Naisten Ykkösen sarjajärjestelmä?\nMikä on oikea särjajärjestelmä Ykköseen?\nkaksi lohkoa/16 joukkuetta\nkaksi lohkoa/14 joukkuetta\nkaksi lohkoa/12 joukkuetta\nyksi lohko 14 joukkuetta / kaksinkertainen sarja\nyksi lohko 12 joukkuetta / kaksinkertainen sarja\nyksi lohko 10 joukkuetta / kaksinkertainen sarja\nyksi lohko 10 joukkuetta / kolminkertainen sarja\nKirjoittaja Aihe: Naisten Ykkösen sarjajärjestelmä? (Luettu 9553 kertaa)\n« : 08.10.12 - klo:09:58 »\nNyt pistetään kerralla naisten valtakunnallisen Ykkösen sarjajärjestelmä kuntoon! Jatkoa seuraa Naisten liigan ja naisten Kakkosenkin merkeissä\nVs: Naisten Ykkösen sarjajärjestelmä?\n« Vastaus #1 : 08.10.12 - klo:10:29 »\nRiippuu kai osittain siita, mika on liigajoukkueiden maara\n« Vastaus #2 : 08.10.12 - klo:10:33 »\nLainaus käyttäjältä: Samu P. - 08.10.12 - klo:10:29\nTämä taisi olla jokin vuosi sitten käytäntö ja hyvin toimi.\nEdit: Kaksinkertaiset sarjat kaikkiin, niin ehtii harjoitella ja pitää vähän lomaakin kesällä!\n« Viimeksi muokattu: 08.10.12 - klo:10:42 kirjoittanut Eki »\n« Vastaus #3 : 08.10.12 - klo:11:57 »\nIhannemallia on vaikeata rakentaa.\n12 joukkuetta liigassa johtaa taas aika ajoin 16-0 peleihin.\nSamalla pelimaaran pitaisi olla kohtuullinen liigassa ja Ykkosessa, 20 plusmiinus 2 pelia.\n« Vastaus #4 : 08.10.12 - klo:13:20 »\nLainaus käyttäjältä: Samu P. - 08.10.12 - klo:11:57\nMaalintekoharjoitukset on aina välillä ihan paikallaan, vrt. TU17/Suomi-Georgia 11-0.\n« Vastaus #5 : 08.10.12 - klo:13:33 »\nNiin en tieda, eiko tata pitaisi kysya myos pelaajilta?\nMiksi Pelaajayhdistys on niin passiivinen naissa asioissa? Kun laajaa tyytymattomyytta kuitenkin pelaajien keskuudessa loytyy.\n« Vastaus #6 : 08.10.12 - klo:16:42 »\nMitä mieltä ovat TJK, TiPS, KSF ja FC Rauma, jotka 12 joukkueen sarjajärjestelmässä pelaisivat Kakkosessa.\n« Vastaus #7 : 08.10.12 - klo:16:51 »\nEn usko. Jos kaikki esimerkiksi nyt säilyisi 10 joukkuetta niin että kukaan ei tipu. Mielestäni Ilves kuuluu liigaan vahvan juniorityönsä ansiosta. Harmi kun lähtee.\nSe että nostetaan kaksi vahvaa ykkösestä, peräti neljä ei tee liigasta huonompaa, päinvastoin. Nyt on aika helppoa pysyä liigassa kun vain yksi tippuu, tarkoittaen että moni huono säilyy vuodesta toiseen panostamatta juurikaan mitään.\n« Vastaus #8 : 08.10.12 - klo:17:22 »\nLainaus käyttäjältä: Peltsi - 08.10.12 - klo:16:42\nEi välttämättä, jos liigaa laajennettaisiin 12 joukkueeksi.\nLiigaan: Liigasta pudonnut, Merilappi, GBK\nYkkösessä 14 joukkuetta: Säilyneet 10 + 4 nousijaa\nToki olisihan tuo aika säätämistä näin myöhään\n« Vastaus #9 : 08.10.12 - klo:19:07 »\nEiköhän siirtymävaiheessa pitäisi vaikkapa sietää hieman liian suuri sarja ja pudottaa pelaamalla ensimmäisenä vuonna useampi joukkue, jos halutaan sarjaan vähemmän joukkueita. Ei kait nyt voitaisi pelaamalla sarjapaikkansa säilyttäneille yks kaks ilmoittaa että ei vaiskaan, putositte.\n« Vastaus #10 : 08.10.12 - klo:19:32 »\nKannattaisko ottaa tähän samaan keskusteluun otsikkoa muuttamalla nuo N-Liiga ja N2, kun jo nyt ne on koko ajan mukana keskustelussa - niin kuin pitääkin, kokonaisuutena tätä pitää katsoa.\nPohdin tuota äänestämistä vielä, mutta kommentti: Suomessa ei ole pelaajia, taustavoimia eikä rahaa 12 joukkueen N-Liigan pyörittämiseen kunnolla.\n« Vastaus #11 : 09.10.12 - klo:07:51 »\nLainaus käyttäjältä: defcon1 - 08.10.12 - klo:19:32\nMiksi ei olisi pelaajia. Se ei liene ongelma. Hesassa ja Turussa Tampereella, ja muuallakin on useita "naisia" jotka pystyvät pelaamaan kyseistä sarjaa. Näitä naisia tarvitaan. Nyt kaikki yrittävät haalia näitä nuoria majupelaajia, ja muut jäävät varsinkin hyvät naispelaajat syrjään. Myöskin ykkösessä on terveitä seuroja jotka pienellä panostuksella pysyy hyvinkin mukana kelkassa. Nykyisellä systeemeillä ei seurat melko varmuudella selviä edes tulevaa kautta. Oulu-Åland n 5000e. Repikää tuosta.\n« Vastaus #12 : 09.10.12 - klo:20:47 »\nLainaus käyttäjältä: Myyrä - 09.10.12 - klo:07:51\nMiksi ei olisi pelaajia. Se ei liene ongelma. Hesassa ja Turussa Tampereella, ja muuallakin on useita "naisia" jotka pystyvät pelaamaan kyseistä sarjaa.\nKaksi liigajoukkuetta lisää tarkoittaisi että tarvitaan noin 50 pelaajaa lisää - todellako sen verran liigatasoisia pelaajia on jossain varastoituna..?\nJo nyt naisten liiga on erittäin epätasainen, tarvitaanko tosiaan lisää niitä rökäletappiomatseja?\n« Vastaus #13 : 09.10.12 - klo:20:51 »\nLainaus käyttäjältä: defcon1 - 09.10.12 - klo:20:47\nMääritellään ensin termi "liigataso"... Liigan tasohan määräytyy pelaajien mukaan, joten liigatason pelaajia ovat nytkin kaikki, jotka pelaavat liigassa.\n« Vastaus #14 : 10.10.12 - klo:07:45 »\nSe ei tarkoita sitä, ei missään muodossa. Siinä tapauksessa saat defcon 1 alkaa tyhjentämään jokaista seuraa ja se kasa on iso jotka pelaajana eivät liigaan kuulu. Defcon 1 . Uskon että ykkösen kärki tuo raikkautta ja lisää tasoa nyt aika jäykkään systeemiin. Alkaa muistuttamaan suljettua sarjaa lätkäpuolelta, jota muutamat ukkelit ajaa.


1 Suomen Valjakkourheilijoiden Liitto ry. Vuosikertomus 2006\n2 Sisältö 1 Liiton hallinto ja toimisto Hallinto Hallitus Vastuualueet Toimisto Vuosikokous Yhteistyö ja edunvalvonta Opetusministeriö, OPM Suomen Liikunta ja Urheilu, SLU Suomen Olympiakomitea, OK Antidopingtoimikunta, ADT ja antidopingtoiminta Kansainvälinen toiminta Toiminnan alat Lasten ja nuorten liikunta Huippu-urheilu Aikuisliikunta Järjestötoiminta Viestintä Markkinointi Talous Tilinpäätös\n3 1 Liiton hallinto ja toimisto 1.1 Hallinto Hallitus 2006 Nimi Paikkakunta kokoukset -06 toimikausi Puheenjohtaja Riitta Kempe, SiSuVa Tammela 3/ Varapuheenjohtaja Markku Kimmo, KVKS Kouvola 1/ Hallituksen jäsenet Teemu Kaivola, ALMA Suinula 3/ Kati Kettumäki, SiSuVa Jyväskylä 2/ Juha Kärkkäinen, IVU Kajaani 0/ Suvi Lahtinen, SHS Hämeenlinna 1/ Anu Mäkinen, RPKK Rovaniemi 2/ Jarmo Mäntylä, TAVU Tampere 2/ Maija Nivala, OVU Oulu 0/ Pekka Syrjänen, SHS Ylä-Kintaus 2/ Jukka Wuolijoki, SVR Espoo 0/ Kalevi Vainio, L-SVU Kerava 1/ Vastuualueet Nuorten ja lasten liikunta: Suvi Lahtinen, Teemu Kaivola, Maija Nivala Kilpailutoiminta ja huippu-urheilu: Pekka Syrjänen, Markku Kimmo, Juha Kärkkäinen, Kalevi Vainio Antidopingtoiminta: Riitta Kempe (ajo) ja Markku Kimmo (hiihto) Tuomaritoiminta ja -koulutus: Kalevi Vainio, Jarmo Mäntylä Valjakkourheilun PR- ja kehittämistoiminta: Anu Mäkinen, Maija Nivala, Kati Kettumäki, Kv. toiminta: Riitta Kempe, Markku Kimmo Viestintä: Kati Kettumäki (webmaster, lehti), Jukka Wuolijoki Talousvaliokunta: Riitta Kempe, Markku Kimmo Hallituksen sihteeri: Kati Kettumäki Tilintarkastajat: Seppo Tervo (KHT), Heikki Lakstedt Varatilintarkastajat: Mikko Seppä ja Juha Virtanen 1.2 Toimisto VUL osti toimistopalvelut pienlajiliittojen hallintopalvelutoimistosta, jonka toimisto sijaitsee Pasilan Toimitalo Oy:n talossa 2. kerroksessa, osoite Radiokatu 20, SLU. Toimihenkilö: toimistonhoitaja Eva-Liisa Aunio. Toimiston töitä on pyritty jakamaan hallituksen jäsenten kesken. 3\n4 2 Vuosikokous VUL:n vuosikokous pidettiin 28. pvä toukokuuta 2006 Laukaassa. Vuosikokouksessa oli läsnä parikymmentä tuttua luottoedustajaa yhdeksästä eri seurasta, joilla oli yhteensä 35 ääntä. Vuosikokouksen puheenjohtajana toimi Riitta Kempe. Kokouksessa käsiteltiin sääntömääräiset vuosikokousasiat. Kokouksessa valittiin liiton puheenjohtajana jatkamaan Riitta Kempe (SiSuVa) ja varapuheenjohtajaksi Markku Kimmo (KVKS). Erovuoroisten tilalle ajojaostoon valittiin Kimmo Haapanen (SHS), Teemu Kaivola (ALMA) ja Hannu Rauhamaa (SHS). Hiihtojaostoon oli erovuoroisten kahden paikan lisäksi täytettävä myös Juha Kärkkäisen luovuttama hallituspaikka. Äänestyksen jälkeen kaksivuotiskaudelle valittiin ääniharava Anu Mäkinen (RPKK) ja Elisabeth Nygård (VSPH) sekä yksivuotiskaudelle Jarmo Mäntylä (TaVu). Hallituksessa jatkavat seuraavan yksivuotiskauden Suvi Lahtinen, SHS (ajo), Kalevi Vainio, LSVU, (ajo), Kati Kettumäki, SiSuVa (hiihto) ja Maija Nivala, OPKY (hiihto). Entisistä tilintarkastajista KHT Seppo Tervo, tilintarkastus Logos Oy valittiin jatkamaan ja toiseksi tilintarkastajaksi valittiin Mikko Seppä (2007). Varantilintarkastajiksi valittiin Katariina Kämppi ja Heino Jääskeläinen. Jäsenmaksujen ja lisenssien hinnat pysyivät ennallaan, mutta uutena asiana käyttöön otettiin 300 euron jäsenmaksukatto. Suomalaisen siperianhuskyseuran (SHS) jäsen- ja kilpailulisenssien määrä nousi voimakkaasti vuonna 2006, minkä vuoksi oli kohtuullista asettaa yläraja jäsenmaksulle. SHS teki turvallisuusnäkökohtiin perustuen päätöksen, että kilpailijoilla on oltava voimassa oleva urheiluvakuutus ja VUL:n lajilisenssi riippumatta siitä onko SHS:n kilpailu virallisesti VUL:lta anottu kilpailu vai ei. VUL:n kansallisiin sääntöihin tehtiin vuosikokouksen toimesta joitakin muutoksia. Sääntömuutosasioista hyväksyttiin talvikauden kilpailujen anomisajankohdan siirtäminen elokuun loppuun, koska toukokuussa ei useinkaan tiedetä vielä ESDRA:n ja Ruotsin kilpailukalenterien sisältöä. Rotukoiria palveleva muutos, jossa yhden ja kahden koiran valjakkohiihto-, koirahiihto-, koirapyöräily- ja kärryajoluokissa tuloksiin kirjataan myös rekisteröityjen koirien rekisterinumero ja virallinen nimi, dokumentoi koiran urheilullisen tason ja kannustaa kilpailijoita mm. valionarvojen tavoitteluun. Valjakkoajon sääntöihin tehtiin muutos, jossa nuorten luokan (4SJ) ikärajaa nostettiin vuodella kattamaan ikävuodet v. Tämä käytäntö on myös PM-kilpailuissa. Hiihdon yhdistetyn toiseksi lähtötavaksi lisättiin ESDRA:n säännöistä poiketen väliaikalähtö yhteislähdön lisäksi. Muutoksen toivotaan rohkaisevan myös palveluskoiria osallistumaan valjakkohiihdon yhdistettyyn. Vähäisen osallistujamäärän vuoksi eri valjakkohiihtoluokkien SMkelpoisuuden saavuttamisessa on ollut toisinaan ongelmia, minkä vuoksi vuosikokous hyväksyi sääntöesityksen, että ylituomarin päätöksellä naisten ja miesten hiihtoluokkien sarjoja yhdistää ja siirtää tarvittaessa B-luokan osallistujat A- luokkaan. Edellistä kohtaa vastaava sulan maan SM-kilpailusääntöön lisätään tarkennus, jonka mukaan luokkia voidaan ylituomarin päätöksellä yhdistää SM-kelpoisuuden saavuttamiseksi. Valjakko- ja koirahiihdon SM-kilpailuohjelmaan tehtiin suositus, että SM-kilpailut jaetaan kahdelle eri viikonlopulle siten, että toisena kisataan henkilökohtaiset valjakko- ja koirahiihtomatkat ja toisena yhdistetty ja viestit. Toisena vaihtoehtona on kaksi SM-kilpailuviikonloppua, joista toisena kilpaillaan yhdistetty ja viestit ja toisena koirahiihtomatkat. Viimeisenä vaihtoehtona on kolmipäiväiset SM-kilpailut, joissa kilpaillaan omina päivinään koirahiihto-, viesti- ja yhdistetyn kilpailu. Pulkkahiihdon suosio on hiipunut viime vuosina voimakkaasti ja koirahiihto kasvattanut suosiotaan. SM-viestien sääntöön tehtiin muutos, jossa viestiosuuksien määrää vähennettiin neljästä kolmeen ja vain yksi osuus hiihdetään valjakkohiihtona. Lisäksi SMkilpailumatkoja lyhennetään pääasiassa B-luokan valjakkohiihdossa ja veteraanisarjoissa sekä B-luokan yhdistetyssä. 3 Yhteistyö ja edunvalvonta 3.1 Opetusministeriö, OPM OPM:n järjestöpäiville ei osallistunut VUL:n edustajaa kokouksen korkeiden kustannusten ja ajankohdan vuoksi. Opetusministeriölle jätettiin euron toimintamäärärahahakemus ja 6750 euron erityismäärärahahakemus maajoukkueen EM- ja PM-kilpailujen matkakulujen kattamiseksi. Toimintamäärärahahakemus toteutui täysimääräisenä ja erityismäärärahaa saatiin 2500 euroa. Lisäksi liiton toiminnasta jätettiin OPM:n vaatimat selvitykset: vuosikertomus, toimintakertomus liiton taloudesta, seuraavan vuoden toiminta- ja taloussuunnitelma sekä erityismäärärahaselvitys. 4\n5 3.2 Suomen Liikunta ja Urheilu, SLU VUL on mukana SLU:n pienliittojen edunvalvontayhteistyössä ja asiakkaana pienlajiliittojen hallintopalvelutoimistossa. Pienlajiliittojen yhteiseen syyspalaveriin SLU-talossa osallistui puheenjohtaja Riitta Kempe. Lisäksi hän osallistui VOK-messuille (5.9.06), joka on valmentaja- ja ohjaajakoulutuksen kehittämishankkeen verkostotapaaminen. VOK tarkoittaa valmentaja- ja ohjaajakoulutuksen kehittämistä, jota yhdessä eteenpäin vievät Nuori Suomi, Suomen Liikunta ja Urheilu, Suomen Olympiakomitea, Suomen Kuntoliikuntaliitto ja Suomen Valmentajat. Keskiössä on lajiliitoissa tapahtuva koulutuksen käytännön kehittämistyö, jota VOK-verkosto asiantuntijoineen tukee VOK huomioi koulutuksen kehittämisessä eri vaiheessa olevien lajiliittojen tarpeet. Pääkohteena on urheiluseurojen vapaaehtoisten valmentajien ja ohjaajien osaamisen lisääminen tasoilla I-III. VUL:n yksi tärkeimpiä tavoitteita jatkossa olisi luoda toimiva valmentaja-ohjaajakoulutusjärjestelmä liitolle. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja pitivät syyskuussa SLU:n erityisasiantuntija Rainer Anttilan ja Kaisa Pyhälän kanssa tulosarviointi- ja kehityskeskustelutilaisuuden liiton toiminnasta. 3.3 Suomen Olympiakomitea, OK Koska valjakkourheilua ei ole hyväksytty Olympialajiksi ei VUL voi hakea kansallisen Olympiakomitean jäsenyyttä eikä myöskään voi siksi olla ei olympialajiyhteistyössä mukana. Lajitietoutta pyritään toimittamaan tarvittaessa KOK:n suomalaisille jäsenille. Kansainvälisellä tasolla IFSS ajaa valjakkourheilua olympialajiksi. 3.4 Antidopingtoimikunta, ADT ja antidopingtoiminta Liitolla on voimassa oleva antidopingohjelma (2005), joka löytyy VUL-netissä. ADT:n tiedotteet välitettiin edelleen urheilijoille VUL-netin ja valjakkotiedotelistan kautta. Vuosittain urheilijat saavat kiellettyjen aineiden luettelon ym. ADT jakamaa materiaalia. ADT ei testannut valjakkourheilijoita vuonna VUL toimi antidopingasioissa aloitteellisen kansainvälisen lajiliiton ESDRA:n suuntaan, jota pyydettiin päivittämään ESDRA:n sääntöjen antidopingosuus. Tehtävää varten ESDRA perusti oman antidopingtyöryhmän. Liiton puheenjohtaja nimettiin ESDRA:n vuosikokouksessa valjakkokoirien antidopigsäännöstöä valmistelevaan kansainväliseen toimikuntaan. 4 Kansainvälinen toiminta Valjakkourheilun kansainväliset kuviot saavat lisäväriä syyskuussa Saksassa pidettävästä IFSS:n (International Federation of Sled Dog Sport) yleiskokouksesta. IFSS:n uudeksi puheenjohtajaksi on ehdolla Ruotsalainen Bengt Pontén, jonka takana ovat kaikki pohjoismaat, ESDRA ja valtaosa ESDRA:n jäsenistä. Ponténin ja ESDRA:n laatiman IFSS:n toimintasuunnitelman toteuttamisessa seuraavalla puheenjohtajalla ja hallituksella riittää työsarkaa useaksi vuodeksi, sillä organisaatiossa on paljon uudistettavaa ja monien asioiden hoito on retuperällä. Suomi osallistuu aktiivisesti pohjoismaiden kanssa IFSS:n yleiskokouksen ennakkovalmisteluihin, mutta itse kokouksessa Suomen valtakirja on ESDRA: n urheilujohtajan käsissä. ESDRA:n jäsenmaiden yhteinen tavoite oli saada uusi puheenjohtaja Tim Whiten tilalle IFSS:n johtoon. ESDRA:n vuosikokouksessa (Venetsia, Italia ) edustajina olivat Riitta Kempe ja Anu Mäkinen. Lisäksi Anu Mäkinen ja Maija Nivala osallistuivat helmikuussa Norjassa PM-kilpailujen yhteydessä pidettyihin IFSS:n toimintaa ja SOC-sääntöjä koskevaan pohjoismaiseen kokoukseen. Liitto on jäsen seuraavissa kansainvälisissä organisaatioissa: IFSS maailman liitto ESDRA Euroopan liitto ISDVMA vetokoiraeläinlääkäreiden maailmanliitto Pohjoismaat tekevät hyvässä hengessä tiivistä yhteistyötä ESDRA:n kokouksissa. Vasemmalta: Anu Mäkinen, Göran Dahlin (SDSF pj), Olle Rosen (SDSF siht.) ja Norjan liiton (NHF) pj Karin Wiik. Kuva: Riitta Kempe 5\n6 5 Toiminnan alat 5.1 Lasten ja nuorten liikunta Vuonna 2006 nuorille tarkoitettuja leirejä järjestettiin kaksi kappaletta. Kesäkuussa ( ) Evolla ollut koiravaellus harjoitti oman koiran hallintaa ja toimi lähinnä erätaitojen harjoittelutapaamisena. Evon maastot mahdollistavat majoittautumisen luonnossa järven rannalla ja Evokeskuksen ympäristössä kulkevat valmiit vaellusreitit ovat toimineet hyvänä vaellusmaastona suuremmallekin joukolle. Innokkaita vaeltajia, tuntuu riittävän ja vaellusta ollaan suunniteltu jo vuoden 2007 tapahtumien joukkoon. Syyskuulle ( ) sijoitettu nuortenleiri oli yllättävän suosittu ja uusi ajankohta tuntui sopivalta harrastajien mielestä. Viileämpi sää mahdollisti paremman tutustumisen useampaan valjakkourheilun lajiin. Koirapyöräily ja koirajuoksu olivat nyt myös valjakkoajon rinnalla hyvin edustettuina. Leiripaikkana toimi lähes jo perinteiseksi paikaksi muodostunut Räyskälä, Riitalan Metsäkämppä. Ohjaajina toimivat Suvi Lahtinen ja Katariina Salo. Keittiössä ruuasta huolehtivat Kati Sironen ja Wilhelmiina Kallio. Leiri innoitti ainakin yhden uuden nuoren starttaamaan kilpaurille koirapyöräilyssä. Liiton nuorisojaosto oli myös päävastuussa messu- ja esittelytoiminnasta. Nuorisotoiminnan ohjaajat osallistuivat myös liiton järjestämään koulutustoimintaan kuten alkeiskursseille ja sporttikoiraseminaariin. Vuoden 2006 nuorten koirajuoksun SM-kilpailut järjestettiin Vaajakoskella, matkana 3km. Suomen mestariksi juoksi Saara Loukkola OPKY, toiseksi Katri Loukusa OPKY ja kolmanneksi Enni Ratalahti SHS. Nuoria koirajuoksijoita kisassa oli yhteensä seitsemän koirakkoa. Koirapyöräilyn SM-kisat järjestettiin Jämijärvellä, mutta luokasta ei saatu kahden osallistujan voimin SM-arvoista. Alle 19 v. kilpailulisenssejä oli 10 kpl, joista tyttöjen osuus 6 kpl ja poikien osuus 4 kpl. 5.2 Huippu-urheilu Valjakkohiihto Hiihto-cup kisattiin talvena 2006 usean vuoden tauon jälkeen. Koska cup kattoi kaikki viime talvena järjestetyt koira- ja valjakkohiihtokilpailut, niin pelkästään cup-yhteistuloksia lueskelemalla voi jo tehdä mielenkiintoisia päätelmiä. Kilpailijoita oli yhteensä 29. Siis koko talvikauden kilpailijoiden määrä alle 30. Vaikka mieshiihtäjiä tästä joukosta oli 20 ja naisia vain 9, niin naishiihtäjien ja mieshiihtäjien starttimäärät olivat tismalleen samat: 39 starttia! Euroopan mestaruuskilpailut järjestettiin Italian Tarvisiossa, Pohjoismaiden mestaruuskilpailut Norjan Brumunddalissa. Kotimaan suomenmestaruudet jaettiin Valkeakoskella ja Rautavaaralla. Euroopan mestaruuskilpailuissa oli Suomella kaksi edustajaa miestensarjoissa ja naisten puolella Suomella ei ollut edustusta. Joni Oilinki saavutti miesten yhdistetyssä kilpailussa sijoituksen 8./12 ja naruhiihdossa hänen sijoitus oli hienosti pistesijalla 5./23. Markku Kimmon sijoitus oli naruhiihdossa 12./23. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Suomen edustus oli päinvastainen eli Suomesta oli neljä naisedustajaa ja miesten puolella edustusta ei ollut. Naisten puolella yhdistetyn kilpailussa Maija Nivalan sijoitus oli 4./14, Marika Tiiperin sijoitus oli 6./14 ja Anu Mäkisen sijoitus oli 9./14. Suomen naiset saavuttivat viestihiihdossa kolmannen sijan Norjan ja Ruotsin jälkeen joukkueella Anu Mäkinen, Kati Mansikkasalo, Maija Nivala ja Marika Tiiperi. Kotimaan 1. SM-kilpailut kilpailtiin Valkeakoskella. Miesten yleisen A-sarjan voitti Joni Oilinki, Aki Lappalaisen ja Juha Kärkkäisen ottaessa muut mitalisijat. Naisten puolella vastaavan kilpailun voitti Maija Nivala, Marika Tiiperin ja Katri Angerian ottaessa muut mitalisijoitukset. B-sarjan mitalikolmikko oli Rainer Mäkelä, Kati Mansikkasalo ja Vesa Kosonen. SM-viestihiihdossa voiton otti Oulu, hopean saavutti Rovaniemi ja pronssi matkasi Toijalaan. Valjakkohiihdon toiset SM-kilpailut järjestettiin Rautavaaralla Kilpailuissa kilpailtiin ainoastaan naisten sarjassa, miesten sarjan osanottopulan takia. Naisten sarjan suomenmestariksi hiihti Marika Tiiperi, Katri Angerian ollessa toinen ja Maija Nivalan saavuttaessa kolmannen sijan. Vuoden valjakkohiihtäjäksi valittiin Maija Nivala. Valintakriteereinä painoivat kotimaan kansallisten kilpailujen voitot, suomenmestaruus sekä neljäs sija pohjoismaiden mestaruuskilpailussa. Lisäksi Maijan Nivalan kilpailuajat olivat jopa nopeampia kuin miesten sarjan voittajalla. Parhaan hiihtäjän stipendin arvo oli 400 euroa. Lisäksi kansainvälisen menestyksen perusteella (arvokisasijoitus EM- tai PM-kisoissa 6. parhaan joukkoon ja/tai viestimitali) palkittiin 6\n7 stipendeillä (100 euroa) Joni Oilinki (EM 5.) ja PM-pronssia saavuttanut viestijoukkue: Maija Nivala, Anu Mäkinen, Marika Tiiperi ja Kati Mansikkasalo. Vuoden valjakkoajajaksi valittiin Pasi Heinonen, jonka saldo kaudelta 2006 oli: PM 2. 8S, SM 1. 8S, SM 1. 6S. Vuoden valjakkoajajan tittelin lisäksi Pasi sai liiton stipendin (400 euroa) ja valjakkoajon talvimaljan. Hyvästä kansainvälisestä menestyksestä palkittiin stipendein seuraavat urheilijat: Leena Virta: PM 1. 4S, SM 1. 4S (tulokas) (200 e) Vesa-Pekka Lehtomäki: PM 3. 6S, EM 12. 6S, SM 3. 8S, SM 3. 6S (200 e) Anu Jaakonsaari: PM 3. UMD, SM 1. US (200 e) Ole Wingren: PM 4. LMD, SM 2. US (100 e) Leena Jussila: PM 5. 4S, SM 2. 6S, SM 3. 4S (100 e). Suomen valjakkourheilijoiden liiton arvokisamitalistit vuodesta 1989 lähtien on lueteltu liittenä (s.13) olevassa taulukossa. Sulanmaanlajit Sulanmaanlajien myötä valjakkourheiluun on muodostunut kaksi kilpailukautta, talvi ja kesä, jotka painottuvat sulanmaanlajien osalta kevääseen ja syksyyn. Koirajuoksukisojen järjestämisessä on alusta asti tehty yhteistyötä Laura Haapalan yrityksen Motivaattorin kanssa ja koirajuoksussa pyöriikin vuosittain Motivaattori-cup, joka huipentuu koirajuoksun SM-kisoihin. Vuonna 2005 cupille saatiin myös toinen yhteistyökumppani Raili Pispa oy Masterytuotemerkillään. Yhteistyökumppanit huolehtivat kisojen palkinnoista, mikä tukee seurojen toimintaa mukavasti. Vuonna 2006 kahdeksan osakilpailun Motivaattori-cuppiin osallistui yhteensä 69 juoksijaa. Lisäksi koirajuoksun harrastusluokissa oli juoksijoita 59 henkeä. Yhteensä koirajuoksu keräsi juoksijoita 178 melko sama määrä kuin edellisenä vuonna. Kilpailulisenssipakkoa ei koirajuoksuluokissa vielä ole, koska lajia ajetaan sisään harrastajamäärien kasvattamiseksi ja lajin tunnettuuden lisäämiseksi. Liitto oli valmistautunut lähettämään kaksi edustajaa lajin EM-kilpailuihin, mutta potentiaaliset ehdokkaat eivät olleet halukkaita vielä tänä vuonna osallistumaan arvokisoihin. Koirapyöräily lähti käyntiin vuonna 2005 ja vuonna 2006 järjestettiin 2 osakilpailua ja SM kilpailut, jotka kisattiin Jämillä Osallistujia oli miesten luokassa 6 ja naisten luokassa 5. Järjestävänä seurana toimi L-SVU. Samassa yhteydessä järjestettiin myös viralliset kärryajon SM-kilpailut valjakoille. Neljän koiran SM-kärrykisoihin osallistui 10 valjakkoa ja 6-8-koiran luokkaan 7 valjakkoa. Käytössä olivat ESDRA:n viralliset kärrykisasäännöt, mikä asettaa kärrylle tarkat vaatimukset. Yhden ja kahden koiran kärryluokat ajettiin harrastussarjoina, ja niissä oli osanottajia vain yksi. Koirapyöräilyssä ja kärryajossa vaadittiin kilpailulisenssi ja kilpailijakaarti koostuikin vakiintuneesta valjakkourheilijaporukasta. Aikuisten kilpailulisenssejä oli vuonna 2006 yhteensä 173, joista naisten lisenssejä 73 ja miesten lisenssejä 100. Naisten osuus valjakkourheilussa on lisääntynyt vuosi vuodelta. Taulukko 1. Liiton jäsenseurojen lukumäärä, jäsenmäärä ja lisenssitiedot Jäsenseuroja yhteensä Jäseniä yhteensä Lisenssit yhteensä miesten naisten nuorten alle 19v\n8 Suomen mestaruuskilpailujen mitalisti 2006 Graafikko Anu Mäkinen suunnitteli Valjakkourheilijoiden liitolle uuden mitalin. Suunnittelun lähtökohta oli mitali, joka soveltuu sekä talvi- että kesälajien SM-kilpailuihin. Mitali otettiin käyttöön vuoden 2006 SM-kilpailuissa Koirajuoksun SM-kilpailut, Vaajakoski, SISUVA/K-SPKY Junioritytöt SM 3 km 1. Saara Loukkola & bcu Carpathian Forest,OPKY, Oulu, 2. Katri Loukusa & lkssu Bergjordet's Etz Roswald, OPKY, Jääli, 3. Enni Ratalahti & shnnella, SHS, Eräjärvi Naiset SM 4,2 km 1. Marika Tiiperi & lkssu Sam, RPKK, Tornio, 2. Tarja Vesaluoma & bcu Starsky Ökyveikko, Jyväskylä, 3. Anu Mäkinen & spu Evergrey s Qraikou "Häjy", RPKK, Saarenkylä. Miehet SM 4,2 km 1. Veijo Koistinen & bcu Decathlete's Le Livre Blanc,Riihimäki, 2. Jani Määttä & labradorinn.n Hietsun Fame "Siro",Pyhäsalmi, 3. Jari Johansson & lkssu Junnu, TSKK, Viiala Kärryajon ja koirapyöräilyn SM-kilpailut, Jämi, L-SVU Kärryajo 4R SM 4,4 km 1. Raine Niemi, SHS, 2. V-P Lehtomäki I, KVKS, 3. V-P Lehtomäki II, KVKS. Kärryajo 6-8R SM 4,4 km 1. Jukka Heikkonen, SiSuVa, 2. Arto Venninen, L-SVU, 3. Riku Setälä SHS. Koirapyöräily miehet SM 4,4 km 1. Juha Latomaa, KVKS, dn Dobelco Anouk, 2. Marko Viitahalme, KVKS, lkssu Jope, 3. Veli-Mikko Leinonen, L-SVU, seropi Ropi. Koirapyöräily naiset SM 4,4 km 1. Kati Mansikkasalo, RPKK. airtu Zenon, 2. Niina Konttaniemi, RPKK, kkssu Rikurovan Jaki, 3. Heta Ratalahti,SHS Valjakkohiihto 4.3. Rautavaara Miehet B: 1. Kati Mansikkasalo / airterru Zenon RPKK, 2. Pertti Lundvall / spu Häjy RPKK 3. Samuli Lappalainen / spu Reikon Code SISUVA Yhdistetty Rautavaara Naiset A: 1. Marika Tiiperi / lkssu Oliver RPKK, 2. Katri Angeria / lkssu Jaguar OPKY, 3. Maija Nivala / lkssn Jessica OPKY Koirahiihto Valkeakoski Miehet A: 1. Oilinki Joni, KVKS lkssu Thetex, 2. Lappalainen Aki, IVU lkssu Repe, 3. Kärkkäinen Juha, IVU lkssu Pate Naiset A: 1. Nivala Maija, OPKY lkssn Jessica, 2. Tiiperi Marika, RPKK lkssu Pispanmäen Oliver 3. Angeria Katri, OPKY lkssu Jaguar Miehet B: 1. Mäkelä Rainer, SHS shu Carson, 2. Mansikkasalo Kati, RPKK atu "Nero", 3. Kosonen Vesa, KVKS bpgu Eternity's Qhaos Miehet A45: 1. Laurila Harri, TSKK du Cherryfellow's Armando, 2. Björk Elis, TSKK du Marvinette's Fairlane Falkon, 3. Johansson Lassi, TSKK lkssn Ferja Viestit (3. os. pulkalla): 1) OPKY Oulun palveluskoira yhdistys 2) RPKK Rovaniemen palveluskoirakerho, 3) TSKK Toijalan seudun koirakerho Valjakkoajon SM-sprintti Avoin luokka 2 x 26.4 km, , Rautavaara: 1. Anu Jaakonsaari L-SVU, 2. Ole Wingren L-SVU, 3. Ari Laitinen IKSY. 8-k luokka 2 x 16.1 km, , Jämi: 1. Pasi Heinonen, L-SVU, 2. Osmo Hakosalo L-SVU, 3. Vesa-Pekka Lehtomäki KVKS. 6-k luokka 2 x 12.4 km, , Rautavaara: 1. Pasi Heinonen L-SVU, 2. Leena Jussila L-SVU, 3. Vesa-Pekka Lehtomäki KVKS. 4-k luokka 2 x 9.1 km, , Jämi: 1. Leena Virta L-SVU, 2. Ronny Wingren L-SVU, 3. Leena Jussila L-SVU SM-keskipitkät Hyvärilä, Nurmes: Avoin luokka 2 x 53 km: 1. Honkapirtti Jukka L-SVU, 2. Mölsä Jaakko SHS, 3. Tolotto Martin L-SVU. 6-k luokka 2 x 53 km: 1. Dunlop Alister SHS, 2. Syrjänen Anna-Mari SHS, 3. Hänninen Markus, SHS. 8\n9 5.3 Aikuisliikunta Kilpailukalenterissa oli 24 kilpailua (vuosina kpl, kpl, kpl, kpl, 01 6 kpl, kpl, kpl, kpl). Valjakkohiihtokisoja oli 5 kpl, joista kaksi SM-tasoista. Valjakkoajokisoja oli 6 kpl, joista 3 SMtasoista. Lisäksi Siperianhuskyseura järjesti kaksi kilpailukoetta. Sulanmaan kisoja järjestettiin yhteensä 8, joista kolmessa olivat mukana koirapyöräily ja kärryajo. Koirapyöräilyn ja kärryajon SM-kilpailut järjestettiin toista kertaa. Koirajuoksukisoja järjestettiin yhteensä kahdeksan. Epävarmuus lumiolosuhteista, radanteon kalleus ja vähäiset osallistujamäärä ovat vähentäneet radikaalisti kilpailujen järjestäjien lukumäärää talvikaudella. Talvikaudelle tulisi kuitenkin saada lisää kansallisia kilpailuja etenkin hiihtoon ja valjakkoajon sprinttiin, jotta pysymme kansainvälisellä tasolla em. lajeissa. Seurat ovat esittäneet toiveen, että liitto tukisi seurojen ponnisteluja taloudellisesti, mikä pienentäisi seurojen kilpailujen järjestämiseen liittyvää taloudellista riskiä. Uusia aktiivisia kilpailujen järjestäjiä tarvitaan mukaan vielä enemmän. Seurat toimivatkin usein yhteistyössä kuntien, hiihtoseurojen, kyläyhdistysten ja matkailujärjestäjien kanssa. Nämä yhteistyömuodot ovat tarjonneet oivan lisän uusina kilpailuorganisaatioina etenkin ajopuolella. Canicrossin ja koirapyöräilyn myötä aloittelijoiden leirien suosio on kasvanut, tosin innostus talvilajeista puhkeaa vasta lumen tultua. Vuonna 2006 alkeiskurssi siirtyi pidettäväksi seuraavan vuoden alkuun, koska marraskuun ja joulukuun viikonloput olivat täynnä muita liiton tapahtumia, joissa talkooväki oli kiinni. Syys- ja lokakuun viikonloput olivat puolestaan täynnä sulanmaankisoja eikä päällekkäisiä tapahtumia haluttu järjestää. Seurat sen sijaan järjestivät myös aloitteleville harrastajille leiri- ja koulutustapahtumia. Valjakkourheilijoiden liitolla oli osastot Riihimäen erämessuilla , Turun autoton päivä tapahtumassa 22.9., Eläinmessuilla (Vantaa) ja Suomen Kennelliiton järjestämässä Voittaja 2006 Helsingissä. Tapahtumissa oli paikalla paljon lajista kiinnostuneita ja rahallista tuottoakin tuli mukavasti tarvikemyynnistä. Puheenjohtaja puolestaan esitteli liiton toimintaa lajiin liittyvien luentojen ohella yhteensä kymmenessä eri koulutustilaisuudessa ympäri Suomea. Sporttikoiraseminaari pidettiin Tammelassa kolmipäiväisenä ( ) Hämeen ammattikorkeakoulun, Biofarmin ja Raili Pispa oy:n kanssa sekä Vermossa yksipäiväisenä (3.12). Kurssit oli suunnattu aloitteleville harrastajille sekä muille työ- ja kilpakoirien kanssa harrastaville koiraihmisille sekä eläinlääkäreille. Sporttikoiraseminaari on järjestetty nyt vuosittain seitsemän vuoden ajan, ja sen tiimoilta syntynyttä luentomateriaalia hyödynnetään ahkerasti erilaisissa koirien ruokintaan ja valmennukseen ym. liittyvissä luentotilaisuuksissa, joita liiton puheenjohtajalla on vuosittain toistakymmentä eri yhdistyksissä. Valjakkourheilijoiden liitto onkin lunastanut Suomessa ykkösasiantuntijan paikan urheilukoirien ruokintaan ja valmennukseen liittyvissä asioissa ja tiedoille on kova kysyntä aina agilityurheilijoista metsästyskoiraväkeen asti. Tilaisuudet ovat hyviä valjakkourheilun markkinointitilaisuuksia, joihin osallistui noin 300 henkeä. Raili Pisapa oy kanssa tehdyn yhteistyön kautta VUL:n on saanut kontaktin myös eläinlääkäripiireihin, ja VUL:n tavoitteena on perehdyttää myös eläinlääkärit entistä paremmin valjakko- ja urheilukoiratoimintaan. Tuomaritoiminta Marraskuussa kokoontui Vaasaan kansainvälinen joukko läpikäymään ESDRA:n kilpailusääntöjä parhaan mahdollisen asiantuntijan, hollantilaisen Race Marshall Aad Hekkersin johdolla. Suomesta paikalla olivat Paula Jutila, Riitta Kempe, Kalevi Vainio ja Hannu Rauhamaa. Ruotsia edustivat kunniakkaasti Catherine Carlsson, joka on toiminut lähinnä hiihtopuolen tuomarina sekä Olle Rosen, jolla on pitkä kokemus sekä kilpailutuomarina, kilpailujen järjestäjänä että Ruotsin liiton hallinnossa. Ainoa varsinainen aloittelija tuomaritoiminnassa oli virolainen Ain Reppo, jonka johdolla eteläisen naapurimaan valjakkourheilusta kiinnostunut väki kokoaa paraikaa rivejään. Kauden aikana sai yksi harjoitteleva tuomari, Kati Kettumäki (SiSuVa), vaaditut harjoittelukerrat suoritetuksi. Viralliset tuomarit 2006, ajo: Anu Jaakonsaari, Timo Jokela, Riitta Kempe, Hannu Miettinen, Topi Mäntynen, Hannu Rauhamaa, Erkki Roukala, Paula Toivonen ja Kalevi Vainio. Viralliset tuomarit 2006, hiihto: Sirkka Hämäläinen, Heino Jääskeläinen, Kati Kettumäki ja Jarmo Mäntylä. Harjoittelevat tuomarit 2006: Heikki Sormunen ja Ain Reppo (Viro). 9\n10 Taulukko 3. Kilpailukäyntien lukumäärä eri valjakkourheilulajeissa Valjakkohiihto -naiset miehet naiset juniorit miehet juniorit Valjakkohiihto yhteensä: Koirahiihto - naiset miehet naiset juniorit miehet juniorit harrastussarja -naiset -miehet Koirahiihto yht Hiihto yhteensä: Valjakkoajo - aikuiset juniorit + lapset Valjakkoajo yhteensä: Koirajuoksu - naiset miehet naiset juniorit miehet juniorit 2 21 Koirajuoksu yhteensä: Koirapyöräily -naiset 8 4 -miehet juniorit 2 Koirapyöräily yhteensä: Kärryluokat - Valjakkoajo koiran kärryluokat 1 12 Kärryluokat yhteensä Kilpailukäynnit yhteensä:\n11 5.4 Järjestötoiminta Järjestötoiminta tapahtui edelleen liiton toimistosta käsin. Liiton omat Internetsivut sekä sähköpostin tarjoamat palvelut helpottivat suoraa yhteyttä kentälle. Näkyvyyden parantamiseksi liitolla oli messuosasto Helsingin kansainvälisessä koiranäyttelyssä joulukuussa. Messuosastolla jaettiin tietoa lajista, tulevista kilpailuista sekä myytiin liiton tuotteita. Helsingin näyttelystä on kehittynyt vuoden merkittävin myyntitapahtuma liitolle, johon pitää jatkossa edelleen panostaa entistä enemmän. Sulanmaanlajit, koirajuoksu, koirapyöräily ja kärryajo valjakoilla ovat lisänneet VUL:n jäsen ja kilpailijamääriä huomattavasti. Lähes kaikki uudet jäsenseurat ovat liittyneet VUL:iin ensisijaisesti seuran koirajuoksuharrastajien vuoksi. Liittyneet seurat ovat olleet pääosin agilityä ja palveluskoiralajeja harrastavia seuroja. Osa uusista koirajuoksuharrastajista on lähtenyt kokeilemaan myös talvilajeja löydettyään valjakkourheilun. Uusia jäsenseuroja liittoon liittyi kaksi: Helsingin vetokoirakerho ry ( ) ja Ilmajoen metsästysseura ry ( ). Yhtään jäsenseuraa ei eronnut liitosta. Liiton 20-vuotisjuhlia vietettiin pikkujoulujen merkeissä Laukaassa Varjolan 16. joulukuuta. Juhlaan oli erikseen kutsuttu kaikki liiton entiset puheenjohtajat, hallituksen jäsenet sekä henkilökohtaisen mitalin saavuttaneet urheilijat. Tilaisuus oli avoin kaikille valjakkourheilijoille ja liiton kautta kutsut olivat menneet myös kaikille jäsenseuroille. Paikalle ehätti mennyttä aikaa muistelemaan liki kaksikymmenpäinen joukko. Paikalle olivat kunniajäseninä saapuneet myös liiton ensimmäinen puheenjohtaja Tapio Kauppinen vaimonsa kera sekä liiton toiminnassa jo monta vuotta ennen VUL:n aikakautta vaikuttanut ja edelleen aktiivisesti vaikuttava nykyinen hallituksen jäsen Kalevi Vainio niin ikään vaimonsa kanssa. Kummatkin pitkänlinjan valjakkourheiluvaikuttajat palkittiin paikan päällä ansiokkaasta työstään lajin edistäjinä VUL:n viirein. Lisäksi viirit myönnettiin Juhani Heikkiselle ja Reijo Laineelle. Lisäksi Kurt Wallentowitz (SHS) sai 70-vuotispäivänään VUL:n viirin. Hän on ollut rekikoiratoiminnassa mukana vuodesta Oman aktiivisen kilpaharrastuksen myötä Kurt lähti mukaan myös SHS:n toimitsijatehtäviin ja sitä kautta alkoi myös monta vuotta kestänyt ura seuran hallituksessa. Hän on edelleenkin ollut aktiivisesti mukana kilpailujen ja nuorten toiminnan järjestelyissä. 6 Viestintä Liiton graafinen ilme on yhtenäistynyt graafikko Anu Mäkisen töiden myötä: VUL-netin bannerit, kirjepohjat, VULesite, VUL-mitali ja viiri ovat kaikki hänen suunnittelemiaan. Liiton uutta esitettä jaettiin lukuisissa tilaisuuksissa ja 1000 kappaleen painos kului loppuun vuoden aikana. Esitettä on saatavissa liiton toimiston tai puheenjohtajan kautta seurojen ym. käyttöön. Uusin logo sleddog sport Finland suunniteltiin lähinnä maajoukkueen käyttöön asuihin ym., mutta se on löytänyt tiensä myös moneen muuhun tarkoitukseen (autotarrat, kirjekuoret, mainokset). Toimintakauden aikana julkaistiin suunnitelman mukaan neljä numeroa Valjakkourheilu-lehteä. Lehti numero 1 ilmestyi huhtikuussa, numero 2 kesäkuussa, numero 3 syyskuussa ja numero 4 joulukuussa. Lehdet painettiin A4 kokoisena yksivärisenä Kirjapaino Ässä Oy:ssä Vaajakoskella. Lehden päätoimittajana oli Kati Kettumäki. Lehti on taitettu painovalmiiksi pdf-muotoon numerosta 3/2004 alkaen ja taiton tekee päätoimittaja liiton omistaman Adobe InDesign taitto-ohjelman avulla. Liiton nettisivuilla VUL-netissä oli vuoden aikana latausta (2005: ), keskimäärin 6805 latausta/kuukausi (2005: 8363), suurimman latausmäärän osuessa helmikuulle latausta (2005: maaliskuu ) ja hiljaisimman heinäkuulle 3362 (2005: heinäkuu 4216). Eri kävijöitä (uniikit IP:t) VUL-netissä oli kuukaudessa keskimäärin 1887 (2005:2031). Eniten eri kävijöitä oli tammikuussa 2690 (2005: maaliskuu 2855) ja vähiten heinäkuussa 1195 (2005: 1197). Netin käyttömäärien kasvu pysähtyi usean vuoden keskeytymättömien kasvuvuosien jälkeen. Latausmäärät ovat silti edelleen korkeat (yli per vuosi), joten nettiä seurataan edelleen tarkasti tietyissä käyttäjäpiireissä ja sen reaaliaikainen viestintä on uusien sulanmaan lajien mukaan tultua entistä tärkeämpää. 11\n12 VUL-netti muutti fyysisesti vuoden 2006 alussa Oululaisen Kapsi ry:n hoteisiin. Siirto Protaconilta tehtiin vuoden vaihteessa, eikä se aiheuttanut katkoja netin käyttöön. Edellisinä vuosina roskapostiviestien kohteeksi joutunut keskustelufoorumi siirtyi lokakuussa Antti Leinosen hoidosta suoraan VUL-netin alaisuuteen ja webmastereiden hallintaan. Foorumina jatkaa sama Antinkin käyttämä php-pohjainen ja rekisteröintiä vaativa Phorumfreewareohjelmisto, joskin vaihdon yhteydessä vaihdettiin käyttöön ohjelmiston uudempi versio. Liiton nettisivuosoite on: Webmasterina toimivat vuonna 2006 Kati Kettumäki ja Riitta Kempe. Kaikki VUL:n kilpailujen tulokset julkaistiin VUL-netissä sekä joidenkin kilpailujen tulokset lisäksi paikallisissa lehdissä. Tulosten saaminen julkisuuteen on edelleen vaikeaa ja siksi suurimmaksi osaksi on ollut seurojen omalla vastuulla hoitaa paikallistiedottaminen. 7 Markkinointi Markkinointi painottui voimakkaasti messu- ja koulutustapahtumien yhteyteen. Myös kilpailutoimintaa hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan lajin markkinointiin, mutta päävastuu siitä on ollut seuroilla. Ostettua lehtimainontaa liitolla ei ollut lainkaan vuonna Talous Aikuisliikuntaan sisältyvä toiminta, kuten alkeiskurssit ja seminaarit, ovat olleet merkittäviä liiton toimintaa tukevia toimintoja ja tulonlähteitä. Sporttikoiraseminaari pidettiin yhteistyössä Hämeen ammattikorkeakoulun, Biofarmin ja Raili Pispa oy:n kanssa. Alkeiskurssia ei pidetty vuonna 2006, joten koulutustapahtumista kertyi tuloa vain noin 1500 euroa. Urheilijoiden lisenssi-maksujen tuotto nousi noin 2000 eurolla euroon. SM-kilpailujen tuomaritoiminnasta liitolle kertyi menoja Liitto maksaan SM-kilpailujen tuomareiden majoitus- ja matkakulut ja pyrkii näin tukemaan seurojen toimintaa ja SM-kilpailujen järjestämistä. Nuorisotoiminta koostui pääasiassa leiri-, koulutus ja kilpailutoiminnasta. Liiton ja jäsen-seurojen toimesta järjestettiin kaksi nuorten kesäleiriä ja yksi vaellus. Nuorisotoiminta rahoitetaan pääosin osanottomaksuilla ja liiton tuella. Nuorisotoiminnan tuotot (665 ) ja kulut (648 ) ovat olleet viime vuosina tasapainossa. Toimintasuunnitelmaan 2006 oli lasten ja nuorten liikuntaan varattu käytettäväksi 2 000, josta yli puolet jäi käyttämättä. Kilpailutoiminnan suurimman menoerän muodosti valjakkourheilijoiden liiton maajoukkuetoiminta. Kilpailijoiden ja joukkueenjohtajien matka- ja majoituskuluihin sekä osallistumismaksuihin käytettiin Sääntöjen määräämän joukkueenjohtajan kulut liitto maksoi täysimääräisenä. Liiton tuki maajoukkueurheilijoille oli keskimäärin 400 per urheilija. Kansainvälisesti menestyneiden urheilijoiden palkitsemiseen ja stipendeihin käytettiin lisäksi Huippu-urheilun kokonaiskulut ( ) olivat toimintasuunnitelman mukaiset. Maajoukkueelle saatiin opetusministeriöltä erityisavustusta käytettäväksi majoitus- ja matkakuluihin. Yhteistyösopimuksista saatu tuki oli vaatimattomasti 300. Maajoukkueen kulut katetaankin pääosin tarvikevälityksestä koituvalla tuotolla. Kansainvälisen yhteistyön ja lajin kehittymisen kannalta on välttämätöntä, että Suomen edustajat osallistuvat ESDRA:n kokouksiin. Italian Venetsiassa pidettyyn ESDRA:n kokoukseen osallistui kaksi edustajaa. IFSS:n vuosikokoukseen Suomesta ei lähetetty omaa edustajaa, ja pohjoismaiset palaverit pidettiin ESDRA:n kokouksen ja muiden kansainvälisten tapahtumien yhteydessä, mikä toi säästöä matkakuluihin. Suomessa järjestettiin syksyllä kansainvälinen tuomarikoulutus Vaasassa, jonka kuluista VUL vastasi suomalaisten osallistujien ja kouluttajan osalta. ESDRA maksoi kuitenkin Aad Hekkersin matkakulut. Valtion toiminta-avustusta saatiin , mikä oli enemmän kuin edellisenä vuonna, ja se muodostaa liiton varsinaisen toiminnan selkärangan. Jäsenseurojen määrä nousi kahdella ja jäsenmaksutuotot lähes eurolla euroon. Liitto maksoi ESDRA:lle ja IFSS:lle jäsenmaksuja yhteensä Suurimmat kuluerät liiton varsinaisessa toiminnassa aiheutuvat lajipalvelutoimistolta ostetuista toimisto- ja taloushallinnon palveluista (6 318 ) ja toimistokuluista (4 126 ), mikä sisältää mm. postikulut ja pankkipalvelumaksut. Molemmat nousivat noin eurolla edellisestä vuodesta pääosin tarvikevälityksen laajenemisen vuoksi. Valjakkourheilulehden (4 numeroa) toimituskulut nousivat suuremman painosmäärän vuoksi noin ja olivat Lehden tilausmaksuja kertyi 330 ja mainostuloja 445. Säätöä on tullut mm. kokouskuluissa, koska suurin osa hallitustyöskentelystä tapahtuu sähköpostin ja internetin välityksellä. Tarvikevälityksen myynti oli ja nettotulo euroa. Osa tuotosta käytettiin myyntivaraston tuotevalikoiman kasvattamiseen ja myyntivaraston arvo oli inventaariohetkellä\n13 9 Tilinpäätös Liiton oman varainhankinnan osuus kasvoi edellisvuodesta ollen Vastaavasti liiton varsinaisen toiminnan kulut kasvoivat ja olivat yhteensä , mikä kuvastaa toiminnan yleistä laajenemista ja virkistymistä kaikilla osa-alueilla. Tilikauden ylijäämä oli , ja se yllättäen kaksinkertaistui viime vuodesta, koska varainhankina ylitti tarvikevälityksen osalta kaikki odotukset. Arvokisamitalistit kautta aikojen LIITE EM '89 MM '90 EM '90 MM '91 EM '91 MM '92 EM '92 MM '93 MM '94 EM '94 MM '95 EM '95 EM '96 MM '97 EM '97 EM '98 MM '99 & EM '99 Bad Mittendorf, Itävalta Hiihto miehet, kulta Martti Reinikainen St. Moritz, Sveitsi Hiihto miehet, hopea Kari Aaltonen Bad Mitterndorf, Itävalta 8-k luokka, hopea Ari Laitinen 3-k luokka, pronssi Pertti Kettunen Winniped, Manitoba, Kanada Hiihto miehet, hopea Kari Aaltonen Bad Mittendorf, Itävalta Avoin, pronssi Juhani Heikkinen Bad Mittendorf, Itävalta Hiihto miehet, hopea Kimmo Hytönen 8-k luokka, hopea Juhani Heikkinen Jämi, Suomi Avoin, hopea 3-k luokka, pronssi Hiihto naiset, hopea Hiihto miehet, pronssi Hiihtoviesti, pronssi Fairbanks, Alaska, USA Hiihto naiset, pronssi Hiihtoviesti, pronssi Todtmoos, Itävalta Hiihto miehet, kulta Kimmo Hytönen Kirschback, Itävalta Hiihtoviesti, pronssi? Lake Placid, USA Hiihto naiset, pitkä, kulta Virpi Ahonen Hiihto miehet, pitkä, kulta Kimmo Hytönen Hiihto naiset, lyhyt, hopea Virpi Ahonen Hiihto naiset, pitkä, hopea Heidi Kainulainen Hiihto miehet, lyhyt, hopea Kimmo Hytönen Serre Chevalier, Ranska Avoin, pronssi 6-k luokka, pronssi Lillehammer, Norja - ei mitalisijoituksia Joensuu-Liperi, Pärnävaara, Suomi Hiihto miehet, lyhyt, pronssi Hiihtoviesti, hopea Sils, Sveitsi Hiihto miehet, lyhyt, kulta Wallgau, Saksa - kilpailut keskeytettiin huonon lumitilanteen vuoksi - ei mitalisijoituksia Sils, Sveitsi - ei mitalisijoituksia Juhani Heikkinen Pasi Heinonen Heidi Kainulainen Kimmo Hytönen Suomi I - Kainulainen, Romo, Hytönen Heidi Kainulainen Suomi - Aaltonen, Ilvessuo, Kainulainen Ari Laitinen Harri Mattila Markku Kimmo Suomi I - Malinen, Seppä, Kimmo Markku Kimmo 13\n14 EM '99 MD EM '00 EM '00 MD MM 01 EM 01 EM 01 MD EM 02 EM 02 MD MM 03 EM 03 Bernau, Sveitsi - ei mitalisijoituksia Arlamów, Puola Avoin, kulta 6-k luokka, hopea 8-k luokka, pronssi Nurmes, Suomi 6-k luokka, kulta Avoin, hopea Avoin, pronssi Fairbanks, Alaska, USA - ei suomalaisia Haidmühle, Saksa - ei mitalisijoituksia Bernau, Saksa - kilpalut peruttiin huonon lumitilanteen vuoksi Åsarna, Ruotsi Juniorit 4-koiran luokka, pronssia Hiihtoviesti, pronssia Åsarna, Ruotsi Avoin, hopeaa Rajoitettu, hopeaa Todtmoos / Bernau, Saksa -ei mitalisijoituksia Iisalmi / Nurmes, Suomi 8S kultaa UMD kultaa UMD hopeaa UMD pronssia LMD hopeaa SM1 hopeaa SM1 pronssia PRL pronssia Ari Laitinen Kimmo Hytönen Vesa-Pekka Lehtomäki Ole Wingren Ari Laitinen Joni Elomaa Aki Hytönen Matti Hiltunen, Nina Konttaniemi, Aki Lappalainen Ari Laitinen Ronny Wingren Pasi Heinonen Joni Elomaa Ari Laitinen Osmo Hakosalo Ronny Wingren Jukka Malinen Jyrki Forsman Marjaana Lojamo, Teemu Lojamo, Jukka Malinen EM '04 Saksa / peruttiin heikon lumitilanteen vuoksi PM '04 Hamar, Norja 8-k luokka, pronssi 4-k luokka, pronssi Pasi Heinonen Leena Jussila Eurooppa-CUP '04 8-k luokka, 2. sija Pasi Heinonen EM 05 Valjakkohiihdon viesti, pronssi Anu Mäkinen, Marika Tiiperi, Minna Viide ja Jari Johansson Eurooppa-CUP 05 8-k luokka, 3. sija Pasi Heinonen EM 06 Tarvisio, Italia Ei mitalisijoituksia PM 06 Hamar, Norja 4-k luokka, kultaa 8-k luokka, hopeaa 6-k luokka, pronssia UMD, pronssia Valjakkohiihdon viesti, pronssi Leena Virta Pasi Heinonen Vesa-Pekka Lehtomäki Anu Jaakonsaari Anu Mäkinen, Marika Tiiperi, Maija Nivala ja Kati Mansikkasalo 14\nSuomen Valjakkourheilijoiden Liitto ry. Dan Storey's Night Team - Qonos Vuosikertomus 2003 Sisältö 1 Liiton hallinto ja toimisto... 3 1.1 Hallinto... 3 1.1.1 Hallitus 2003... 3 1.1.2 Vastuualueet... 3\nHallituksen kokouksen 1/2007 pöytäkirja\nHallituksen kokouksen 1/2007 pöytäkirja Paikka: Lauantai 6.5.2006, Tammelan liikuntakeskus Aika: klo 14-17 Läsnä: 1/07 2/07 3/07 Kempe Riitta, pj. Markku Kimmo, vpj. - Kettumäki Kati, siht. - Mäntylä Jarmo


touko 6, 2005, 15.50\nAihe: Raahaatko teräasetta mukanasi?\nTilanne jossa hyökkääjä on aseistautunut esim. veitsellä eikä minulla ole mahdollisuutta paeta. Olen mielestäni varma, etä hän aikoo veistä käyttää ja tempaisen kaverin nenän poskelle ennenkuin hän lyö (on uhkaillut suullisesti). Onko ko. tilanteessa todennäköistä että olen maksumiehenä? Kyllä tied...\ntouko 6, 2005, 09.04\n[ Tietysti,jos isompiin valtimoihin sattuu osumaa,varmaan tippuu aika pian mutta menee kyllä hieman hätävarjelun liioitteluksi :axe: Jaa-a, ehkäpä juuri tuon takia niitä veitsiä ei puolustusaseina kannata kantaa. Tosin, jos toinen hyökkää veitsen kanssa päälle, saa tehdä aika karuja vetoja ilman, e...\nhuhti 13, 2005, 12.56\nAihe: Kilpien käyttöstä?\nEurooppalaiset miekkakoulut vois varmaankin kertoa kilven käytöstä monenlaista juttua. FMA:n parista löytyy myös lajeja joissa kilpeä käytetään. Towerin manuaali I 33 (muistaakseni) opettaa miten käytetään rodelia ja pitkää miekkaa. Kuulunee Windsorin opetusohjelmaan. Budokwain pojat ovat keränneet...\nmaalis 29, 2005, 13.56\nAihe: koga ryu Wada ha / Fujita Seiko\nRe: koga ryu Wada ha / Fujita Seiko\nMaksakirroosi mainitaan mm. siinä lehtijutussa... Sen taitaa harvemmin saada auto-onnettomuudesta sikälimikäli kuin muistan :D ) :lol: Pirustako noiden ajokulttuurista tietää. Muistan joskus lukeneeni herrojen Inoue ja Fujita yhteydestä - liekö tämä kuitenkin totta? Vai mihin viittaat tällä kolmiko...\nmaalis 29, 2005, 12.51\nYamazuKoskaan en ole tuohon koulukuntaan törmännyt, lukenut kyllä artikkeleita ym. En pysty sen kummemmin ottamaan kantaa :( Fujitan ninjailut loppui häneen. Joko hän ei itse oppinut niitä koko laajuudessa tai sitten jostain kumman syystä ei opettanut niitä eteenpäin (vaikka kuitenkin toimi kamppai...\nmaalis 18, 2005, 09.48\nAihe: Mielenkiintoinen kataharjoitus\nLienee tuota kataharjoittelua aseilla tehty maailmansivun. Hyviä puolia on siinä, että löytää oikeat liikeradat ja asennot. Monet katan liikkeet ja asennot ovat otettu asetekniikoista ja kun niitä jälleen tehdään aseen kanssa niin löytyy ajatus siitä mitä ja miksi jotain tehdään. ( Kun taas jos tais...\nmaalis 14, 2005, 17.23\nAihe: Kirjallisuutta ?\nPitelen juuri kädessäni Talosen Jyrkin tutkielmaa Karaten monet kasvot. Karaten monimuotoisuus ja sulautuminen suomalaiseen liikuntakulttuuriin vuosina 1967-1999. Jollei muuten olisi mielenkiintoinen, jota kuitenkin on, niin ainakin lähdeluetteloltaan Laaksosen Terolta tulee vielä tämän vuoden puole...\nmaalis 14, 2005, 16.06\nhttp://www.thearma.org/" onclick="window.open(this.href);return false;\nhttp://bjorn.foxtail.nu/swords.htm" onclick="window.open(this.href);return false;\nhttp://www.swordschool.com/en/links.html" onclick="window.open(this.href);return false;\nmaalis 14, 2005, 15.50\nAihe: Seiko Fujitan kirjat\nFujitan kirjoja on painettu ranskaksi ja ovat suhteellisen edukkaita.\nJoitain kirjoja on suomennettukin... muttei meille


Piia Korhonen: Koko ajan mennään eteenpäin – Lentopallo.info\nLentopallon Saksan Bundesliigassa nähdään tällä kaudella peräti neljä suomalaista pelaajaa: Piia Korhonen, Kaisa Alanko, Katja Kylmäaho ja Roosa Laakkonen.\n– Meillä on ollut harjoituspelejä Puolassa ja kotihallissa Dresdenissä. Melkein koko joukkueella ollaan saatu treenata jo kuukausi, ja viimeisetkin saatiin EM-kisojen jälkeen riviin. Meidän peli paranee pikku hiljaa, ja koko ajan ollaan menty eteenpäin, Korhonen kehuu.\nMaajoukkueen ykköspassari Kaisa Alanko, 24, siirtyi täksi kaudeksi 2010-luvun nelinkertaiseen mestariryhmään Schweriniin. Alangolla alkava kausi on Saksassa jo viides, joten kuviot ovat tutut.\n– Meilläkin on ollut aika hankala valmistautuminen, kun on ollut vain seitsemän pelaajaa koko ajan treeneissä, koska peräti kuusi pelaajaamme oli EM-kisoissa. Ehdimme vetämään neljät yhteistreenit ennen cupia. Mutta ei pidä antaa sen häiritä, sanoo Kaisa.\nPassari Katja Kylmäaho, 23, ja maajoukkueessa kesän pelannut keskipelaaja Roosa Laakkonen, 23, aloittavat ensimmäisen ammattilaiskautensa ulkomailla samassa seurassa, USC Münsterissä. Kausi käynnistyy sunnuntaina kotiottelulla Erfurtia vastaan.\n– Olemme pelanneet paljon harjoitusotteluita muun muassa Hollannissa, Ranskassa ja Sveitsissä. On ollut kiva nähdä muidenkin maiden joukkueita ja tasoa. Aloimme harjoitella jo hyvissä ajoin heti elokuun alusta, ja Roosakin oli viisi viikkoa mukana maajoukkueen jälkeen. Emme malta odottaa, että pääsemme pelaamaan äänekkään kotiyleisömme eteen!\n– Loukkaantumisilta ei meidänkään joukkue ole välttynyt, mutta treeneissä tahtia se ei ole hidastanut. Me suomalaiset olemme kuitenkin olleet onneksi terveinä. Päivät kuluvat treenatessa, saksaa opiskellessa ja kylmäsaunassa (-185 astetta joka tiistai ja torstai) Päivän päätteeksi rentoudumme ja katsomme yhdessä Salatut elämät, Kylmäaho nauraa.\nPihlajamäki treenannut terveenä\nLaura Pihlajamäki jatkaa Ranskan Pro A-liigassa. Tiiamari Sievänen taas pelaa Sveitsin pääsarjassa.\nLaura Pihlajamäki, 27, aloittaa viidennen kautensa ulkomailla ja niistä toisen Ranskassa Nantesin paidassa.\n– Meillä on ollut aika vaikea valmistautumisjakso. Oikeastaan vasta viime viikolla kaikki ovat pystyneet taas treenaamaan. Harjoituspeleissä on näkynyt, ettei olla päästy hirveästi koko porukalla vielä hiomaan kuvioita, kun esimerkiksi ykköspassarimme oli yksi loukkaantuneista.\n– Itse olen onneksi pysynyt terveenä. Innolla odotan kauden alkua ja sitä, miten pitkälle tällä porukalla päästään. Tavoitteet ovat korkealla. Pihlajamäki kertoo.\nTiiamari Sieväsen, 23, Volero Zürich on voittanut yhtä kautta lukuun ottamatta maan mestaruuden vuodesta 2005 lähtien. Seuran pääpaino onkin ollut jo vuosia Mestarien liigassa, jonka lohkovaiheeseen se pääsi täksikin kaudeksi.\nSuomalaisvalmentajista Euroopan kentillä naisten liigoissa toimivat Teemu Sarna slovakialaisen COP Nitran päävalmentajana ja Teemu Oksanen sveitsiläisen Edelline Könizin apuvalmentajana. Sarnan joukkue on aloittanut jo liigan yhdellä voitolla ja yhdellä tappiolla.\nSuomalaiset naislentopalloilijat Euroopan kentillä\nRoosa Laakkonen, USC Münster, Saksa\nKatja Kylmäaho, USC Münster, Saksa\nSuomalaiset valmentajat eurooppalaisissa naisten sarjoissa\nTeemu Oksanen, Edelline Köniz, Sveitsi\nTeemu Sarna, COP Nitra, Slovakia\nEdellinen Edellinen artikkeli: Koululentiskampanjan osallistujamäärä kasvoi 28 prosentilla\nSeuraava Seuraava artikkeli: Lentopallon EM-karsintojen lohkot julkistettiin


Yrittäjyyspedagogiikan äärellä: jakso 7 - Haaga-Helia eSignals\nYrittäjyyspedagogiikan äärellä: jakso 7\nHyvinvointialan Sun klinikka – yrittäjyyden oppimisympäristö tarjoaa monialaisia palveluita asiakkaille\nTerveys- ja sosiaalialan yritysten henkilötyövuosimäärä on lisääntymässä (Tilastokeskus). Näin ollen on tärkeää, että yrittäjyystaitoja opitaan jo koulutuksen aikana.\nEsimerkiksi fysioterapeuttien urapoluissa yrittäjyys on ollut jo vuosikausia todellinen vaihtoehto ja monet fysioterapeutit työskentelevätkin yrittäjinä. Tätä vasten esimerkiksi sairaanhoitajat ja terveydenhoitajat ovat työllistyneet etupäässä julkisen sektorin palvelukseen tai työntekijänä terveysalan suuriin yrityksiin.\nVaikka hyvinvointialalla eri ammateilla on erilaisia mahdollisuuksia yrittäjyydessä, yrittäjätaidot ja yrittäjämäinen asenne ovat tärkeitä taitoja työskentelee sitten toisen palveluksessa tai omassa yrityksessä. Osin kysymys on myös rohkeudesta ja kyvystä havaita yrittäjyyden mahdollisuuksia.\nTässä Yrittäjyyspedagogiikan äärellä -podcast jaksossa Annika Luomala Turun ammattikorkeakoulusta kertoo, miten hyvinvointialan opiskelijat oppivat yrittäjyyttä ja yrittäjyystaitoja syksyllä 2020 perustetussa Sun klinikka -oppimisympäristössä.\nKlinikalla tuotetaan oikeita palveluita oikeille asiakkaille monialaisessa tiimissä, jossa on edustettuina sairaanhoitaja-, terveydenhoitaja-, fysioterapeutti-, toimintaterapeutti-, sosionomi- ja bioanalytiikko-opiskelijoita ja heidän ohjaajiaan. Opiskelijat suunnittelevat, toteuttavat ja arvioivat palveluita.\nAnnikan neuvo on, että opettajien tulee luottaa ja antaa opiskelijoille mahdollisuus itse ratkaista asioita ja hakea vastauksia sen sijaan, että tehdään puolesta. Sun klinikallakin työskennelleet opiskelijat ovat halunneet ottaa enemmän roolia toiminnan kehittämisessä ja ohjaajien tehtäväksi on muodostumassa sparraaminen, raamittaminen ja opiskelijoiden tekemisen haastaminen.\nSuomen virallinen tilasto (SVT): Alueellinen yritystoimintatilasto. Tilastokeskus [viitattu: 5.3.2021].\nKeskustelijoina Heli Potinkara ja Annika Luomala\nAL: Annika Luomala\nHP: Tervetuloa yrittäjyyspedagogiikan podcastiin. Tällä kerralla..vieraana on Annika Luomala tuolta Turusta päin. Tervetuloa myöskin Annikalle, kerrotko vähän kuka olet ja mistä tulet ja..mitä teet?\nAL: Kiitos paljon ja kiitos kutsusta. Mä olen tosiaan.. Turun ammattikorkeakoulussa..toimin päätoimisena tuntiopettajana ja mun kliininen osaamisalue onkin enemmän siellä lapsilla ja nuorilla että, mut myös intohimona on tää …tää sosiaali- ja terveysalan yrittäjyys ja sitä erilaisissa projekteissa ja ..ja hankkeissakin oon mukana ollut tekemässä, mutta tällä hetkellä toimin semmosen monialaisen tiimin veturina meidän opiskelijavetosessa Sun Klinilla …yrityksessä Turun ammattikorkeakoulun sisällä.\nHP: Okey, kerroit, että tää Sun Klinikka on yritys ja että tää on niin ku hyvinvointialan, mitä kaikkia aloja siellä sitten on mukana tässä Sun Klinikassa?\nAL: Joo..Sun klinikka aloitti nyt toimintansa tässä syksyllä ja tienkin meijän tarkotus hirveen moniammatillisesti lähtee..lähtee vetämään ja ollaankin laajennettu tässä jo syksyn, matkan varrella on saatu bioanalyyttikakin mukaan meille, mutta tällä hetkellä meillä…meillä toimii siellä …sairaanhoitajat, terveydenhoitajat, fysioterapeutit, sosionomi, toimintaterapeutit ja sit..viimisimpänä lisäksi me saatiin myös bioanalytiikka mukaan sinne. Äää..laajennutaan vielä toivottavasti tässä kevään aikana sitten vielä tonne..aaa…hampaitten puolelle eli ois tarkoitus saada myös ..myös ..tota niin ni..meijän …meijän tota …hammas, hammaspuolen ihmisiä ja hammaslaborantteja sitten …sinne mukaan.\nHP: Joo, kuulostaa tosi mielenkiintoiselta, että tässä on aloja, joissa niin ku yrittäjyys on aikalailla ..ää..voi sanoa myöskin niin kun ainoa työllistymisvaihtoehto tai sanotaan semmonen, että ei nyt ehkä ainoa, mutta kuitenkin hyvin suuressa määrin ää tämmönen uravaihtoehto, mutta sitten myös aloja, jossa se on vähän harvinaisempaa, että perinteisesti koulutetaan (naurahdus) sinne, sinne tota..julkiselle puolelle. Minkälaisia ajatuksia tämä sus..sulla herättää..tai mihin ootte törmänny siellä Sun Klinikalla?\nAL: No joo .. aa..tää on, tää on varmaan tämmönen ehkä ollu, tämmönen iäisyyskysymys, jos ajatellaan ehkä näin että meillä tietysti on näitä.. näitä sairaanhoitajia, terveydenhoitajia, sosionomeja mukana että … aaa …alaa pidetään ikään kuin kutsumusammattina että..että ehkä se yrittäjyys nähdään.. jotenkin aika kaukaisena asiana siinä sairaanhoitajan, terveydenhoitajan ja ehkä sosionominkin maailmassa mutta, mut sitten kun meil on taas mukana sitten toimintaterapeutteja, fysioterapeutteja, joilla se on niinku..selkeesti mukana siinä, he on hirveen yrittäjämäisesti.. etenee opinnoissaan ja se ajatus jo siitä että miten, miten ikään kuin sitä omaa työllistymistä lähdetään viemään eteenpäin on jo tosi yrittäjämäinen, niin se että me jo yhdistetään niitä, niin mun mielestä se on niin ku äärinmäisen..äärinmäisen hyvä asia. Mun mielestä meidän täytyisi sitä jo enemmän saada semmosta sairaanhoitajille, terveydenhoitajille, sosionomeille semmosta sam..samanmoista asennetta siihen tekemiseen että, et pystyttäis näkee ikään kuin se oma työllistyminen, myöskin sen yrittäjyyden näkökannalta. Kevytyrittäjyyttä, pienyrittäjyyttä, että tavallaan pystyttäis..pystyttäis työllistää itsensä myös sitä kautta..että siinä varmasti ollaan, ollaan aiemmin tehty asioita ja..ja ehkä se välillä, välillä stoppaa vähän, vähän tähän, varmaan vähän tähän alan niinku vahvaan regulaatioonkin, mutta…mutta, mutta toivotaan että.. tulevaisuus, kun keh..kun tulee uutta sotea ja, ja mietitään et miten nää palvelut saadaan järjestettyä niin että pystyttäis myöskin näkee tää semmosena hyvänä, hyvänä vaihtoehtona palvelujen tuottamiselle eli tuotais sitä yrittäjyyttä paljon enemmän myös näille aloille missä sitä ei normaalisti nähdä.\nHP: Joo, kuulostaa todella hyvältä ja …sitten tossa tulee aika paljon sitä, että puhut tosta yrittäjämäisestä asenteesta ja tekemisestä niinku tuli tässä esille, mutta myös sitten ihan siitä ..että, että voitaisiin ajatella että, olis tää yrittäjyys aito uravaihtoehto..\nHP:..Miten tää Sun Klinikka tukee näitä kahta…niin ku tavallaan tavoitetta tai..ajatusta..eli minkälainen se toi..toiminta siellä klinikalla on, on niin kun ajateltu, mikä se toimintaidea on?\nAL: Kyllä …joo mut aika hyvin me ollaan siinä mun mielestä päästy liikenteeseen, et se toimintajatus on silla lailla ollu aika selkee alusta asti eli tää on ihan täysin opiskelijavetonen eli, eli, eli ..tottakai ..aa .. meillä Turun ammattikorkeakoulussa, ei me sentään heitä, heitä vielä pistetä itte järjestämään omia toimeksiantoja..et toimeksiannot tulee ihan meille ammattikorkeakoululle, jotka tuodaan sitten ikään kuin meille eteenpäin, mutta siinä vaiheessa kun me saadaan toimeksianto, niin sitten tiedetään, tiedetään mitä meiltä haluttais, minkälaisia palveluita. Me tuodaan opiskelijoille se sillai lähelle, he saa itte miettiä sitä että mimmosella tiimillä tämmöstä lähdetään vetämään, mitä sinne tarvitaan, minkälaisia palveluita he sinne tuottaa, he suunnittelee itte nää toimeksiannot, he myöskin sitte tekee nää toimeksiannot itte, mut myöskin sitten he arvioi ja..ja miettii ja jatkokehittää sitä, että miten näitä asioita lähetään viemään eteenpäin..\nAL: ..ja sit esimerkiksi tätä..syksyllä…semmonen isompi..isompi toimeksianto tonne Koski TL:lle tehtiin tämmönen … aa..tämmönen heijän niin ku ikiliikkuja..Ikiliikkuja -hankkeeseen tämmönen niin sanottu hyvinvointimittauspäivä, jossa meil oli..oli kaikki nää..meijän..meijän tota noin ni ..niin toimialat eli ammatit mukana eli meillä oli siellä fyssarit, toimintaterapeutit, sosionomit, sairaanhoitajat ja bioanalyytikot, anteeks bioanalyytikot ei ollu tässä projektissa mukana vielä. Niin, niin ..aa .. ja mittaamassa tämmöstä toimintakykyä, hyvinvointia tämmösen ..aaa.. iäkkäämmiltä ihmisiltä, heiltä..heiltä tota niin ni…tuli tää..tuli tää tämmönen pyynti ja se päivä oli todella, todella menestyksekkäästi viety läpi ja, ja tota..ja, ja..sitä kiiteltiin hirveesti ja jälki.. jälki.. jälkikäteenkin myöskin niin. He suunnitteli sen ja toteutti sen ja..aa..ja myöskin niin kun ..teki..teki..tämmöset kyselyt siitä että..miten he ko..miten asiakkaat koki, että he oli onnistuneet tässä ja he anto myös palautteet näistä..näistä moniammatillisista..aa.. mittauksista jokaiselle asiakkaalle.\nHP: eem..Joo kuulostaa, kuulostaa todella hyvältä sillä tavoin, että siinä on aidot asiakkaat ja aidot ihmiset, joiden kanssa sitten sitä työtä tehdään ja opiskelijoilla on se vastuu. Miten toi raha, pyöriikö tässä rahaa vai onko tää tämmönen, niin ku enemmän tämän niin kun palvelun tuottamisen ja suunnittelun niin kun näkökulmasta?\nAL: Joo ..aa..pyörii raha. Toimeksiannoista tulee kyllä rahaa. Se miten se opiskelijoille näkyy, tarkoitushan tietysti olisi tuottaa palveluita, meillä on siellä moni..moniammatillisena tiiminä, et esimerkiksi mää en ole siellä ainoana opettajana siellä eli ymmärretään, kun on yrittäjämäistä toimintaa, et jos meit on monta opettajaa, ammattilaista lehtoria istuu siell jokaisen, jokaisen, jokaisen ammattiryhmän edustajana..mukana, niin myöskin meijän palkat juoksee eli tarkoitus olis myöskin tuottaa jotain..aaa..Se miten se opiskelijoille näkyy, niin totta kai…ee..ei me vielä kauheesti puhuta, vastuuteta ja..siitä, että nyt ois hirveen tärkeetä, tuottakaa raha, että meidän palkatkin tulee maksettua, mutta, mutta myöskin sillai että he ymmärtää sen konseptin ja ajattelee niin, että raha pyörii esimerkiks tälläi, et me ollaan aateltu tulevia …myyntipaketteja ammattiryhmittäin, et he saa itte miettii sellasia ee erikokoisia paketteja, mitä me vois tarjoilla. Eli me on puhuttu aina, et meillä on se hyvinvoinnin, mä oon nimenny sen hyvinvoinnin tavarataloksi asiakkaalle. Eli et ..ee..tehtäis ammattiryhmittäin kolme eri pakettia, eri hintaista pakettia, missä ois vähemmän palveluja, keskivertomäärä palveluja ja et on isompi paketti palveluja eri ammattiryhmittäin, niin että asiakas voi ikään kuin poimia sairaanhoitajalta me halutaa toi paketti, fyssäreilta me halutaan tää paketti, toimintaterapeuteilta tää paketti ja sit ne näkee hinnan, et mis..mistä se, ikään kuin se koko hinta sitten koostuu. Et nimenomaan pyritty tuomaan tätä tietoisuutta myöskin op..öö..opettajina sinne opiskelijoille että, että he ymmärtää että.. se on osa sitä yrittäjämäistä toimintaa. Eli meidän täytyy opetella myös hinnoittelemaan sitä omaa tuottamaa palvelua, et mitä se sitten maksaa. Että ymmärretään, että on matkakustannuksia ja…tunti..taksaa sille omalle työlle, myöskin materiaalikustannukset eli niin edespäin et, et tulee tavallaan ihan se koko käsitys siitä yrittäjämäisyydestä.\nHP: Joo..toi on todella tärkeetä, että eihän sitä yrittäjyyttä ole, jos ei se tuota jotakin, sitä palkkaa sille yrittäjälle ja..ja myöskin sitä rahaa millä kehittää toimintaa ja näin poispäin, että tärkeitä asioita silloin op..opetellaan koulussa..ää.. Mulle tuli.. sellainen asia mieleen, että miten tää heidän opetussuunnitelmassaan että, että tota..onks tää integroituneena johonkin oppiaineisiin vai, vai millä tavoin tää sitten, niin ku muodostuu heille opintopisteiksi?\nAL: Joo..hyvä kysymys, itse asiassa tää ei ole integroitu mihinkään, ikään kuin Sun Klinikalle tuleminen on.. vaihtoehto toistaseksi, elikkä me toimitaan niin ku työharjoittelu, ammattikorkeakoulun omana työnä..työharjoittelupisteenä. Eli se voi..voidaan sisällyttää erilaisiin, jo pidemmälle edennettein opin..opiskelijoitten niin kun..opinto..jaksojen harjoitteluihin..aaa..Tarkoituksena olis nyt tulevaisuudessa saada tähän myös tämmönen Jobiili-integraatio, eli et me oltais ihan niin kun yksi harjoittelupaikka..siellä sisällä, josta voidaan sitten niinkun..opiskelijat voi sitten itse, itse hakeutua meille.. työharjoitteluun.\nHP: Eli nyt täs ei..se on niin kun eräänlainen harjoittelupaikka, mutta ei vielä ihan sellanen virallinen..joo …\nAL: joo, ei o vielä ihan virallinen. Ei tosissaan ei Jobiilin kautta mutta tarkotus olis, olis saada se saada se, saada se sillä lailla pyörimään, joka sit helpottaa viel itsestään sen yrityksen pyörittämistä, että me nähdään joka ammattiryhmältä, että mitä opiskelijoita meille on tulossa, ja koska ja kuinka paljon myöskin niin ku toimeksiantojen kannalta, me tiedetään että, että meillä pyörii, pyörii ikään kuin se klinikka, klinikka koko ajan.\nHP: Joo, miten tota ..ääm..onks teillä nyt kuinka paljon ollu nyt opiskelijoita, kun tää nyt vasta on kuitenkin alkanut että kuinka paljon tämä on herättänyt opiskelijoiden keskuudessa kiinnostusta?\nAL: No joo..kyllähän me ollaan kauheesti yritetty itteämme markkinoida ja, ja tota tietenkin niin, kun me saadaan enemmän opiskelijoita ulos, jollon toivottavasti mahtavat kokemukset tästä, tästä tekemisestä ja, ja yhdessä, yhdessä olemisesta, jotka ikään kuin markkinoi meitä sitten eteenpäin. Kyl meil on ollu aikalailla sanotaanko tupa täynnä sillä lailla, että..että ..aa.. Nyt meillä oli esimerkiksi, kun päätettiin, päätettiin tämä vuosi meillä oli neljä fysioterapeuttiopiskelijaa pääsääntöisesti… syksystä, syksystä sitten sinne jouluun asti. Mut noin neljä fysioterapeuttii, kaks sairaanhoitajaa, kaks sosionomia, kaks bioanalyytikkoa ja kaks toimintaterapeuttia. Eli meil on ollu ihan hyvä, hyvä semmonen iso pöytä, jonka ääressä ollaan istuttu sitten, istuttu sitten opettajat ja, ja sitten nää ammattiryhmät et, et..toivotaan, et me saadaan jatkuvasti tämmönen saman..samalainen otanta, et meillä olis tosissaan vähintään kaks, kaks…opiskelijaa edustamassa kutakin ammattiryhmää.\nHP: emm..Kuulostaa aika realistiselta ja sillee kuitenkin, että se toiminta on lähtenyt käyntiin, niin siinä on ollu ihan riittävästi porukkaa ja te ootte jo saannu aikaseksikin näitä toimintapäiviä ja mitä tässä kerroit jo aiemmin. Niin, että onko teillä tota.. ihan toimipaikka tai tila tähän, niin ko fyysinen tila ja ympäristö, että missä nää opiskelijat työskentelevät?\nAL: Kyllä..meil..meillä on ihan fyysinen tila Sun klinikan tila on meijän, meijän Turun ammattikorkeakoulun ICT-talolla, ensimmäisessä kerroksessa. Ja meillä on tosi hyvät tilat itseasiassa, meillä on siellä vastaanottohuoneita ja tämmösiä hiljasen..hiljasen työskentelyn tiloja ja, ja, ja.. vastaanottotiskitkin löytyy ja kaikki kunhan vaan saadaan toiminta vielä enemmän käyntiin ni, niin tarkotus olis, olis saada ihan tämmöstä, et voidaan pitää ikään kuin vastaaotossakin työntekijä..työntekijää sitten tai opiskelijatyöntekijää, jotka ottaa sitten vastaan niin ku meidän klinikalla eli meillä on oikein klinikkatila kyllä.\nHP: Joo, joo ..kyllä varmasti se lähtee siitä niin kun vielä laajenemaan ja uskon että opiskelijat niin ku kiinnostuvat tuon tyyppisestä toiminnasta että, että tota…kun vaan saa sitä kokemusta..lisää. Minkälainen rooli sulla nyt opettajana tai teillä opettajina, kerroit, että on opettajatiimi eri aloista, mutta minkä..miten te itsenne olette roolittaneet tässä Sun klinikassa?\nAL: No joo tietenkin, kun toiminta on lähtenyt, niin..vasta alkuun tässä syksyllä niin..niin on ollu vähän vielä semmosta hakemista vielä, mutta meil on, meil on ..ää..ääm..klinikalla työskentelee yks lehtori, joka toimii ikään kuin sairaanhoitajien ..äää..työharjoitteluiden ohjaajana. Eli siellä Sun..Sun klinikalla toimii näitten opiskelijoiden kanssa koko ajan. Oma edustus, mä itte edustan sitten tässä tiimissä, mä oon tän tiimin veturi, monialaisen tiimin veturi ja edustan ikään kuin sitä.. sairaanhoidon osaamisalaa, kun se on tientenkin mulle se ominaisin..eli, eli mun osaaminen on siinä, mutta myöskin niitten päivien. Meil on yhteisiä päiviä nyt ollu syksyllä..keskiviikkko aamupäivät, jolloin meidän koko tiimi kokoontuu ja ikään kuin sit etukäteen oman suunnitelmat mitkä, mitkä nää meidän toimeksiannoista, mitä asioita meidän täytyy tänään miettiä, suunnitella ja sitten näitten.. tapaamisten läpivieminen ja suunnitteleminen ja asioitten näkeminen. Ja sit meil on ollu opetusfysioterapeutti ja opetussairaanhoitaja .. ja sitten toimintaterapeutilta tulee, tulee tota oma, oma sit lehtori mukaan, jol on heijän alan, alan osaamista, myöskin sitten sosi..sosionomeilta tulee. Tietenkin tää on toistaseksi, kun me ollaan vasta lähetty käyntiin, ni aika pitkään me ollaan istuttu siellä kaikki. Tarviiks meitä tulevaisuudessa joka kerta olla kaikkia..ee..en osaa sanoa mutta, mut toiminta elää, mutta tällä lailla ikään kuin..ee..ollaan oltu..ollaan oltu sitten sitä niin ku omaa, omaa tota noin ni omaa osaamisalaa ikään kuin edustamassa, mutta teh.. Mun rooli on ollu enemmän semmonen ku tiimin veturi niissä miitingeissä. Opiskelija on saannu, saannu tulevaa kevättä suunnitella jo valmiiksi ja he itte halunnu ottaa jopa enemmän vastuuta näissä, näitten niin ku aamu..aamutiimien vetämisessä eli, eli ollaan jaettu semmosta, puheenjohtajuutta et se on heistä, heistä lähtösin, että he haluaa (naurua) he haluaa meijät vielä enemmän hiljaseks ja itse tehdä vielä sitä enemmän, niin he on itte ikään kuin suunnitellut sen, sen tu..tulevan, niin me toimitaan siellä taustalla ehkä vähän semmosina …mmm … mahdollistajina ja myös ehkä vähän raameina, et et mitä me voidaan tehdä et mimmosia mahdollisuuksia on ja he saa luovasti sitten.. suunnitella, et me, me sitten ehkä vähän puututaan tai, tai sitten ehkä vähän laajennetaan sitä, sitä sit sen mukaan miten me nähdään, mutta he sais ikään kuin tuottaa sen, he on suunnitelleet itse, itse jo sen oman, omaa perehdytysohjelmaakin aina seuraaville opiskelijoille ja puheenjohtajuuden jakamista ja, ja palavereista, kun kirjoitetaan aina muistiot seuraavalle niin.. seuraavalle kerralle ja, ja seuraavalle porukalle niin. Et tää on, toivottavasti nyt keväällä sitten täysin..täysin niin ku opiskelijavetoista, me ollaan vaan niin kun sivustaseuraajina ja kat..mahdollistajina ja ehkä semmosena ..ää…..innovointiin.. tukijoina et, et, et kaikki on mahdollista että mitä he sit, mitä he sit kek..keksiikään.\nHP: Niin ..tekee niin kun toiminnan mahdolliseksi ja sparraa ..\nAL: juuri näin ..\nHP:..Mites tota ..ee.. Teil on aika paljon, kun kuuntelin niin on tota substanssialan osaamista, mites toi yrittäjyysosaaminen?\nAL: ..aa…No joo, meillä ei toistaiseksi ole sellaista..niin kun ..yksittäistä osaajaa, vaan mä luulen et kaikilla on se..aa..se oma, meil on substanssiosaamista jokaisella, mut jokaisella on myös vahvasti sitä yrittäjäosaamista, et se..esimerkiksi meidän opetus..fysioterapeutti..ää..on itse..sit taas fysioterapeuttina yrittäjä eli kaikilla tulee joku, jotakin kautta se yrittäjämäisyys siihen et, et..et sillä lailla meillä ei ole sitä semmosta itse yrittäjä..osaamista tai sisällytetty siihen, et se on myös semmonen hyvä, hyvä ajatus tulevaisuudelle että, että miten me saadaan myöskin liitettyä sitä, sitä enemmän siihen tota, siihen meijän klinikan toimintaan.\nHP: Niin tulee mieleen että..että kun …aina ..totta kai se on just tosi tärkeää, että on sitä yrittäjyysosaamista siinä tiimissä niin ku näin. Mutta aika paljon sitä puhutaan, että kuka sitä ikään kuin yrittäjyyttä opettaa, täähän on opetus…opetustoimintaa niin, niin aivan hyvin voi sillä tavoin ajatella, et se on se substanssiala, eikä siinä välttämättä tarvitse olla niin ku joku kaupallisen alan ..alan toimija. Mutta sitten taas, jos ajattelee tulevaisuuteen ja se ehkä niin kun vois miettiä, että olisiko siinä myös niin kun liiketalousalan opiskelijoita sitten jollain tavalla sparraamassa ja tuomassa sitä ..niin kun liiketalouden.. näkökulmaa..vaikka..\nHP:.. vaikkapa juuri ..tohon rah..raho..rahan pyörimiseen tai, tai tili..juttuihin tai tälläsiin?\nAL: Kyllä, ehdottamasti ..\nAL:..ehdottomasti kyllä …joo toistaiseksi itte ollaan suunniteltu sitä omaa, omaa markkinointia ja..ja omaa näkyvyyttä, että opiskelijathan on tehny sitten Sun Klinikan alle ihan omat .. Instagram sivustot, sivustot ..ja sitten myöskin talon sisällä, talon sisällä markkinointia aika paljon ja näkyvyyttä että ..sillä lailla, … Ylemmän, ylemmän ammattikorkeakoulun collaboraatio missä, missä insinöörit ja, insinöörit ja sairaanhoidon osaamisalan opiskelijat yhessä, yhessä tuottaa uudenlaisii innovaatioita, innovaatioita, jotka sitten…joidenka tarve tarve on nähty ehkä sitte sieltä sairaanhoidon osaamisalalta ja sitten insinöörit, insinöörit sitte..koodaa ja suunnittelee ne tekniset osat siinä, eli tämmösiikin, tämösiäkin collaboraatioita.. meillä jo on eli, eli ehdottomasti tämmönen…liiketalouden ja ..liiketalouden opiskelijoiden ja, ja näiden eri substanssi, meidän substanssialojen yhdistäminen on ehdottomasti, ehdottomasti hyvä juttu ja tulevaisuudessa semmonen mitä, mitä pitää, pitää harkita ja minkälaista yhteistyötä täytyy alkaa, alkaa tota …vähän virittelemään, että saataisko me sieltä semmosta osaamista myös mukaan..kyllä.\nHP: Joo..nyt..tossa mentiin jo sinne vähän tulevaisuuteen, niin miten sä näet, että miten tota konseptia nyt lähdetään kehittämään tai..yleensäkin sitä koulutusta ja tämöstä yrittäjyyspedagogiikkaa siellä, että paljon tehdään, mutta minkälainen tulevaisuus tällä Sun Klinikalla on ja visiot jo sinne vuoteen ..eteenpäin tai vuosia eteenpäin?\nAL: Joo ..äää.. tietenki se, se mitä me Sun klinilalla tehdään on, on varmaan yrittäjyyspedagogiikkaa parhaimillaan näin mä ajattelisin, mutta miten se näkyy sitten sairaanhoidon ja terveydenhoidon tai, tai sosionomien niin kun ..äää….ammattiryhmien kesken, niin ehkä sitä toivois tulevaisuudessa enemmän että, et sitä .. yrittäjä..mäistätoimintaa tuotais vahvemmin mukaan niin ku koko siihen, koko niihin opintoihin eikä pelkästään, pelkästään sinne Sun klinikalle, mutta myös niin kun ..ääää….se yhteistyö…ääh..yrityksien ja, yrityksien ja..tota..semmonen yhteiskunnallinenkin…yrittäjämäinen ote siihen sairaanhoidon ja terveydenhoidon osaamisalojen yrittäjämäisyyteen niin ku muuttuis ehkä, ehkä vielä sallivammaksi ja, ja positiivisemmaksi eli nähtäis se mahdollisuutena. Eli varmasti joudutaan tulevaisuudessa tai ei jouduta, vaan saadaan tulevaisuudessa …tehdä …yritysyhteistyötä ja..ja, ja tämmöstä ehkä yhteiskunnallistakin muutosta tulevaisuudessa, että nähtäis tää, tää yrittäjämäinen toiminta sosiaali- ja terveysalalla yhtä …aaa..hyväksyttävänä ja, ja tarpeellisena kun..kun..minkä muunkin …tahansa alan yrittäjyys.\nHP: eem..Tossa tulee aika paljon juuri sitä asenteellista puolta ja semmosta niin ku suhtautumistapaa tähän. Jos vielä mennään ihan konretiaan, niin mitä tota yksittäinen opisk..opettaja, niin minkälaisen neuvon sä antaisit tai mikä olis semmonen hyvä vinkki, että mistä aloittaa, jos lähtee niinku soveltamaan sitä yrittäjyyspedagigista ajattelua siihen omaan opetukseen? Mistä kannattaa lähteä liikkeelle, mikä olis, olisi sinun niin kun vinkki?\nAL: No mun vinkki on varmaan se, että ..kun me..ehkä syyllistytään aika paljon, me hoitajat, entiset hoitajat, nykyiset opettajat siihen, et me halutaan ratkaista asioita ja antaa vastauksia puolesta ja palvellaan aika …hyvin, et ikään kuin oppis.. ottamaan sen pienen askeleen taakse ja ajattelee, et mun ei tarvi tarjota ne vastaukset ehkä mä ajattelen et ennemminkin osais esittää niitä oikeita kysymyksiä. Eli tarjottais ne puitteet, löytyis semmosta…ää..tai mä uskonkin et löytyy semmosta..luottamusta opiskelijoille semmosille että, et tarjotaan ikäänkuin sitä tukea siihen, siihen heijän niin kun omaan tekemiseen ja vahvistetaan sitä semmosta itsenäistä….osaamista..niillä tukevilla kysymyksillä, semmosilla kysymyksillä, joihin he itse ehkä onnistuu löytämään ne vastaukset ja, ja tavallaan myöskin semmonen oman alansa vahva osaaminen, mutta myöskin niitten tulevaisuuden trendien tutkiminen, osattais ohjata niitä opiskelijoita siihen suuntaan niillä kysymyksillä ..äää..jotta he ehkä löytäis sen oma raon sieltä yri..yrittäjämäisestä toiminnasta tai sen ehkä sen tulevaisuuden innovaation, et mitä vois, mitä vois lähteä kehittämään ja sit vahvasti, vahvasti tukea sitä, sitä yrittäjyyttä ja semmosta oman..ammattitaidon..ööö…ylpeyttä, että me ollaan tosi hyviä ja… (yskähdys)..anteeks, että meijän ammattitaito on, on äärim..äärimmäisen kysyttyä ja, ja, ja sitä voi yrittäjämäiseti …tarjota.\nHP: Joo, erittäin hyviä neuvoja ja ohjeita ja tärkeitä niin ku ihan sellaselle, kenelle tahansa, kaikille meille opettajille, että ei tarvitse lähteä siitä, että nyt me opetetaan sitä yri..yrittäjyyttä, vaan otetaan se meidän niin ku toimintaan ja, ja tota..sovelletaan niitä ajatuksia esimerkiksi juuri tän opet..opiskelijan niin kun mahdollisuuksista ja omista lähtökohdista käsin eikä siinä, että tarjotaan valmista ja mitä se opettaja haluaa. Nyt jos joku kuuntelija oikein paljon kiinnostuu, että haluaisi tietää lisää ja kuulla ajatuksia niin voiko sinuun ottaa yhteyttä?\nAL: Ehdottomasti voi ja saa ottaa kyllä että, että mielelläni kerron, mielelläni kerron lisää.\nHP: Elikkä Annikka Luomalalle Turun, Turun ammattikorkeakouluun niin sinne sitten voi, sieltä etsiä niin ku yhteystiedot ja, ja tota lähestyä sitten. Oikein paljon kii….\nHP: ..toksia Annika, oli todella mielenkiintoista kuulla ajatuksiasi ja, ja miten teillä toteutetaan..tätä..yrittäjyyspedagogiikkaa ja viedään yrittäjyyttä eteenpäin.\nAL: Kiitos paljon! Oli tosi kiva päästä, päästä keskustelemaan!\nHP: Oikein paljon menestystä teijän klinikalle ja toiminnalle sinne sitten myöskin.\nAL: Kiitos paljon!\nHP: Joo ..kiitos, heippa!


Huhut pitivät kutinsa! Robbe Heleniuksen seuraava vastustaja Ranskasta\n08.02.2016 klo 12:05\nRaskaan sarjan nyrkkeilijä Robert Helenius julkisti seuraavan vastustajansa tiedotustilaisuudessa Helsingissä.\n"Robbe" kohtaa Ranskan Johann Duhaupasin Helsingissä lauantaina 2. huhtikuuta. Kyseessä on WBC-liiton silver-mestaruusottelu. Fightsport-sivusto raportoi jo viikonloppuna, että ranskalaista oli kaavailtu Heleniuksen vastustajaksi.\nHelenius luopui tammikuussa EM-tittelistään, kun Euroopan nyrkkeilyliitto määräsi tarjouskilpailun seuraavasta ottelusta ja ykköshaastajana olisi vastaan tullut Sauerland-tallin Dereck Chisora. Syyksi kerrottiin Heleniuksen halu tavoitella MM-titteliä, mutta taustalla vaikuttivat todennäköisesti myös nyrkkeilypoliittiset syyt.\nOttelu olisi todennäköisesti päätynyt Sauerlandin järjestettäväksi, eikä Helenius halua otella entisen tallinsa illoissa. Heleniuksen ja Sauerlandin riitaa selvitellään oikeudessa Saksassa.\nHelenius on voittanut kaikki 22 ammattilaisotteluaan, mutta kahden vuoden tauko pudotti hänet rankingeissa kauas kärjestä. Hänen tavoitteensa MM-ottelusta edellyttää nousemista liittojen arvolistoilla.\nRaskaan sarjan WBA- ja WBO-liittojen mestari on tittelin Vladimir Klitshkolta viime vuonna voittanut britti Tyson Fury.\n- Pakko tehdä suunnitelmia vähän pidemmälle, koska niin tehdään suuremmassakin maailmassa. Fury ja Klitshko ottelevat kesällä Wembleyllä, se on pitkään ollut suunnitteilla. Sen voittaja varmasti kohtaa Deontay Wilderin. Niilläkin on pitkälle tehty suunnitelmat. Jos me haluamme olla mukana siinä, niin meidän on toimittava samoin, Robben isä ja asiainhoitaja Karl Helenius kertoi Iltalehdelle tammikuussa.\nRobert Helenius kohtaa seuraavaksi Ranskan Johann Duhaupasin. JUSSI ESKOLA


Ruokapöydän tuoli Avoin vaneriistuin, erilaiset puupinnat\nKotisivu > Ruokapöydän tuoli Avoin vaneriistuin, erilaiset puupinnat\nNormaalihinta € 545.00\nvalkoinen öljy - 545.00 € luonnollinen öljy - 545.00 € musta lakka - 595.00 € sinertävä musta lakka - 595.00 € EUR\nAva-ruokapöydän tuoli on käsintehty, korkealaatuinen massiivipuinen tuoli, jolla on sileä pinta. Minimalistinen mutta silmiinpistävä orgaanisten ja geometristen muotojen yhdistelmä koostuu ohuesta kaarevasta selkänojasta ja haral-jaloista.\nTuolin yläpuolella kelluva pyöreä A-muotoinen istuin lisää pehmeyttä rohkeaan A-muotoiseen puurunkoon. Tuolin ilmava muotoilu on kevyt - aseta se haluamallasi tavalla ja nauti mukavasta istuimesta missä tahansa tilassa tai huoneessa.\nTuolia on saatavana neljässä sävyssä - valkoinen öljy, luonnonöljy, sinertävän musta tai musta lakka. Tuotekuvissa on valkoisen ja mustan lakan pintoja. Tuotteen arvokkaat kestävät materiaalit takaavat tuotteen pitkäaikaisen kestävyyden. Vaneripenkin lisäksi tuolia on saatavana myös eri sävyisinä nahasta tai tekstiiliverhoilusta.\nMITAT: leveys 56cm, syvyys 53cm, korkeus 77cm, istuinkorkeus 45cm, käsinojan korkeus 70.5cm\nMATERIAALI: massiivitammea, vaneria\nTOIMITUSAIKA: ennustettavissa 3-8 viikkoa - pikatoimitus saatavuuden mukaan


Diplopoda; Piirteet; Biologia ja ekologia; Taksonomia\nHelmikuu 28, 2016 Väinämö Tuomela D 0 1\nLuokka Diplopoda tuhatjalkaisia ovat yleisesti tunnettu kaksoisjalkaiset, vaikka enimmäismäärä jalat enintään 750, ja useimmat ovat alle 200; Silti mikään muu eläin on niin paljon. Ennätys on hallussa Kalifornian Illacme plenipes lajeja, 375 paria jalkoja. Yli 12000 lajit ovat tunnettuja, yksi erilaisten ryhmien maanpäällisten organismien.\nVaikka ne ovat joskus sekoittaa juoksujalkaiset sukulaisten kuuluvat eri luokkiin. Ne eroavat niitä ensisijaisesti lähes kaikilla osa takakonttiin kuljettaa kaksi paria jalkoja, kun taas juoksujalkaiset on vain yksi pari segmenteittäin.\nHeidän ruumiinsa on jaettu kahteen alueeseen, pää ja vartalo. Pää on pari lyhyttä antennit, yhdiste silmät, ja mouthparts, mandibles erittäin muunnettu kuten kaivinkoneet välineitä joidenkin lajien ollessa. Runko on monia segmenttien ja useimmilla on kaksi paria jalkoja, paitsi ensimmäinen ja viimeinen, huono-osaisten, ja toinen, kolmas ja neljäs, vain yllään jalkoja jokaisen. Kaksinaamaisuus jalat on fuusion tulos kahden peräkkäisen segmenttien yhdeksi, niin että voidaan puhua diplosegmentos sijasta segmenttien.\nToisin juoksujalkaiset, puute siirrostuslaitteen myrkky laite, mutta monet Diplopoda on rivin sivuilla rauhaset, jotka erittävät pahanhajuisia ja ärsyttäviä kemikaaleja kun häiriintynyt, joka voi tuottaa ihmisen ihottumat; Tämä voi liittyä puolustava, kuten kiemura palloksi tai spiraalin asenteita. Ne eivät pure, vain vapauttaa pieniä määriä syanidia, mutta vain sadasosa tappaa ihmisen, on helppo käsitellä ja kosketa vain kaikkein herkkiä tälle kemikaalille ihmiset kärsivät punoitusta ja ärsytystä iholla, muuten näin tapahtuu.\nBiologia ja ekologia\nDiplopods pakenevat kevyt ja mieluummin lämmin, kostea paikkoja. Useimmat ovat harmaa tai ruskehtava, mutta harvat trooppisia lajeja ovat kirkkaita värejä, kuten ylimääräisiä varoitus saalistajat.\nTuhatjalkaisia liikkuvat hitaasti, mutta hänen jalkansa antaa heille riittävästi aikaa kaivaa kesken pudonneet lehdet ja poista maa, etsivät pehmeä tai lahoavaa kasvien, joista rehun energiaa. Ne, jotka asuvat metsät ovat tärkeitä kierrättäjiä, koska ne takaisin alas kemiallisia aineita, jotka kasvit käyttävät uudelleen. Puutarhoissa ja kaupunkialueilla kuitenkin tiettyjen lajien pidetään tuholaisia.\nDiplopods taksonomia on monimutkainen ja kiistanalainen; mukaan Myers, et. . Ai, nykyinen muodot luokitellaan seuraavasti;\n† alaluokka arthropleuridea\nHelminthomorpha Chilognatha alaluokka kutsutaan Shelley, ja se sisältää Pentazonia luokan alaluokka.\nEdellinen artikkeli William Matthew Flinders Petrie\nSeuraava artikkeli Teatro Nazas


Kennel Todellakin: tammikuuta 2016\nViime viikonvaihde on ollut aikamoista härdelliä ja kiirettä kun pentuja on lähtenyt omiin koteihinsa.\nPerjantaina lähti kolme ensimmäistä (Sahis "Tahvo", Kanada "Peto" ja Kolmioniska "Irmeli"), lauantaina kaksi (Läiskä ja Ylläri "Junnu") ja sunnuntaina kaksi (JR "Jallu" ja Musti). Tänään lähti vielä Kolmiokylki eli "Pieta". Noppa on vielä pari viikkoa meitä ilahduttamassa ja Ava jää emonsa seuraksi.\nPentujen luovutusten välissä käytiin jäällä ulkoilemassa.\nNoppa onkin varsin touhukas tapaus ja opetteli kiipeämään koirien sohvalle... Pitihän siitä videokin ottaa kun se monta kertaa kiipesi aina kun nostin sen alas sieltä.\nPentujen omistajilta on tullut kuulumisia ja alku on lähtenyt kaikilla hyvin sujumaan.\nYlläri löysi ehtymättömän ruokavaraston vielä ennen lähtöä omaan kotiin.\nKyllä tuntuu oudolta kun viikko sitten näitä pyöri vielä kymmenen ulkoilutettavana ja ruokittavana ja nyt vaan kaksi!\nViime viikolla käytiin vielä sosiaalistamassa pentuja, kaksi kerrallaan pakkasin autoon ja Kassu tai Jalli lisäksi mukaan ja ajeltiin Piritan ja Santran luo leikkimään. Ylläri ja Santra löysivät erityisesti yhteisen sävelen leikeissään. Musti ja Pieta eivät ehtineet tällaiselle reissulle, kun ajattelin niiden lähtevän vasta tämän viikon lopulla. Noppa ja Ava lähtee tänään reissuun.\nKyllä minä olisin vielä voinut pennut pitää, mutta ihanaa että niille on löytynyt hyvät kodit ja saavat nyt ilahduttaa uusia perheitään!\nTänään olikin pennuilla vähän erilaista ohjelmaa, kun kävimme Liinan luona (Helkavuoren kennel) Taikan lansunpentuja treffaamassa. Pennuilla on vain 2 päivää ikäeroa, joten samaa kokoluokkaa olivat ja leikitkin samanlaisia.\nPennut touhusivat reippaasti keskenään, kuin olisivat samaa pesuetta. Huomasivatkohan edes että osa kavereista oli ihan uusia? Kaipa nuokin sen verran tajusivat, vaikkeivat tuntuneet siitä välittävän. Kyllä siinä vähän oli laskemista kun siirryttiin ulkoa sisälle ja sisältä ulos, että kaikki 18 pentua ovat mukana!\nTosi kivaa oli kun pennut saivat saman ikäistä, kokoista ja vielä samaa rotuakin olevaa seuraa. Matka meni hyvin, tällä kertaa ei ollut Lysti mukana mutta pennut rauhoittuivat taas nopeasti nukkumaan.\nLöydettiin lopuksi vielä omat pennut mukaan, toivottavasti ainakin!\nUlkona kuvattiin muutama videokin.\nLähettänyt Mirka klo 16.30 Ei kommentteja:\nPennut 7 viikkoa (kuvia)\nPennut ovat jo 7 viikon ikäisiä, aika on mennyt tosi nopeaan. Viikon päästä ekat lähtee omiin koteihinsa. Mitenhän näistä malttaa luopua? Ovat niin ihania!\nLähettänyt Mirka klo 21.39 Ei kommentteja:\nPentutarkastus ja viralliset nimet\nTänään kävimme sirutuksessa ja pentutarkastuksessa eläinlääkärillä. Kahdessa purennassa (Läiskä ja Kolmiokylki) oli hieman sanomista, mutta muuten kaikki hyvin ja kaikilla pojilla löytyi molemmat pallitkin. Matkat menivät hyvin pentujen nukkuessa häkissä. Eikä jäädytty vaikka pakkasta oli rapsakat -30 astetta.\nPennut saivat myös viralliset nimet, paljastetaan nekin.\nJR sai nimekseen virallisesti Todellakin Alfred JR. Pentujen isä Alfred on pentueensa ensimmäisenä syntynyt ja myös kasvattajansa ensimmäinen, ja JR on ensimmäisenä syntynyt ja myös minun ensimmäinen kasvattini. Tälle oli virallinen nimi heti syntymästä asti selvä. JR:stä tulee savolainen ja JR pääsee varmaan näkemään myös vähän enemmän maailmaa kotinurkkien lisäksi.\nKolmipilkku, kutsumanimeltään Ava, sai viralliseksi nimekseen Todellakin Aina Ulapalla. Katsotaan minkälainen enne nimi on, onko Ava ulapalla vai ulapalla? Ava jää Lysti-emon seuraksi kotiin, Sarille omaksi harrastuskoiraksi.\nKolmiokylki, kutsumanimeltään Pieta, sai viralliseksi nimekseen Todellakin Aamuruskon Rinsessa. Pieta on nätti ja topakka pikku prinsessa. Pieta lähtee mummonsa seuraksi ja isänsä naapuriin, Alfredin kasvattajalle.\nSahis sai viralliseksi nimekseen Todellakin Armoton Amiraali. Sahis jää Jyväskylään ja samaan vepeporukkaan meidän kanssa, toivotaan että suostuu uimaankin ensi kesänä!\nNoppa sai viralliseksi nimekseen Todellakin Aito Karvanoppa. Nopan 3 täplää kyljissä ja selässä näyttävät ylhäältä aivan nopalta. Noppa lähtee Länsirannikolle nöffirouvan kaveriksi.\nMusti sai viralliseksi nimekseen Todellakin Ah-Musti. Mustin nimi keksittiin, kun Mila ehdotti Ahmattia jonkun pennun nimeksi ja minä halusin kaksiosaiset nimet -> Ah-Matti. Noh, tästä piti sitten vääntää Ah-sitä ja Ah-tätä. Ja Ah-Musti vaan oli niin Mustin nimi, että ei sille enää muutakaan voinut ajatella... Musti etsii sijoituskotia Keski-Suomesta.\nLäiskä sai viralliseksi nimekseen Todellakin Aavan Vartija. Läiskä muuttaakin veden äärelle ja varmaan viihtyy vahtimassa, nytkin on aina viimeisenä tulossa sisälle (tai siis jäämässä ulos).\nKanada, kutsumanimeltään Peto, sai viralliseksi nimekseen Todellakin Aallonmurtaja. Peto näyttää tosi isolta mörssäriltä. Peto muuttaa lapsiperheeseen harrastuskaveriksi.\nKolmioniska, Varoituskolmio, Mikko.. Tämä tyttö sai viralliseksi nimekseen Todellakin Aamu-Tuima. On sen verran topakka tapaus, että nimi oli aika helppo valita. Mikolla on myös lansukaveri tulevassa kodissaan.\nYlläri sai viralliseksi nimekseen Todellakin Aika Yllätys. Yllärille oli myös heti syntymästä asti nimi valmiina, olihan se aika yllätys! Ylläri lähtee Pohjoisempaan Suomeen johdattamaan uuden omistajansa landseerin sielunelämään.\nLähettänyt Mirka klo 22.32 Ei kommentteja:\nEnsimmäinen automatka (videoita)\nKävimme eilen hiekkakuopalla vähän "maailmaa katsomassa" ja autoilua kokeilemassa pentujen kanssa. Lysti nauttii autoilusta, joten se on erinomainen esimerkki pennuille. Pentujen kanssa on tarkoitus autoilla vielä muutamia kertoja ennen luovutusta, niin tottuvat autokyytiin.\nEnsimmäinen autoilu, menomatkalla hiekkakuopalle. Ja sitten myös paluumatkalta videopätkää. Hyvin ottivat autoilun ja kävivät nukkumaan. :)\nPakkasta oli jonkin verran, joten pitkään ei oltu, mutta sen verran että tällaisen videon ehdin kuvaamaan. Muut aikuiset koirat olivat myös mukana eri autolla. Oli siinä pennuilla ihmettelemistä, että mihin on tultu.\nPennut saivat matokuurin jälleen, meni helposti ruoan seassa. Ne alkavat olla jo isoja ja touhuavat aika pitkäänkin kerralla. Viimeisten kahden vuorokauden aikana on sisälle tullut vain kaksi kakkaa, eli aika hyvin nuo osaavat ne jo ulos tehdä. Pissejä tulee vähän enemmän, kun touhuavat niin sitten välillä lirahtaa. Mutta hyvin kyllä tekevät ulos jos vaan tarpeeksi usein ehditään käymään. Ja nyt kun kehuu niin saa nähdä mikä paskamyrsky tulee ensi kerralla vastaan pentuhuoneessa.\nLähettänyt Mirka klo 11.16 Ei kommentteja:\nPennut ovat jo kuusi viikkoisia. Nopeasti ne kasvavat. Painot tänään 4,5-5,8kg. Ruoka-aikaan oltu kotona siis.\nKuvia päivän ulkoilulta mukavassa pakkassäässä. Pennut viihtyisi ulkona pitempäänkin, mutta kylmä tulee nopeasti joten välillä käydään sisällä lämpimässä ja sitten taas pihalle. Pissat ja kakat tulee aika hyvin jo ulos, kun vaan ehtii aina käymään kun heräävät, syövät ja muuten leikkivät.\nYöllä nukkuvat helposti 8 tunnin unet, välillä paperi rapisee että joku käy pissillä mutta leikkimään eivät öisin ala. Joskus on sanomalehteä pistetty palasiksi, mutta se tapahtuu yleensä illalla ennenkö rauhoittuvat nukkumaan.\nPäivällä pysyvät yli tunninkin hereillä touhuamassa ja sitten nukkuvat taas muutaman tunnin päikkärit. Leikkivät keskenään ja leluilla itsekseenkin, purutikkuja ja possunkorvan palasia ovat saaneet nakerrettavaksi. Ulkotarhaan ollaan viritetty putkea, kuormalavaa, pölkkyä, muovialustaa ja pyöränrengasta tutkittavaksi ja kiipeiltäväksi. Katuharjan harjasosa on ollut mieluinen maisteltava.\nPennut käyvät yksi-kolme kerrallaan yläkerrassa touhuamassa muiden koirien ja perheen keskellä. Tutkivat reippaasti paikkoja itsekseen ja käyvät tutustumassa muihin koiriin. Höntti-täti leikkii innoissaan pentujen kanssa, mutta Lissu, Kassu ja Jalli mielummin pitävät vähän välimatkaa.\nKeksin hyvän idean miten voin totuttaa pentuja imurin ääneen ilman että tarvitsee itse imuroida! Keskuspölynimurin luukku harjanvarrella auki vaan, se kun on aivan pentuhuoneen vieressä. Ehkä huomaa etten ole kovin innokas imuroimaan... Mopin jahtaamisen ovat jo hyvin oppineet.\nPennunkatsojia on käynyt vierailemassa, lähes joka päivä joku käy ihailemassa pentuja. Ensi viikolla on pentutarkastus ja sirutus ja julkaistaan sitten viralliset nimetkin.Yhden pennun kanssa vielä mietitään kotia peruutuksen vuoksi, mutta muille alkaa olla jo tulevat kodit varmistuneet.\nTarkoitus olisi käydä huomenna ulkoilemassa hiekkakuopilla pentujen kanssa, mutta saa nähdä kuinka kovat pakkaset on, raaskiiko niitä lähteä viemään. Pitää varmaan käydä pelkällä autoajelulla sitten jos on tosi kylmä keli.\nLähettänyt Mirka klo 22.27 Ei kommentteja:


Halo 5 testaa suuria tutka-muutoksia, jotka voisivat tehdä sen seuraavaan peliin\n343 Toimialat testaavat vedet tuleville pyrkimyksille.\nYli 16 kuukautta julkaisun jälkeen 343 Industries tekee päivityksiä edelleen Halo 5: Vartijat.Studio on ilmoittanut viimeisimmässä viikoittaisessa blogitiedostossaan, että se aikoo käynnistää uuden testisoitoluettelon, jossa on suuria muutoksia pelin liiketunnistimen / tutkan toimintaan.\nToistoluettelossa vain kahden pelaajan aktiviteetit antavat sinut näkyviin anturissa, (ei-hiljainen) ase, jota käytetään ja Spartan-kyky on käytössä. "Toiminnallinen alue", joka on kuinka pitkälle liiketunnistin voi seurata sinua, nostetaan 18 metristä 25 metriin.\nTähän pyritään "auttamaan määrittämään, onko tämä mahdollinen paikkaHalo 5eteenpäin sekä mahdollisia oppimisia ja seurauksia tulevaisuuden Halo FPS-nimikkeille. "\nTämä on kuitenkin vain testi. On mahdollista, että 343 ei koskaan voi ottaa tutkan muutoksia laajemmalle yleisölle Halo 5 tai seuraavan Halo FPS-pelin.\n"Liiketunnistin on Halon pelattavuus, mutta se on myös ollut kiistanalaista, varsinkin kilpailukykyisimpien moninpelien joukossa", 343 sanoi. "Vaikka jotkut pelaajat väittävät, että liiketunnistin on poistettava kokonaan, toiset väittävät, että pelin nopeuden takia pelattavuus olisi liian kaoottinen ja pelaajien ja Spartan-kykyjen seuranta olisi liian vaikeaa. Jommankumman / tai lähestymistavan sijaan joukkue on tehnyt jotain muuta liiketunnistimen toiminnallisuuden muuttamista ja nyt me rakastamme pelaajia auttamaan testata sen ja antaa meille palautetta! "\nUudet tutkan muutokset ovat saatavilla Halo 5: n "Proving Grounds" -soittolistalla torstaina 9. maaliskuuta. Soittolista on saatavilla "vähintään kuukausi", 343 sanoi. "Suoritamme testiä niin kauan kuin se vaatii, että tiimillä on riittävät tiedot ja pelaajan palautteet päätösten tekemiseksi", kehittäjä selitti.\n343 tutkia tarkasti pelattavuutta, mutta jos haluat lähettää tietyn palautteen, voit tehdä sen Halo 5: n foorumeilla lähetä ajatuksesi moninpelijohtajalle Quinn DelHoyolle Twitterissä.\nKatso video: CS50 2016 Viikko 0 Yalessa (pre-release)


Avainsanat: Teatteri, Jyväskylän kaupunginteatteri, Jyväskylä, Peter Pan, Kolme sisarta, Onnensirpaleita, Saara Jokiaho\nPeter Pan (Saara Jokiaho) ja Kapteeni Koukku (Henri Halkola). Kuva: Jiri Halttunen\nKasvamisen kipuilua ja\nJyväskylän kaupunginteatterissa syksy tarjoaa katsottavaa koko perheelle.\nSyksyn pimeys ja arjen ankeus työnnetään syrjään Jyväskylässä. Kaupunginteatterin lavalla on tällä kaudella väriä, vauhtia ja suuria tunteita, kun estradin valtaa menestysmusikaali Peter Pan. Yli satavuotias tarina on kertomus aikuiseksi kasvamisen vaikeudesta, jokaisessa meissä elävästä sisäisestä lapsesta ja luovuudesta. Rakastetut hahmot Peter, kadonneet pojat, Kapteeni Koukku ja muut tutut satuhenkilöt seikkailevat Ritva Holmbergin käsikirjoittamassa koko perheen koukuttavassa musikaalissa. Näytelmässä on Jukka Linkolan säveltämä ja Jukka Virtasen sanoittama musiikki, joka erilaisilla kerroksillaan puhuttelee eri-ikäisiä katsojia ja tarjoaa elämyksiä niin lapsille kuin aikuisille.\nKapteeni Koukku (Henri Halkola) ja Peter Pan (Saara Jokiaho). Kuva: Jiri Halttunen\nMusikaalin nimiroolia esittävä Saara Jokiaho pitää Jyväskylän Peter Pania hyvin onnistuneena teoksena.\n– Se mukailee alkuperäistä tarinaa uskollisemmin kuin esimerkiksi Disneyn versio, mutta on kuitenkin tuoreella otteella tehty. Jyväskylän versiossa Peter Pan ei ole vain kiva sankari, vaan monisyinen hahmo, josta löytyy niin itsekäs ja ilkeä kuin välittävä ja herkkä puoli, Jokiaho kuvailee.\nIkuisuuskysymyksiä ja onnensirpaleita\nSaara Jokiaho on mukana myös toisessa klassikossa, Anton Tsehovin Kolmessa sisaressa, jossa hän näyttelee trion nuorinta siskoa Irinaa. Androgyyniin Peter Paniin verrattuna Irina on hyvin erilainen hahmo, mutta nuorena naisena Jokiaho löytää Irinasta paljon tarttumapintaa.\n– Nuoren tytön kamppailu omien haaveiden ja odotusten kanssa on hyvin tunnistettavaa ja Irinan hahmo on yllättävän helposti lähestyttävä, Jokiaho miettii.\nKolme sisarta. Etualalla Irina (Saara Jokiaho) ja Tusenbach (Miika Tuominen), taustalla Masha (Tytti Vänskä). Kuva: Jiri Halttunen\nJyväskyläläisten Kolme sisarta on alkuperäisteosta riisutumpi ja rohkealla kädellä dramatisoitu versio.\n– Tekstiä ei ole varsinaisesti modernisoitu, mutta aikakausi ei tässä versiossa ole keskeistä. Näytelmässä keskitytään enemmän tunnesisältöön, elämän merkityksen etsimiseen ja siihen, miten kaikki odottavat ’jotain’, mutta eivät kuitenkaan uskalla mennä sitä kohti, Jokiaho sanoo.\nJokiaholle kuluva näytäntökausi on kiireinen, sillä Peter Panin ja Kolmen sisaren lisäksi hän on mukana musiikkinäytelmä Onnensirpaleissa, joka on kantaesitys. Siinä paneudutaan keskeiseen kysymykseen: mitä onni on? Miljoonasateen musiikki kuljettaa läpi tarinan, jonka on käsikirjoittanut Tommi Kainulainen. Sekä Lahden ammattikorkeakoulusta että Helsingin Konservatoriosta muusikoksi valmistunut Jokiaho pääsee Onnensirpaleissa esittämään monipuolisuuttaan myös soittajana.