistusehdotuksia. Asiakkaan omat toiveet ovat lähtökohtana, mutta omaa mielipidettä ei välttämättä tarvitse olla valmiina. Luonnostelen erilaisia ehdotuksia, joista yhteistyössä saadaan asiakkaan näköinen lopputulos.\nAlustavista sisustusajatuksistaan voi tulla juttelemaan vaikka myymälään. Tämän jälkeen käyn paikan päällä tutustumassa kohteeseen. Ja tätä vierailua varten ei todellakaan kannata siivota, sillä juuri elämisen jäljet ovat tärkeä tietolähde suunnittelijalle, kun muutoksia mietitään. Äitienpäivä lähestyy, mitä vinkkaisit? – Suosittua Kuhmoinentyynyä on taas saatavilla. Suolakuorinta-aine on myös ihana. Kapsäkkiä on kommentoitu myönteisesti useissa blogeissa, se on myös äänestetty Glorian Koti -lehden lukijoiden suosikkikauppojen joukkoon. Vastikään liike arvioitiin erinomaiseksi kohteeksi tripadvisor.fi -sivustolla. Minkälaista hyötyä tällaisesta julkisuudesta on ollut? – En ole havainnut ainakaan vielä välitöntä vaikutusta. Itse viestin Kapsäkin tapahtumista Facebookissa, muunlaiseen sosiaalisen median hyödyntämiseen ei aika riitä.\nJätevesilain huojennus helpotti lähes kaikkia kiinteistöjä Harri Lehtonen\nHuhtikuun alussa voimaan tullut lakimuutos vapautti osan haja-asutusalueella sijaitsevista kiinteistöistä päivämäärään sidotusta jätevesiremontista. Jatkossa jätevesiremontti täytyy tehdä tiettyyn määräaikaan mennessä vain niissä kiinteistöissä, jotka sijaitsevat joko alle 100 metrin päässä vesistöstä tai pohjavesialueella. Näillä alueilla jätevesijärjestelmän tarvittavat kunnostustoimet on tehtävä 31. lokakuuta 2019 mennessä. Muilla alueilla jätevesijärjestelmien uusiminen täytyy uuden lain mukaan toteuttaa vain suuremman remontin yhteydessä. TälKuvassa on meneillään muutama vuosi sitten Kuhmoisissa toteutettu isompi jätevesijärjestelmän uudistustyö. Sepelaisia remontteja ovat esi- likentän päällä ovat keräysputket, joiden päälle levitettiin vielä imeytyskenttänä toimiva hiekkakerros. Etualalla on merkiksi vesikäymälän ra- jakokaivo, johon jätevedet tulevat saostussäiliöstä.Tyypillinen imeytyskenttä on 3 metriä leveä ja 12–15 metriä pitkä. kentaminen, talousjätevesijärjestelmän uusiminen Harri Lehtonen tai muu rakennuksen ratäyttävät ikärajan. Lisäkkentamiseen verrattava iso si olemassa oleva järjestelremontti. mä on pidettävä toimintaAlkuperäinen jätevesikunnossa, muun muassa asetus tuli voimaan vuonsakokaivot on tyhjennettäna 2004, mutta sen vaativä asianmukaisesti. muksia pidettiin kohtuutVapautuksen saa myös tomina. Vuonna 2011 lasiinä tapauksessa, että kia kohtuullistettiin ja kiinteistössä on vain kansiirtymäaikaa pidennettovesi ja kuivakäymälä eli tiin, mutta siihenkään ei huussi, eikä jätevesistä aioltu tyytyväisiä. Nyt voiheudu pilaantumisen vaamaan tullut asetus lievensi raa ympäristölle. jätevesimääräyksiä siis kolKantovedeksi luokimannen kerran. tellaan myös niin sanottu kesävesi, joka nostetaan pumpulla, mutta jonKantovesi ja ikä ka annosteluun käytetään vapauttavat pääosin nappoa, vateja ja Uuden lain mukaan jäteveämpäreitä. Kiinteistössä ei sijärjestelmän uusimisessaa tällöin olla vesivessaa, ta kokonaan vapautuvat suihkua eikä lämminvesine kiinteistöjen omistajat, varaajaa. Vuoden 2004 jälkeen rajotka ovat syntyneet ennen kennetuissa kiinteistöissä 9. maaliskuuta 1943. Vapautus edellyttää sitä, että Perinteinen imeytyskenttä, joka on toteutettu vähemmän tilaa vaativalla moduulime- säännökset täyttävä jätevesijärjestelmä on pitänyt kaikki kiinteistössä asuvat netelmällä. Takana on saostussäiliö, jonka kautta jätevedet johdetaan kentälle.\ntoteuttaa jo rakennusvaiheessa.\nKuhmoisissa riittää toimenpideilmoitus Kuhmoisissa jätevesijärjestelmän uusiminen vanhassa kiinteistössä vaatii toimenpideilmoituksen, joka on jätettävä kuntaan kirjallisesti. Ilmoituksesta peritään 150 euron maksu. – Ilmoituksen yhteyteen on liitettävä riittävän tarkat suunnitelmat siitä, mikä muuttuu ja kuinka muutos toteutetaan, Kuhmoisten rakennustarkastaja Lauri Pasanen neuvoo. Koska uuden jätevesiasetuksen voimassatuloa on odoteltu pitkään, Kuhmoisissakin jätevesijärjestelmiä on uusittu viime vuosina nihkeästi. Viime vuonna toimenpideilmoituksia tehtiin 5, edellisenä vuonna 3. Jätevesijärjestelmiä asentavista yrittäjistä Heikki Ansiomäki kertoo asentaneensa lähes pelkästään umpisäiliöitä. Taajaman lähellä jätevesijärjestelmän uusiminen tarkoittaa käytännössä kiinteistön liittämistä kunnan viemäriverkkoon siirtopumpun avulla. – Joissain tapauksissa vanhoja järjestelmiä on pystytty päivittämään vaatimusten mukaiseksi lisäämällä kolmas sakokaivo. Se edellyttää kuitenkin sitä, että vanhat sakokaivot ovat kunnossa. Janne Hovila puolestaan kertoo rakentaneensa pääosin perinteisiä imeytyskenttiä. Kohteet ovat tosin olleet pääosin uudisrakennuskohteita, sillä vanhoja jätevesijärjestelmiä on uusittu niin vähän.\nUmpisäilö, imeytyskenttä, puhdistamo vai kivipesä? Anna Karhila Uuden jätevesilain määräykset täyttävän jätevesijärjestelmän toteuttamiseen on käytännössä neljä erilaista vaihtoehtoa. Kiinteistön sijainti, maaperä ja jätevesien laatu ja määrä ratkaisevat, millainen järjestelmä kiinteistöön on mahdollista hankkia.\nRannoilla umpisäiliö ainoa mahdollisuus Vesistöjen lähellä ja pohjavesialueella ainoa mahdollisuus on johtaa kaikki jätevedet umpisäiliöön. Umpisäiliön huono puoli on se, että runsaassa käytössä se joudutaan tyhjentämään usein, mikä li-\nsää jätevedestä aiheutuvia kustannuksia. Mikäli kiinteistöllä on ympärivuotista ja säännöllistä käyttöä, voidaan kaikki kiinteistössä syntyvät jätevedet käsitellä myös panospuhdistamossa. Vapaa-ajan asunnoissa panospuhdistamo ei yleensä toimi, sillä epäsäännöllinen kuormitus ei pidä puhdistamon bakteereja tarpeeksi aktiivisina. Myös panospuhdistamosta syntyy lietettä, joten sekin vaatii tyhjentämistä.\nsien käsittelyä varten maaperästä riippuen joko imeytyskenttä tai suodatuskenttä. Savimailla perinteinen imeytyskenttä ei toimi, koska maaperä ei läpäise vettä, joten niillä vaihtoehtona on hieman monimutkaisemman suodatuskentän rakentaminen. Sekä imeytyskentälle että suodatuskentälle jätevedet johdetaan joko 3-osaisen saostussäiliön tai kolmen sakokaivon kautta. Saostussäiliö ja saostuskaivo täyttyvät umpisäiliötä hitaammin, mutta neSavimaa vaatii kin on tyhjennettävä väsuodatuskentän hintään kerran vuodessa. Muualla kuin vesistön lä- Imeytys- tai suodatuskenhellä tai pohjavesialueella tän kautta kulkeneet vevoidaan rakentaa jäteve det voidaan johtaa suoraan\nesimerkiksi avo-ojaan. Jos kiinteistössä on kaksoisjärjestelmä, eli vesivessan vedet voidaan johtaa erilleen muista jätevesistä, vesivessan vedet kannattaa johtaa umpisäiliöön ja muut vedet 2-osaisen saos tussäiliön tai kahden sakokaivon kautta maaperäkäsittelyyn eli imeytys- tai suodatuskentälle. Pesuvedet voidaan johtaa myös niille tarkoitetun laitepuhdistamon kautta maaperään tai ojaan.\nTilanne muuttuu kuitenkin heti vesivessattomissakin kiinteistössä, jos niissä on niin sanottu painevesi. Se tarkoittaa, että käyttövesi tulee joko kunnan vesijohtoverkosta tai sähköpumpun avulla kaivosta tai järvestä. Jos saunassa on pelkkä pata, saunan pesuvedet voidaan johtaa yksinkertaiseen imeytyskuoppaan tai sorapesään. Tiskivesille tulisi puolestaan olla yksinkertainen saostuskäsittely ja imeytys- tai suoMiten toimia mökillä, datuskaivo. Jos kiinteistössä on pejos vesivessaa ei ole? sukone, suihku tai lämKantoveden tai kesäveden minvesivaraaja, niiden jävarassa olevissa kiinteis- tevedet pitää käsitellä kutöissä ei jätevesijärjestel- ten harmaat vedet yleenmää tarvita. sä, eli johtaa 2-osaisen\nsaostussäiliön tai kahden sakokaivon kautta maaperäkäsittelyyn eli imeytystai suodatuskentälle.\nMuista tyhjennys ja tarkistus Sakokaivojen ja saostussäiliöiden tyhjennys suositellaan tehtäväksi vähintään kerran vuodessa, sillä vanhan lietteen käsittely on vaikeaa. Asiantuntijat muistuttavat, että runsastuneet sateet ja lämpimät talvet muuttavat paikallisia olosuhteita. Erityisesti keväisin on syytä seurata jätevesien käsittelyjärjestelmän toimivuutta ja tapahtumia talousvesikaivon ympärillä.\n8 KUHMOISISSA ON JO HUIPPUNOPEA LAAJAKAISTA Valmista valokuituverkkoa 170 km Verkon ulkopuolella saatavana langaton hybridilaajakaista\nVarmista mahdollisuutesi kaikkiin tulevaisuuden sähköisiin palveluihin valonnopeudella. Kysy lisää. Kuhmoisten Laajakaista Oy asiakaspalvelu@kuhla.fi 040-1546 238\nLukiolaisten tiloissa efektiseiniä ja vintage-lattia Kuhmoisten Sanomat Kuhmoisten yhtenäiskoulun lukiolaiset innostuivat sisustamaan. Ympäristö ja tila -kurssin opiskelijat suunnittelivat kurssityönään Oman Tilan, joka toteutettiin pienoismallina. Materiaalit sisustukseen saattoi jokainen valita vapaasti itse. Projekteissa toteutettiin erilaisia tila- ja kalusteratkaisuja. Niissä käytettiin kaikkea minimalistisista perusmuodoista ja -väreistä aina runsaisiin yksityiskohtiin. Herkullisia ratkaisuja tiloissa synnyttivät esimerkiksi yhden tapetin efektiseinät, vintage-lattiat ja kierrätysmateriaalien kekseliäs käyttö yhdistettynä väriopin lainalaisuuksiin – ja niiden rikkomiseen. Jokainen tila oli tekijänsä näköinen. Tiloissa oli esimerkiksi muistoja mum-\nAnnika Karppisen mustavalkoisen tilan väripilkkuna ovat kirkkaanpunaiset tyynyt. Kaksikerroksista huonetta hallitsee iso matto, joka kertoo omistajastaan, ja parvelle kiivetään myös kirjainteemalla Vanhat pullonkorkit, lankarullat ja tulitikkuaskit ovat muuttuneet trendikkäiksi sisustuselementeiksi. molasta, Bauhaus-vaikut- kalainen jäätelöbaari, ti- tuhäkki ja ultramoderni teita, 1950-luvun amerik- laa hallitseva valtava lin- kaksikerroksinen koti.\nMinkit ja supit pois mökkirannoilta\nMinkkien ja supikoirien lisääntyminen ja vastaavasti lintujen väheneminen mökkirannoilla huolestuttaa Kuhmoisten vapaaajanasukkaita. Luontoomme kuulumattomat pienpedot syövät muun muassa vesilintujen munia ja poikasia ja syrjäyttävät tehokkaasti muitakin lajeja. – Esimerkiksi piisami on hävinnyt lähes kokonaan rannoiltamme, tietää Kuhmoisten riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja Kari Laatikainen. Miehellä itselläänkin on karvaita kokemuksia minkin tappovimmasta. Viime syksynä minkki vieraili tilan kanatarhassa Toritulla tappaen 16 kanaa puolessatoista tunnissa.\nOta yhteys metsästysseuraan Metsästysseurat tekevät jatkuvasti työtä pienpetokantojen vähentämiseksi. Laatikainen arvioi, että Kuhmoisissa osallistuu pienpetojahtiin vuosittain 50-100 metsästäjää. – Ongelma on se, että metsästäjät pyytävät pienpetoja lähinnä lintujen metsästysaluilla. Meillä on kuitenkin aika paljon myös linnustukselta rauhoitettuja alueita. Toisaalta metsästäjillä ei ole ilman lupaa asiaa mökkirannoille minkkija supijahtiin. Laatikainen kehottaakin pienpedoista\nHeikki Hienonen pyytää pienpetoja yli 20 loukulla syksystä kevääseen. Laitureiden vierustat ovat hyviä paikkoja minkin loukutukseen. huolestuneita vapaa-ajanasukkaita ottamaan yhteyttä lähimpään metsästysseuraan. – Metsästysseuralle voi antaa metsästysoikeuden omalle mökki-tontilleen, jolloin metsästäjillä on lupa laittaa sinne pyydyksiään. Usein rajoitukseksi muodostuu se, että pyynti on mahdollista vain erikoisluvalla 150 metriä lähempänä seuraavaa mökkiä. – Asian voi ratkaista siten, että mökkinaapurusto sopii asiasta keskenään ja myöntää yhteisen luvan pyyntiin, neuvoo Laatikainen. Pienpetopyyntiin tarvitaan metsästyskortti. Ilman voimassa olevaa metsästyskorttia ei minkkejä\nja supeja voi pyytää edes dessa Päijänteen rannalla. omalta tontiltaan. Supia pyydetään isommilla loukuilla. Sitä metsästetään myös luolista koiriTeerikannat en avulla. vahvistuneet Sekä minkkiä että supia Minkkejä ja supeja pyyde- on lupa pyytää läpi vuoden. tään erilaisilla loukuilla ja Touko-heinäkuussa ei kuiraudoilla. Loukku pyytää tenkaan saa pyytää naaraseläimen elävänä, ja siksi ta, jolla on poikasia. ne on tarkistettava päivitVielä 30 vuotta sitten täin. Loukkuun jäänyt eläin pienpetopyynnillä saattoi lopetetaan ampumalla. päästä hyville tienesteille, Rautapyynnissä eläin sen esimerkiksi supin nahkasta sijaan kuolee saman tien. maksettiin jopa 250 markRaudat ovat piilossa jon- kaa. Nyt villinahkoista saa kin rakennelman, kuten nyljettynä ja kuivattuna almuoviputken tai lautalaa- le 10 euroa kappaleelta. tikon sisällä. – Kyllä tämä on enem– Rautapyynti ei sovel- män riistanhoitoa ja luonlu paikoille, joissa lapsia nonsuojelua. Ainakin teeon lähellä, varoittaa Heik- rikannat ovat vahvistuneet ki Hienonen, joka on pyy- selvästi alueilla, joissa louktänyt pienpetoja 40 vuotta kupyyntiä on tehty, sanoo Tehinniemessä ja Ruolah- Hienonen.\nPysy menossa mukana ja tilaa Kuhmoisten Sanomat! www.kuhmoistensanomat.fi\nPienikin ilmoitus tilatussa lehdessä huomataan – luithan tämänkin! Ota yhteys ilmoitusmyyntiimme – ilmoitukset@kuhmoistensanomat.fi\nIlo on kantanut paljon nähnyttä lottaa Anna Karhila Päijänteen Uotilansaares sa syntynyt ja kasvanut Anna-Liisa Romu muis taa yhä jatkosodan ratkai suhetket kirkkaasti. Hän oli tuolloin lääkintälotta na Karjalan Kannaksella Konkkalassa, aivan rinta malinjan tuntumassa. – Kun suurhyökkäys al koi, meillä oli täysi työ saa da potilaille joku paikka ja kasata heidät jotenkin ko koon, Romu muistelee. Romu oli käynyt tammi kuussa 1944 lääkintäkurs sin Hauholla yhdessä 41 muun lääkintälotaksi ai kovan kanssa. Jatkosodan ratkaisuvaiheen lähesty essä sotilassairaaloissa oli kova puute henkilökun nasta, ja niin Romu sai pi an kurssin loppumisen jäl keen komennuksen rinta maoloihin Kannakselle. Lähtö lääkintälotaksi ei pelottanut. – En osannut koko lot ta-aikana pelätä, vaikka Konkkalassa rintamalinja oli niin lähellä, että iltaisil le kävelyretkille oli otetta va mukaan vartio komen nuskunnan miehistä.\nSano sinä, minne joudun kun kuolen Sotasairaala toimi isol la koululla, ja luokkahuo neissa saattoi olla jopa 50 miestä. Sairaanhoitajien apuna työskenneillä lotil la oli kädet täynnä työtä. – Välillä rintamalta tuo tiin niin pahoin haavoittu neita, että tuntui ettei hei tä voi saada enää kasaan. Kaikkien luonteelle se työ ei sopinut, mutta en läh tenyt kertaakaan karkuun enkä pyörtynyt, Anna-Liisa Romu kertoo. Tervehtyvissäkin mie hissä oli toisinaan kestä mistä, sillä ajan käydessä pitkäksi miehet kiusasivat mielellään lottia erilaisilla kepposilla ja juonilla. Ro mu muistelee pilke silmä kulmassa, että miehille oli\nden ajan kotitilaa Uotilan saaressa isän sairastuttua ja veljen lähdettyä sotaan. Sodan jälkeen hän työs kenteli kirkonkylällä Uoti lan kaupassa myyjänä ja laski muun muassa osto korttien kuponkeja. Työ maatilan emäntänä jatkui, kun puolisoksi löy tyi Valkjärveltä evakko na Kuhmoisiin saapuneen perheen poika. Nuoripari sai asuttavakseen Poikki järvellä sijaitsevan pienen pika-asutustilan, johon he rakensivat talon ja nave tan. Romu lauloi ahkerasti muun muassa kirkkokuo rossa. Hyviä muistoja jäi roppakaupalla myös Kis sakulman nuorisoseuran näytelmistä. Vaikeimpana roolina on jäänyt mieleen nimirooli näytelmässä Anna-Liisa. – Minulla oli nimi val miina. Ohjaajana toiminut Lapsuuden työt kotitilalla Uotilansaaressa antoivat Anna-Liisa Romulle konkreettistakin voimaa. – Sotasairaalassa Anttilan Väinö vain osoit ihmeteltiin, kun jaksoin nostaa täysikasvuisen miehen yksin. ti, että tuossahan se AnnaLiisa on, Romu nauraa. Anna-Liisa Romun albumi Anna-Liisa Romun albumi kautettava, ja se oli ko va paikka monelle. Vä Aina on toivuttava ja hintään yhtä pahalta tun nostettava itsensä tui, että lottien työtä ei al kuun arvostettu, ja heidän 1980-luvun lopulla koit moraaliaan saatettiin jopa ti talvi, jona Anna-Liisa jäi vuosikymmeniä jälkikä yksin. Mies oli ollut kiin teen epäillä. nittämässä kuormaa sahan – Minullekin sanottiin kuorma-auton päällä, kun monta kertaa, että siellä jalka lipesi jäisillä laudoil sinäkin olit huoraamassa. la, ja hän syöksyi pää edel Vaikka se oli aivan mah lä maahan. dotonta, sillä meillä oli ää – Vain kaksi päivää aiem rimmäisen tiukka sotilas min hän oli sanonut, että Konkkalassa koulun tiloissa toiminut sotasairaala tou- kuri, ja pienestäkin epäi luojaansa saa kiittää, jos lystä moraalin suhteen selviää tämän talven hen kokuussa 1944. Lotat Anna-Liisa Romu olisi saanut potkun taka gissä. (edessä), Salminen ja Lahja Kun muutkin lähimmät Huuhka elokuussa 1944 kasi, että ”sano sinä hyvä autoihin, ja henkilökunta mukseen. lähti viimeisenä. Onneksi kiitostakin jaet sukulaiset kuolivat, Romu ystävä, minne joudun kun Voikkaalla. – Niin viime tipassa läh tiin, ja lottien työ sai an muutti kirkonkylälle, ja ty kuolen.” Ne tilanteet olivat sen ikäiselle kerta kaikki dimme, että jo illalla naa saitsemansa tunnustuk tär miehineen muutti koti opettava sanomaan tome aan voittamattomia. puri oli samoilla sijoilla, sen – ilman sitä sota-aika taloon. rasti vastaan. Romu kertoo. na olisi kärsitty vakavasta Jo lotta-aikana ja lapsuu Vaikeasti haavoittuneis Huoraksi Kuusankoskella sairaa työvoimapulasta sekä rin dessa kantanut iloinen elä ta osa oli niin sekaisin, että haukkuminen satutti lan elämä oli rauhallisem tamalla että kotirintamal mänasenne on pitänyt Ro kuvittelivat yhä sotivansa, paa. Sodan päätyttyä koitti la. mun terveenä ja virkeänä, ja heitä oli varottava. Ran Neuvostoliiton suurhyök kuitenkin vaikea hetki, sil vaikka ikää on nyt jo 92 kinta oli kuitenkin kohda käyksen edetessä sotasai lä lotat kotiutettiin, vaikka Anna-Liisan rooli oli vuotta. ta kuolevia. – En pohdi asioita niin raala siirtyi Konkkalas potilaat jäivät vielä sairaa vaikein – 18-vuotiaalle tytön ta Kuusankoskelle Pilkan laan. vakavasti. Vastoinkäymi rääpäleelle oli kova paik koululle. Potilaat pakattiin Lotta Svärd -järjestö oli Ennen sotaa Anna-Liisa sistä on toivuttava, ja nos ka, kun aikuinen mies huo linja-autoihin ja kuorma- rauhanehtojen nojalla lak Romu oli hoitanut 3,5 vuo tettava itsensä.\nVoiko liikunnassakin kangistua kaavoihin?\nKyllä voi niinkin sanoa, jos on kysymyksessä Mä kimaan Muhkun pääsiäi sen vietto. Jo vuodesta 1974 alka en on seuran syntysijojen maanteillä katkotta järjes tetty pitkäperjantain lii kunnallinen kokoontumi nen, jossa kilpailua kaipaa vat ovat voineet kisata kel loa ja toisiaan vastaan. Vain terveydekseen ja lii kunnan tuomasta mielihy västä nauttivat ovat voi neet olla liikkeellä poru kalla ilman kilpailullista tavoitetta. Parhaimmillaan\npaikalla on ollut koolla sa takunta henkeä, mutta vä hempikin on vastannut tar koitusta. Muhkun toinen pääsiäis tapahtuma, lankalauan tain talvivaellus, ei ole vielä niin kaavoihin kan gistunut. Vasta 13. kerran toteutettuna se suuntau tui tänä vuonna Isojärven Luonnonsuojelualueen lai tamilla Valkulammin vuo relle ja ympäristöön. Ihan hienoissa olosuh teissa 14 retkeilijää sai tu tustua aika vaikeakulkui sella reitillään hienosti säi lyneeseen aarniometsään, metsälampiin, hirvien tal\nvehtimisalueeseen ja näyt kylän Valtti, 4.40 tävän kalliovuoren ja sen Miehet sauvakävely 6 km luolien jylhyyteen. 1) Matti Åkerlind, Mäki maan Muhku, 42.15 Miehet 75 v 6 km TULOKSET 1) Olli Lehto Mäkimaan Muhku, 39.05; 2) Mik Pitkäperjantai 14.4. ko Turkki Västilän Voima, 49.22 Naiset kävely 6 km Miehet 70 v 6 km 1) Raija Leskinen, Jämsä, 1) Paavo Leskinen, Kollin 53.01 mäen Hervottomat, 31.12; Naiset sauvakävely 2 km 2) Keijo Jylhä, Jämsän Ret 1) Seija Taponen, Kuhmoi ki-Veikot, 32.31; 3) Juha nen, 22.03 ni Taponen, Kuhmoinen, Tytöt 9 v 1 km 35.10 1) Enni Heistaro, Mäki Miehet 65 v 6 km maan Muhku, 21.02 1) Antero Lintulahti, Ori Tytöt 3 v 0,2 km vesi, 28.07 1) Venla Sarkama, Puotin Miehet 60 v 6 km\nSauvakävelijä Seija Taponen loppusuoralla 1) Timo Pajunen, Mäki maan Muhku, 34.05 Miehet 55 v 6 km 1) Heikki Tontti, Puotinky\nlän Valtti, 34.58 Pojat 6 v 1) Kaapo Heistaro, Mäki maan Muhku, 12.36\nSEURAT To r s t a i t u p a Kuhmolassa 27.4. klo 10-13. Vieraana klo 11.30 Esa Pohjola, joka kertoo aiheesta suomenhevonen 110 vuotta, hevonen sodassa ja rauhassa. Tervetuloa kuulolle ja kahvittelemaan. Yhteislaulutilaisuus Kuhmolassa 5.5.2017 klo 13.00 ja myös sirpaleohjelmaa. Kahvi 3€. Tervetuloa! Kuhmoisten Sotaveteraanit ry / Naisjaoston päiväkahvit Kuhmolassa maanantaina 8.5.2017 klo 13. Arpajaiset. Tervetuloa! Onko alkoholi ongelma? Kuhmoisten AA-ryhmä kokooontuu keskiviikkoisin ja sunnuntaisin klo 18.00 Paloaseman alakerrassa. Yhteyshenkilö Kale 050 326 2562\nKOKOUKSET Kuhmoisten työväenyhdistys ry:n KEVÄTKOKOUS Työväentalolla 6.5.2017 klo 14. Käsitellään sääntöjen määräämät asiat. Johtokunta Pataveden-Torvelan kyläyhdistys ry:n VUOSIKOKOUS la 6.5.2017 klo 15 Kurkelan torpassa, os. Kurkelantie 88. Sääntöjen määräämät asiat. Tervetuloa! Hallitus Hiukkolansaaren yksityistien VUOSIKOKOUS la 13.5.2017 klo 10 Lehdesmäessä. Tervetuloa! Tiehoitokunta\nJOHAN ON MARKKINAT OSTETAAN METSÄPALSTA / ISOMPI METSÄALUE KUHMOISISTA. p. 040 177 5069\nHALUTAAN VUOKRATA KESÄMÖKKI RANNALLA ajalle 20.5. –15.9.2017 tuula.fremling@gmail.com\nVUOKRATTAVANA itsekulkeva HENKILÖNOSTIN. Nostokorkeus 9 m. Toimii poltto- tai sähkömoottorilla. Kuljetus ja neuvonta. p. 0400 342 789\nPuolueeton kotiseutulehti Sanomalehtien Liiton jäsen Levikki 2734 (LT-2014) ISSN 0356-228X Painopaikka Lehtisepät Oy postiosoite: Toritie 52, 17800 Kuhmoinen\nKaton pesu-, huolto- ja maalaustyöt. Hitsattavat huovat ja peltikaton asennukset. Ilmainen kustannusarvio. CA Väritek Oy 050 326 0046\nsähköpostiosoitteet: ilmoitukset@kuhmoistensanomat.fi toimitus@kuhmoistensanomat.fi\nKerrostaloyksiö. Kuhmoinen keskusta. Lasitettu parveke. p. 0400 350 136\nEija Heinonen Hyvä Kuhmoisten Sanomien tilaaja. Kun osoitteesi muuttuu, ilmoitathan siitä meillekin.\nLIIKEHAKEMISTO ARKKITEHTISUUNNITTELU Kalle Nurminen arkkitehti SAFA suunnittelu, lupahakemukset, pää- suunnittelijan tehtävät, työnjohto Korppilankuja 46, Kuhmoinen p. 040 555 0454 kalle.nurminen@pp1.inet.fi\nILMALÄMPÖPUMPUT Sähkötyö J. Peltonen p. 050 913 6226 www.juhansahko.net\nIkkunat, ovet sekä tilauspuusepäntyöt Ruokolan Puu Oy 040 824 7331 __________________________ Mikko Sulanto p. 040 129 2386 mikko.sulanto@msu-metsapalvelu Sisustustarvike, S&A Rauta Oy Ansiolahdentie 4, Kuhmoinen p. (03) 555 6607 MSU-Metsäpalvelu ky Kiipeilykaadot, pihapuiden kaadot, raivaus, istutus ja hakkuu\nPERUNKIRJOITUS- JA PESÄNSELVITYSPALVELUT Kari Paajanen p. 0400 783 630, (03) 555 6137 __________________________ Kuhmoisten Osuuspankki Teemu Sarhemaa 010 257 1201 - perunkirjoitukset - testamentit - kauppakirjat\nSIIVOUSPALVELUT AR-MI Clean ay 045 120 9378 / Arja ja Mia armiclean@luukku.com\nANTINKORVEN JÄTEASEMAN AUKIOLOAJAT 2017 Orivedentie 367, 17800 Kuhmoinen arkitorstaisin klo 15.00 – 17.00 kesä-heinäkuussa arkitorstaisin klo 15.00 – 18.00 sekä seuraavat lauantait: 27.5.\tklo 9.00 – 11.00 10.6.\tklo 9.00 – 11.00 8.7.\tklo 9.00 – 11.00\t22.7.\tklo 9.00 – 11.00 26.8.\tklo 9.00 – 11.00\tHUOM! lisälauantait 2017 20.5.\tklo 12.00 – 15.00 30.9.\tklo 12.00 – 15.00 Jämsän Jätehuolto liikelaitos Esankatu 6, 42100 Jämsä jatehuolto@jamsa.fi, puh. 040 182 0446\nKunta tiedottaa KOULUKESKUKSEN SISÄLIIKUNTATILOJEN KÄYTTÖVUOROHAKEMUKSET KESÄKSI 5.6.2017 – 6.8.2017 tulee toimittaa kirjallisesti liikuntatoimistoon: Toritie 34, 17800 Kuhmoinen tai sähköpostilla: pipsa.laakso@kuhmoinen.fi sunnuntaihin 14.5.2017 mennessä. Hakemuksissa tulee ilmetä kunkin harjoitusvuoron aika, tila jota haetaan, tilojen käyttötarkoitus, vastuuhenkilö ja hänen osoitteensa ja puhelinnumeronsa. Liikuntatoimi\nKuhmoinen klo 9-10 Vapuksi NAKKEJA! 0400 872 461\nKuhmolassa keskityttiin hyvinvointiin\nToden totta. Kaikki, mitä Kuhmoisten Seniorien järjestämässä Hyvinvointipäivässä oli esillä, edusti hyvinvointia. Parhaat teesit oli koonnut yhteen Muistiliitto julisteessaan. Siinä muistutettiin hyvinvoinnista, jonka tärkeä osa muisti on. Muistiliiton esittelypöytä herätti paljon kiinnostusta sekä kysymyksiä. Yksi hyvistä ohjeista oli aivojen treenaaminen rutiineista poikkeamalla, ja aivojen käyttäminen monipuolisesti ja uusilla tavoilla. – Liikkuminen, ulkoilu ja hyvät ruokatottumukset, varsinkin rasvaisen kalan syöminen, luettelee muistiliiton aktiivi Kai Laihinen. – Ristikoiden tekemistä on paljon suositeltu, mutta tietysti vain siinä tapauksessa, jos hermot kestävät, heittää hän yhdeksi vinkiksi.\nEi nääntyen vaan nauttien Kuhmoisten kunnan liikuntatarjotin löytyy netistä. Sieltä löytyvät myös liikuntapaikat ja reittiohjeet. Henkilökohtaisia liikuntaneuvonta-aikoja on myös tarjolla. Pian liikuntatieteen maisteriksi valmistuva Kuhmoisten kunnan liikunnanohjaaja Reda Oulmane on suuntautumassa liikuntaneuvonnan alalle, mikä onkin oikea va-\nMarkus Sjöholm Sirpa Kauppisen föönattavana lauantaina Kuhmolassa Kuhmoisten Senioreiden järjestämässä Hyvinvointipäivässä. linta. Niin vakuuttuneeksi hän sai meidät liikunnan tärkeydestä ja siitä, että liikuntaa voi harjoittaa nauttien, ei nääntyen. Hän varoitti myös liian yksipuolisen liikunnan vaikutuksista. – Jos pelkästään lihasmassaa pyritään kasvattamaan, kropan tukikohdat pettävät ennen pitkää. Kirjastonhoitaja Sohvi Koskinen esitteli Kuhmoisten kirjastojen toimin-\ntaa unohtamatta kahta sivukirjastoamme, joiden merkitystä ei voi vähätellä. Niiden toiminnasta vastaavat seniori-ikäiset aktiivit. Myös heinäkuinen Runon ja suven päivä järjestetään molemmissa kylissä. Ei tarvita kummoistakaan aasinsiltaa ainakaan ikääntyneellä, kun lukemisesta tulevat mieleen silmälasit. Katariina Törmäkangas Jämsän Silmäasemal-\nta kertoi helppotajuisesti sekä silmälaseista että silmien hoitamisesta ja suojaamisesta. Paikallisia hyvinvointi- ja hoiva-alan yrittäjiä oli esittäytymässä runsaasti. Paikalla saattoi yhtä hyvin selvittää kolesterolinsa ja verensokerinsa mittauksilla kuin nauttia rentouttavasta hermoratahieronnasta tai kiireettömästä kehon käsittelystä kalevalaisella jäsenkorjaajalla.\nYLEINEN ESITELMÄTILAISUUS ja KEVÄTKOKOUS Suomi 100 vuotta. Sirkka-Liisa Ranta Kuhmoisten Kotiseutuyhdistys esittelee Sydän Karjalassa -teoksensa ja Paula Jokela kertoo evakon elämästä sekä karjalaisesta ruokaperinteestä hämäläisessä ympäristössä.\nTilaisuus alkaa la 6.toukokuuta klo 13 Kuhmoisten kirjaston galleriassa. Esitelmän jälkeen pidetään kotiseutuyhdistyksen sääntömääräinen kevätkokous.\nKuhmoisten Sanomat 17/2017


Ilmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1345867\nSIIVOOJIA KUOPION ALUEELLE!\nVakituisten siivoojien kirmatessa kesälaitumille aukenee näytön paikka luotettaville ja reippaille lomasijaisille. Töitä on tarjolla vaihtelevissa asiakaskohteissamme toimistoista myymälöihin ja laitoskohteisiin Kuopion alueella. Työaika riippuu kohteesta, mutta siivoojan työpäivä alkaa aikaisimmillaan klo 6:00. Töitä on tarjolla erilaisissa työvuoroissa lähinnä arkiaamuisin, mutta mahdollisesti myös iltaisin ja viikonloppuisinkin. Kerrothan siis hakemuksessasi, milloin sinä olisit käytettävissämme!


Vesa Purokuru – Humap Vesa Purokuru – Humap\nKuulen strategioita ja heijastan yhteisiä oivalluksia. Synnytän työyhteisöihin uudenlaista keskustelua.\nUskallan haastaa ryhmää vaikeissakin asioissa. Vaikeudet opettavat meitä eteenpäin. Suurin osa kumppanuuksistani on hyvin pitkäaikaisia. Tulokset ja luottamus kantavat. Luovien ja uudenlaisten työskentelytapojen, kuten taiteen ja sirkuksen, käyttö ajattelun avaajana vetää puoleensa.\nSuhteiden ja luottamuksen vahvistaminen: Johtoryhmätyöskentely\nMuutosilmiöt, muutoksessa johtaminen, muutosmallit\nUusi johtajuus johtaminen ja itseohjautuva toimintakulttuuri\nTaideinterventiot kehittämistyön tukena\n”BeTheChange-mies, jonka uskomaton kokemus näyttäytyy rohkeutena heittäytyä tilanteeseen kuin tilanteeseen. Vesa on innovaattori, joka on aidosti kiinnostunut ihmisistä ja asioista – hän kuuntelee ja haastaa samanaikaisesti katsomaan laajemmalti. Työparina hänen kanssaan on turvallista innostua ja kokeilla uutta.”\n– Eerika Hedman\nVesa Purokuru 31.1.2020 Miten päädyimme uuden ajan johtamiseen?\nElina Sipilä, Vesa Purokuru 16.4.2019 Uuden ajan johtaminen on yhdessä ohjautumista\nElina Sipilä, Vesa Purokuru 26.3.2019 Kun työelämä villiintyy, on ratkaisu uuden ajan johtaminen\nKim Trapp, Pekka Pirhonen, Vesa Purokuru 12.3.2019 Itsen johtaminen on itseohjautuvuutta kohti muita\nOlli Viljanen, Vesa Purokuru 12.2.2019 Miten kehittää työyhteisön psykologista turvallisuutta?\nVesa Purokuru 29.5.2018 Johtaminen kuuluu kaikille!\nVesa Purokuru 20.2.2018 Merkityksellisen työn lähteillä: Mistä energisoiva tarkoitus?\nVesa Purokuru 21.11.2017 Hämmennyksestä ja epämukavuudesta kohti uusia, rakentavia keskusteluja\nVesa Purokuru 7.2.2017 Veitsenterällä-nykysirkusmonologi saapuu Helsinkiin!\nHumap Business Radar


Flexjet Pressure Drain Cleaning Trailer with Cover - Boldan Oy\nFlexJet FlexJet EN.pdf\nFlexJet on erittäin pienikokoinen, trailerivetoinen korkeapainehuuhtelija, joka soveltuu viemärien puhdistamiseen maksimissaan 300mm asti.\nVirtaviivaisen muotoilun ansiosta FlexJetissä on alhainen ilmanvastus.\nLujuusteräksestä sekä komposiittimateriaaleista rakennettu FlexJet on kevyt, joten se mahdollistaa suurenkin vesimäärän kuljettamisen.\nKevyttä FlexJet -laitetta voi vetää käytännössä kaikilla ajoneuvotyypeillä ja sen siirtämiseen riittä B -ajokortti.\nFlexJetissä on integroitu 400 litran vesisäiliö, jossa on iso työkalulaatikko ja lukittava kansi.\nVesisäiliön innovatiivinen rakenne estää veden heilahtelua ajon aikana ja on vakaa kuljettaa sekä tyhjänä että täynnä.\n50m NW13 (1/2"") korkeapaineletku\nMitat: pituus 2815mm, leveys 1375mm, korkeus 1320mm.\n- Kuivakäynti suojain moottorin pysäyttimellä\n- Keltaisen / valkoisen kuvun maalaus erikoisvärillä. Standardivärit : Keltainen RAL no.1003, Valkoinen RAL no. 9001\n- Vararengas, normaali\n- Vararengas, kevytmetallivanne\n- 60m Korkeapaine letku NW 13, korvaa 50m letkun\n- 80m Korkeapaine letku NW 13, korvaa 50m letkun\n- Vesiposti kiinnitys vesitankkiin Storz nokalla NOK 81, Vedensuodatin ja takaiskuventtiili\n- Control Box (sis. käynnistyksen, tuntilaskurin, hätäseis-painikkeen ja nopeuden säätimen)\n- Kaukosäädin Flexmote\n- Näkölasi vesitankissa\n- Apuvalot vasemmanpuolen liikenteeseen\n- Kaasujouset suojakuomuun


Select jalkapallot netistä alk. 17,90 - Fun Raise\nSelect on tanskalainen urheiluvälinevalmistaja, joka on tunnettu laadukkaista palloistaan. Suomessa Select jalkapallot ovat ylivoimaisesti suosituimmat ja käytetyimmät. Kaupastamme löydät valikoiman Selectin jalkapalloja, muun muassa Veikkausliigan virallisen jalkapallon sekä replican Veikkausliga pallosta, sekä muita suosittuja palloja harjoituksiin ja peleihin. Tutustu myös kauppamme koko jalkapallojen ja jalkapalloharjoitusvälineiden valikoimaan.\nSelect DUO käsipallo koko 0 Select\nSelect Light Grippy käsipallo Select\nSelect Solera käsipallo 0 - 3 Select\nSelect jalkapalloja netistä Fun Raise verkkokaupasta\nSelect jalkapalloja löytyy sekä harjoituskäyttöön että ottelukäyttöön. Pallot on helppo tilata netistä, verkkokaupastamme ja ne toimitetaan nopeasti ja toimitus on ilmainen kaikille yli 50 euron tilauksille. Malliston huippupallot ovat suosittuja kansallisissa pääsarjoissa kuten Tanskan liigassa ja Veikkausliigassa, ja niitä käytetään myös kansainvälisissä peleissä. Palloja on monipuolisesti eri käyttötarkoituksiin, kuten treeneihin ja peleihin, eri alustoille, kuten hiekalle ja nurmelle, eri hintaluokissa ja eri koissa eri ikäisille. Lasten peleissä käytetään pallokokoa 3, nuorten peleissä käytetään koon 4 palloa ja aikuisten peleissä palloa koossa 5.\nSelectin pallot esittelyssä malli mallilta\nSelect Omega pallo on Suomen käytetyin ottelupallo. Se on IMS-standardin mukainen jalkapallo, jota voi käyttää hyvin niin nurmella ja tekonurmella kuin hiekallakin. Zero Wing sisäkumi ja japanilainen PU-pinta tekevät pallolle hyvän tuntuman ja optimaalisen lentoradan.\nStriker on monipuolinen ja hyvä peruspallo jokaiselle alustalle. Se soveltuu myös talvipalloksi ulkokäyttöön, koska se kestää hyvin pakkasta kovettumatta. Striker on suosittu harjoituspallo, mutta sitä käytetään myös peleissä. Sekä Striker, että Omega löytyvät verkkokaupastamme kolmessa koossa (3, 4, 5) ja ovat mattapintaisia.\nElite Veikkausliiga on Veikkausliigan virallinen pelipallo. Se on FIFA hyväksytty pallo, jota käytetään kaikissa Veikkausliigan peleissä. Se on erityisesti nurmi- ja tekonurmialustojen pallo. Mallista löytyy myös edullisempi jäljennös Elite Veikkausliiga Replica, joka soveltuu käytettäväksi kaikille alustoille. Veikkausliiga Replica löytyy koissa 4 ja 5, kun taas Veikkausliiga löytyy vain koossa 5.\nBrilliant Super on myös FIFA hyväksytty laadukas ottelupallo, joka soveltuu hyvin pohjoismaisiin olosuhteisiin. Tanskan liiga käyttää sitä virallisena pelipallonaan ja se on käytössä myös kansainvälisissä otteluissa. Myös tämä sopii erityisesti nurmelle ja tekonurmelle. Se on laadukkain pallo, jota myydään koossa 4 (myydään myös koossa 5).\nTutustu myös kauppamme koko jalkapallovalikoimaan.\nJalkapallon koon valinta\nJalkapalloja valmistetaan kolmessa eri koossa. Koot ovat 3, 4 ja 5.\nKokoa 3 käytetään F-juniorisarjoissa ja tätä nuorempien peleissä, eli 9-vuotiaiden ja tätä nuorempien sarjoissa.\nKoko 4 käytetään D-ja E-juniorien peleissä, eli iässä 10 – 13 vuotta.\nKoko 5 palloja käytetään C-junioreista vanhempiin, eli 14-vuoden ikäisistä ylöspäin.