Sähköautojen latausverkon yleissuunnittelu - PDF\nDownload "Sähköautojen latausverkon yleissuunnittelu"\n1 Ünsal Yurdakul Sähköautojen latausverkon yleissuunnittelu Sähkötekniikan korkeakoulu Diplomityö, joka on jätetty opinnäytteenä tarkastettavaksi diplomi-insinöörin tutkintoa varten Espoossa Työn valvoja: Prof. Matti Lehtonen Työn ohjaaja: Prof. Matti Lehtonen\n2 ii AALTO-YLIOPISTO SÄHKÖTEKNIIKAN KORKEAKOULU DIPLOMITYÖN TIIVISTELMÄ Tekijä: Ünsal Yurdakul Työn nimi: Sähköautojen latausverkon yleissuunnittelu Päivämäärä: Kieli: Suomi Sivumäärä:7+113 Sähkötekniikan laitos Professuuri: Sähköverkot ja suurjännitetekniikka Koodi: S-18 Valvoja: Prof. Matti Lehtonen Ohjaaja: Prof. Matti Lehtonen Sähköautojen eli lataushybridien ja täyssähköautojen odotetaan lähitulevaisuudessa osittain korvaavan energianlähteenä öljypohjaisia polttoaineita käyttäviä polttomoottoriautoja. Näin pyritään vähentämään henkilöautoliikenteen aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä, ja siten hillitsemään ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Lisäksi pitkällä aikavälillä sähköautot parantavat huomattavasti liikenteen kokonaisenergiatehokkuutta. Näistä syistä sähköautojen käyttöönottoa edistetään nykyään ympäri maailmaa. Tämä diplomityö toteutettiin osana tutkimusprojektia, jonka tarkoituksena on mahdollistaa ja tukea sähköautojen käyttöönottoa Suomessa. Sähköautojen laajamittainen yleistyminen edellyttää kattavan ja hyvin toimivan latausverkoston suunnittelua ja riittävästi latauspisteitä. Tämän työn pääasiallisena tavoitteena oli laatia yleissuunnitelma Vantaan kaupungin sähköautojen latausverkostolle. Työssä käytettiin Biomeri Oy:n tekemiä sähköautojen yleistymiseen liittyviä skenaarioita. Näiden skenaarioiden avulla ennustettiin Vantaalla vuoteen 2020 mennessä rakennettavien latauspisteiden lukumääriä kaupunginosittain. Latauspisteitä suunnitellaan rakennettavan julkisiin ja yksityisiin pysäköintipaikkoihin. Työssä tehtyjen ennusteiden mukaan suurin osa latauspisteistä on rakennettava koteihin ja työpaikkoihin. Julkisten latauspisteiden sijainnit on määritelty Vantaan kaupungin valmistamassa yleissuunnitelmassa, jonka avulla ennustettiin näihin paikkoihin rakennettavien latauspisteiden määriä. Useat tutkimukset osoittivat, että sähköauton ohjaamaton lataus voi aiheuttaa esimerkiksi verkon sähkön laadun heikkenemistä ja komponenttien ylikuormittumista. Työn toisena tavoitteena olikin tarkastella latauksen verkkovaikutuksia. Tarkastelu painottui erityisesti pienjänniteverkkoon ja tarkastelu toteutettiin jakelumuuntajien ylikuormittumisen näkökulmasta. Tätä varten tutkittiin eri kaupunginosissa palvelevien jakelumuuntajien ylikuormittumista ja vuosienergioiden prosentuaalista kasvua latauspisteiden lukumääristä tehtyjen ennusteiden valossa. Tutkimuksessa hyödynnettiin saman projektin piirissä muodostettua simulointimallia, jonka avulla saatuja latauskäyriä lisättiin muuntajien peruskuormituskäyriin. Huomattiin, että muuntajien peruskuorma oli merkityksellinen latausten vaikutusten kannalta. Lisäksi muuntajien huipputehot riippuivat odotetusti niihin sijoitettavien sähköautojen lukumääristä. Avainsanat: Sähköauto, lataushybridi, latauspiste, kotilataus, pienjänniteverkko, jakelumuuntaja\n3 iii AALTO UNIVERSITY SCHOOL OF ELECTRICAL ENGINEERING ABSRTACT OF THE MASTER S THESIS Author: Ünsal Yurdakul Title: The planning of the electric vehicles charging network Date: Language: Finnish Number of Pages:7+113 Department of Electrical Engineering Professorship: Power Systems and High Voltage Engineering Code: S-18 Supervisor: Prof. Matti Lehtonen Instructor: Prof. Matti Lehtonen It is expected that the Electric Vehicles (EVs) alias Plug-in Hybrid Electric Vehicles (PHEVs) and the Battery Electric Vehicles (BEVs) will partially replace the internal combustion engine vehicles, which use oil-based fuels as the source of energy in near future. Thus, the greenhouse gases, caused by passenger car traffic, are intended to reduce and so curb the impacts of climate change. In addition, EVs improve the overall energy efficiency of transportation considerably in the long-term. Therefore, the deployment of EVs is promoted currently around the world. This Master s Thesis was implemented as a part of a research project, which aims to enable and support the deployment of EVs to Finland. The large-scale usage of EVs requires planning of a comprehensive and well operating charging network and sufficient charging points. The main objective of this thesis was to create a master plan for EVs charging network in Vantaa. In this thesis the scenarios which related to scale usage of EVs, prepared by Biomeri Oy, was used. Using these scenarios, number of EV charging points were forecasted, which are planned to be constructed in Vantaa by 2020 by city sector. The charging points are planned to be constructed in public and private parking lots. According to forecasts presented in this thesis, a majority of charging points must be built to homes and workplaces. The locations of public charging points has been determined in master plan, prepared by Vantaa municipality and using this master plan numbers of charging points that are built to these areas were forecasted. Numerous studies revealed that the uncontrolled charging of EVs can cause power quality deterioration and overloading of grid components. Another aim of this thesis was to study the effects of EV charging on the electric power network. Review focused on low-voltage network and it was executed with perspective of distribution transformer overloading. Therefore, overloading of different city sector servicing distribution transformers was examined by considering the percentage annual growth of energies by forecasts of charging points. In this survey, a simulation model was exploited which was made in the same research project. The charging curves obtained by using this simulation model were added to load curves of distribution transformers. The base load of distribution transformers was noted to be influenced by charging impacts. Furthermore, the peak powers of distribution transformers depend on number of EVs connected to a transformer. Keywords: Electric vehicle, plug-in hybrid electric vehicle, charging point, charging at home, low-voltage network, distribution transformer\n4 iv Esipuhe Tämä diplomityö on tehty Aalto-yliopiston Sähkötekniikan korkeakoulun Sähkötekniikan laitoksella yhteistyössä Vantaan Energia Oy:n kanssa. Työ toteutettiin osana esinitutkimusprojektia, jonka tavoitteena on mahdollistaa ja edistää sähköautojen käyttöönottoa Suomessa. Haluan kiittää ensin työn valvojaa ja ohjaajaa professori Matti Lehtosta mielenkiintoisesta ja ajankohtaisesta aiheesta, työhön liittyvistä kommenteista sekä asiantuntevista neuvoista. Kiitokset myös Vantaan Energia Sähköverkot Oy:stä Tuomas Åhlmanille muuntajatiedoista. Kiitän myös kaikkia työkavereitani mukavasta työskentelyilmapiiristä. Erityiskiitoksen ansaitsevat äitini Kadriye, isäni Faruk ja siskoni Sevilay työn ja koko opintojeni aikana saamastani tuesta ja kannustuksesta. Espoossa, Ünsal Yurdakul\n5 v Sisältö Tiivistelmä ii Tiivistelmä (englanniksi) iii Esipuhe... iv Sisällysluettelo..v Lyhenteet ja määritelmät... vii 1 Johdanto Työn perustelu Taustaa Työn tavoitteet ja rakenne Sähköautot ja skenaariot niiden yleistymisille Lataushybridit Täyssähköautot Sähköautojen yleistymisennusteet Yleiskatsaus lataustekniikkaan Lataustavat Latausliitännät Keskimääräinen lataustarve Latauspaikat Latausverkoston suunnittelu Vantaalla Kansallinen latausoperaattori Vantaa Julkisten latauspisteiden mitoittaminen Liityntäpysäköintialueilla suoritettavat lataukset Muut julkiset latauspisteet Yksityisten latauspisteiden mitoittaminen Kotilataus Työpaikkalataus Kauppakeskusten parkkipaikoilla tapahtuvat lataukset Sähköauton latauksen verkkovaikutukset Yleiset vaikutukset sähköverkkoon Sähkön laatu Kuormituksen kasvu Vaikutukset sähkönjakeluverkoissa... 51\n6 vi 6 Jakelumuuntajien kuormittumisen tutkiminen Vantaalla Tarkasteltavat jakelumuuntajat ja tutkimusmenetelmät Tulokset Asuinalueet Työpaikka-alueet Palvelu- ja liityntäpysäköintialueet Vuosienergian kasvun tarkastelu Johtopäätökset Yhteenveto Viitteet Liite A A Vantaan kaupungin laatima sähköautojen latausverkoston yleissuunnitelma85 Liite B B Sähköautojen latausverkoston yleissuunnitelmassa esitetyt osoitteet Liite C C Julkisia parkkipaikkoja Vantaalla Liite D D Henkilöautojen määrät Vantaalla vuoden 2011 lopussa suuralueittain ja kaupunginosittain Liite E E Väestöennusteet ja väestönkasvuprosentin perusteella lasketut henkilöautojen määrät vuodelle Liite F F Asuntojen arvioidut määrät kaupunginosittain vuonna Liite G G Sähköautojen lukumäärä taloutta kohti Vantaalla kaupunginosittain vuonna Liite H H Työpaikat kaupunginosittain vuonna Liite I I Simulointimallilla saatuja sähköauton latauskäyriä Liite J J Asuinalueiden jakelumuuntajien kuormittumisen tutkiminen\n7 vii Lyhenteet ja määritelmät Lyhenteet A ampeeri, virran yksikkö E k keskimääräinen ladattava sähköenergia kw kilowatti kwh kilowattitunti Nm newtonmetri, momentin yksikkö s k keskimääräinen vuoden aikana kuljettu matka V voltti, jännitteen yksikkö Määritelmät AC Alternating current, vaihtovirta BEV Battery Electric Vehicle, täyssähköauto CO 2 Carbon dioxide, hiilidioksidi DC Direct current, tasavirta EU Euroopan unioni EN European Standard, Eurooppalainen standardi EV Electric Vehicle, sähköauto IEC International Electrotechnical Commission, kansainvälinen sähköalan standardointiorganisaatio NEDC New European Driving Cycle PHEV Plug-in Electric Vehicle, lataushybridi SAE Society of Automotive Engineers TEM Työ- ja elinkeinoministeriö THD Total Harmonic Distortion, kokonaissärökerroin\n8 1 1 Johdanto 1.1 Työn perustelu Liikenne, pääasiallisesti tieliikenne, on huomattava kasvihuonekaasupäästöjen ja erityisesti hiilidioksidipäästöjen (CO 2 -päästö) lähde sekä Euroopassa että Suomessa. Euroopan kaikista CO 2 -päästöistä likimain 20 % syntyy liikenteessä. Suomessa liikenne aiheuttaa noin viidenneksen kaikista kasvihuonekaasupäästöistä ja se on pysynyt suurin piirtein tällä tasolla jo vuosikymmenen ajan.  Euroopan Unionin (EU) joulukuussa 2008 hyväksymän energia- ja ilmastopaketin mukaan Suomi on sitoutunut päästökaupan ulkopuolisien sektorien, johon kuuluu myös liikenne, päästöjen vähentämiseen 16 %:lla verrattuna vuoden 2005 päästötasoihin vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi EU:n uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi niin sanottu RES-direktiivi edellyttää, että 10 % liikenteen käyttämästä energiasta on oltava uusiutuvaa (biopolttoaineet ja uusiutuva sähkö) vuonna EU haluaa myös leikata vuoteen 2050 mennessä liikennesektorin päästöjä %:lla vuoden 1990 päästötasosta.  Liikenteen päästöjen aiheuttamien ympäristöhaasteiden lisäksi maailman öljyreservien hiipuminen ja öljyn hintakehitys ovat johtaneet vaatimukseen etsiä vaihtoehtoista energianlähteitä autoliikenteeseen . Sähkö on erittäin hyvä vaihtoehto auton uudeksi "polttoaineeksi", koska sitä voidaan tuottaa yleisesti eri tuotantomuodoin. Lisäksi sähkön jakeluinfrastruktuuri on jo valmiiksi olemassa ja se voidaan pienin muokkauksin vahvistaa ottamaan vastaan sähköautojen tuomat lisäkuormat.  Liikenteen ajoneuvokannan sähköistyminen kasvattaa huomattavasti pitkällä tähtäimellä liikenteen energiatehokkuutta ja etenkin tarjoaa yhden energiatehokkaan ratkaisun öljyn riittävyyden, sen hinnan nousun sekä päästöjen aiheuttamiin haasteisiin . Sähköautojen rooli vuoden 2020 energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisessa on kuitenkin edelleen vähäinen johtuen varsinkin niiden rajallisesta saatavuudesta ja heikosta kustannustehokkuudesta lyhyellä aikavälillä . Siis päästöjen vähentämistavoitteet voidaan toteuttaa lyhyellä aikavälillä todennäköisemmin parantamalla perinteistä polttomoottoritekniikkaa . Koska hiiltä tulee jatkaa käyttämään tärkeimpänä primäärienergianlähteenä sähköntuotannossa tulevaisuudessakin, siirtyminen liikenteessä öljypohjaisista polttoaineista sähköön ei vähenne heti hiilidioksidipäästöjä . Sähköautojen vaikutus kasvaa kuitenkin merkittävästi vuoteen 2030 ja erityisesti vuoteen 2050 mentäessä, sillä sähköautoilu nostaa silloin liikenteen energiatehokkuutta melkein riippumatta sähköntuotantorakenteesta. Pääasiallisesti vesi-, ydin- tai tuulivoimalla tuotetun uusiutuvan sähkön käyttäminen auton energianlähteenä mahdollistaa periaatteessa melkein täysin hiilidioksidipäästöttömän sähköautoilunkin.  1.2 Taustaa Viime vuosina sähköautoteknologiassa tapahtuneet edistysaskeleet lisäsivät kiinnostusta sähköautoihin maailmanlaajuisesti . Useiden ennusteiden mukaan sähköautojen odo-\n9 2 tetaan yleistyvän vuoden 2020 jälkeen ja etenkin vuoden 2030 tienoilla. Merkittävimmät sähköautoteknologiat tulevat olemaan ladattavat hybridiautot eli lataushybridit (Plug-in Electric Vehicle, PHEV) ja täyssähköautot (Battery Electric Vehicle (BEV)). Lataushybrideissä on sekä poltto- että sähkömoottori ja niihin voidaan ladata energiaa sähköverkosta toisin kuin tavallisista hybridiautoista. Lataushybridien akkukapasiteetit saavat olla esimerkiksi luokkaa 5-10 kwh (20-50 km). Täyssähköautot saavat kaiken tarvitsemansa energian pelkästään sähköverkosta. Nykyisten täyssähköautojen akkukapasiteetit voivat vaihdella esimerkiksi 15 ja 30 kwh:n välillä ( km).  Sähköautojen eli lataushybridien ja täyssähköautojen lataustavat voidaan jakaa niiden ajallisen keston mukaan kolmeen eri ryhmään: hidas ja puolinopea lataus sekä pikalataus. Hitaalla latauksella tarkoitetaan A virralla tapahtuvaa yksivaiheista latausta ja sen arvioidaan täyttävän suurimman osan sähköautojen lataustarpeista. Puolinopea lataus tapahtuu tyypillisesti kolmivaiheisella A virralla ja pikalataus tätä korkeammilla tasavirroilla.  Koska sähköautojen osuus autokannasta kasvaa seuraavan kymmenen vuoden aikana niin paljon, että se kannatta ottaa huomioon sähköverkkojen suunnittelussa ja erityisesti uusissa liittymissä tulisi valmistautua sähköautojen lataustarpeiden yleistymiseen . Edellytyksenä sähköautojen lisääntymiselle on kattavan julkisen latausverkoston rakentaminen. Sähköautojen vaatima latausinfrastruktuuri on osittain valmiina Suomessa. Nykyisiä polttomoottoriautojen lämmitykseen tarkoitettuja lohkolämmitinpistorasioita ja -tolppia voidaan pienin muutoksin käyttää sähköautojen hitaaseen lataukseen.  Euroopan Komissio antoi direktiiviehdotuksen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja se sisältää muun muassa maakohtaiset velvoitteet sähköautojen latausverkon rakentamiseksi. Direktiivin mukaan Suomessa rakennettavien latauspisteiden tulisi olla vuoteen 2020 mennessä yhteensä kappaletta ja niistä olisi julkisia latauspisteitä.  Tässä työssä latauspisteellä tarkoitetaan yhden sähköauton lataamiseen varattua paikkaa. Eli latauspiste ja latauspaikka käytetään työssä synonyymina. Sähköautojen latauksessa voi kuitenkin esiintyä ongelmia sähköverkossa ja erityisesti pienjänniteverkossa ladattavien autojen määrän kasvaessa. Useiden tutkimusten tuloksina voidaan sanoa, että ohjaamattomassa sähköautojen latauksessa latauksen huipputeho ajoittuisi ilta-aikaan. Tämän seurauksena verkossa voi sattua esimerkiksi lisähäviöitä, jännitteenalenemia sekä muuntajien ja johtimien ylikuormittumista.  1.3 Työn tavoitteet ja rakenne Tämän työn pääasiallisena tavoitteena on laadita yleissuunnitelmaa sähköautojen latausverkostolle Vantaan kaupungin alueella. Mahdollisia sähköautojen latauspisteitä ovat asuntoalueiden pysäköintipaikat, liityntäpysäköintialueet, työpaikat sekä asiointipysäköinnin yhteydessä käytetyt parkkipaikat kuten ostoksilla käydessä. Liityntäpysäköinnit rautatieasemien julkisilla pysäköintipaikoilla nähdään tärkeinä latauspisteiden sijoittelupaikkoina Vantaalla. Muita julkisia latauspisteitä Vantaan kaupungin tekemässä yleissuunnitelmassa ovat muun muassa kaupungin palvelujen kuten sairaaloiden, liikuntapaikkojen, kirjastojen ja koulujen parkkipaikat (ks. liite B). Latauspisteiden\n10 3 määrien ja sijaintien oikein määrittäminen on avainasemassa latausverkon suunnittelun onnistumisessa. Lisäksi työssä tarkastellaan sähköautojen ohjaamaton latauksen vaikutusta kaupunginosien sähkön laatuun ja sähkönjakeluverkoston kuormitukseen suunniteltujen latauspisteiden määrien ja sijaintien mukaan. Työssä tutkitaan myös latauspisteiden sijaintipaikoilla olevien jakelumuuntajien kuormittumista. Tulevaisuudessa latauspisteiden lisääntyessä runsaasti muuntajan kapasiteettilisäys voisi olla tarpeellista. Työssä tutkitaan nykyisten kuormituskäyrien muuttumista Vantaan alueella otettaessa huomioon sähköautojen lisäämät kuormat jakeluverkkoon. Lisäksi työssä tutkitaan miten sähköautojen lataukset kasvattavat tutkittujen jakelumuuntajien vuosienergioita prosentuaalisesti. Tämä työ koostuu kolmesta osasta: ensimmäisessä osassa (luvut 2-3) tutkitaan taustateoriaa sähköautoihin liittyvistä yleisistä teknisistä ominaisuuksista ja skenaariot niiden yleistymisille sekä käsitellään latausteknologiaan kohdistuvia yleisiä asioita. Toisessa osassa (luku 4) esitellään sähköautojen latausverkoston suunnittelu Vantaan alueella. Tässä luvussa lasketaan sekä julkisille että yksityisille pysäköintipaikoille rakennettavien latauspisteiden arvioitu lukumäärä. Työn viimeisessä osassa (luku 5-6) tutkitaan sähköautojen mahdollisia vaikutuksia Vantaan kaupungin sähköverkkoon. Luvussa 5 tehdään kirjallisuuskatsausta miten sähköautojen lataus vaikuttaisi sähkön laatuun ja kuormituksen kasvuun. Luvussa 6 tarkastellaan jakelumuuntajien kuormittumista valituissa kaupunginosissa. Luvussa arvioidaan kaupunginosittain miten paljon lataukset vaikuttavat eri jakelumuuntajien kuormitukseen ja vuosienergioiden kasvuun.\n11 4 2 Sähköautot ja skenaariot niiden yleistymisille Energianlähteenä öljypohjaisia polttoaineita käyttäviä polttomoottoriautoja halutaan korvata sähköautoilla eli lataushybrideillä ja täyssähköautoilla lähitulevaisuudessa edellisessä luvussa mainituista syistä johtuen. Valtakunnallisen henkilöliikennetutkimuksen mukaan Suomessa henkilöautolla ajetaan vuodessa keskimäärin kilometriä . Merkittävä osa näistä matkoista voitaisiin ajata sähköautoilla. Useiden ennusteiden mukaan lataushybridit yleistyvät täyssähköautoja nopeammin ja ne voisivat toimia hyvin perheen ainoana autona Suomen olosuhteissa. Niiden akkujen varauksen loppuessa matkaa voidaan jatkaa perinteisen polttomoottorin avulla ongelmattomasti. Lataushybridien määrän arvioidaan kasvavan huomattavasti vuoden 2020 jälkeen. Lataushybrideistä poiketen täyssähköautoissa ei ole lainkaan polttomoottoria vaan ainoastaan sähkömoottori ja auto saa kaiken tehonsa akuista. Nykytekniikalla pitkän ajomatkan aikaansaaminen pelkillä akuilla tulee erittäin kalliiksi. Akkuteknologien kehittyessä täyssähköautot yleistyvät nopeammin ja niiden osuuden uusista autoista arvioidaan kasvavan erityisesti vuoden 2030 tienoilla.   Tässä luvussa tutustutan lyhyesti sähköautojen toimintaperiaatteisiin ja myös niiden tiettyihin teknisiin ominaisuuksiin. Luvussa esitellään muun muassa joitain markkinoilla olevien sähköautojen akkukapasiteetteja, sähköisiä toimintamatkoja sekä niiden energian kulutuksia. Lisäksi tarkastellaan erilaisia skenaarioita sähköautojen yleistymisille Suomessa vuosien 2020 ja 2030 kannalta. 2.1 Lataushybridit Tavanomaisessa hybridiautossa kaikki auton tarvitsema energia saadaan lopulta polttomoottorista ja sen käyttämästä nestemäisestä polttoaineesta. Hybridiautossa on olemassa polttomoottorin lisäksi sähkömoottori, jossa hyödynnetään akkuihin talteen otettua jarrutusenergiaa polttomoottorin hyötysuhteen kasvattamiseksi. Kun sähkömoottorin teho ei enää riitä tai akkujen varaus on vähissä, polttomoottori käynnistyy ja matkaa voidaan jatkaa polttoaineen voimin. Tavanomaisten hybridiautojen akkuja ei saa ladata lainkaan sähköverkosta tai muista ulkoisista lähteistä, vaan kaikki teho tulee polttoaineesta, mistä johtuen ne eivät ole varsinaisia sähköautoja. Tavanomaisista hybridiautoista poiketen lataushybridien akkuja voidaan ladata sähköverkosta, joten niiden käyttämästä energiasta osa on siis sähköenergiaa. Lataushybridien akkukapasiteetit ovat 5-10 kwh ja niiden akusto on mitoitettu niin, että sen sähköinen toimintamatka on tyypillisesti km, jolloin lyhyet matkat voidaan ajaa pelkästään sähköenergialla ilman polttomoottorin käyttöä. Akun virran vähentyessä auton polttomoottori tulee apuun ja lataushybridin toiminta muuttuu hybridiauton toiminnan kaltaiseksi. Näin ollen lataushybridien avulla vältetään tielle jäämisen uhka. Tästä syystä lataushybridit ovat parempia pitkissä matkoissa kuin täyssähköautot ja niiden odotetaan yleistyvän täyssähköautoja nopeammin lähitulevaisuudessa.   Nykyään markkinoilta löytyy erilaisia lataushybridejä ja taulukkoon 1 on kerätty Toyota Prius PHEV, Opel Ampera ja Volvo V60 Plug-in Hybrid lataushybridien joitakin tekni-\n12 5 siä tietoja. Taulukossa on esitetty lataushybridien kulutuksia, joita on laskettu autonvalmistajien antamasta akkukapasiteetista ja sähköisestä toimintamatkasta. Taulukko 1: Ladattavien hybridiautojen teknisiä ominaisuuksia.    Toyota Prius PHEV Opel Ampera Volvo V60 Plug-in Hybrid Sähkömoottori: Teho [kw] Vääntö [Nm] CO 2 -päästöt [g/km] Akkukapasiteetti [kwh] 4, ,2 Sähköinen toimintamatka [km] Kulutus [kwh/km] 0,18 0,27 0,22 Prius PHEV voi täyssähköauton tavoin kulkea täyteen ladattuna jopa 25 km pelkästään sähköenergialla. Auton akun voi ladata tyhjästä täyteen noin yhdessä ja puolessa tunnissa tavallisesta 16 A:n sähköpistorasiasta.  Amperan voi ladata myös normaalista 230 voltin sähköpistokkeesta ja monista muista sähköautoista poiketen sillä riittää 6 ampeerin sulakkeella varustettu virtapistoke, vaikka useimmat täyssähköautot tarvitsisivat virtapistokkeen, jossa on 16 ampeerin sulake. Akkujen lataaminen täyteen kestää 16 ampeerin sulakkeella likimain 4 tuntia ja 6 ampeerin sulakkeella noin 12 tuntia. Merkittävintä on, että Amperan latauksessa ei tarvita mitään erikoislaturia.  V60 Plug-in Hybridin voi ladata tyhjästä täyteen 16 ampeerin sulakkeella 3,5 tunnissa, 10 ampeerin sulakkeella 4,5 tunnissa ja 6 ampeerin sulakkeella noin 7,5 tunnissa.  Lataushybridien aiheuttamat päästöt vaihtelevat riippuen ajetaanko auto sähkömoottorilla vai toimiiko se hybridinä. Lataushybridien päästöt ovat keskimäärin noin 53 g/km.  Taulukosta nähdään, että Prius PHEV:n CO 2 -päästöt ovat 49 g/km Amperan 40 g/km ja V60 Plug-in Hybridin 48 g/km. 2.2 Täyssähköautot Täyssähköautoissa ei ole ollenkaan polttomoottoria ja auton voimanlähteenä on sähkömoottori ja kaikki auton tarvitsema energia on varastoitu akkuihin. Akkuihin varastoitu energia on melkein aina peräisin sähköverkosta. Täyssähköautojen akkukapasiteetit ovat suurempia kuin lataushybridien ja vaihtelevat 15 kwh:n ja 30 kwh:n välillä. Täyssähköauton toimintamatka on noin km, mutta Suomen kylmissä talviolosuhteissa varsinainen toimintamatka voi reilusti pudota puoleen autonvalmistajan ilmoittamasta arvosta.   Koska täyssähköautoissa käytetään pelkästään sähköä energianlähteenä, ne voivat olla täysin päästöttömiä energiantuotantorakenteesta riippuen. Nykyisellä pohjoismaisella energian tuotantorakenteella täyssähköautojen päästöiksi tulisi likimain 30 g/km, mikä on noin kymmenesosa verrattuna autojen nykyisiin keskipäästöihin. Toisaalta pelkän sähkön käyttäminen voi tehdä täyssähköautoista ongelmallisia johtuen akkuteknologian kehittymättömyydestä. Tästä syystä auton toimintasäde jää suhteellisen lyhyeksi ilman suurta, painavaa ja kallista akustoa. \n13 6 Markkinoilla on nykyään jo muutamia täyssähköautomalleja. Taulukosta 2 nähdään eräiden täyssähköautojen joitakin teknisiä ominaisuuksia. Taulukossa on esitetty ainakin Mitsubishi i-miev:ä, joka markkinoidaan myös nimillä Citroën C-Zero ja Peugeot ion, Nissan Leaf ja sähköpakettiautoa Mercedes-Benz Vito-E-CELL. Taulukko 2: Täyssähköautojen teknisiä ominaisuuksia.    Mitsubishi i-miev Nissan Leaf Mercedes-Benz Vito-E-CELL Sähkömoottori: Teho [kw] Vääntö [Nm] Akkukapasiteetti [kwh] Toimintamatka [km] Kulutus [kwh/km] 0,11 0,14 0,28 Mitsubishi i-miev:in akkukapasiteetti on noin 16 kwh ja toimintamatka yhdellä latauksella on NEDC-normin (New European Driving Cycle, NEDC) mukaisesti 150 km. Mitsubishi i-miev:istä löytyy kaksi latauspistoketta, joista toinen on tarkoitettu tavallisiin eli hitaaseen lataukseen, joka suoritetaan esimerkiksi kiinteistöjen normaaleista pistorasioista. Tyhjien akkujen täyteen lataaminen kestää normaalilla verkkovirralla (230 V, 16 A) noin kuusi tuntia. Toinen latauspistokkeista käytetään pikalataukseen, jossa noin 80 % auton akkujen varauskapasiteetista saadaan täyteen puolessa tunnissa syöttötehon olleessa 50 kw.  Nissan Leafin akkukapasiteetti on noin 24 kwh, jolla voidaan ajaa riippuen ulkolämpötilasta likimain 175 km. Sähköauton akut voidaan ladata täyteen 6,6 kw:n laturilla kotona jopa neljässä tunnissa. Lataaminen onnistuu myös latausjohdon avulla tavallisella 230 voltin verkkovirralla (16 A) likimain kuudessa tunnissa. Pikalatauksessa akun lataus 80 %:iin maksimista tasavirralla 50 kw:n syöttöteholla kestää vain puoli tuntia.  Vito E-CELL sähköpakettiauton akkukapasiteetti on noin 36 kwh ja toimintamatka yhdellä latauksella on 130 km (NEDC). Vito E-CELLin tyhjän akun lataaminen täyteen kestää 400 voltin virralla noin viisi tuntia. Auton voi ladata myös normaalista 230 V:n sähköverkosta. Latausaika tällöin kaksinkertaistuu eli se kestää noin kymmenen tuntia.  Suomen kylmässä ilmastossa sähkömoottori ja muu sähkötekniikka toimivat ongelmitta, mutta sähköauton toimintamatka lyhenee valmistajan ilmoittamasta arvosta tuntuvasti ajovastuksen kasvaessa kylmässä ja lämmityslaitteen kuluttaessa akkuenergiaa.  Täyssähköautojen tärkeimmät ongelmat ja haasteet tällä hetkellä ovat lyhyt toimintamatka ja korkea hinta (suuruusluokkaisesti 2-3 -kertainen vastaavaan polttomoottoriautoon nähden). Lisäksi julkisen latausverkon puuttuessa sähköauton käyttö edellyttää omaa pistorasialla varustettua pysäköintipaikkaa. \n14 7 2.3 Sähköautojen yleistymisennusteet Sähköautoilun voidaan sanoa olevan vielä vasta kehityksensä alkuvaiheessa. Sähköautojen osuus koko autokannasta on toistaiseksi hyvin pieni ja julkisia latauspisteitä on hyvin vähän. Suomessa huhtikuun 2013 lopussa täyssähköautojen ja lataushybridien lukumäärä liikenteen turvallisuusviraston Trafin virallisen tilaston mukaan oli yhteensä 309 kappaletta (ks. kuva 1). Kuvasta nähdään, että kesäkuun 2012 lopussa sähköautoja oli yhteensä 101 kappaletta. Siis sähköautojen kannan kasvu kymmenessä kuukaudessa oli likimain 206 %.  Kuva 1: Sarjavalmisteiset sähköautot Suomessa.  Sähköautojen yleistymistä koskevia ennusteita on tehty Suomen ulkopuolella paljon enemmän. Biomeri Oy on laatinut kuitenkin raportin vuonna 2009 Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) tilauksesta, jossa on esitetty kolme eri skenaariota sähköautojen yleistymiselle Suomessa vuoteen 2020 ja vuoteen 2030 mennessä. Nämä skenaariot ovat perusskenaario sekä nopea ja hidas skenaario (ks. taulukko 3, s. 8). Raportissa esitettävät yleistymisskenaariot perustuvat kustannusanalyyseihin, jossa on verrattu sähköautojen hankintahintaa sekä käyttökustannuksia bensiini- ja dieselkäyttöisten polttomoottoriautojen vastaaviin kustannuksiin.   \n15 8 Taulukko 3: Skenaarioita sähköautojen yleistymisestä Suomessa.  Skenaario Vuosi Perus Nopea Hidas Osuus uusista autoista Kumulatiivinen myyntimäärä [kpl] Osuus henkilöautoista PHEV EV PHEV EV PHEV EV % 3 % % 0,6 % % 20 % % 7 % % 6 % % 1 % % 40 % % 19 % % 2 % % 0,5 % % 10 % % 4 % Raportissa autoilun sähköistyminen ajatellaan lähtevän liikkeelle lataushybridien yleistymisellä. Perusskenaarion mukaan ensimmäiset lataushybridit tulevat markkinoille vuoden 2010 aikana ja niiden arvioidaan korvaavan tasaisesti polttomoottoriautoja siten, että vuonna 2020 lataushybridien osuus myytävistä uusista henkilöautoista olisi 10 %. Tästä lähtien lataushybridien määrän oletetaan kasvavan nopeammin ja vuonna 2030 niiden markkinaosuus uusista autoista olisi 50 %. Tässä skenaariossa lataushybridien ja täyssähköautojen yhteenlaskettu osuus kaikista henkilöautoista vuonna 2020 on 3,6 % ja vastaavasti 26 % vuonna Tässä skenaariossa täyssähköautojen odotetaan seuraavan lataushybridejä noin viiden vuoden viiveellä, jolloin niiden osuuden uusista autoista arvioidaan nousevan nollasta 20 %:iin vuosien 2015 ja 2030 välillä. Nopeassa skenaariossa lataushybridien markkinaosuus uusista autoista kasvaa hyvin voimakkaasti 40 %:iin vuoteen 2020 asti johtuen esimerkiksi tukitoimien vaikutuksesta. Tästä lähtien kasvu vähän rauhoittuu ja markkinaosuus on 60 % vuonna Tämän skenaarion mukaan sähköautojen osuus kaikista henkilöautoista vuonna 2020 on yhteensä 9 % ja vastaavasti 57 % vuonna Hitaassa skenaariossa oletetaan, että sähköautojen yleistyminen ei ole nopeampaa kuin edellä esitetyissä skenaarioissa johtuen autojen saatavuusongelmista ja korkeista hinnoista. Lataushybridien markkinaosuuden uusista autoista odotetaan olevan 20 % ja täyssähköautojen 10 % vuonna Tämän skenaarion mukaan lataushybridien ja täyssähköautojen yhteenlaskettu osuus kaikista henkilöautoista on 2,5 % vuonna 2020 ja 12 % vuonna   Sähköauton tulevaisuus riippuu monesta tekijästä. Lataushybridien yleistymiseen ja läpimurtoon vaikuttaa pääasiallisesti niiden sähköinen toimintamatka sekä akkujen hinta ja kestävyys. Täyssähköautojen yleistymisen yhtenä tärkeänä rajoittavana tekijänä on akkuteknologia. Nopeasti ladattavat, pitkäikäiset, kohtuuhintaiset ja energiatiheydeltään nykyistä paremmat akut edistäisivät todellisesti täyssähköautojen yleistymistä. Toisaalta on myös hyvin tärkeä, että miten kuluttajat asennoituvat sähköautojen rajoitteisiin ja hitaaseen lataukseen. Lisäksi sähköautojen latausinfrastruktuurin kehittymisellä on merkittävä rooli sähköautojen yleistymisen kannalta. \n16 9 3 Yleiskatsaus lataustekniikkaan Sähköauton lataaminen sähköverkosta on uusi omaksuttava käytäntö sähköautojen käyttäjien kannalta. Latauksen kesto nykyisellä tekniikalla voi olla useiden tuntien tai vain minuuttien luokkaa lataustavasta riippuen, kun akku ladataan tyhjästä täyteen. Verrattuna perinteisen polttomoottoriauton tankkaamiseen sähköauton lataamiseen menee huomattavasti enemmän aikaa. Lisäksi toimiakseen sähköauto vaatii lataamista merkittävästi useammin kuin polttomoottoriauton tankkaamista. Sähköautojen lataustekniikan kehittymisen hidastaa rajoittunut akkuteknologia sekä latauspistokestandardit ja maakohtaiset turvallisuusmääräykset. Sähköautojen latausinfrastruktuurin kehittäminen on hyvin tärkeä sähköautojen käyttökelpoiseksi muuttumisessa. Toimivan ja riittävän laajan latausverkon olemassaolo on hyvin merkittävä tekijä sähköautojen laajamittaisessa yleistymisessä. Latausverkon pitää olla riittävän laaja, jotta se pystyy tarjoamaan mahdollisuuden sähköautojen päivittäiseen käyttämiseen. Tässä luvussa tutkitaan sähköautojen lataustekniikkaan liittyviä yleisiä asioita. Käydään läpi sähköauton standardisoituja lataustapoja ja latausliitäntöjä. Seuraavaksi tarkastellaan yhden sähköauton tarvitsemaa keskimääräistä päivittäistä lataustarvetta. Lopuksi esitellään sähköautojen mahdollisia julkisia sekä yksityisiä latauspaikkoja. 3.1 Lataustavat Tällä hetkellä on olemassa neljä sähköajoneuvojen lataustapaa, joiden yleiset vaatimukset ja ominaisuudet on määritelty kansainvälisessä standardissa IEC , joka on vahvistettu eurooppalaiseksi standardiksi EN :2011. Lisäksi standardisarjaan valmistellaan pian latauspisteitä koskevia erityisvaatimusosia IEC ja IEC , jotka ilmestyvät syksyllä Ensimmäinen niistä koskee AC-latauspistettä (vaihtosähkö- latauspiste) ja toinen DC-latauspistettä (tasasähkö- latauspiste).  Lataustavaksi 1 on määritelty kevyiden sähköajoneuvojen (lähinnä sähkömopot) lataaminen tavallisesta yksivaiheisesta 16 ampeerin kotitalouspistorasiasta. Tämän lataustavan hyödyntäminen edellyttää vikavirtasuojauksen käyttöä turvallisuussyistä. Lataustavassa 2 sähköajoneuvo ladataan myös yksivaiheisesti normaalista kotitalouspistorasiasta. Verkosta tuleva virta pitää kuitenkin rajoittaa 16 A tai 32 A sijasta esimerkiksi 8 ampeeriin, koska johtoja ja sulakkeita ei ole mitoitettu 16 A:n jatkuvalle latausvirralle. Tässä tapauksessa lataustehoksi saadaan siis noin 2 kw. Tätä lataustapa voidaan hyödyntää sähköautojen yleistymisen alkaessa, koska Suomessa on jo valmiina noin 1,5 miljoonaa autojen esilämmityspistorasiaa eri kiinteistöjen pihoilla. Lataustavassa 3 sähköajoneuvo ladataan vaihtosähköllä erityisestä sähköautopistorasiasta yksi- tai kolmivaiheisesti. Sähköverkosta otettavan virran suuruus voi olla syöttöverkon mitoituksesta riippuen joko 16, 32 tai 63 A.  Auton laturiin syötettäväksi maksimilataustehoksi saadaan siis noin 43 kw kolmivaiheisella 63 A:n latausvirralla . Lataustapa ei voi hyödyntää suoraan kotona, vaan se vaatii siis erilliset sähköautokäyttöön suunnitellut latauslaitteet.\n17 10 Lataustapa 4 on tarkoitettu sähköajoneuvojen pikalataukseen tasasähköllä. Tässä lataustavassa latausteho voi vaihdella kymmenistä aina satoihin kw:ihin. Muista lataustavasta poiketen tämä tapa vaatii auton ulkopuolella sijaitsevan erillisen laturin.  Lisäksi se vaatii tiedonsiirtotekniikkaa, jonka perusteella latausvirta säädetään laturilla akuille sopivaksi . Lataustavat 1 ja 2 ovat keskeisiä sähköautojen yleistymisen kannalta, mutta pitkällä aikavälillä lataustapa 3 tulee todennäköisesti olemaan vallitsevin. Osa autovalmistajista perustaa pikalatauksen suuritehoiseen vaihtosähköllä tapahtuvaan lataukseen (lataustapa 3) ja osa pitää suuritehoista DC-latausta (lataustapa 4) parempana.  Tapojen lisäksi sähköajoneuvojen lataus voidaan jakaa sen ajallisen keston mukaan kolmeen eri ryhmään: hidas lataus, puolinopea lataus ja pikalataus. Hidas lataus tapahtuu yksivaiheisesti A syötöllä varustetusta latauspisteestä, joka mahdollistaa siis enintään 2,3 kw tai 3,6 kw maksimilataustehon. Puolinopea lataus tarkoittaa tyypillisesti kolmivaiheista A syöttöä, jolloin maksimilataustehoksi saadaan noin kw. Voidaan valita käytetäänkö yksi- vai kolmivaiheista latausta, jos autosta löytyy vaihtokytkin. Tasasähköllä suoritettavassa pikalatauksessa latausvirta on suurempi kuin 32 A ja näin ollen latausteho on korkeampi kuin 50 kw.  Taulukkoon 4 on kerätty yhteenveto sähköautojen latausvirroista, -tehoista sekä latauksen kestoajoista. Latausteho laskettiin hitaassa yksivaiheisessa latauksessa kaavalla 1 ja kolmivaiheisessa puolinopeassa latauksessa kaavalla 2. Vaihejännitteen arvo Suomessa on 230 V ja pääjännitteen arvo 400 V. Latausteho [W] = vaihejännite[v] latausvirta[a] (1) Latausteho [W] = 3 pääjännite [V] latausvirta [A] (2) Vaikka yleensä sähköautojen latausaika ilmoitetaan täyden akkukapasiteetin mukaan, todellisuudessa latausajan pituus riippuu kulutetusta akunkapasiteetista, eikä akkuja tavallisesti ajeta ihan tyhjiksi ennen latausta.  Taulukon 4 latausajat eri lataustavoilla laskettiin näiden sähköautojen keskimääräisen akkukapasiteetin perusteella käyttäen kaavaa 3. Akkukapasiteetti on laskettu keskiarvona taulukon 2 täyssähköautojen kapasiteeteista. Taulukosta nähdään, että latausajat vaihtelevat lataustehosta riippuen noin yhdeksästä tunnista alle puoleen tuntiin. Lisäksi latausaika on suoraan verrannollinen akkukapasiteettiin, eli akkukapasiteetin kasvaessa latausaika pitenee. Latausaika [h] = akkukapasiteetti [kwh] / latausteho [kw] (3)\n18 11 Taulukko 4: Latausvirrat, -tehot ja -ajat eri lataustavoilla ja 25 kwh:n akkukapasiteetilla. Latausvirta [A] Latausteho [kw] Latausaika Hidas lataus 10 2,3 10 h 52 min (AC, 1-vaih.) 16 3,7 6 h 45 min Puolinopea lataus 16 11,1 2 h 15 min (AC, 3-vaih.) 32 22,2 1 h 8 min Pikalataus (DC) > 32 > min Sähköauton akun lataamiseen käytetään laturia, jonka tehtävänä on muuntaa sähköverkon vaihtovirta akun ottamaksi tasavirraksi ja säätää sitä latauksen aikana. Autoissa on yleensä sisäinen laturi, joka käytetään hitaassa yksivaiheisessa tai puolinopeassa kolmivaiheisessa latauksessa. Tasasähköllä tapahtuvassa pikalatauksessa sen sijaan on käytettävä ulkoista laturia sähköauton lataamiseen.  Standardien ulkopuolella on myös esitetty ajatuksia erilaisista lataustavoista. Esimerkiksi pikalatauksen vaihtoehtona voisi tulevaisuudessa olla tyhjän akun vaihtaminen automaattisesti ladattuun akunvaihtoasemalla. Akun vaihtamiseen kuluisi melkein sama aika kuin polttomoottoriauton tankkaukseen.  Tällaisen vaihtotekniikan yleistyminen on kuitenkin epävarmaa akkustandardin puuttuessa . Myös sähkömagneettisen induktioon ja resonanssipiireihin perustuvaa sähköauton langatonta lataamista on harkittu . 3.2 Latausliitännät Sähköauton lataukseen käytettävän pistokekytkimen rakenne- ja testausvaatimuksia määrittelee standardi IEC , joka on vahvistettu eurooppalaiseksi standardiksi EN :2012. Standardissa määriteltiin kolme pistoketyyppiä sähköajoneuvojen lataamiseen: Tyyppi 1 on yksivaiheinen japanilaisen Yazakin suunnittelema ja amerikkalaisen autoalan standardisointijärjestö SAE:n (Society of Automotive Engineers) standardoima J1772 nimellä tunnettu pistoke. Tyypin 2 pistokekytkin on saksalaisen Mennekesin tarjoama ja samalla nimellä tunnettu pistoke , joka valittiin Euroopan Komission antamassa direktiiviehdotuksessa sähköautojen yhteiseksi latausliitännäksi koko Euroopassa . Hitaat ja nopeat vaihtovirtalatauspisteet on varustettava siis Mennekes pistokekytkimillä , joka on esitetty kuvassa 2. Tämä pistokytkin soveltuu yksi- ja kolmivaiheiselle virroille ja liittimellä voidaan ladata 63 A / 250 V asti , joka siis mahdollistaa 43 kw lataustehon. Tyyppi 3 on EV Plug Alliansin kehittämä SCAME -liitin, joka mahdollistaa yksivaiheisena A / 250 V latausvirran ja kolmivaiheisena maksimissaan 32 A / 400 V latausvirran. \n19 12 Kuva 2: Tyypin 2 Mennekes pistoke.  Vuonna 2013 ilmestyvä standardi IEC määrittelee lataustavan 4 mukaisen pikalatauksen DC-pistokkeen.  Tässä lataustavassa tasavirran latausjohto sijaitsee aina kiinteästi latausasemassa. Japanilaisissa sähköautoissa vuodesta 2008 lähtien on käytetty CHAdeMO -liitintä (ks. kuva 3) . Euroopan komission direktiivi edellyttää myös, että sähköajoneuvojen nopeat tasavirtalatauspisteet on varustettava EN-standardissa kuvailluilla Combo 2 -liittimellä, joka yhdistää SAE J1772 ja CHAdeMO -liittimet yhdeksi liittimeksi (ks. kuva 3). Alimmaiset kaksi kytkentänastaa ovat tarkoitetut CHAdeMO tyyppisen DC-pikalataukseen ja ylemmät kolme kytkentänastaa hitaaseen AClataukseen.    Kuva 3: Vasemmalla CHAdeMO latauspistoke ja oikealla Combo2 latauspistoke.   Tällä hetkellä pikalatausasemien valmistajat Suomessa ovat muun muassa ABB, Ensto, Finn Electric ja GARO . Markkinoilta löytyy pikalataukseen soveltuvia ulkoisia latureita. Esimerkiksi ABB:n kehittämä pikalaturi mahdollistaa sekä tasa- ja vaihtovirralla tapahtuvan latauksen. Tasavirtalatauksessa latausaika 100 kw:n latausteholla on noin kahdeksan minuuttia ja 200 kw:n teholla likimain kuusi minuuttia. ABB on käyttänyt DC-pikalatausasemassa CHAdeMO- standardin mukaista pistoketta.  Markkinoilla on olemassa kolmea erikokoista latausnopeutta käyttävää latausasemaa. Lataustehojen mukaan latausasemia voivat olla korkeatehoinen DC-latausasema eli pikalatausasema, keskitehoinen AC-latausasema (puolinopea lataus) tai matalatehoinen latausasema (hidas lataus). Taulukossa 5 on esitetty eri latausasematyyppien rakentami-\n20 13 sesta ja ylläpidosta aiheutuvia kustannuksia. Latausaseman kokonaiskustannukset muodostuvat investointikustannuksesta, kiinteästä kustannuksesta sekä muuttuvasta kustannuksesta kuten taulukosta näkyy. Ensimmäinen latausasematyyppi on pikalatausasema, joka koostuu kahdesta 50 kw:n latauspistokkeesta. Pikalatausaseman hankintahinta on arviolta euroa ja investointikustannukset ovat kokonaisuudessaan noin euroa. Toinen latausasematyyppi on AC-latausasema, jossa on olemassa kaksi 22 kw:n latauspistoketta. Tämän tyyppisen latausaseman hankintakustannus on likimain euroa. Kolmas asematyyppi on matalatehoinen latausasema, jonka latausteho on 3,7 kw. Tällaisen latausaseman investointikustannukset ovat arvioilta karkeasti euroa.  Taulukko 5: Erityyppisten latausasemien aiheuttamat kustannukset.  Investointikustannukset Kiinteät kustannukset Muuttuvat kustannukset DC-asema (2 50 kw) AC-asema (2 22 kw) Matalatehoinen asema (3,7 kw) Hankintahinta Uusi sähköliittymä Latausaseman perustaminen Verkkopalvelun /v /v 0 /v perusmaksu Muut kustannukset /v 600 /v 200 /v Sähkön ostohinta 5 snt/kwh 5 snt/kwh 5 snt/kwh Sähkön siirtohinta 3 snt/kwh 3 snt/kwh 4,5 snt/kwh 3.3 Keskimääräinen lataustarve Yleensä sähköautojen akkujen lataustarve ilmoitetaan täyden akkukapasiteetin mukaan, mutta todellisuudessa akkuja ei koskaan ajeta täysin tyhjiksi, jolloin lataustarve ei myöskään ole täyden akkukapasiteetin suuruinen. Lataustarve on käytännössä viimeisimmän ajomäärän mukainen. Tässä kappaleessa arvioidaan yhden sähköauton tarvitsema keskimääräinen vuosittainen lataustarve. Liikenneviraston tekemän valtakunnallisen henkilöliikennetutkimuksen ( ) mukaan Suomessa omilla henkilöautoilla ajetaan keskimääräin kilometriä vuodessa . Sähköauton keskimääräinen kulutus on noin 0,20 kwh/km. Tällöin keskimääräinen ladattavan sähköenergian määrä E k vuodessa voidaan laskea yhtälöllä 4 seuraavasti: E k = s k kulutus = km/a 0,20 kwh/km = kwh/a, (4) missä s k on keskimääräinen vuoden aikana kuljettu matka. Suomalaisen sähköautoilijan keskimääräinen sähköenergian vuosittainen tarve on siten kwh. Tämä tarkoittaa, että keskimääräisen ajosuoritteen vaatima energia vuorokaudessa on likimain 9,4 kwh.\nJONI MARKKULA SÄHKÖAUTOJEN LATAUSPALVELUT JA LATAUSLIIKETOIMINTA Diplomityö Tarkastaja: professori Pertti Järventausta Tarkastaja ja aihe hyväksytty Tieto- ja sähkötekniikan tiedekuntaneuvoston kokouksessa


Huhtamäen kestävän kehityksen raportti 2012 julkaistu\nHUHTAMÄKI OYJ LEHDISTÖTIEDOTE 19.6.2013 KLO 12.00\nHuhtamäki Oyj:n kestävän kehityksen raportti vuodelta 2012 on julkaistu suomeksi ja englanniksi yhtiön internetsivuilla osoitteessa www.huhtamaki.fi. Raportti julkaistaan interaktiivisena pdf-tiedostona.\nRaportti kuvaa vuoden 2012 aikana tehtyjä toimia Huhtamäen toiminnan ja tuotteiden kehittämiseksi entistä ympäristöystävällisemmiksi. Raportissa esitellään konsernin merkittävimpien kestävään kehitykseen liittyvien tunnuslukujen kehityksen lisäksi kaikkien viiden liiketoimintasegmentin ympäristöön liittyvät tunnusluvut. Raportti esittelee lisäksi Huhtamäen kestävän kehityksen periaatteet ja mallin ympäristövaikutusten hallitsemiseksi, sekä kestävän kehityksen sosiaalisen ja taloudellisen ulottuvuuden.


Toukokuu 28, 2020, 20:30:45 ip\nKirjoittaja Aihe: Diabetes on merkittävä riskitekijä COVID-19:ssä, joten olkaapa varovaisia! (Luettu 3073 kertaa)\n« : Maaliskuu 17, 2020, 12:05:11 ip »\nViimeisimpien italialaisten tilastojen valossa näyttää siltä, että diabeetikkojen on syytä ottaa todella tosissaan ns. koronaviruksen aiheuttamat riskit itselleen.\nEsimerkiksi Hesarissa näistä asioista on juuri äsken julkaistu varsin hyvä artikkeli:\nMyös alkuperäinen italialainen tilastoraportti on luettavissa liitteestä. Huomautettakoon, että kohtuullisella arvauskyvyllä valtaosa tuosta raportista on ihan ymmärrettävissä\nReport per COVID 2019_ITA_Draft_2020-03-13_FINAL.pdf (157.81 kilotavua - ladattu 15 kertaa.)\n« Vastaus #1 : Maaliskuu 17, 2020, 12:59:04 ip »\nEn ole tähän COVIDin tarttumiseen hirveästi perehtynyt mutta onkos se niin että jos onnistuu välttämään sen ensimmäisen aallon aikana pysyttelemä kaukana muista niin siihen tarttuu kuitenkin jossain myöhemmässä vaiheessa jos se on tarttuakseeen eikä ennen sitä keksitä sille rokotetta. Eli noin 35% väestöstä saa sen ennemmin tai myöhemmin ja muilla on tarpeeksi vastustuskykyä sille.\n« Vastaus #2 : Maaliskuu 17, 2020, 15:01:36 ip »\nAinakaan tällä diabeetikolla ei tullut mitään isompia ongelmia:\n« Vastaus #3 : Maaliskuu 19, 2020, 13:00:31 ip »\nLainaus käyttäjältä: mariner - Maaliskuu 17, 2020, 15:01:36 ip\nJulkaistusta videosta on havaittavissa, että O’Dwyer on tuskin edes 40-vuotias. Toisin sanoen hän on vielä suht'koht' nuori.\nMerkittävä osa suomalaisista diabeetikoista on kuitenkin merkittävästi vanhempia. Tämä tarkoittaa sitä, että ennen kaikkea näille diabeetikoille tämä COVID-19 on todella merkittävä riskitekijä.\nOlkaapa siis varovaisia!\n« Vastaus #4 : Maaliskuu 20, 2020, 08:08:18 ap »\nDiabeetikoiden riski saada virussairauteen liittyvä vakava infektio on suurempi kuin ”perusterveiden”, mutta riskin suuruus on yksilöllistä. Suurin osa diabetestakin sairastavista ja koronavirustartunnalle altistuneista henkilöistä saa niin lievän taudin, että sairaalahoitoa ei tarvita.\nKokemukset Kiinasta ja muista maista, joissa tartuntoja on ollut runsaasti, näyttävät osoittavan, että suurimmassa riskissä ovat ikääntyneet tyypin 1 ja tyypin 2 diabeetikot ja etenkin he, joilla on diabeteksen lisäksi jokin muu pitkäkestoinen sairaus. Seuraavassa ryhmässä ovat kaiken ikäiset diabeetikot, joilla on sydän- ja/tai munuaissairaus ja ne diabeetikot, joiden immuunivaste on heikentynyt (esimerkiksi lääkityksen, muun sairauden hoidon tai diabeteksen huonon hoitotasapainon vuoksi).\nKaikkein epätodennäköisin vakava infektio on nuorilla ja työikäisillä diabeetikoilla, joilla ei ole diabeteksen lisäksi muita sairauksia.\nTäältä voi lukea lisää: https://www.diabetes.fi/diabetes/yleista_diabeteksesta/usein_kysyttya_koronaviruksesta_ja_diabeteksesta\n« Vastaus #5 : Maaliskuu 20, 2020, 11:08:17 ap »\nLainaus käyttäjältä: Reiska - Maaliskuu 17, 2020, 12:59:04 ip\nKun täällä tuntuu olevan tietoa tästä niin voisitteko vahvistaa että tämä minun käsitys on oikea.\nEli me voimme vaan viivyttää sairastumista eristäytymällä mutta jossain vaiheessa sen saa jos on saadakseen, ellei sitten sitä ennen keksitä rokotetta.\nMissään tapauksessa en kuitenkaan väitä etteikö ole hyödyllistä jos sairastumiset saadaan jakautumaan pidemmälle aikajaksolle eikä tule Kiinan tai Italian kaltaista terävää piikkiä.\n« Vastaus #6 : Maaliskuu 20, 2020, 13:16:01 ip »\nReiska, sen voin vahvistaa, että olen itsekin lukenut samat jutut.\nMuuta ei sitten kai kukaan voi asiasta tietää, sikäli kuin tämäkään tieto olisi oikeaa.\nAinakin jotkut tunnetut virologit ovat epäilleet vahvasti, että nykyinen paniikki olisi liioiteltua ja siis turhaa.\nItse suhtaudun varauksella melkein kaikkeen uutisointiin yleensäkin. Niissä on havaittu niin paljon yliampumisia ja silkkoja valheita.\n« Viimeksi muokattu: Maaliskuu 20, 2020, 13:28:11 ip kirjoittanut karhu »\n« Vastaus #7 : Maaliskuu 21, 2020, 02:45:34 ap »\nVähättelyjuna meni jo.\nLainaus käyttäjältä: Diabetesliiton tiedotus - Maaliskuu 20, 2020, 08:08:18 ap\nKiitos kattavasta infosta. Rohkaisevaa kuulla, että kohonneesta riskistä huolimatta suurin osa diabeetikoistakin sairastaa taudin lievänä.\nLisäisin tähän vielä ketjun aloitusviestin linkissäkin mainitun asian, että tupakointi lisää koronainfektion vaikean muodon riskiä.\nSTM:n johtaja kommentoi Ylen koronavirus-erikoislähetyksessä, että sokeritasapainolla on suora vaikutus riskiin.\nYlen puoli yhdeksän uutisissa 20.3. asiaa riskiryhmistä, mm. diabeetikoista - jos on diabeteksen liitännäisenä elinvaurioita (sydänsairaus tai munuaisongelmia), pitäisi pyrkiä pysymään kotosalla.\nhttps://areena.yle.fi/1-50338545 kohdasta 11:32 alkaen\nMutta "vaikea diabetes"..? 🤔\n« Vastaus #8 : Maaliskuu 21, 2020, 03:18:06 ap »\nTämänhetkisen tiedon perusteella THL arvioi (lähde: MTV3, Kymmenen uutiset 19.3.; arviot saattavat vanheta nopeasti), että jos Suomen asettamat rajoitustoimet onnistuvat eli ihmiset suostuvat noudattamaan ohjeita, sairastuneiden määrä jää Suomessa 65 %:n sijasta runsaaseen 40 %:iin. Samalla ensimmäinen epidemia-aalto pitenee noin puolen vuoden mittaiseksi. Tosin jossakin on esitetty sellaisiakin arvioita, että epidemia vaimenisi väliaikaisesti kesän tullessa, samalla tapaa kuin kausi-influenssatkin tekevät pohjoisella pallonpuoliskolla.\nSuomen epidemiahuipusta THL arvioi (lähde: MTV3:n teksti-tv 19.3.), että se ajoittuu aikaisintaan toukokuun toiselle viikolle. Aiempi arvio, joka tehtiin ennen rajoitustoimien aloittamista, oli huhtikuun puoliväli. THL:n arvion mukaan ennen huippua luvassa on yhdeksän viikkoa nousua ja huipun jälkeen yhdeksän viikkoa laskua.\nTämä kyseinen koronavirus (viralliselta nimeltään SARS-CoV-2) on ihmisessä niin uusi, että epävarmuustekijöitä on paljon. Käsittääkseni kuitenkin ollaan sitä mieltä, että juuri viruksen uutuuden vuoksi kenelläkään ei ole sille immuniteettia. Ihmiskoronaviruksiin kuuluu myös joitakin yleisiä, lieviä hengitystieinfektioita aiheuttavia viruksia, mutta ne eivät - ainakaan merkittävissä määrin - synnytä vastustuskykyä SARS-CoV-2:lle.\nSARS-CoV-2:n aiheuttamaan tautiin, siis COVID-19:ään, sairastuneiden ja siltä säästyneiden määrään voisi liittyä kaksi seikkaa. Toinen on se, että osa ihmisistä on mahdollisesti oireettomia kantajia ja osalla tauti on niin lievä, että heidän sairastumistaan ei välttämättä edes havaita. Vasta-ainemääritysten avulla saadaan tähän asiaan enemmän selvyyttä aikanaan. Toinen on se, että kun yhä suurempi joukko sairastuu, paranee ja saa (ainakin väliaikaisen) immuniteetin, sairastumattomien ympärille muodostuu vähitellen yhä vahvempi laumasuoja.\nLaumasuojassa on se ongelma, että se on tehokas vasta kun sairastaneita ja immuniteetin saaneita on paljon, ehkä 60 - 80 %. Jos ja kun hillitsemistoimilla saadaan sairastuneiden määrä Suomessa painetuksi jonnekin 40 %:n tietämille, riittävän tehokasta laumasuojaa ei synny ja epidemian uusi aalto on mahdollinen. Jos taas hillitsemistoimia ei tehtäisi ja viruksen annettaisiin vapaasti kulkea läpi yhteiskunnan, saavutettaisiin tehokas laumasuoja mutta kuolonuhrien määrä olisi niin suuri, ettei yksikään sivistysvaltio voi tarkoituksella näin tehdä.\nOn esitetty arvioita, että rokote saataisiin yleiseen käyttöön 12 - 18 kuukauden kuluttua, mikä tuntuu kyllä masentavan pitkältä ajalta. Yhden toimintamallin mukaan rokotetta edeltävänä aikana rajoituksia purettaisiin sairastumistapausten vähetessä ja otettaisiin taas uudelleen käyttöön, jos sairastumistapauksien määrä lähtisi purkamisten vuoksi kasvuun.\nAjan myötä SARS-CoV-2 kesyyntyy ainakin jonkin verran, koska millekään virukselle ei ole tarkoituksenmukaista tappaa isäntäänsä. Saattaa olla, että siitä tulee kausi-influenssavirusten kaltainen muuntautuva, vuosittaisia sairastumispiikkejä aiheuttava virus ja että tulevaisuudessa vuotuisiin kausirokotteisiin kuuluu influenssarokotteen ohella koronarokote.\nVielä tarinaa eksponentiaalisesta kasvusta, joka tekee SARS-CoV-2:n leviämisestä niin käsittämättömän tehokasta (ja lineaarisesta ajattelusta pitäville ihmisaivoille niin vaikeaa hahmottaa).\nJos šakkilaudan ensimmäiselle ruudulle laitetaan yksi vehnänjyvä, toiselle kaksi, kolmannelle neljä, neljännelle kahdeksan jne, niin että vehnänjyvien lukumäärä kaksinkertaistuu joka ruudulla, viimeisellä eli 64. ruudulla on 2^63 (2 potenssiin 63) jyvää ja koko laudalla 2^64 - 1 jyvää. Koko laudan jyvämäärä on siis yli 18 triljoonaa (täsmälleen laskettuna 18 446 744 073 709 551 615) jyvää, mikä vastaa noin 920 miljardia tonnia vehnää.\nSARS-CoV-2:n tarttuvuusluku (R0) on tämänhetkisten arvioiden mukaan kai noin 2,2 - 2,5 ja aika tartunnan siirtymisestä henkilöstä seuraavaan keskimäärin noin 5 - 7 päivää. Tämä tarkoittaa sitä, että jos viruksen annetaan levitä vapaasti, jokainen tartunnan saanut tartuttaa 5 - 7 päivän kuluessa keskimäärin 2,2 - 2,5 henkilöä - SARS-CoV-2 on siis vieläkin tehokkaampi kuin šakkiesimerkin jyvät, joiden "tarttuvuus" on 2. Eksponentiaaliselle kasvulle tyypillisesti viruksen leviäminen on aluksi hidasta - epidemian kannalta katsottuna ei ole suurtakaan merkitystä, onko tartuntoja kaksi vai neljä -, mutta kiihtyy pian aivan räjähdysmäiseksi. Tästä syystä leviämisen tehokas hillitseminen on niin ensiarvoisen tärkeää.\nTarinaa šakkipelin keksijän pyytämästä palkkiosta käytetään usein kuvaamaan sitä, kuinka suuriin lukuihin eksponentiaalinen kasvu nopeasti johtaa.\n« Vastaus #9 : Maaliskuu 23, 2020, 11:59:25 ap »\n"Näin rajaaminen käytännössä toimii\nViranomaisten rajaamistoimet pyrkivät vähentämään koronaviruksen leviämistä. Ylen uutisgrafiikan visualisti Jyrki Lyytikkä teki The Spinoffin Toby Morrisin alkuperäisgrafiikkaa mukaillen mallinnuksen mm. etätyön ja kotona pysymisen vaikutuksista koronaviruksen tartuntaketjuissa."\nKuva: Toby Morris / The Spinoff, Jyrki Lyytikkä / Yle\n« Vastaus #10 : Maaliskuu 24, 2020, 21:21:42 ip »\nOlen yhden lääkärin kommenteista saanut sen kuvan, että virus saavuttaa kaikki ihmiset ja sitten kun ihmisille on tullut immuniteetti, se ei enää vaikuta. Ainoastaan sellainen tilanne teoriassa mielestäni säästäisi tartunnalta, että henkilö on eristyksissä niin kauan kun korona-viruksia on liikenteessä. Mutta siinäkin tapauksessa myöhemmin voi tulla uusi aalto, jossa virus voi olla mutatoituneena hiukan erilaiseksi.\n« Vastaus #11 : Maaliskuu 25, 2020, 22:02:39 ip »\nKamala on tauti, jos saa vaikeamman muodon. Ei kohtaloaan pääse karkuun, niinhän se on.\nVoimme ainakin hidastaa leviämistä, jolloin tehohoitoon voisi jopa päästä, tarvittaessa.\nIkuisen elämän pelossa ei tarvitse tarpoa.\n« Vastaus #12 : Maaliskuu 26, 2020, 00:30:19 ap »\nLainaus käyttäjältä: Susihukka65 - Maaliskuu 21, 2020, 03:18:06 ap\nSARS-CoV-2:n aiheuttamaan tautiin, siis COVID-19:ään, sairastuneiden ja siltä säästyneiden määrään voisi liittyä kaksi seikkaa. Toinen on se, että osa ihmisistä on mahdollisesti oireettomia kantajia ja osalla tauti on niin lievä, että heidän sairastumistaan ei välttämättä edes havaita.\nKiinnostaa tosi paljon, löytävätkö tutkijat nyt syitä niihin suuriin eroihin oireissa kun pahimmillaan ne ovat aika kamalia. Löytäisivät sen, mikä johtaa ihmisen oireilun vakavaksi. Tämä auttaisi niitä, joilla todennäköisesti tulee vain lieviä oirita. Esimerkiksi siinä, että he voisivat sairastaa koronan ja saisivat immuniteetin loppuiäksensä. Toisella ryhmällä on sitten mahdollisuus saada jokin uusi SARS-epidemiatauti.\n« Vastaus #13 : Maaliskuu 27, 2020, 19:39:56 ip »\nTodettakoon nyt suoraan, että edes ikä ("nuoruus") ei välttämättä suojaa COVID-19-taudin tappavuudelta.\nÄskettäin muuan skotlantilaissyntyinen diplomaatti kuoli täällä Budapestissa. Hän oli parhaiden saatavilla olevien tietojen mukaan ihan "perusterve" mies - ja iältään 37-vuotias\n« Vastaus #14 : Huhtikuu 07, 2020, 17:52:56 ip »\nSARS-CoV-2:n aiheuttamaan tautiin, siis COVID-19:ään, sairastuneiden ja siltä säästyneiden määrään voisi liittyä kaksi seikkaa.\nTässä nuo virus ja tautien termit on ihan oikein mutta yllättävän monessa paikassa noita kahta termiä käytetään sekaisin ja\npuhutaan myös viruksesta nimeltä COVID-19.\nPieni murhe tässä koko kaaoksessa mutta turha hämmentää lisää jo muutenkin hämärää asiaa.\nMinusta se koteihin lähetetty THL:n tietoisku sotkee myös nuo termit.


Palmikkoneuleena tehtyä asustesettiä elävöittää Novita 7 Veljestä Horisontti langan maalauksellinen neulepinta.\n(804) karikko 300 g\nPuikot Novita nro 3Â–3Â½ ja 3Â½Â–4 tai käsialan mukaan\nLuo ohuemmille puikoille 58 s ja aloita joustinneule työn nurjalla puolella neulomalla 2 n. Neulo joustinneuletta 5 cm ja nosta aina kerroksen 1. s neulomatta.\nVaihda työhön paksummat puikot. Aloita palmikkoneule ruutupiirroksen 1. krs:lta ja neulo palmikkokuvio. Kerroksella kaventuu 2 s ja työssä on 56 s.\nToista ruutupiirroksen kerroksia 2Â–9, kunnes kaulaliinan pituus on noin 175 cm ja olet viimeksi neulonut ruutupiirroksen 9. krs:n.\nNeulo ruutupiirroksen kerrokset 10Â–13. Kerroksella 13 työhön tulee 2 s lisää ja työssä on 58 s.\nVaihda työhön ohuemmat puikot. Aloita joustinneule työn nurjalla puolella neulomalla 2 n ja neulo joustinneuletta 5 cm. Päätä s:t joustinneuletta neuloen.\nHöyrytä kaulaliina kevyesti.\nnoin 22 x 160 cm\nMallineuleet Joustinneule: neulo *2 o


Tietosuoja, asiakasrekisteri | Pikipruukki - Kiinteistö Oy Pikipruukki\nAsiakasrekisterin tietosuojaseloste ja informointilomake\nKiinteistö Oy Pikipruukki Fastighets Ab:n asiakkuuteen ja muuhun asialliseen yhteyteen perustuva asiakasrekisteri.\nRekisteriä käytetään asiakkuuden ja muuhun asialliseen yhteyteen perustuvan suhteen perustamiseen, hallinnointiin, hoitamiseen, analysointiin ja kehittämiseen sekä palvelujen tarjoamiseen ja markkinointiin.\nRekisterin avulla suoritetaan vuokraustoimintaan liittyviä toimeksiantoja (mm asuntojen hakeminen, tarjoaminen, markkinointi, vuokraaminen, huolto, kunnossapito, asuminen, reklamaatiot, palautteet, vuokran ja muiden maksujen maksaminen, perintä, asiakastapahtumien varmentaminen, sopimusten päättyminen). Muita tehtäviä ovat mm. asiakassuhteen hoitaminen, hallinnointi, palveluiden tuottaminen ja tarjoaminen, asiakastyytyväisyyskyselyt, rekisterinpitäjän liiketoiminnan sekä asiakassuhteen kehittäminen ja suunnittelu sekä asiakasviestintä, jota voidaan toteuttaa myös sähköisesti. Palveluihin liittyvien rekisterinpitäjän ja muiden toimeksiantoihin liittyvien henkilöiden ja tahojen oikeuksien ja/tai omaisuuden suojaaminen ja turvaaminen. Rekisterinpitäjän lakisääteisten velvoitteiden hoitaminen sekä muut vastaavat käyttötarkoitukset.\nHenkilötietojen käsittelyn oikeusperuste perustuu asiakkaan ja yrityksen väliseen sopimukseen.\nHenkilötietojen käsittelyn oikeusperuste perustuu rekisteröidyn antamaan suostumukseen.\nRekisteriin tallennetaan asuntoa hakevien sekä asuntoon asumaan tulevien henkilöiden nimi, henkilötunnus, osoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite, kotipaikka, kansalaisuus, asunnonhakuhetken mukaiset tulot ja varallisuus, arvo tai ammatti, työ- tai opiskelupaikka kestoaikoineen, mahdolliset luottotiedot sekä velkajärjestelytiedot, asunnontarve (tiedot nykyisestä asunnosta sekä asunnonhaun syyt) sekä mahdolliset muut asiakaan asuntohakemuksessa ilmoittamat tiedot.\nLisäksi rekisteriin tallennetaan vuokrasopimustiedot, vuokranmaksutiedot, vuokravakuustiedot, käyttökorvausmaksuihin perustuvat tiedot, vuokran ja muiden maksujen perintään ja laskutukseen liittyvät tiedot, asumiseen liittyvät tiedot, mahdollisen edunvalvojan tiedot, vuokrasuhteen aikana asuntoon muuttavien sekä sieltä poismuuttavien henkilö- ja osoitetiedot sekä vuokrasuhteen hoitoon sekä päättymiseen liittyvät muut mahdolliset tiedot sekä mahdollisesti reklamaatiot, palautteet sekä muu asiakkuuteen ja asialliseen yhteyteen liittyvä yhteydenpito, viestintä ja toimenpiteet.\nTietolähteinä käytetään asiakkaan jättämää asuntohakemusta liitteineen, asiakkaan tekemiä ilmoituksia sekä tapahtumia. Muita tietolähteitä ovat eri viranomaistahot sekä väestörekisterikeskus.\nRekisterinpitäjä ei pääsääntöisesti luovuta asiakkaiden henkilötietoja ulkopuolisille tahoille, paitsi lainsäädännön niin velvoittaessa tai tilanteen niin vaatiessa sellaisiin ulkoisiin tarkoituksiin, jotka eivät ole ristiriidassa edellä mainittujen henkilötietojen käsittelyn tarkoitusten kanssa. Tällaisia tarkoituksia ovat mm. asumiseen, perintään, huoltoon ja korjaus/kunnostustoimintaan, sähkö- ja tietoverkkotoimittajille asumiseen, asiakastyytyväisyyskyselyiden tekemiseen tai markkinointiin liittyvät asiat. Henkilötietoja ei siirretä EU:n tai ETA:n ulkopuolelle.\nRekisterin pitäjä säilyttää tietoja ainoastaan niin pitkään kuin niiden säilyttäminen on rekisterissä perusteltua. Tämän jälkeen tiedot poistetaan. Asiakaskohtaisia tietoja säilytetään järjestelmän aktiivitietokannassa niin kauan kuin asiakassuhteen hoitaminen sitä edellyttää.\nTallennettuihin tietoihin on pääsy ainoastaan yksilöidyillä rekisterinpitäjän ja sen toimeksiannosta ja lukuun toimivien yritysten työntekijöillä työtehtävän mukaisin henkilökohtaisin ja rajatuin käyttöoikeuksin, käyttäjätunnuksin ja salasanoin. Rekisterin käyttö on ohjeistettu. Tiedot on tallennettu keskitetysti lukittuun ja valvottuun atk-tilaan ja ovat palomuurein, salasanoin ja tarvittavin muin tietoturvan toimiaalla kulloinkin yleisesti hyväksyttävin teknisin keinoin suojattuja.\nRekisteröidyllä on oikeus tiedon etsimiseksi tarpeelliset seikat ilmoitettuaan saada tietää, mitä häntä koskevia tietoja tähän rekisteriin on talletettu tai ettei rekisterissä ole häntä\nkoskevia tietoja. Rekisteröidyllä on oikeus vaatia, että rekisterinpitäjä oikaisee ilman aiheetonta viivytystä rekisteröityä koskevat epätarkat ja virheelliset henkilötiedot.\nRekisteröidyn, joka haluaa tarkastaa, oikaista tai poistaa itseään koskevat tiedot edellisessä kappaleessa kuvatulla tavalla, on esitettävä tätä tarkoittava pyyntö toimittamalla kirjallinen, omakätisesti allekirjoitettu, yksilöity pyyntö henkilökohtaisesti asiakasrekisterin yhteyshenkilölle. Pyynnön toimittamisen yhteydessä henkilöllisyys tarkastetaan.\nPyynnön saatuaan on rekisterinpitäjän ilman aiheetonta viivytystä, joka tapauksessa 30 vuorokauden kuluessa vastattava rekisteröidylle. Mikäli pyyntöjä on monta tai ne ovat\nmonimutkaisia, voi rekisterinpitäjä ilmoittaa tarvitsevansa niiden käsittelyyn lisäaikaa enimmillään 2 kuukautta. Määräajan jatkaminen on perusteltava.\nMikäli henkilötietojen käsittelyn oikeusperustana on rekisteröityjen antama suostumus, on rekisteröidyllä myös oikeus suostumuksen peruuttamiseen. Suostumuksen peruutusta tai käsittelyn vastustamista koskeva pyyntö on esitettävä toimittamalla kirjallinen, omakätisesti allekirjoitettu, yksilöity pyyntö henkilökohtaisesti asiakasrekisterin yhteyshenkilölle. Pyynnön toimittamisen yhteydessä henkilöllisyys tarkastetaan.


Mataleena: April 2017\nRantapolulta löytyi vihreää.\nTapasimme pienen pojan joka sanoi naamioituneensa risun taa ja katselevansa lintuja. Risussa oli kuivuneita ruohoja. Lapset ovat luovia luonnostaan.\nNäimme kaksi kuollutta lokkia kellumassa jokirannassa. Liekö reviiririitoja tai tauteja. Jos kuolleita lintuja tulee lisää, täytyy huolestua. Kävelimme torille ja totesimme olevamme väärässä paikassa. Kävimme kahvilla jossakin monista kahviloista jotka eivät sykähdytä. Välillä satoi räntää, vettä ja tuuli lujaa. Aurinkoakin oli hetken.\nMelankolinen kuva kuolleesta lokista.\nRäntää sataa. Vappu on ylihuomenna. Perinteikäs vasemmiston Vappu Vanhalla Suurtorilla. Toivottavasti ei sada räntää.\nPerinteistä puheen ollen : äitini 91, kohta kaksi, kertoi paistavansa munkkeja kuten aina Vapuksi. Hetken olin kauhuissani kännykkä kädessäni, mutta sitten selvisi että pikkusiskoni oli mukana paistamassa.\nMinulla ei ole perinteitä vapun suhteen, paitsi että minusta tulee vappuna aina punainen.\nPosted by quijote at 6:19 PM No comments:\nKuvassa oleva lasiseinäinen funkistyylinen talo on entinen leipomo Lonttisissa. Leipomon lopetettua, se remontoitiin asunnoksi. Nyt sitä myydään erillistalona. Liikaa lasipintaa pestäväksi minulle. Mielenkiintoinen asunto ilman seinänaapureita.\nTänään oli lämmintä +10, aurinko paistoi lämpimästi kun istuimme duunarikahvilassa torilla. Meidän piti mennä kävelemään jokirantaa teatterisillalle asti, mutta se täytyy toteuttaa myöhemmin. Poikkesimme kirjastoon ja löysin sieltä Ulla-Leena Lundbergin Sade kirjan. Siitä kerron myöhemmin lisää. Kirjasto on pelastus monelle pissahätäiselle. Lisäksi siellä on mielenkiintoisia näyttelyitä.\nPosted by quijote at 3:39 PM No comments:\nTurun kauppatorilla oli väriloistoa tänään. En kuitenkaan uskaltanut ostaa, tyydyin ainoastaan katselemaan. Sää olisi lämmin jos kylmä tuuli ei latistaisi sitä. Violetit orvokit ovat suosikkejani, mutta kyllä muutkin värit kelpaavat.\nMistä tulee hokema että orvokki on ahkera. Missä mielessä ahkera. Ehkä se yhdistetään vaatimattomaan duunarinaiseen. Minusta hokema on pöhkö.\nVaisteentalon seinässä on tällainen taideteos. Sääli että aurinko oli pilvessä kuvan otto hetkellä.\nRauno Lahtisen Punainen Turku on hyvinkin kaiken kattava kirjoitus 1917-1918 tapahtumista ja miten kaikki alkoi ja päättyi. Vai liekö päättynyt vieläkään, sillä asiat muuttuvat muuksi ja ovat kuitenkin samat. Jokaisen turkulaisen kuuluisi lukea tämä jo senkin vuoksi että ymmärtäisivät turkulaisten toimintamalleja, historiasta puhumattakaan. Itseäni kiinnostaa naisten osuus taistelijoina ja organisoijina ja toteuttajina. Ja sitten ovat ne naiset jotka seurasivat miehiään vankileireille lastensa kanssa.\nKirja on perusteellinen ja kiitos siitä.\nKävelin pitkin Jarrumiehen katua ylös. Erään puutalon kohdalla oli tällainen sähkökaappimaalaus. Sateenkaari, ankkuri ja pupu.Hyvä tarina jos haluaa niin nähdä.\nTässä hieman laajennettuna.\nTurussa oli aamulla jalkarätin kokoisia räntähattaroita. Nyt on taas puhdas ilma, aurinkoa ja tuulta. Ei kovin lämmintä.\nPosted by quijote at 4:18 PM No comments:\nTässä on pieni matkaikonini. Pidän tästä ikonista.\nNäin kaksi kuollutta lintua kävellessäni jokirantaa kotiin: joessa kellui lokki, naakka puolestaan oli heitetty maatuvan puun rungolle. Rotan raatoja on näkynyt kotikadullamme monta. Mistä moinen raadollisuus. Luulisi tuon ikonin olevan ristiriidassa tekstin kanssa mutta tarkemmin ajatellen ihmisen raadollisuus ja vallalnhalu ovat nähtävillä vähän joka puolella.\nKauneutta voi löytää myös raadollisuudesta. Sen havaitseminen on kiinni asenteesta sillä joskus asenne haittaa näkemistä ja tarkastelu jää vaillinnaiseksi. Tämän opetti yksi opettaja kauan sitten, ja on kyllä vieläkin vaikeaa löytää kauneutta kuolleen rotan ruumiista, tai linnuista.\nTänään Turussa on +5 astetta. Aurinkoista ja sateen jälkeen puhdasta.\nEn ole liittynyt Moskovan patriarkaatin kirkkoon Turussa, en edes tiedä miten sinne pääsee sisälle. Kaikki instituutiot ovat minulle vaikeita.\nSääli ettei juhlavalaistus näy ikkunoiden läpi. Kurjaa kun noita autoja ja pysäkkejä on noin paljon kirkon edessä. Metropoliitta Ambrosius oli kuulemma lempeä ja suvaitsevainen. Isä Petri Ratilainen ja isä Andreas toimittivat kuulemma palvelusta, luulen että myös kirkkoherra oli paikalla. Isä Petri on ollut pappina 30 vuotta. Joku hieno rouva osoitti mieltään ehtoolisjonossa, mutta hienot rouvat ovat sellaisia, eikä niistä voi olla aina varma. Huonoa käytöstä neuvoston jäseneltä ja kirkkovaltuustoedustajalta.\nKuka hoitaa hautausmaamme hyvää tekevien Jumalanpalvelijoiden haudoista jos heillä ei ole omaisia. Joku oli väittänyt että ulkopuolisilla ei ole hautaoikeutta(!) hoitaa niintä. Eli, jos veisin Mataleenan nimissä kuunliljan jonkun unohdetun haudalle, niin joudunko syytteeseen jostakin minulle tuntemattomasta syystä. Hautausmaalla on ainakin kaksi todella merkittävää hauta jotka ovat unohdukden tilassa, toinen entinen kanttori( ei Torhamon) ja toinen rikkaat sisarukset jotka jättivät seurakunnalle arvokasta omaisuutta. Toivottavasti on tallessa, ei "Panamassa". Olisi syytä muistaa näitäkin hyväntekijöitä.\nTurussa tänään +6 astetta, puolipilvistä ja tuulista.\nSilmiini osui ilmoitus jossa kerrottiin Turun ortodoksisen kirkon praasniekasta ja lopuksi kerrottiin attä kaikki ovat tervetulleita. Minusta on itsestään selvää että kaikki ovat tervetulleita. Ei tässä elitismissä ole vielä niin pitkälle menty että vain elitistit kutsutaan.\nToki rasvainen nuttura ja kirpparilta kootut asusteet herättävät närää. Nämä "porvarisrouvat" eivät ole niitä, jotka pelastavat sieluaan vapaaehtoisilla hyvillä töillä, kuten 1800-luvun rouvat antoivat apua köyhille mutta eivät halunneet heidän nousevan köyhyydestä. He eivät tehneet yhteiskunnallisia parannuksia, he leikkivät rikasta rouvaa, jotka kuvittelivat olevansa hyväntekijöitä ihmisille joita eivät edes halunneet tuntea lähemmin. Nämä rouvat kirkossamme kuuluvat keskiluokkaan, he eivät halua luopua saamistaan eduista. Olisi hauska tietää miten heidän lapsensa sijoittuvat luokkayhteiskunnassa.\nNämä rouvat kirkossamme kuvittelevat olevansa jotain aivan erityistä. Minusta heille pitäisi kertoa tarina munkista joka löysi nöyryyden kompastuessaan lätäkköisellä tiellä ja saatuaan paskaa suuhunsa.\nYksi seurakuntalainen luuli että tämä juhla olisi komentajakapteenin poliittisen menestyksen kunniaksi ja ihan piispakin paikalla. Ei nyt sentään niin pitkällä olla. Neuvoston henkilöt saapuvat tietenkin näytille, heitä ei muuten kirkossa näe.\nJoillekin on elämäntapa asua puutalossa, syödä kasvispainotteista ruokaa ja ostaa vaatteensa kierrätyksestä. Maailman vesivarat ovat rajalliset ja käyvät rajallisemmiksi koko ajan, voi olla että hiustenpesu käy harvemmaksi kuin nykyään.\nTänään satoi vettä rankasti kun kävin hapankaali ja hapankurkkukaupassa. Suosin vegelevitteitä, kartan eläinrasvoja. Paluumatkalla olin vähällä pudota jokeen. Jotkut heittelevät kaljatöjkkejään vedenrajaan, minulla on tapana siivota jokirantaa kulkiessani ja totesin etten ole enää yhtä notkea kuin joskus muinoin.\nTurussa +6 astetta, kosteaa ja tuulista.\nPosted by quijote at 4:31 PM No comments:\nJossakin parkkipaikoista oli jännä valon ja varjon kohtaaminen. Valkorunkoisia koivuja riittää. Tuohta käytettiin ennen vanhaan rakennusmateriaalina taloissa ja saunoissa. Koivuja vainottiin Suomessa 1960-luvulla, samoin kuin sininen, tai musta perunalaatu hävitettiin tehoviljelyn seurauksena kokonaan. Suomalaisilla on tapana vainota kuoliaaksi vähän kaikkea kun ruvetaan vainoamaan.\nTurussa tänään +6.4. Koleaa ja aurinkoista. Katselin valtuuston juhlaistuntoa. Juhlaluento oli hyvä. Sitten puheenjohtajan pöydässä söhlättiin ja joku sanoi:Vittu. Nyt puheenjohtaja vaihtui vihreään. Kokoomuksen ja demareiden akseli murtui. Näyttää hyvältä.\nPosted by quijote at 9:53 AM No comments:\nViktor Vasnetsovin Pyhän kolminaisuuden kuvaus. Pyhähenki on näissä maalauksissa aina kyyhkysen muodossa.\nIsyys kirkkokunnassamme on tutkimisen arvoin en asia, varsinkin nyt kun kirkko, kuten ympäröivä yhteiskuntakin, on jakautunut. Jokainen saa itse tykönänsä miettiä tätä isä käsitettä ja mitä se nykyään pitää sisällään. Joskus tulee mieleen jopa "isänmurha" joka on murrosikäisten poikien itsenäistymiseen kuuluva vaihe.\nKuulin että metropoliitta Ambrous tulee Turkuun praasniekkaan viikonloppuna. Tämä Pyhän marttyyrikeisarinna Aleksandran muistopäivä on merkityksellinen lähihistoriallisesti.\nLähdin tästä talosta luopumisen haikeudessa.\nPalasin Turkuun iloa tuntematta.\nPosted by quijote at 7:06 PM No comments:\nYöllä oli pakkasta ja kylmää. Nyt keskipäivällä on jo lauhenpaa. Aurinko siivilöi valoa pilvien raoista. Sininen on huikeaa silmälle. Lumen kohtaaminen auringon kanssa synnyttää kirkkautta. Kävelin Vinkaran vaaran puoliväliin, yläosa oli hankiaisen vallassa. Kuvassa Koiteretta, jäätä ja lunta. Tuo järvi on ollut elämänlähde monessakin mielessä. Se on ollut kulkutie muualle ja toisaalta se on ruokkinut asukkaita.\nTäältä olen oppinut suurpiirteisyyttä elämän arvojen suhteen. Nämä ihmiset ovat osanneet laittaa asiat tärkeysjärjestykseen elämän kovassa saatossa. Ajattelen, että ennen juhla oli juhla ja sitä kunnioitettiin, nyt arkisuus on kaikkialla ja käsitys juhlan merkityksellisyydestä on hämärtynyt.\nHuomenna kokoonnumme kaikki täällä olevat lapset perheineen äitini 91, luo. Hän on edelleenkin elämässä kiinni ja hoitaa asiansa ja pää pelaa kuin partaveitsi. Joskus ettonekin on tietysti tarpeen.\nPaikka jossa olen, on vanha kotitalomme. Hiljaisuudessa kuulee outoja ääniä: tuvan ovi npsuu, aivan kuin joku tulisi sisälle ja avaii välieteisen oven. Nurkissa kopisee ja natisee. Lattiatkin ovat alkaneet narista omia aikojaan.\nLuin Erkki Tuomiojan kirjan Häivähdys punaista. Äitini näki kirjan ja kiinnostui siitä ihan hirveästi, ja lainasin sen hänelle. Pidän tuosta kirjasta ja Tuomiojan tyylistä kirjoittaa. Hella Wuolijoki oli varmasti erityisihminen tai edellä aikaansa jossakin suhteessa.\nPosted by quijote at 12:42 PM No comments:\nValkoiset koivut varhaiskevään maisemassa. Venäläisille valkorunkoiset koivut ovat pyhiä, niitä näkee taiteissa symboleina. Pietari Suuri huvitteli katselemalla kun hovineidot kyykkivät viehkeästi koivikossa. Heidät oli opetettu miten kyykitään sulokkaasti Tsaarin katsella.\nAjoimme läpi Suomen itärajalle ja näimme kauniita valkoisia koivunrunkoja, joiden latvat hohtivat violettisina, mikä taas enteilee hiirenkorvia sitten myöhemmin.\nSaunan lämpö on saatu aikaan koivuhaloilla. Vanha leivinuuni on lämmin. Kaukana kavala maailma.\nTässä hieman harakan arkkitehtuuria.\nLähden taas Karjalan laulumaille joksikin aikaa. Siellä lienee lunta vielä ja järvi jäässä. Kotimies asustelee talossamme. Näinä levottomine aikoina ei voi enää olla varma mistään. Kaikkinainen paha on näköjään siellä missä sitä vähiten luulisi olevan. Toivottavasti pääsiäisuhreja ei tule missään päin maailmaa.\nKirkasta Pääsiäistä kaikille.\nPosted by quijote at 4:40 PM No comments:\nDimitri Zhilinskin maalaus Dios con nostros, 1991\nErääseen ortodoksiseen seurakuntaan valittiin uusi kirkkoherra. Oli karmeaa ja ennekoivaa miten hänet otetaan vastaan kun luin kommentin että:" Ei hän täällä tule kauan olemaan, seurakuntalaiset tekevät hänen olonsa sietämättömäksi ja vainoavat häntä. Sitten seurasi kossupullokommentti kanslian pöytälaatikossa. Lisäksi epäiltiin mielenterveyttä ja sukupuoli-suuntautuneisuutta." (Tällaiset epäkristilliset tavat ovat tuttuja jo Turun seurakunnan lähihistoriassa.)\nMinusta Kristilliseen etiikkaan kuuluu tukea ja rakkaudellisesti toimia että uusi työntekijä onnistuisi työssään. Seurakunnissa ei pitäisi olla syrjäyttämistä, eristämistä, vainoa, eikä rakkaudettomuutta.\nMinulla oli Turun ajoilta suorastaan iljettäviä kokemuksia siitä miten helposti puukotetaan selkään, levitetään perättömiä juttuja ja miten likaista peliä pelataan kirkkokuntamme kulisseissa. Totta on että miehet käyttävät toisen laisia keinoja kuin naiset, johtuen siitä että miehet ovat ortodoksisessa kirkossa suoria vallankäyttäjiä, naiset käyttävät epäsuoraa, mutta ei suinkaan vähäistä vallanvaikuttamista. Ja miten lopultakin uskollisesta lampaasta voi tulla susi paimenelle, kun luvataan jotakin, mistä ei sitten tulekaan mitään kun paimen on jo "tapettu".\n"Opi elämään ortodoksisessa yhteisössä, mutta muista että halaaja saattaa iskeä toisella kädellä tikarin selkääsi." Näin sanoi eräs ortodoksinen pappi.\nPosted by quijote at 11:32 AM No comments:\nPosted by quijote at 8:47 AM No comments:\nKannanottoni Turvapaikan kielteisiin päätöksiin ja pakkolähetyksiin Afganistaniin. Jotain on pielessä toimintatavoissa kun kielteisen turvapaikkahakemuksen saaneita haetaan kotoa aamuyöllä.\nNeuvostoliitossa oli samanlainen käytäntö kun henkilöitä lähetettiin työleireille mielivaltaisesti, koska luvut olivat tärkeämpiä kuin ihmiset. Meidän hallituksemme haluaa päästä eroon niistä jotka todella tarvitsevat turvapaikan, epäilen vahvasti että hallituksen motiivit ovat itsekkäät.\nTulevaisuudessa, kun ilmastonmuutos alkaa todella ilmetä voimassaan, ilmastopakolaisia lähtee nälkää pakoon paljon. Heillä ei tule olemaan vaihtoehtoja. Eikä ole meilläkään jos puhdasta vettä yksityistetään ulkomaisille yhtiöille.\nÄlkäämme unohtako että Jeesus on kuuluisin pakolainen kautta aikojen.\nPosted by quijote at 5:31 PM No comments:\nNäkymä Pyhän haudan kirkosta Jerusalemissa, 1820-luku. Taiteilija Maksim Vorobjov. Taulun alareunassa on pieniä rukoilevia hahmoja polvillaan. Niitä ei reota kuvassa kunnolla.\nVorobjov sai komennuksen matkustaa 1820-1821 keisarillisen diplomaattisen valtuuskunnan mukana Lähi-Itään, Syyriaan ja Palestiinaan. Keisarin tarkoitus oli että valtuuskunta suorittaisi mittauksia Jerusalemin pyhillä paikoilla Moskovan kuvenementtiin rakennettavaa uuden Jerusalemin Ylösnousemuksen luostaria varten. Matkan aikana Vorobjov ikuisti akvarellein ja piirustuksin kaupunkinäkymiä, Kuolleenmeren ja Rhodoksen maisemia, sekä Jerusalemin kirkkojen sisä- ja ulkokuvia. Palattuaan kotimaahansa hän maalasi useita maalauksia näistä aiheista.\nVenäläinen runoilija Jevgeni Jevtusenko on kuollut. Hänet haudataan suuresti ihailemansa kirjailija Boris Pasternekin viereen. Kaksi kirjailijaa, kaksi näkijää katsovat tähtiin hiljaa, suurkaupungin kohina ylittää melutason, järjestelmät kaatuvat aikansa elettyään. Jevgeni Jevtusenko oli minun mielestäni suojasään runoilija ja hänen runoelmansa Babi Jar toi tietoisuuteen natsien tekemän juutalaisten joukkomurhan, josta venäläiset vaikenivat. Dimitri Shostakovitsin 13. sinfonia soi runoelman mukan. Mainittu kansanmurha tapahtui Kiovan lähellä syyskuussa 1941, kahden päivän aikana, ja siinä kuoli 30 000 juutalaista. Babi Jar runoelma julkaistiin Neuvostoliitossavasta 1984.\nJevgeni Jevtusenko tunsi itsensä runoilijana Ladimir Majakovskin, Sergei Jesenin ja Anna Ahmatovan perilliseksi.\nHän kirjoitti myös runon Suomalisista räkänokka fasisteista oltuaan Helsingissä maailman nuorten ystävyys festivaaleilla. Oikeistomuoriso huuteli ja häiriköi kuulemma siellä.\nItse muistan perhaiten runon joka liittyy Babi Jarin runoihin: Ei, en tahdo puolikasta, anna minulle kokonainen maa ja taivas.\nPosted by quijote at 10:13 AM No comments:\nSvatoslav Voinov: Viimeinen ehtoollinen, 1918.\nHarpin estetiikka, vahvasti symboolinen ja konstruktiivinen maalaus. Voimakkaat ja pelkistyneet muodot, väriasteikko on kylmän askeettista Voinovin maalaus vie arkitodellisuuden tuolle puolen.\nAterian aikana Jeesus otti leivän, mursi ja antoi opetuslapsilleen: ottakaa ja syökää, tämä on minun ruumiini. Hän otti viininmeljan ja kaikki opetuslapset joivat siitä, hän sanoi: Tämä viini on minun vereni, liiton veri, joka vuodatetaan kaikkien puolesta. Totisesti, minä en maista enää viiniköynnöksen antia ennen kuin sinä päivänä jolloin juon uutta viinia Jumalan valtakunnassa.\nVahva sumu laskeutui jo illalla, ja tiivistyi aamua kohti sakeaksi seinäksi. Tänään pitäisi olla lämmim päivä.\nPosted by quijote at 9:09 AM No comments:\nTämän jälkeen eräs Josef, joka oli kotoisin Arimatiasta, pyysi Pilatujselta että hän saisi ottaa Jeesuksen ruumiin ristiltä. Hän oli Jeesuksen opetuslapsi, joskin salaa, sillä hän pelkäsi juutalaisia.Pilatus suostui pyyntöön, ja Josef tuli ja otti Jeesuksen ruumiin alas ristiltä. Paikalle tuli myös Nikodemos, se mies, joka oli käynyt ensimmäisen kerran Jeesuksen luona yöllä, ja hänellä oli mukanaan sata mittaa mirhan ja aloen seosta. Miehet ottivat jeesuksen ruumiin ja käärivät käärinliinoinin joihin oli laitettu tuoksuoljyä, niin kuin juutalaisilla on tapana vainajille laittaa haudatessaan heidät.\nUhrautuminen toisen puolesta on ominainen tapa venäläisessä kirjallisuudessa, taiteessa ja kulttuurissa. Tämä teema toistuu usein ja se toistuu myös Jevgeni Moisejenkon tuotannossa. Korkeat eettiset ihanteet näkyvät hänen Kristuksen kärsimysmaalauksissaan.\nHänen johtoajatuksensa oli puolustaa ihmisyyttä ihmisessä. Kuvan maalaus on nimeltään Golgata ja se on maalattu 1987- 88.\nUhrautumista ei pidä sekottaa tämä päivän uhriutumiseen. Ne ovat merkitykseltään eri asioita.\nTänään on lauantai, harmaata, +3 astetta. sade taukosi juuri.


Sunnuntai moi ja tilannepäivitystä! Opiskelu on alkanut tuntua jo vähän enemmän siltä itseltään, kun lukariin tulla tupsahti pari uutta kurssia. Pääsykoekirjallisuuteen perustuva ihmisen fysiologia ja anatomia tuntuu tulevan ulos jokaisesta anatomisesti mahdollisesta aukosta, mutta latina tuo mukavaa vaihtelua luonnontieteiden lomaan. On myös ollut hauska huomata, ettei lukion latinakerhon opit ole kokonaan unhoittuneet.\nKemiassakin päästiin jo käytännön hommiin, kun käytiin tutustumassa labraan, jossa tullaan työskentelemään enemmän tulevina viikkoina. Lukiossa ei saatu koskea mihinkään laimeaa natriumhydroksidia kummempaan, mutta nyt päästään jo ensi kerralla pipetoimaan vahvoja happoja, jee! Ratiopharmin meille sponssaama labratakkikin saapui tällä viikolla, ja sitä on ehditty mallailla useampaan otteeseen. Mutta onhan se nyt ihan eri, kun se on ikioma!\nVapaa-ajanrientojakin riitti. Heti maanantaina oli Farmasialiiton vuksi-ilta, jossa ote oli astetta ammatillisempi. Vielä tuntuu työelämän kuviot kovin kaukaiselta, ja tekisi mieli keskittyä nauttimaan tästä opiskelijaelämästä, kun sen alkua joutui vartomaan niin pirun kauan. Ammattiliiton jäseneksi liittyminen olkoon siis ajankohtaisempi asia ensi vuonna, jolloin saadaan ensikosketus apteekissa työskentelyyn harjoittelun muodossa. Vaan ei ollut turha ilta tämäkään, sillä saatiin tietopläjäyksen lisäksi vinkeät kangaskassit ja illallinen viinillä sekä suklaamoussella.\nTorstaina koitti puolestaan meidän tuoreiden farmasistien kastajaiset, joiden teema oli niinkin villi kuin viidakko. Kierrettiin taas rasteja samaan tapaan kuin viime viikon kaupunkisuunnistuksessa, poikkeuksena se, että jakaannuttiin sattumanvaraisiin ryhmiin. Uusiin naamoihin tuli siis jälleen tutustuttua, ja rastit piti huolen siitä, että kaikki pääsi heti näyttämään ne parhaat puolensa. Alastomuus jäi tällä kertaa onneksi aika minimiin, kun Savilahdelta puhaltava tuuli oli kaikkea muuta kuin leppeän vilvoittava. Kiertelyn lomassa saatiin tietysti myös se itse kaste, johon kuului sen verran pitkiä lauseita sisältänyt vala, ettei se valitettavasti jättänyt kovin kirkasta muistijälkeä otsalohkon sopukoihin.\nLopulta päästiin lämmittelemään sisätiloihin, ja kakkosvuosikurssilaisten tehtailemat viinit ne vasta lämmittikin! Salaisena ainesosana juomingeissa oli luultavasti jonkin sortin myrkky, sillä usean kohdalla ilta katkesi muutamaan lasilliseen. Itse tulin onneksi kulauttaneeksi vain yhden mukillisen eikä loppuiltana tosiaan tarvinnut juuri tiskillä tankata. Jatkot järjestettiin tällä kertaa Puikkarissa, ja tuntuu, että pidot sen kun paranee! Ja illat pitenee...\nViikonloppu kului taas huomattavasti tylsemmissä merkeissä. Yritin laiskotella tuijottelemalla Housea ja vetämällä karkkia, mutta keskittymiskyky riitti tasan 1,5 jakson katsomiseen. Aktiivinen arki tuntuu jääneen päälle, jolloin tekee jatkuvasti mieli tarttua vähintään kolmeen asiaan yhtä aikaa. Onneksi koulujutut on sen verran kiinnostavia, että ne onnistuu kaappaamaan huomion vähän paremmin. Laskuharjoitusten tekeminen tuntuu suorastaan terapeuttiselta kaiken häsellyksen keskellä. Näihin kuviin ja tunnelmiin päätän tällä kertaa, ja häsellän kohti seuraavaa viikkoa!\nLähettänyt Kuvailevainen klo 11.56\nessi 18. syyskuuta 2016 klo 13.26\nIhana postaus! Ekassa kuvassahan oikein hehkut, näyttää opiskelu sopivan siulle erittäin hyvin! :)\nKuvailevainen 25. syyskuuta 2016 klo 7.22\nOi ihanasti sanottu!! :)


Työntekijäkokemuksen johtaminen MATR222-3002 17.01.2022-27.02.2022\t10 op (RA81M21K)\t+-\nOpiskelija osaa kuvata esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta. Opiskelija tunnistaa työntekijäymmärryksen merkityksen johtamisessa ja osaa toimia kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä. Opiskelija tunnistaa operatiivisen johtamisen roolin ja tehtävät organisaatiossa sekä osaamisen merkityksen matkailuliiketoiminnassa. Opiskelija osaa ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\n- kuvata esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta\n- tunnistaa työntekijäymmärryksen merkityksen liiketoiminnassa\n- johtaa työntekijäkokemuksia kokonaisvaltaisesti liiketoimintastrategian näkökulmasta\n- toimia kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä\n- tunnistaa operatiivisen johtamisen merkityksen liiketoimintaprosesseissa\n- tunnistaa esimiehen vastuut ja velvollisuudet kansainvälisissä työyhteisöissä\n- tunnistaa osaamisen merkityksen työntekijäkokemuksen ja liiketoiminnan näkökulmasta\n- tunnistaa elinikäisen oppimisen merkityksen osaamisen vahvistamisessa\n- ennakoida organisaation tulevia osaamistarpeita ja huomioida ne toiminnassa\n- kuvata työhyvinvoinnin osa-alueet ja työkaluja\n- tunnistaa positiivisen työntekijäkokemuksen merkityksen työntekijän sitoutumiselle ja motivaatiolle sekä tuottavuudelle.\n- Työntekijäkokemuksen kokonaisvaltainen johtaminen liiketoiminnan näkökulmasta\n- Operatiivinen ja osaamisen johtaminen\nHylätty (0): Opiskelija ei osaa kuvata esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja eikä osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta. Opiskelija ei tunnista työntekijäymmärryksen merkitystä johtamisessa, eikä osaa toimia kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä.\nOpiskelija ei tunnista operatiivisen johtamisen roolia ja tehtäviä organisaatiossa eikä osaamisen merkitystä matkailuliiketoiminnassa. Opiskelija ei osaa ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\nTyydyttävä (1): Opiskelija osaa heikosti kuvata esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta. Opiskelija tunnistaa hieman työntekijäymmärryksen merkitystä johtamisessa ja osaa heikosti toimia kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä.\nOpiskelija tunnistaa hieman operatiivisen johtamisen roolin ja tehtävät organisaatiossa sekä osaamisen merkityksen matkailuliiketoiminnassa. Opiskelija osaa hieman ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\nTyydyttävä (2): Opiskelija osaa pääsääntöisesti kuvata esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta. Opiskelija tunnistaa pääpiirteissään työntekijäymmärryksen merkityksen johtamisessa ja osaa toimia kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä.\nOpiskelija tunnistaa pääpiirteissään operatiivisen johtamisen roolin ja tehtävät organisaatiossa sekä osaamisen merkityksen matkailuliiketoiminnassa. Opiskelija osaa pääsääntöisesti ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\nHyvä (3): Opiskelija osaa kuvata esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta. Opiskelija tunnistaa työntekijäymmärryksen merkityksen johtamisessa ja osaa toimia kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä.\nOpiskelija tunnistaa operatiivisen johtamisen roolin ja tehtävät organisaatiossa sekä osaamisen merkityksen matkailuliiketoiminnassa. Opiskelija osaa ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\nHyvä (4): Opiskelija osaa kuvata hyvin esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta monipuolisesti. Opiskelija tunnistaa hyvin työntekijäymmärryksen merkityksen johtamisessa ja osaa toimia monipuolisesti kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä.\nOpiskelija tunnistaa hyvin operatiivisen johtamisen roolin ja tehtävät organisaatiossa sekä osaamisen merkityksen matkailuliiketoiminnassa. Opiskelija osaa hyvin ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\nKiitettävä (5): Opiskelija osaa kuvata syvällisesti esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta monipuolisesti ja laajasti. Opiskelija tunnistaa työntekijäymmärryksen merkityksen johtamisessa kiitettävästi ja osaa toimia monipuolisesti kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä.\nOpiskelija tunnistaa laaja-alaisesti operatiivisen johtamisen roolin ja tehtävät organisaatiossa sekä osaamisen merkityksen matkailuliiketoiminnassa. Opiskelija osaa ansiokkaasti ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\nOpintojakso on ammattikorkeakoulun toteuttama, mutta valittavissa myös yliopiston matkailututkimuksen opiskelijoille.\nLuennot / tallenteet / webinaarit Ongelmalähtöiset ja reflektoivat työpajat Tiedonhankinta Ryhmätyöskentely Itsenäinen työskentely\nSuomeksi Kaihua, H. & Kemi, J. & Tapaninen, M. & Vähäkuopus, M. 2020. Positiivinen työntekijäkokemus- Opas esimiehille. Lapin ammattikorkeakoulun julkaisuja. https://www.lapinamk.fi/loader.aspx?id=2502367f-99db-4bfb-b7f7-fea7951427c9 Positiivinen työntekijäkokemus - Pohdintapakka esimiehille https://www.lapinamk.fi/loader.aspx?id=e9fcbb40-7d97-48e8-8da9-cbd46c2bd151 Viitala. 2021. Henkilöstöjohtaminen. Keskeiset käsitteet, teoriat ja trendit. Otavan kirjapaino Oy. Edita Publishing Oy. E-kirja + painettu versio. Opintojaksolla jaettava materiaali\nOpintojaksolla käy vierailijoita työelämästä. Opintojakson oppimistehtävä on muotoiltu yhdessä elinkeinon edustajien kanssa.\nn. 50 h kontaktiopetusta n. 60 h ryhmätyöskentelyä n. 144 h itseopiskelua\nKevät 2022, monimuotoinen toteutus verkossa AC-virtuaaliluokassa vk 3 opintojakson aloitus, työntekijäkokemuksen ja -ymmärryksen merkitys liiketoiminassa vk 4 - 7 operatiivisen johtamisen osa-alueet ja merkitys liiketoimintaprosesseissa vk 7 - 9 kehittavä ja kehittyvä esihenkilö\nOsaamisen näyttö Osaamisella tarkoitetaan Lapin AMKin restonomikoulutuksen osaamisperustaisessa opetussuunnitelmassa kuvattua osaamista. Työntekijäkokemuksen johtaminen -opintojakson osaamistavoitteet kertovat, mitä tulee hallita opiskeltuaan kokonaisuus. Osaamisen näytöllä osoitetaan osaamistavoitteiden hallinta. Työntekijäkokemuksen johtamisen opintojakson voi suorittaa aiemmin hankitun osaamisen näyttönä, mikäli omaa työkokemusta matkailualalla johtamisesta ja soveltavista esihenkilötehtävistä osaamistavoitteiden mukaisesti. Osaamisen näyttö todennetaan raportilla, jossa reflektoidaan vahvan tietoperustan pohjalta omaa osaamista tavoitteisiin. Raporttiin sisällytetään • tietoperustaa ja keskeisten käsitteiden avaaminen • esimerkkejä omasta osaamisesta teemoihin liittyen Tavoitteena on havainnollistaa EQF tason 6 (amk-tutkinto) osaamisen tiedot, taidot ja asenteet. Olennaista on kuvata tavoitteiden mukaista osaamista. Opetussuunnitelmassa kuvattuihin osaamistavoitteisiin ja osaamisen arviointikriteereihin tulee perehtyä huolella, jolloin muodostuu kuva siitä, millaiseen osaamiseen opinnot tähtäävät. Osaamisen näyttöön liittyen tulee olla yhteydessä opintojakson opettajaan\nArvosana-asteikko: hylätty - T 1 - K 5 Arvioitava ryhmäoppimistehtävä, painoarvo kokonaisarvosanasta 100% Aktiivinen osallistuminen opintojaksolle Arvioinnin perusteina toimivat opintojakson tavoitteiden mukaiset arviointikriteerit: - Opiskelija osaa kuvata esimiestyön osana sosiaalista vastuullisuutta ja osaa johtaa työntekijäkokemuksia liiketoimintastrategian näkökulmasta. - Opiskelija tunnistaa työntekijäymmärryksen merkityksen johtamisessa ja osaa toimia kehittävänä ja kehittyvänä esimiehenä matkailualan yrityksissä. - Opiskelija tunnistaa operatiivisen johtamisen roolin ja tehtävät organisaatiossa sekä osaamisen merkityksen matkailuliiketoiminnassa. - Opiskelija osaa ennakoida tulevia osaamistarpeita työyhteisön kehittämisessä ja henkilöstövoimavarojen hallinnassa.\nMinna Sipponen, Heidi Kaihua\nMatkailututkimuksen tutkinto-ohjelma, Restonomikoulutus


K niin kuin Koti: Lisää virkkauksia\nEteisemme on kaivannut jo tovin säilytyskoria, jonne voi heittää käsineet, pipot ja huivit. Sellaiset, joita käytetään usein ja saisivat olla käden ulottuvilla. Erinäisten kokeilujen jälkeen keksin miten matonkuteista virkkaamalla saan tehtyä pyöreän korin ja niin että se seisoo kohtuullisen ryhdikkäänä. Ei muuta kuin rautakaupan puutarhaosastolle ja hyllylle, josta saa puutarhaletkua/öljyletkua metritavarana.\nVirkkasin kiinteistä silmukoista pyöreän pohjan ja sen jälkeen virkkasin letkun kerros kerrokselta mukaan. Hieman raskasta tekemistä, mutta lopputulos toimii. Ostin letkua kymmenisen metriä ja loppui silti aavistuksen kesken. Kori on halkaisijaltaan n. 35 senttiä ja korkeus 25 senttiä.\nLiisa 11. tammikuuta 2013 klo 0.38\nTuo letkuhan on aivan mahtava idea! Peittääkö kude letkun vai jääkö se näkymään?\nPäivi R. 11. tammikuuta 2013 klo 9.54\nKude peittää letkun, jopa aika paksunkin. Painoa korille tulee, mutta on myös jämäkän oloinen.\nLaura 11. tammikuuta 2013 klo 13.35\nOlen aina ollut vähän skeptinen tuollaisten korien suhteen, mutta tuo letkusysteemi tosiaan tekee niistä varmaan tukevampia. Muistelen vaihtarivuonna tehneeni intiaanivaikutteisen korin, johon neulottiin sisään paksua jäykkää narua.\nTuolla samalla systeemillä voisi varmaan tehdä kannenkin. Tulee mieleen sellainen lumotun käärmeen pesäkori.\nsantonen 24. tammikuuta 2013 klo 13.37\nMä haluun kans letkukorin joka ei oo lötkökori! Epäilen vaan et tekemisestä ei lähiaikoina tuu mitään...


Rakennusyrityksen sopimuskäytännöistä - Asianajotoimisto Tammer-Juristit Oy\nRiskikartoitus ja Startup yritykset\nIT-oikeus, IPR ja Teknologia\nKokemus on osoittanut todeksi sanonnan ”tuurilla ne laivatkin seilaa”. Eräässä äskettäin vastaantulleessa tapauksessa tuuri loppui. Pieni rakennusyritys, joka harjoittaa laaja-alaisesti rakennustoimintaa lähinnä omakotirakentamiseen liittyen, oli toiminut vuosikausia siten, että oli myynyt pelkästään tuntityötä, kone- ja miestunteja. Ensimmäistäkään urakkaa ei ollut ollut.\nTässä tapauksessa oli kyse omakotitalon pohjatöistä eli saada asiat siihen pisteeseen, että runkoporukka voi tulla pystyttämään taloa, ja sitten taas myöhemmässä vaiheessa oli työn sisältönä tulla tekemään täyttöjä. Työn tilaaja väitti kyseessä olleen urakkasopimuksen ja lisäksi yrittäjän väitettiin olevan vastuussa siitä, että rakentamisen ajoittuessa talviaikaan pohjat olivat jäätyneet riittämättömän suojaamisen vuoksi, mikä edelleen oli aiheuttanut sittemmin pohjan painumista ja vaurioita rakenteille. Eli vaikka pohjien valmistuttua toinen porukka tuli paikalle suorittamaan omaa osuuttaan, väitettiin vastuun suojaamisesta kuuluneen pohjatyön tekijälle. Lisäksi väitettiin, että pohjatöitä ei muutoinkaan olisi suoritettu kaikilta osin asianmukaisesti.\nYrittäjä on toimittanut rakennustyötä rakennuttajan toimeksiannosta valvoneen henkilön pyynnöstä dokumentin nimeltä ”työurakkatarjous”, jossa oli eritelty tuntihintoja. Aloittaessaan työt yrittäjällä oli ollut kuvat, joiden mukaan pohjatyöt tuli suorittaa. Yrittäjä ei ollut saanut mitään asiakirjoja, joiden perusteella yrittäjä olisi voinut suunnitella ja antaa urakkatarjousta. Työn edetessä pidettiin palavereita ja yhdessä sellaisista laadittuun pöytäkirjaan/muistioon oli kirjattu kustannusarvio pohjatöihin liittyen. Erimielisyyttä oli siitä kuka oli kirjauksen tehnyt.\nKeskeinen erimielisyys asiassa osapuolten kesken oli se, oliko kyseessä urakkasopimus vai ei: rakennuttajan mielestä kyseessä oli urakkasopimus, yrittäjän mielestä ei. Tällä luonnehdinnalla oli merkitystä mm sen osalta mikä oli yrittäjän vastuu kustannusten ylittymisestä sekä yrittäjän vastuu väitettyjen pohjatöiden virheellisyyksien ja niistä aiheutuneiden vaurioiden osalta. Viimeksi mainittuun seikkaan liittyi myös se mikä oli rakennuttajan rooli ja vastuu ohjeistamisesta ja työn johdon ja valvonnan osalta.\nKäräjäoikeus päätyi sille kannalle, että kyse on urakkasopimuksesta. Asiaan vaikutti mm se, että kun on sopimussuhde yrittäjän ja kuluttaja-asiakkaan välillä, kantaa yrittäjä riskin – ja vastuun – sopimuksen epäselvyyksistä. Yrittäjä on ammattilainen, kuluttaja-asiakas ei. Näin ollen myös päädyttiin yrittäjän kannalta epäedulliseen tulkintaan virheisiin liittyvän vastuun osalta.\nMitä tästä olisi syytä oppia? Ensinnäkin se, että mitään vähänkään merkityksellisempää ei tulisi sopia koskaan suullisesti, vaan tulisi tehdä kirjallisia ja selkeitä sopimuksia. Ei ole olemassa ”työurakkaa”: on urakka tai sitten jotakin muuta ja silloin tulee yksiselitteisesti määrittää mitä se muu on. Kirjalliseen sopimukseen tulee myös yksilöidä mitä urakka tai esim tuntityö sisältää sekä kaikki olennaiset seikat, jotka määrittävät sopimuksen sisältöä. Toinen asia mitä on syytä oppia – ja miksi em seikat on syytä huomioida – on se, että ainakin kuluttaja-asiakkaan kanssa tulkinta epäselvissä tilanteissa tapahtuu aina toisen osapuolen vahingoksi. Ja kolmanneksi: älä luota tuuriin, se loppuu joskus.\nJanne Nuutinen, 3.1.2018