20 m² Ritaniementie 962, 48100 Kotka Mökki tai huvila Kaksio myynnissä - Oikotie 16290058\nMyytävät loma-asunnot Kotka Kuutsalo Ritaniementie 962, 48100 Kotka\nRitaniementie 962, Kuutsalo, Kotka●Tupakeittiö+mh+makuuparvi+sauna+kuisti\nTUNNELMALLINEN, 1996 VALMISTUNUT, VANKKARAKENTEINEN PYÖRÖHIRSINEN PIILOPIRTTI KUUTSALON HORONPOHJASSA KAUNIILLA, PÄÄOSIN LUONNONTILAISELLA, LOIVASTI RINTEISELLÄ TONTILLA! Pihapiirissä myös tilava aitta-/varastorakennus, katettu kesäkeittiö, puuceerakennus ja aiemmin saunana toiminut, pieni jalasmökki, josta näppärä saneeraa vielä käyttökelpoisen rakennuksen. Kiinteistöllä oma porakaivo ja sähköliittymä. Tähän suojaisaan rantaan on helppo tulla veneellä tuulella kuin tuulella, ja yhteysliikennealus saareen mahdollistaa ympärivuotisen käytön! Kysy lisää!\nRitaniementie 962, 48100 Kotka\nIlmoitetut pinta-alat ovat tarkistusmittaamattomia. Ostajalla on mahdollisuus tarkistusmittauttaa pinta-alat kustannuksellaan ennen kaupasta päättämistä.\nJääpakastinkaappi (jenkkimalli), sähköliesi, kaapistot, vuolukivitakka.\nMökin yhteydessä tilava, katettu terassi/kuisti.\nPorakaivon pumppu uusittu 2020.\nKiinteistöllä sähköliittymä ja porakaivo.\nMökkirakennuksessa ei ole viemäröintiä, saunan harmaat vedet imeytetään maahan. Rantaviivaa n. 50-60 m rajoittuen kaistaleeseen vesijättömaata. Ranta on kaisloittunut, ja rannassa ei ole tällä hetkellä laituria, ainostaan vanhan laiturin rippeet.\nOma vene, yhteysliikennealukset Kotkan Kuusisesta Kuutsalon Mullinlahteen kulkevat ympäri vuoden.\nLuonnontilainen, loivasti takaosaansa kohti nouseva tontti rajoittuen rantaan/vesijättömaahan.\nMökki: Tupakeittiö+makuuhuone+makuuparvi+sauna+ kuisti n. 20/36 m2, aitta-/varastorakennus n. 31 m2, kesäkeittiö, varasto (entinen jalassauna)ja puucee.\nAlakerrassa yksi pieni makuuhuone, makuuparvella tilaa usealle yöpyjälle. Aitta-/varastorakennuksessa tilava makuuaitta.


12V-televisiot/multimedia - Camping-Shop - Reimo Campingbus, Campingzubehör, Campingbus-Ausbau, Wohnmobile, Wohnwagen (FI)\nNavigation aus MSVCMODUL_VARIABLENINTERPOLATION_VOR_MSVC_PROGRAMMAUFRUF_XFI|D|DO||\nCar Best satelliitit\nTen Haaft satelliitit\nSatelliitti + tv pistorasiat\nMastot, telineet, tarvikkeet\nNavigointi / asennustarvikkeet\nPeruutusjärjestelmät Waeco ym.\nCamping satelliitti tarjoukset\n12V televisio, satelliittiantenni, navigaattori asuntoautolle\nSatelliittiantenni asuntoautoon, satelliittiantenni asuntovaunuun\nVoit katsoa lempiohjelmasi myös lomalla 12V televisiolla\nAutomaattiset satelliittiantennit seuraavilta valmistajilta, Ten Haaft, Carbest, Camos, Maxview, Teleco, Megasat ja Kathrein asuntoautoille ja asuntovaunuille löytävät satelliitit yleensä 1 - 2 minuutissa. Mobiililla satelliittiantennilla vastaanotto myös kun auto seisoo puun alla. DVB-T antennilla digitaalinen vastaanotto myös ilman satelliittiantennia.\nCamping satelliittiantennin jalkaa voit käyttää myös aurinkovarjon jalkana.\nAllcar navigaattorit sopivat ihanteellisesti T5 ja Fiat Ducato pakettiautoille. Peruutuskamera voidaan jälkiasentaa joka matkailuautoon, retkiautoon ja pakettiautoon. Langaton peruutuskamera säästää kaapelin vetämisen vaivalta.


Vantaan sanataidekoulussa lukeminen on myös touhua ja tekemistä oman mielikuvituksen siivin – "Tärkeintä on saada luoda jotain omaa" | Paikalliset | Vantaan Sanomat\nEtusivu » Paikalliset 21.12.2019 18:05 | Päivitetty 26.8.2020 8:19\nSanataideharrastuksessa kehittyy kaikenlaista ikään kuin sivutuotteena, kuten rohkeutta ja varmuutta, vastaava sanataideopettaja Maami Snellman ja rehtori Tiina Åhlgren kertovat. Leena Koivisto\nDigivempainten hallitsemassa maailmassa on lasten elämässä tapahtunut kulttuurinen muutos.\n– Enää ei pysähdytä kirjan ääreen eikä keskitytä tarinankerrontaan. Kaiken pitää elää ja liikkua, kiteyttää Vantaan sanataidekoulun rehtori Tiina Åhlgren\nJa sillä on vaikutuksensa. Vuoden 2018 Pisa-tutkimuksen mukaan suomalaisista 15-vuotiaista nuorista erinomaisen lukutaidon omaavien osuus on säilynyt ennallaan, mutta heikkojen lukijoiden osuus oli puolestaan lisääntynyt selvästi. Lukutaitoerot olivat suuremmat kuin kertaakaan tutkimuksen historiassa.\n– Vähän joka puolelta tulee viestiä lukemisen vähentymisestä, Åhlgren vahvistaa.\nVastaava sanataideopettaja Maami Snellman arvioi, että kirja ei enää ole perheissä samalla tavalla tärkeä esine kuin ennen ja on yhä enemmän perheitä, joissa lapselle tai lapsen kanssa ei lueta.\n– Lapselle lukeminen olisi kuitenkin tosi tärkeätä, sillä se antaa hänelle kuvan kielestä, kirjoista ja lukemisen merkityksestä, Snellman kiteyttää.\nPinnallinen plaraaminen on lisääntynyt ja tylsyyden sietokyky heikentynyt. Sanataidekoulussa on huomattu muutos paitsi lasten keskittymistaidossa myös sanavarastossa.\nÅhlgren kertoo koulujen erityisluokille suunnatun projektin aikana hämmästyneensä sitä, että ihan tavallisiakin sanoja on hukassa. 5.–6.-luokkalaiset eivät tienneet esimerkiksi, mitä sana vihollinen tarkoittaa.\n– Eivät ainakaan suomeksi.\nTaiteen perusopetusta antavalla ja erilaisia kursseja järjestävällä 25-vuotiaalla sanataidekoululla on siis entistä enemmän tehtävää lasten lukuinnon ja kielellisten taitojen kartuttamisessa.\nSiinä tuttu keino, mielikuvituksen ja luovuuden ruokkiminen, pätee yhä. Opetuksessa kirja on aina lähtökohta, mikä ei kuitenkaan tarkoita vain lukemista tai passiivista kuuntelua\n– Oppilas saa tuottaa jotain omaa kirjan pohjalta, käyttää mielikuvista, luoda ja touhuta itse kielen ja tarinan kanssa, Åhlgren selvittää.\n– Syntyä saa ihan mitä tahansa, kunhan se lähtee lapsesta itsestään, eikä suoraan kirjasta tai ohjaajasta, Snellman jatkaa.\n– Ilon ja riemun säilyminen tekemisessä on tärkeää.\nMeillä on kaikissa ryhmissä aina hurjan hauskaa.\nLuovasta ajattelusta on hyötyä kaikessa elämässä. – Se antaa uusia näkövinkkeleitä asioihin ja auttaa arkisten asioiden ratkaisemisessa, Åhlgren sanoo.\nIsompien lasten ryhmissä lapset jo keskustelevat omista teksteistään ja myös esittävät niitä ääneen. Tärkeintä on saada luoda jotain omaa, ei oikeinkirjoitus.\n– Samalla ymmärretään se, että ei tarvitse olla täydellinen ollakseen ihan ookoo.\nYhdistyspohjainen, 25-vuotias alansa pioneeri.\nTaiteen perusopetuksen lisäksi järjestää kursseja kaikenikäisille, iltapäiväkerhoja, työpajoja kouluille ja päiväkodeille sekä koulutusta opettajille ja varhaiskasvattajille.\nOpetusta Tikkurilassa, Myyrmäessä, Korsossa Rekolassa ja Espoossa.\nKevään perusopetukseen ja muuhun toimintaan voi ilmoittautua koulun nettisivuilla


Isosta omakotitalosta palvelujen ääreen - Sitra\nIsosta omakotitalosta palvelujen ääreen\nKuva: Daniel Schildt\nKonsultin ja professorin kotitaloudessa ympäristökuormitusmittauksissa näkyy heidän lasten poismuuton myötä auttamattoman isoksi jäänyt omakotitalonsa, johon on kertynyt paljon omaisuutta ja jonka sijainti kaukana keskustasta kasvattaa työmatkojen jalanjälkeä. Vihisen ja Suomen materiaalijalanjälki onkin 69 tonnissa hankkeen suurin ja selvästi isompi kuin suomalaisella keskivertotaloudella. Isoimmat leikkaukset tulevaisuudessa Suomen ja Vihisen kaltaisessa tilanteessa elävillä saavutetaan asumisen ja liikkumisen ratkaisuilla.\nMarraskuun ajan Suomi ja Vihinen ovat kokeilleet asumista ekotehokkaassa keskustan kerrostaloasunnossa. Tämä niin pienentää asumisen kuin työmatkojen ympäristökuormitusta.\n”Tiiviimpi asuminen on ollut iso muutos ja joskus haasteellista, mutta lähellä olevat palvelut, lyhyet työmatkat ja pienemmän tilan myötä kasvanut sosiaalinen kanssakäyminen ovat olleet tervetulleita”, Vihinen pohtii.\nTiiviimpi asuminen pienentäisi pelkästään asumisen materiaalijalanjälkeä 6,8 tonnia ja lisäksi keskusta-asuminen vähentäisi myös liikkumisesta aiheutuvaa ympäristökuormitusta.\nMateriaalista omaisuuttaan Suomi ja Vihinen ovat karsineet vaatekonsultin avulla, joka on suunnitellut pariskunnan kanssa käytännöllisen ja yhteensopivan valikoiman vaatteita, jotka edustavat hyvin pientä osaa pariskunnan vaatekaapista. Yhdestätoista tarkkaan valitusta vaatekappaleesta saadaan aikaan neljäkymmentä toimivaa asukokonaisuutta. ”Tämä on saanut ajattelemaan muutakin kulutustaan uudella tavalla, ja ostotottumukset ovat selvästi muuttuneet. Nyt mielessä on paljon enemmän tuotteen todellinen tarve ja sen pitkäikäisyys”, Vihinen jatkaa.\nPariskunta voi pienentää materiaali- ja hiilijalanjälke tulevaisuudessa monella tavalla. Jos he vaihtaisivat autonsa yhteiskäyttöautoon, materiaalijalanjälki pienenisi huikeat 29,9 tonnia. Julkisen liikenteen käyttämisen lisäys voisi tarjota vielä 5,6 tonnin jatkokevennyksen materiaalijalanjälkeen ja 6,5 tonnin hiilijalanjälki vähenisi huimat 4 tonnia vuodessa. Suomi ja Vihinen ovat kokeneet kuitenkin vaikeaksi saada arkensa sopeutumaan yhteiskäyttöauton vaatimaan liikkumisen ennakkosuunnitteluun ja varausaikojen pohtimiseen.\nSuomen ja Vihisen muutostiekartta vuoteen 2030:\nVähemmällä enemmän ja parempaa\nTyökiireitä ja luonnon rauhaa\nYli kaksisataa kravattia!


SaLaa tehty: kesäkuuta 2013\nKankaita riittää omissa varastoissa ja aina on tilantarvetta (uusille kankaille). Smartpostissa on heinäkuun ajan tarjouksessa S-L kokojen paketit, joten laitoin myös muutamia kankaita myyntiin Kangashamstereihin.\nNäihin kasseihin kankaat on pääasiassa hamstrattu Kangashamstereista viime vuoden puolella. Muumikankaita oli myynnissä edullisesti kapeina suikaleina, joten niitä yhdistelemällä on saatu isompia kappaleita aikaiseksi.\nTunnisteet: Kankaat, Kassit, Ompelu, Valmiit\nPitkästä aikaa olin Tampereen keskustassa käymässä ja piipahdin myös Eurokankaaseen. Pari vastustamatonta kangasta tarttui mukaan, mutta täytyy sanoa että monta kaunista jäi myös ostamatta. Kerrankin hillitsin itseni!\nRaidallinen kangas on tukavaa, suunnilleen farkun paksuista. Siitä mietin jo kassin tekemistä. Toisi työpäivään kivaa piristystä, kun olisi raikkaan värinen työkassi!\nSyklaaminpunainen pellava sai ajatukset kulkemaan kohti hametta tai tunikaa. Koska väri on todella voimakas, hameeksi se olisi ehkä liiankin kirkas ja vaikeasti yhdistettävissä. Tunikana väri tulee kivaksi väripilkuksi vaatetukseen.\nJo jonkin ajan on mielessä pyörinyt yläosasta rypytetty pellavatunika. Kaavaa ei vain tunnu mistään löytyvän valmiina, joten lähdin muokkaamaan Joka tyypin kaavakirjan peruskaavaa kirjassa olevalla ohjeella. En tullut missään vaiheessa mitanneeksi kaavasta pituuksia, joten eihän se kaavanmuokkaus suorilta ihan hyvin mennyt...\nTässä kuvassa ei ole sivusaumoja vielä ommeltu, mutta hyvin näkee poikkisauman olevan liian matalalla. Haastetta jatkomuokkauksiin aiheutti se, että kangasta oli hyvin niukasti. Purin vaakasauman, leikkasin yläkappaleen alareunasta n. 5 cm pois ja lisäsin vyötärölle helmaa pidentämään jämäkankaista leikatut kaitaleet.\nTunikasta tuli ihan siedettävä. Istuu vähän turhan napakasti lantiolta, mutta tässähän on kesä aikaa hankkiutua solakampaan muotoon ennen syksyn viileitä! Vaikka kyllä tämä kesälläkin voisi kivasti mennä tällaisenaan tai t-paidan kanssa.\nKukallisen ohuen trikoon ostin ihan ajatuksella, että siitä saa rengashuiveja.\nJoskus muinoin, kun olin vielä oikeastaan lapsi, aloin leikellä pieniä 8x8 cm tilkkuja. Mielessä siinsi kaunis pienenpienistä tyynyistä koostuva tilkkupeitto. Matkan varrella oli tarvetta päiväpeitolle, lainasin projektistani valmiita pikkutilkkuja siihen. Toinenkin peitto sai tilkkuja projektista. Lopulta löysin aivan erilaisen ohjeen ja tässä parin viime vuoden aikana. Tilkuista tuli aivan erilainen peitto, kuin oli suunnitelmissa.\nPeruskotihousuja ei ikinä ole liikaa, joten sellaisetkin ompelin viime viikolla. Kaava on muokattu Ottobre Womanin jazztrikoista.\nHellettä on riittänyt ja tosiaan se saisi jo riittääkin. Meillä sekä koira että ihmiset on läkähdyksissään kuumuudesta. Sisällä selviää ilmastointikoneen kanssa, joten eipä auta kuin ommella mahdollisimman paljon!\nLähettänyt Saara klo 13.42 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Epäonnistuneet, Kankaat, Omat kaavat, Ompelu, Vaatteet, Valmiit\nViime päivinä olen oikein urakalla yrittänyt tehdä jotain niistä kankaista, jotka saattaisivat pidempään kaapissa lojuessaan unohtua sinne ihan kokonaan.\nLapselliset kuosit päätyivät siis heti käyttöön. Tämä junakangas on ihan kiva, mutta ei siltikään kelvannut aikuiselle miehelle paitaan. Kummipojille ja sukulaispojalle siis paitoja... Ja VR:llä pitkän uran tehneelle appiukolle pipo.\nKaavat: Lasten paidat SKL 3/2005, pipo ilman kaavaa\nKangas: 1,5 m junakangasta Tiritomin tarjouksesta\nTyökonekankaan kohtalo oli vähän saman tyyppinen, tosin sitä oli vielä puoli metriä enemmän kuin junakangasta! Isäni on koko ikänsä työskennellyt kaikenlaisten koneiden kanssa, joten ehkä hän kykenee maalla asuessaan tällaista hieman lapsellista kuosia päällään kantamaan, ainakin kotona. Kappaleiden leikkuu ei mennyt ihan fiksuimmalla tavalla ja vaikka pinta-alaa kyllä kankaassa riitti, ei silti kokonaisia kappaleita olisi saanut kaikkiin paitoihin, joten kompromissina yhteen paitaan tuli työkonekangasta vain etu-ja takakappaleiden yläosaan. Edessä on lisänä raitakankaan jämä ja takana mustan trikoon jämä.\nKaavat: Lasten paidat SKL 3/2005, miehen paita Joka tyypin kaavakirjan T-paita XXL\nKangas: 2,0 m työkonekangasta Tiritomin tarjouksesta\nOlen tehnyt periaatepäätöksen, että alusvaatteita en nettiin laita, joten kuvista puuttuu molemmista kankaista tehdyt bokserit.\nViime perjantain SaVaWayssa ja tilkuista koottua työkonepaitaa tehdessä huomasin todella konkreettisesti yksiväristen trikoiden puutteen varastoissani. Eilen tein kesän ensimmäisen retken Triteksiin. Muutamaa yksiväristä ja paria kuviollista sieltä mukaan löytyi.\nOmpelukoneeni kirjontaominaisuus on viime aikoina ollut todella vähällä käytöllä, mutta eilen aloin ideoimaan, että voisi kokeilla kirjoa yksiväriselle trikoolle ennen kappaleiden leikkuuta kuvioita ja sitten vasta leikata kappaleet. Se vaatii vähän etukäteissuunnittelua, mutta saisi ainakin erilaisia paitoja tehtyä. (Ja varsinkin kun juuri pari viikkoa sitten saapui se iso satsi kirjontalankojakin...)\nLähettänyt Saara klo 9.44 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Jämät, Kankaat, Ompelu, Vaatteet, Valmiit\nRaidallista savaa ja muuta\nMitä saadaan, kun annetaan salainen kuori ja 2 tuntia aikaa? Tällä kertaa SaVaWay lähti liikkeelle yllätyskuoren tilaamisesta Seliasta. Kuoren sai avata vasta perjantaiaamuna klo 8.00 ja sen jälkeen alkoi suunnittelu iltaa varten.\nJonkinlainen paita oli etukäteenkin jo mielessä, mutta suunnitelma hahmottui tarkemmin päivän aikana. Kangasta oli käytössä 1 m x puolileveys n. 80 cm. Kaavoja piti myös mallailla kankaan päällä ja myös lisukekankaiden päällä. Alkuperäinen suunnitelma kaatui punaisen lisukekankaan vähyyteen, joten siksi otettiin mukaan musta lisukekangas. Yllätyspaketissa oli mukana myös 2 mustaa nappia, jotka nekin piti jollain tavalla sisällyttää ompelukseen.\nKlo 21.00 lähdettiin tästä liikkeelle:\nJa noin klo 22.40 oltiin tässä pisteessä:\nKaavat: Miehen paita SKL 6/01, naisen sporttipaita OW 2/08\nKankaat: Raitatrikoo Selian SaVaway-yllätys, punainen ja musta trikoo omista varastoista\nMuuta: Naisen sporttipaidassa on alunperin yläosa ja raita erikseen, mutta yhdistin osat. Samoin takakappaleen tein yhtenäisenä. Olkapäälle tuli valenappilista, jotta napit tuli käytettyä.\nIdeaksi valikoitui raitakankaan määrän takia paljolti muilla kankailla täydennetyt kesäpaidat miehelle ja minulle.\nMiehen paidassa on punainen tere poikkisaumassa:\nJa sovituskuva vielä:\nAjatus lähti oikeastaan liikkeelle muutama vuosi sitten tekemistäni vastaavista samispaidoista, myös kaavat olivat samat:\nLoppuviikosta valmistui myös collegehuppari nimpparilahjaksi:\nKaavat: SKL 11-12/2009, koko 140 cm\nKankaat: Turkoosiksi värjätty college Kangashamstereista\nMuuta: Tein perushupparitaskun ja resorit alkuperäisestä mallista poiketen.\nAurinkoisten paitojen teon jälkeen myös sadesää näyttää poistuneen ja aurinko tulleen tilalle. Ompelun sijaan pitää ehkä myös puutarhahommia tehdä, nyt kun sää suosii.\nLähettänyt Saara klo 10.42 2 kommenttia:\nSeittiä ja kukkia\nOlen tykästynyt ainoaan aikaisemmin tekemääni tissikseen. Pitkiä toppeja ja tunikoita on kaapissa ollut vähänlaisesti. Uusi tunika siis tekoon! Joulun aikoihin ostettu oranssi paulakukka pääsi myös käyttöön!\nKaava: OE-tissis, koko S\nKangas: Nanson Paulakukka-trikoo Triteksistä\nMuuta: Leikkasin kappaleet reiluilla saumanvaroilla ja helman niin pitkäksi kuin kangasta riitti.\nKanttaukseen ja vyötärikaitaleeksi valitsin paremman puutteessa harmaata resoria. Vyötärökaitale olisi voinut illa lyhempikin, mutta katsotaan miten käytännössä toimii.\nKoneissa on valkoiset langat, joten nyt ommellaan vain vaaleista kankaista. Vaikka suunnitelmissa olisikin tummia kankaita. 1,2 metriä seittitrikoota riitti kolmeen lasten T-paitaan. Koot olivat 134/140 cm, 128 cm pienennettynä noin kokoon 122 cm ja 98/104 cm suurennettuna kokoon 110 cm. Kuvan perusteella pystyy suurimman paidan huomaamaan, mutta johtuen kaavojen eri alkuperistä, vasemmanpuoleinen on oikeanpuoleista suurempi kaavan kokomerkinnän mukaan! Yhteen paitaan piti takakappale laittaa yksivärisestä trikoosta, mutta hämmästyin silti kankaan riittävyydestä.\nKalanruotokangasta jäi aikaisemmin tekemästäni lahjamekosta vielä T-paidan verran, ja mekon saanut tyttö saa myös T-paidan "jälkitoimituksena".\nVain yhdellä näistä neljästä lapsesta on nimpparit kesällä ja toisella synttärit syksyllä. Jotenkin aina juhlapäivinä tulee hassu olo, että silloinko vain voi toisia muistaa. Mietiskelenkin tässä, että en kai ala silti noita muita säästämään ensi jouluun, kun lapset kasvavat niin kovaa vauhtia...\nLähettänyt Saara klo 14.28 Ei kommentteja:\nKahvintuoksua ja kaikenlaista muuta\nVaatekaapin siivouksen jälkimainigeissa edelleen pidensin raidallista trikoopaitaa yksivärisellä jämätrikoolla. Olen joskus reilu 10 v sitten saanut paidan ja silloin olin muokannut pääntietä isommaksi ja helmaa lyhyemmäksi. Nyt sitten tuli kuitenkin helmaa taas lisää ja uusi kanttaus pääntielle.\nNäin valokuvasta katsottuna paita antaa tosi tukevan tai vähintääkin tasapaksun vaikutelman musta, hmm...\nViime jouluksi tein yöpukuja ison kasan lahjoiksi. Tästä kankaasta mallailin jo silloin yöpaitaa, mutta ajanpuutteen ja kankaan niukkuuden takia tämä kangas jäi silti käyttämättä. Nyt tein siitä itselleni pyjaman ensi talvea odottamaan. Kuviot menee monessa kohtaa hassusti, koska kankaassa oleva "puu" on tosi iso. Kaavat on sekalaisia kaavakansiosta löytyneitä kaavoja vuosien varrelta. Paita taisi olla jollain trikoopaidan kaavalla tehty ja housut urheiluhousujen kaavalla.\nEn juurikaan ollut vaatteissa vihreän ystävä, mutta nyt on parikin turkoosia vaatetta tullut tehtyä, tässä uusin:\nKaava: OW 2/2007 perustoppi\nKangas: Tiritomista trikoo, resori äidin varastoista\nOlen saanut kerättyä tasaisesti vuosien saatossa kahvipusseja kassien ja korien tekoon. Keräämiseen olen saanut myös apua innokkailta kahvinjuojilta. Löysin netistä ohjeen, jonka mukaan kahvipusseja voi sulattaa toisiinsa kiinni. Turkoosin topin resorit olivat pesukoneessa pyörimässä, joten piti keksiä odotellessa jotain muuta tekemistä.\nPussit sulatettiin silitysraudalla leivinpaperien välissä kiinni toisiinsa.\nValmis "kangas". Levyn teossa on huomioitu, että molemmilla puolilla tekstit tulevat oikeinpäin. Kappale jatkuu siis pohjan ali:\nÄidiltäni lainassa oleva vanha rautainen Eva oli loistava kahvipussien ompelussa. Tein sangat kaksinkertaiseksi taitetusta nylonnauhasta, jonka senkin olen äitini varastoista saanut.\nValmis kassi on todella suuri. Tässä on hyvä kahvipussien kerääjän kantaa suurempiankin määriä uusia kahvipaketteja kaupasta! (Tämä kassi menee vuosien yhteistyöstä kiitokseksi.)\nKangasvarastosta kävin läpi trikookankaita. Kuvasin ne tuonne Kangasvarasto-sivulle. Yksivärisistä oli kuvauksen aikaan puutetta, mutta ehdin jo siihen saada onneksi täydennystä.\nLoma jatkuu, tällä hetkellä näyttää että aikaisempaa vähän viileämmissä merkeissä. Mulle kyllä kelpaa pilvisemmätkin säät. Sunnuntaina tuli venettä vesille valmisteltaessa ja laskettaessa poltetua myös käsivarret (turkoosin topin kuvassa näkyy vähän rusketusrajoja...). Venekin on vihdoinkin vesissä. Koskahan sitä pääsisikään kesän ensi purjehdukselle?\nTunnisteet: Askartelu, Jämät, Kassit, Kierrätys, Ompelu, Tuunaus, Vaatteet, Valmiit, Vanhasta uutta\nTOE:n porukalla oltiin ompelemassa tänään pipoja urakalla. Pipot ovat menossa sairaalan kautta syöpäsairaille lapsille. Kankaat lahjoittivat Nanso ja Majapuu. Paljon saatiin valmiiksi, mutta osa lupasi tehdä vielä kanttauksia kotona.\nTuli taas käytyä kaapit läpi ja mietittyä, onko joitain puutteita vaatekaapissa ja myöskin onko joitain tavalla tai toisella epämiellyttäviä vaatteita. Eräs toppi on ollut todella vähällä käytöllä. Ehkä se on alkujaankin ollut liian pieni, mutta nyt se ainakin on liian lyhyt.\nPidennyskappaleeksi mallailin trikootilkkujen laatikosta eri kankaita ja lopulta löysin vuosi sitten katkaisemani trikoomekon helman.\nNäistä lähdettiin liikeelle:\nRypytin hiukan helmakappaleen yläosaa ja ompelin topin tikkauksen kohdalta kiinni. Olin laiska ja ompelin vain ompelukoneella, kun peitetikissä oli mustat langat, joita en jaksanut vaihtaa.\nKyllä tuota ainakin kotona kehtaa käyttää.\nKaapeista löytyi yhtä jos toista, joka vaatisi myös jonkinlaista muunnosta, mutta katsotaan nyt miten huvittaa niitä muutella.\nLähettänyt Saara klo 11.22 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Ompelu, Tuunaus, Vaatteet, Valmiit\nKoiran ulkoilutukseen kassi\nKesällä joudun koiraa ulkoiluttaessa käyttämään pientä kassia kännykän ja avaimien kantamiseen. Vanhan kassi alkoi olla jo tiensä päässä. Mekkotehdas-kirjassa oli kiva malli. Sellaisen tein melkein valmiiksi asti, kun huomasin sen suun olevan liian pieni aikuisen käyttöön. Tavaraa kyllä mahtuu riittävästi, mutta käsi ei mahdu kunnolla vetoketjusta sisään. Ensimmäinen pussukka on siis toistaiseksi virattomana. Koska en halunnut tehdä asiasta liian ongelmallista, tein ihan peruspussin vetoketjulla ja yksinkertaisella sisätaskulla. Hihnaan laitoin TOE:n kesäkuun haasteen innoittamana brodyyrinauhaa koristeeksi.\nLähettänyt Saara klo 12.25 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Asusteet, Jämät, Kassit, Ompelu, Valmiit\nKokeilin tänään ekaa kertaa sivusaumoihin lisättyjen trikootaskujen tekoa. Yksi "ongelmakangas" tuli samalla otettua käyttöön.\nKaava: Trikoopaita OB 4/04, muokattuna\nKangas: trikoo Tiritomista\nMekko menee lahjaksi 8-vuotiaalle tytölle.\nLähettänyt Saara klo 10.56 Ei kommentteja:\nOstoksia lomaa odotellessa\nKuulin tänään, että yhden tätini lisäksi myös toinen tätini lukee nykyään blogiani. Tervetuloa lukemaan! Kommenttien kirjoittaminen onnistuu myös ilman mitään tunnuksia. Kommentin tekstilaatikon alta voi valita erilaisista vaihtoehdoista myös anonyymin tai Nimi/URL, jolloin voi laittaa myös vain nimen ilman URL-nettiosoitetta. Olisi kiva jos jättäisitte joskus kommentteja käydessänne.\nEräs nettikangaskauppa myi valikoimansa pois edullisesti. Tykkään hypistellä kankaita kaupoissa paikanpäällä, mutta tällä kertaa tein poikkeuksen tilatessani netistä. Tilaus tuli tehtyä vähän kiireessä, joten tilasin näin jälkeenpäin ajatellen aivan liikaa kankaita sukulaislapsien lahjatarpeita ajatellen.\nRuskea perustrikoo vaihtui kankaan loppumisen takia vaaleanpunaiseen kalanruotoon, jolle en ainakaan heti keksi käyttökohdetta. Ja Jaakko ilmoitti, että harmaa työkonetrikoo sekä ruskea junatrikoo ovat kuvioiltaan liian lapsellisia hänen tai appiukon paitoihin, joita olin suunnitellut ompelevani. Eli ei välttämättä mennyt ihan putkeen tämä tilaus. Jatkossa meillä ostetaan siis kankaat paikan päällä kangaskaupassa ja kysytään mieheltä kuosien sopivuutta.\nOnneksi tein myös hyviä kauppoja kuluneella viikolla. Huomasin facebookin myyntiryhmässä ison kasan konekirjontalankoja. Sain tingattua hintaa vähän alas. Ja paketin saatuani olin enemmän kuin tyytyväinen kauppoihin. En kovin tarkkaan ollut myyntikuvaa katsonut, mutta paketti sisälsi lähes 50 rullaa kirjontalankaa! Paljon enemmän kuin olin uskonutkaan. Monista oli kyllä lankaa purkautunut pois eivätkä ne tietenkään täysin uusia olleet, mutta ehdottomasti hintansa väärti.\nTänään periaatteessa aloitin lomani suvivirren saattelemana. Huomenna on vielä henkilökunnan yhteinen kesänavaus, maanantaina täytyy käydä kemikaalivarastoa siivoamassa ja tiistaiksi hoitaa uusintakokeita sekä muutamien kokeiden korjaus. Kesän ompelukausi saa siis alkaa!\nTunnisteet: Kankaat, Konekirjonta, Ostokset, Työ


Tyypit ja lajikkeiden mäntyä.\nYli sata nimet puita, jotka muodostavat suvun mänty, jaetaan koko pohjoisen pallonpuoliskon.Lisäksi joidenkin mäntyjä löytyy vuoristossa eteläpuolella ja jopa tropiikissa.Tämä ikivihreä yksikotinen havupuut neula-kuten lehdet.\njako on pääasiassa alueellisen toimivallan välillä, vaikka monia lajeja mänty kasvien keinotekoisesti kasvatettu ja yleensä kutsutaan nimellä kasvattaja.\nyleiskuvaus suvun mänty\nUlkonäkö mänty voi vaihdella: useimmiten se on puita, joskus kumartaen pensaat.Muoto kruunu iän vaihtelee pyramidin ja pyöreä tai umbellate.Tämä johtuu musertava pois alemman oksat ja nopea kasvu oksat leveä.\nversoja, joka kokosi yhteen neulat, ovat normaaleja, lyhyt tai pitkä.Neulat kerätään nippuina, tasainen tai kolmion, kapea ja pitkä, eivät kuulu 3-6 vuotta.Noin pohjan sijaitsevat pieni hiutaleita.Hedelmät ovat käpyjä, joka kehittää sisällä siemenet (tai ilman siipiä).\nYleensä erilaisia männyt eivät ole liian nirso, kuivuutta kestävien, kylmän kestävä eivätkä vaadi hedelmällisen maaperän.Kasvit mieluummin kuiva hiekka ja kivinen maaperä, mutta tässä asiassa lukuun ottamatta White Pine, Wallich, hartsipitoinen Cedar ja jotka ovat valmiita kasvavan maltillisesti kosteutta.Vuori mänty sopiva kalkkikivi maaperä.Ja nyt tarkastella joitakin enemmän lajikkeiden tämän viljelyn.\nTämä on ehkä yleisin havupuu Euraasiassa, jota voidaan kutsua symboli Venäjän metsäsektorin.Näytä männyn rakkauden valoa, tuntuu normaali ja kova pohjoisen ilmastossa, ja tuoksinassa arojen.Kanssa tuskin sietää kaupunkiolosuhteissa, mutta tuotanto on tärkeää luomiseksi metsien hiekkamaassa.Maiseman suunnittelu männyn kysynnän erilaisia koriste muotoja ja nopea kasvu.\npuu voi kasvaa jopa 40 metriä.Kuori säröillä, punaruskea, taimien - ohut, hieman oranssi.Neulat ovat siniharmaa väri, duplex, kova, tasainen tai kaareva, 4-6 cm pitkä.Enimmäisikä puu suotuisissa olosuhteissa - 400-600 vuotta.\nOn monia keinotekoisesti kasvatettu kääpiö ja kääpiö lajikkeiden männyn.Luonnollisissa olosuhteissa alueella alueen se esiintyy monissa eri muodoissa ja se voidaan helposti risteyttää lajeja, kuten musta mänty ja vuori.Riippuen kasvava alue jaetaan 30 ekologisia muotoja - ekotyyppien.\nSiperian kivi mänty\nSuosittu ja muita mäntyjä.Venäjällä yksi arvokkaimmista metsä puulajit on Siperian kivi mänty - puu voimakas rikas MNV munanmuotoinen kruunu.Neulat ovat lyhyitä (6-13 cm) karkea.Pakkasenkestävyys, kasvaa ikirouta-alueella, vuonna taigan vyö.Siemenet suuri syötävät käpyjä ja sisältävät runsaasti rasvaöljyt.Klo korkeus enintään 3 metriä.\nkivi mänty Elfin\njaetaan Länsi-Siperiassa ja Kaukoidässä.Cedar Elfin mänty on tuuhea muoto, tiheästi kasvaa ja on kyky juurtua oksat roikkuvat maahan.Se on eräänlainen koristeellinen ansiosta kaunis sinivihreä neuloja, kirkkaan punainen uros tähkylöiden ja näyttävä punertava-violetti kuoppia.\nErittäin kaunis ja pitkä mänty.\nlajikkeiden ja lajin Pohjois-Amerikan mäntyjen on merkittävä taloudellinen arvo.Valkoinen Pine eri ohut, pehmeä ja pitkä neulat ovat sinivihreä väri.Käpyjä on kaareva pitkänomainen muoto.Erinomainen kestämään äärimmäiselle kylmyydelle, mutta siitä huolimatta unpretentiousness ei sovellu vihertäminen kaupunkiin.\nJotkut hyvin tunnetut mäntyjen kasvaa Krimillä, esimerkiksi vuori Weymouth.Se on kaunis Pohjois-Amerikan laji, joka eroaa edellisestä lyhennetty sinivihreä neuloja ja suuri määrä kaareva käpyjä.Korkeus kypsä puu - noin 30 metriä, kruunu on kapea, ominainen ruosteinen pubescence nuoria versoja.Tämä lämpöä rakastava puu, vaikka kuivuus tuo vaivalloisesti.Se kasvaa enimmäkseen vuoristoalueilla, jotka on suojattu merestä tuulet.\nPallas Pine (Krimin mänty)\nToinen näkymä on laaja niemimaalla Krimin.Mänty Pallas - korkea puu, noin 20 metriä.Kuori on punertavan musta, täynnä railoja.Crohnin tiheä, muuttaa muotoa muna umbellate.Eri vaakasuoraan levällään oksat kääntyi ylöspäin päistä ja suuri käpyjä.Krimin mänty valoa vaativat, vaatimaton maaperän, helppo sietää puute kosteutta.Myös kasvaa Kaukasuksella, Kreeta, Balkanilla, Vähässä-Aasiassa.\nkoriste Kiinan ulkonäkö ominaisuus pitkä, ohut neuloja, ruokaöljyt siemenet.Se kasvaa vain lämpimässä eteläosissa.\neroaa monenvälisten rakenne, tuotu Pohjois-Amerikasta.Tummanvihreä neuloja melko lyhyt ja kierretty, kaareva käpyjä.Se kasvaa jopa 25 metrin korkeuteen.Frost, vaatimaton jollaiset soveltuvat mahdolliset maaperän.Sitä viljellään vain kasvitieteellisessä puutarhassa.\nTämä laji jaetaan Balkanilla ja Etelä-Italiassa.Se on ominaista upea pitkä neuloja vaaleanvihreä väri.Kuten monet muut lajit mäntyjä, jotka näkyvät kuvamateriaalia, hyvin vaatimaton, lisäksi helppo sietää kaupunkiolosuhteissa.Heikkous - hardy riittää keskellä bändi, niin täydellinen eteläosissa.\nerittäin houkutteleva ja vuori mänty.Tyypit mäntyjen hajallaan koko pohjoisen pallonpuoliskon.Tämä laji kasvaa vuoristossa Keski-ja Etelä-Euroopassa.Se on iso haarautunut puu tai venytetty kujeileva.Erityisen kiinnostavaa on erilaisia maiseman suunnittelu kompakti miniatyyri puita, joista luoda kauniita sävellyksiä pankit vesistöjen, kivinen puutarha ja niin edelleen. Maksimikorkeus - 10 metriä, ja pienin - 40 senttimetriä.\nYksi kestäviä lajeja kasvatetaan Keski-Venäjällä - ns japanilainen punainen mänty.Tärkein edellytys sen hyvän kasvun - ei liian pitkä jäädyttäminen maaperän.Neulaset ovat pitkiä ja syrjäyttämisen lopussa oksat, kun pölyä puu tihkuu tuoksu.Eivät siedä kaupunkiolosuhteissa, kasvaa köyhä hiekkamailla.\nmelkotsvetkovaya mänty tai valkoinen mänty\njapanilainen erilaisia koriste mänty esitetään melkotsvetkovoy (valkoinen) mänty, joka voitti sen toinen otsikko upea valkoinen tai sinertävä raidat neulat, lausutaan kierre.Nezimostoyka, Keski-Venäjällä kasvaa vain hidastanut kääpiö lajike.Koska puu rakastaa lämpöä ja hyvässä valossa, se on täydellinen ilmasto Mustanmeren rannikolla.\nylellinen ulkonäkö kapea, pyramidin kruunu pitsi luonnossa kasvaa Pohjois-Amerikassa.Se on pitkä neuloja ja mukavaa paksu kuori.Se selviää eteläisillä alueilla ja Keski-Venäjällä, mutta jäätyy hyvin kylmät talvet.Puiden korkeus on 10 metriä.Suosii suojassa tuulelta, joten se on parasta istuttaa ryhmiin.Ponderosa ei ole altis haitalliselle kaupunkiympäristössä.\nEuroopan näyttämään Cedar mänty Siperian "serkku."Ero on kooltaan pienempiä, tiheämpiä levittää kruunu ja pitkä ohut neuloja.Lisäksi käpyjä ja puiden siemeniä eivät ole niin suuria.Se kasvaa hitaasti mutta elää pidempään.Se on ihanteellinen katsoa yhden ja ryhmässä istutuksia maisemointi.\nmänty setri Korean\nkoriste melko harvinaista lajia kasvaa Kaukoidässä, Itä-Aasiassa, Koreassa ja Japanissa.Kauneus on havupuu voidaan verrata Siperian Cedar mänty, vaikka kruunu on "korealaiset" vähemmän tiheää, untuvainen harmaa-vihreä neuloja ja käpyjä koriste.Siemenet, pähkinät myös syötävä.Frost Keski-Venäjällä kulttuuri kuljettaa suhteellisen normaali, kasvaa kitukasvuinen puut, mutta luonnossa se voi päästä korkeus 40-50 metriä.\nomistaja hyvin pitkä neuloja luonnossa löytyy läntisessä Pohjois-Amerikassa ja Guatemalassa.\npuu kasvaa jopa 30 metriä korkea ja on leviämisen pallomainen kruunu.Valtava suippo käpyjä voidaan saavuttaa pituudet 25 cm. Se suosii lämmin ja kostea ilmasto, niin täydellisesti sopeutunut Krimillä.Ei sovelleta sairauksien ja vaikutus tuholaisia.\nMonet koriste lajit mänty, mukaan lukien bristlecone täysin kasvaa ja kantaa hedelmää Keski-Venäjällä.Tämä Pohjois-Amerikan laji on melko harvinaista ja on pieni puu tai pensas kohollaan oksat, jotka muodostavat rehevä leviää kruunu.Neulat ovat paksuja, ja käpyjä - pitkät piikit.Vaatimaton ja talvi-hardy lajikkeiden kaikki.\nVariety Balkanin mänty on pieni pyramidin kruunu, tumma-vihreä neuloja 5-10 cm pitkä ja lieriömäinen käpyjä roikkuvat jalat.Nuoret versot karvaton.Kuori ruskea, kerros.Makedonianmänty kasvaa nopeasti ja ei ole erityisiä vaatimuksia valaistukseen ja maaperän.Sitä käytetään koristeluun puistoja.\nkasvaa Pohjois-Amerikassa, koska hyvä talvi sitkeys ja kasvatetaan Keski-Venäjällä.Kulttuuri ulottuu suuria alueita pitkin Tyynenmeren rannikolla.Annettu nimi kaveri kierretty neuloja.Ehkä pensaita tai korkea (50 metriä) puu, alaoksien jotka on jätetty pois, ja ylä- tai leviäminen tai suunnattu ylöspäin.On kasvava kulttuuri melko hitaasti, mutta vaatimaton ja elinolot paitsi luonnossa, mutta myös kaupungin.\nHarvinaiset koriste ilme Japanista, jota kutsutaan myös musta mänty.Tärkein elinympäristö - korkea vuori metsät, noin 1000 metriä merenpinnan yläpuolella.Tämä ikivihreä puu kasvaa jopa 40 metrin korkeuteen.Crohnin yleensä epäsäännöllinen vaaleanvihreä väri, jolla on pitkä jäykkä neuloja (8-14 cm x 2 mm).Kuori musta ja oranssi versoja ja paljas.Pinecones Pinus thunbergii lähes tasainen ja harmaa siemeniä siivet.Termofiilisten ja kosteutta rakastava kulttuuri, että meillä on maassa kasvaa hyvin Sotshissa.\nHimalajan Pine (Wallich tai Valliha)\nYlellinen dlinnohvoynaya mänty tuli Himalajalta ja Tiibetin vuorille.Nopeasti kasvava, ei hyvin siedä pakkasta, kosteutta rakastava.Täydellinen paikka kulttuurin meillä - Krimillä, jossa hän hieno hedelmiä.Puu saavuttaa korkeus luonteeltaan 30-50 metriä.Kaunis 18-senttinen harmaa-vihreä neuloja roikkuu.Koristeellinen keltainen käpyjä niin kauan - noin 32 senttimetriä.Näytä kulttuurimaiseman ryhmän istutuksia.\nMonet koristeena käytettäviä lajeja mäntyjen ovat villejä, kuten musta mänty, joka tuli meille vuoristoalueilla Keski-Euroopassa.Tämä rotu on erittäin vastustuskykyinen kaupunkiolosuhteissa.Nimi oli hyvin tumma kuori ja tumman-vihreä neuloja kasvaa runsaasti.Tämä luo varjoisaan paikkaan toisin mänty.Venäjällä, sopii paremmin aroilla Pohjois-Kaukasian, mutta kääpiö koriste muotoja voidaan laimentaa ja pohjoiseen.\nMitä käpyjä männyn?\nErilaisia käpyjä eroavat muodoltaan, kooltaan ja väri.Mutta ne kaikki alussa elämän pehmeä, keltainen-vihreä, ja niiden erääntyessä Woody ja muutos väri tumman vihreästä ruskeaksi.\nsuurin koko ovat käpyjä American Lambert - 50 senttimetriä pitkä, Coulter - jopa 40 senttimetriä, ja Cilician kuusi kasvavat noin 30 senttimetriä pitkä.Pienin käpyjä tuskin ulottua jopa 3 cm, on lehtikuusi ja Douglas-japanilainen Lyell.\nYleensä erilaisia mäntyjä, nopea kehitys ja kasvu.Poikkeuksia ovat ne tyypit, jotka ovat hengissä vaikeissa ilmasto-olosuhteissa: vuoristossa, soiden, kivinen maaperä niukka, pohjoisessa.Näissä tapauksissa muuttua mahtava puita kitukasvuinen ja kääpiö lajikkeita.Kuitenkin ne ovat erittäin kiinnostavia koristeluun maiseman istutuksia.\nMikä olisikaan parempi pohjan talon kevytbetoni: teräsbetoni, nauha tai pylväsmäinen


Haluaako Suomi kuulua Ukrainan ja Valko-Venäjän kanssa samaan joukkoon? Puolustusvoimien ex-komentajat kertovat nyt, miksi Suomen pitää liittyä Natoon - Kotimaa | HS.fi\nHaluaako Suomi kuulua Ukrainan ja Valko-Venäjän kanssa samaan joukkoon? Puolustusvoimien ex-komentajat kertovat nyt, miksi Suomen pitää liittyä Natoon\nKomentajat toivovat Natoon pohjoismaista blokkia, jolla olisi yhteinen linja. ”Jos ei nyt, niin milloin sitten? Paljon vakavampaa tilannetta Euroopassa on vaikea kuvitella”, sanoo Juhani Kaskeala.\nJarmo Lindberg (vas.), Juhani Kaskeala ja Gustav Hägglund Kuva: Seppo Solmela / IS, Jussi Helttunen & Heikki Saukkomaa / Lehtikuva\n11.5. 2:00 | Päivitetty 11.5. 9:29\nVenäjän hyökkäys muutti monen käsityksiä Natoon liittymisestä, ja saman se teki myös Puolustusvoimien entisille komentajille.\nHS kysyi 2000-luvulla Puolustusvoimien komentajina palvelleilta, mikä heidän kantaansa vaikutti ja miksi.\nAmiraali Juhani Kaskeala (komentaja vuosina 2001–2009) ei ole aina ollut täysin varauksetta Natoon liittymisen kannalla mutta nyt on.\n”Ilman muuta Suomen pitää käyttää nyt tilaisuus liittyä puolustusliittoon, jotta emme jää yksin, kun naapuri käyttäytyy näin arvaamattomasti”, Kaskeala sanoo.\nHänen mielensä kääntyi Naton kannalle loppuvuodesta, kun Venäjä alkoi uhkailla Ukrainaa koko ajan koventuvin äänenpainoin.\nHän oli pitkään sitä mieltä, että tärkeintä oli keskittyä vahvistamaan Suomen ja Yhdysvaltain välistä puolustusyhteistyötä.\n”Vain Yhdysvalloilla on riittävästi voimaa tukea Suomea, jos Suomi joutuu sotilaallisen hyökkäyksen tai sillä uhkaamisen kohteeksi. Yhdysvallat on osoittanut luottavansa Suomeen vapauttamalla puolustusvoimillemme kaikkein moderneinta ja sensitiivistäkin materiaalia, kuten Jassm-risteilyohjuksia ja F-35-hävittäjiä”, hän sanoo.\n”Yhdysvallat, Britannia ja Pohjoismaat tulevat aina olemaan tärkeimmät kumppanimme, mutta vasta liittoutuminen varmistaa niiden tuen Suomelle.”\nKaskeala muistuttaa tukeneensa Nato-yhteistyötä jo 30 vuoden ajan. Hän oli myös Suomen ensimmäinen virallinen sotilasedustaja Natossa.\nHän uskoo, että Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden myötä Pohjoismaiden yhteinen puolustus tulee merkittävästi vahvistamaan Itämeren alueen vakautta.\n”Nyt olisi täysin harkitsematonta jättää liittoutumisen mahdollisuus käyttämättä. Jos ei nyt, niin milloin sitten. Paljon vakavampaa tilannetta Euroopassa on vaikea kuvitella.”\nVenäjän länsinaapureina on vain kolme Natoon kuulumatonta maata: Ukraina, Valko-Venäjä ja Suomi. Haluaako Suomi kuulua tähän joukkoon, hän kysyy.\n”Venäjän hyökkäyksen seurauksena suomalaiset ovat vahvasti asettuneet Nato-jäsenyyden kannalle. Viimeinen askel tehdään loikalla.”\n”Jos ei nyt, niin milloin sitten. Paljon vakavampaa tilannetta Euroopassa on vaikea kuvitella.”\nKenraali Jarmo Lindberg (komentaja vuosina 2014–2019) kertoi oman kantansa hyökkäyksen jälkeisenä päivänä, kun Aamulehti sitä haastattelussa kysyi.\n”Katsoin velvollisuudekseni kertoa, että kannatan Nato-jäsenyyttä. Se tuli siinä kaikille kerralla selväksi. Silloin kansalaisten supernopea käännös ei ollut vielä alkanut”, Lindberg sanoo.\n”Minulla on ollut aina se näkemys, että Suomen pitää olla mukana päättämässä siellä, missä Suomenkin lähialueesta päätetään.”\nLindbergin Natoon liittymisen kannatus vahvistui, kun hän EU:n sotilaskomiteassa ymmärsi, ettei lopulta mitään yhteistä EU:n puolustusta ole tai ainakaan sellaista, josta olisi Suomelle hyötyä tositilanteessa. Naton vitosartiklasta sen sijaan olisi.\n”Päädyin siihen, että EU:n tuottamaa turvallisuutta ei ole sellaisena kuin se meillä on ajoittain keskusteluissa näyttäytynyt. Naton tuomat kyvyt ovat jotain ihan muuta”, hän sanoo.\n”Suomi vastaa Natossa omasta puolustuksestaan ja sen omat kyvyt säilyvät, mutta Naton kykylistasta tulee sellaista täydennystä, jota meillä ei ole. Se nostaa kynnystä ja tuo korkeamman pelotteen, joka vähentää todennäköisyyttä joutua kriisiin.”\nHänen mukaansa Naton yhteiset turvatakuut ovat kuin vapaapalokunta, jossa Suomen täytyy olla myös valmis antamaan apua.\n”Se on ihan normaali inhimillisen avun periaate, jossa tulee olla valmis antamaan sen kaltaista apua, mitä itsekin toivoisi joskus saavansa. Ei voi vain odottaa apua muilta.”\nHän muistuttaa, että kokonaisia suomalaisia pataljoonia oli jo 1990-luvulla Balkanin operaatioissa ja niitä johti nimenomaan Nato. Nyt Natolla on kädet niin täynnä Venäjää, ettei hetkeen ole nähtävillä, että sillä olisi mitään operaatioita missään kaukomaassa. Nato on siis palannut juurilleen, Eurooppaan.\n”Jos Nato aloittaisi joitain toimia, Suomi itse päättäisi, millä panoksella se on mukana”, Lindberg sanoo.\nKenraali Ari Puheloinen (komentaja vuosina 2009–2014) ilmoitti, ettei halua olla julkisuudessa.\n”Suomen pitää olla mukana päättämässä siellä, missä Suomenkin lähialueesta päätetään.”\nKenraali Gustav Hägglund (komentaja vuosina 1994–2001) sanoo hänkin, että Venäjän hyökkäys muutti lopullisesti hänen kantansa Natoon.\n”Nato-optio on ollut Suomelle hieno mahdollisuus ja pidäke Venäjän toimille eli jos he alkavat ryppyillä, niin se laukeaa ja nyt se on lauennut”, Hägglund sanoo\n”Venäjällä sotaan liittyvä retoriikka ja puheet siitä, että Nato ei saa enempää laajentua, toivat Suomelle syyn liittyä siihen.”\nAina hänkään ei siis ole ollut Naton kannalla, koska on pelännyt Nato-jäsenyyden ajavan oman uskottavan puolustuksen alas. Kokemus syntyi, kun hän oli komentajakautensa jälkeen EU:n sotilaskomitean puheenjohtaja.\n”Silloin oli vallalla ajatus, että lopetetaan yleinen asevelvollisuus, ajetaan puolustus alas ja luotetaan siihen, että Yhdysvallat suojaa meitä. Pelkäsin, että tällainen sairaus tarttuu meihinkin, jos olisimme Naton jäseniä: jos pannaan vastakkain tykit ja lapsilisät, lapsilisät voittavat, kun vain luotetaan Yhdysvaltojen suojaan”, Hägglund sanoo.\nHän sanoo aistineensa tätä henkeä varsinkin Itä-Euroopan tuolloin uusissa Nato-maissa, muissa paitsi Virossa.\n”Nythän argumentti ei enää pidä paikkaansa ja tällainen henki on muuttunut. Nyt Euroopan maatkin ovat taas ruvenneet Saksan johdolla varustautumaan.”\nHägglundkin näkee nyt tärkeänä, että Natoon muodostuisi pohjoismainen blokki, jossa noudatettaisiin järkevää yhdensuuntaista politiikkaa. Sellaisen linjan kanssa yhtä mieltä hänen mukaansa olisivat todennäköisesti myös Saksa ja Britannia.\nJos Suomi todella liittyy Natoon, Suomella on yhä oma vahva puolustuksensa ja sen päälle Nato-jäsenyys, mikä ilahduttaa vanhaa kenraalia.\n”Nyt näyttää siltä, että tulee molemmat. Ne eivät ole toisiaan poissulkevia vaan täydentäviä asioita.”\n”Nyt Euroopan maatkin ovat taas ruvenneet Saksan johdolla varustautumaan.”


Muu päätös 2544/2015 - Korkein hallinto-oikeus\nEtusivu » Päätöksiä » Muita päätöksiä » Muupaatos » Muu päätös 2544/2015\nMuu päätös 2544/2015\nVesitalousasiaa koskevat valitukset (Arrakosken voimalaitos, Padasjoki)\nDiaarinumero: 2342, 2376 ja 2396/1/14\n2. Arrakosken kyläyhdistys ry sekä\n3. B, C, D ja E\nVaasan hallinto-oikeus 10.6.2014 nro 14/0190/2\nVaasan hallinto-oikeus on päätöksellään 11.2.2011 nro 11/0020/1 kumonnut Itä-Suomen ympäristölupaviraston päätöksen 26.9.2008, jolla F:lle oli myönnetty lupa Padasjoen kunnassa sijaitsevan Arrakosken voimalaitoksen pysyttämiseen tarvittavine käyttöoikeuksineen, ja palauttanut asian kokonaisuudessaan Etelä-Suomen aluehallintovirastolle uudelleen käsiteltäväksi hakemuksen puutteellisuuden vuoksi.\nEtelä-Suomen aluehallintoviraston päätös 20.12.2012 nro 278/2012/2 sikäli kuin nyt on kysymys\nAsiaa lupaviranomaisessa uudelleen käsiteltäessä A, jolle Arrakosken voimalaitos oli siirtynyt kaupalla 31.3.2010, on 31.10.2011 toimittanut aluehallintovirastolle hakemuksen, jossa hän on pyytänyt lupaa Arrakosken voimalaitoksen pysyttämiseen ja lisäkoneiston rakentamiseen hakemuksen mukaisesti Padasjoen kunnan Osoilan kylässä.\nAluehallintovirasto on myöntänyt A:lle luvan Arrakosken vesivoimalaitoksen sekä sitä varten tarvittavien patojen ja muiden rakenteiden pysyttämiseen ja lisäkoneiston rakentamiseen hakemukseen liitetyn\n26.10.2011 päivätyn ja myöhemmin täydennetyn suunnitelman mukaisesti Padasjoen kunnan Osoilan kylässä. Lupa on voimassa toistaiseksi. Luvan voimassaolo edellyttää, että luvan saajalla on vuokrasopimuksella tai muutoin saatu käyttöoikeus hankkeessa käytettävään toiselle kuuluvaan vesivoimaan.\nMiestämäjärven vedenjuoksun säännöstelyn ja säännöstelypadon osalta ovat voimassa ne määräykset, jotka Itä-Suomen vesioikeus on antanut päätöksessään 10.3.1978 nro 14/Ym/78 ja osittain muuttanut päätöksessään 2.6.1983 nro 59/Ym I/83, lukuun ottamatta uittoa koskevaa määräystä B.2, jonka aluehallintovirasto on poistanut tarpeettomana.\nLuvan saajan on noudatettava vesilain (264/1961) säännöksiä ja päätöksestä ilmeneviä lupamääräyksiä. Lupamääräykset 1–9 ja 12 kuuluvat seuraavasti:\n1. Pysytettävä Arrakosken vesivoimalaitos rakenteineen ja laitteineen on rakennettu hakemukseen liitetyn 10.3.1974 päivätyn ja 26.10.2011 päivitetyn piirustuksen nro 271–6 "Kartta voimalaitosalueesta" (mittakaava 1:1 000) osoittamiin paikkoihin.\n2. Pysytettävä voimalaitoksen koneasema on rakennettu hakemukseen liitetyn 10.3.1974 päivätyn ja 20.8.1982 muutetun piirustuksen nro 271–9 "Koneasema, pääpiirustus" (mittakaava 1:100) mukaisesti. Koneiston rakennusvirtaama on 3,2 m3/s.\nVoimalaitoksen koneasemaan saadaan rakentaa hakemukseen liitetyn 26.10.2011 päivätyn piirustuksen nro LH3 "Lisäkone, periaatepiirustus" (mittakaava 1:100) mukainen lisäkoneisto, jonka rakennusvirtaama on 0,3–0,5 m3/s, ja tehdä tuloputken alapäähän lisäkoneiston vaatimat muutokset.\n3. Pysytettävä voimalaitospato tuloputken eli paineputken yläpäässä on rakennettu hakemukseen liitetyn 10.3.1974 päivätyn ja 18.8.1982 muutetun piirustuksen nro 271–14 "Välppä- ja sulkurakenteet" (mittakaava 1:100) mukaisesti. Padon harjan korkeus on N43 +102,78 m, patoaukon kynnyskorkeus N43 +98,87 m ja maapadon harjan leveys vähintään 4,0 m. Putkeen johtavan patoaukon leveys on välpän kohdalla 2,80 m.\nVoimalaitospato on varustettu luukulla, jonka asentoa voidaan kaikissa olosuhteissa helposti ja portaattomasti muuttaa. Tuloputken suuaukon eteen on asetettava asianmukainen välppä.\nPato ja sen alla oleva maa tiivistetään siten, ettei padon takana oleville luvan saajalle kuulumattomille maa-alueille aiheudu hankkeesta johtuvaa haitallista vettymistä.\n4. Pysytettävät voimalaitoksen yläkanava ja koneasemalta Alajärveen johtava alakanava on rakennettu hakemuksen liitteenä olevan 10.3.1974 päivätyn ja 20.8.1982 muutetun piirustuksen nro 271–7 "Pituusleikkaus ja poikkileikkaukset voimalaitoksen vesiteistä" (mittakaava 1:1 000 / 1:100) mukaisesti.\nYläkanavan pohjan leveys on varapadolta Miestämäjärveen päin 6,00 m, uoman vaakasuoran pohjan korkeus N43 +101,18 m ja sivuluiskien kaltevuudet ovat 1:2 sekä pohjan leveys varapadolta säännöstelypatoon päin 5,00 m, luiskien kaltevuudet 1:1,5 ja pohjan korkeus padon kohdalla N43 +101,16 m, josta korkeudesta pohja laskee tasaisesti kaltevuudessa I = 0,005 säännöstelypatoon päin.\nAlakanavan pohjan leveys on 3,0 m, pohjan korkeus voimalaitoksen puoleisessa päässä N43 +80,63 m ja kanavan pohjan pituussuuntainen kaltevuus I = 0,0003 sekä sivuluiskien kaltevuudet 1:2. Alakanavan kunnossapidosta syntyvät perkausmassat saadaan läjittää alakanavan varsille.\n5. Pysytettävä varapato ja sen päällä oleva kävelysilta on rakennettu hakemuksen liitteenä olevan 10.3.1974 päivätyn ja 20.8.1982 muutetun piirustuksen nro 271–10 "Varapato" (mittakaava 1:50) mukaisesti.\n6. Pysytettävä voimalaitoksen tuloputki eli paineputki on rakennettu hakemuksen liitteenä olevan 10.3.1974 päivätyn ja 20.8.1982 muutetun piirustuksen nro 271–7 "Pituusleikkaus ja poikkileikkaukset voimalaitoksen vesiteistä" (mittakaava 1:1 000 / 1:100) mukaisesti. Luvan saaja on velvollinen omalla kustannuksellaan tekemään putkeen ne muutokset ja rakenteiden vahvistukset, jotka ehkä käyvät tarpeellisiksi tien siirtämisen, liikennemäärien kasvun tai muun muutoksen johdosta.\n7. Luvan saajan on järjestettävä jatkuvatoiminen vedenkorkeuden mittaus Miestämäjärvessä ja voimalaitoksen alapuolella Hämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ympäristö ja luonnonvarat -vastuu-alueen hyväksymässä paikassa ja toimitettava vedenkorkeustiedot päivittäin Suomen ympäristökeskukselle. Lisäksi Miestämäjärvessä, Alajärvessä ja Välijoen sillan kohdalla tulee olla hakemuksen mukaiset vedenkorkeusasteikot.\n8. Luvan saajan on rakennettava Arrakosken vanhaan luonnonuomaan ja säännöstelypadon ohi kalatie ja juoksutettava sen kautta vettä luonnonuomaan lupamääräyksessä 9 sanotun mukaisesti.\nLuvan saajan on toimitettava hakemus ja suunnitelma kalatien rakentamisesta Etelä-Suomen aluehallintovirastolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen lainvoimaiseksi tulemisesta. Aluehallintovirasto antaa kalatietä koskevan ratkaisun yhteydessä asiasta tarkemmat lupamääräykset ja voi samalla perustellusta syystä vähäisessä määrin muuttaa kalatien kautta luonnonuomaan juoksutettavaa vesimäärää.\n9. Veden juoksutus Arrakosken voimalaitoksella ja säännöstelypadolla on järjestettävä siten, että Arrakosken vanhaan luonnonuomaan kalatien kautta tai suoraan luonnonuomaan juoksutetaan jatkuvasti vettä vähintään 0,35 m3/s, minkä mahdollistamiseksi juoksutusta voimalaitoksen kautta tulee tarvittaessa rajoittaa tai keskeyttää voimalaitoksen toiminta. Miestämäjärven vedenkorkeuden ollessa säännöstelyn alarajalla on vedenkorkeuden laskun ja alarajan alittumisen estämiseksi juoksutusta luonnonuomaan kuitenkin tarvittaessa pienennettävä.\nJuoksutus voimalaitoksen koneiston tai koneistojen kautta on lisäksi järjestettävä kulloinkin vallitseva vesitilanne huomioon ottaen niin, että voimalaitoksen juoksutusmuutoksista ja mahdollisesta jaksottaisesta käymisestä aiheutuva vedenkorkeuksien vaihtelu ylä- ja alapuolisessa vesistössä muodostuu mahdollisimman vähäiseksi.\n12. Luvan saajan on pidettävä tämän päätöksen mukaiset rakenteet ja laitteet suunnitelman mukaisessa kunnossa.\nAluehallintovirasto on perustellut päätöstään muun muassa seuraavasti:\nArrakosken vesivoimalaitos on rakennettu vesistötoimikunnan 19.12.1961 antamalla väliaikaisella luvalla nro 62/1961 ja otettu käyttöön kesällä 1965. Itä-Suomen vesioikeus on sittemmin 10.3.1978 antamallaan päätöksellä nro 14/Ym/78, jota vesioikeus on 2.6.1983 antamallaan päätöksellä nro 59/YmI/83 muuttanut, myöntänyt luvan voimalaitoksen rakentamiseen Arrakoskeen ja Miestämäjärven vedenjuoksun säännöstelyyn. Lupa on säännöstelyn osalta pysyvä, mutta voimalaitoksen rakentamisen osalta se oli voimassa 27.9.2006 saakka.\nArrakosken vesivoimalaitoksella on yksi rakennusvirtaamaltaan 3,2 m3/s turpiini, ja voimalaitoksen putouskorkeus on noin 20 m. Voimalaitoksen nykyisen turpiinin teho on 530 kW ja vuotuinen energiantuotanto keskimäärin 1 500 MWh. Vesivoimalaitokseen on tarkoitus asentaa lisäksi uusi kiinteäsiipinen potkuriturbiini, jonka rakennusvirtaama on 0,3–0,5 m3/s ja teho 50 kW. Lisäkoneiston tarkoituksena on lähinnä tasata virtaama- ja vedenkorkeusvaihteluita pienillä virtaamilla. Uusi lisäkoneisto sijoittuu luvan saajan omistaman kiinteistön Voimalaitostontti RN:o 5:89 (Osoila, Padasjoki) alueella sijaitsevan voimalaitosrakennuksen yhteyteen.\nVesienhoitosuunnitelma ja kalatiestrategia\nKymijoen–Suomenlahden vesienhoitoalueen vesienhoitosuunnitelman vuoteen 2015 mukaan Päijänne–Vesijako -reitin ekologinen tila on tyydyttävä vaellusesteen ja kalaston tilan perusteella. Hyvään tilaan pyritään lisätoimenpiteillä vuoteen 2027 mennessä. Hyvä ekologinen tila edellyttää suunnitelman mukaan kalan kulkua helpottavia toimenpiteitä (kalatie) sekä virtapaikkojen kunnostusta kutu- ja poikastuotantoalueiksi. Valtioneuvoston periaatepäätöksessä 8.3.2012 kansalliseksi kalatiestrategiaksi, joka ohjaa alueellisen kalataloushallinnon toimintaa, on todettu, että strategian ja siinä ehdotettujen toimintalinjojen avulla halutaan edistää toimenpiteitä erityisesti uhanalaisten vaelluskalakantojemme luontaisen lisääntymisen vahvistamiseksi ja tavoitteen saavuttamisessa kalatiet ovat yhtenä keskeisenä osana. Tavoitteena on painopisteen siirtäminen istutuksista kalojen luontaisen lisääntymiskierron vahvistamiseen.\nHämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kalatalousryhmän 28.3.2012 päivätyssä lausunnossa on todettu, että veden ohjaaminen Arrakosken luonnollisen uoman ohi on tuhonnut Päijänne–Vesijako -reitin merkittävimmän taimenen poikastuotantoalueen. Säännöstelypato estää kalojen ja muiden vesieliöiden vaeltamisen Arrakosken yläpuolisille virta-alueille. Patoa hyödynnetään ainoastaan Arrakosken voimalaitoksen toiminnassa ja siihen liittyvässä säännöstelyssä. Voimalaitoksen harjoittaman lyhytaikaissäännöstelyn vuoksi Arrakoskesta alavirtaan sijaitseva Vierunkoski on ajoittain lähes kuiva, mikä haittaa taimenen poikastuotantoa koskessa. Hankkeen merkittävimmät vaikutukset kohdistuvat järvitaimenen vaellukseen sekä kutu- ja poikasalueisiin. Taimenen lisääntyminen ja vaellukset voidaan turvata Vesijaon ja Päijänteen välillä juoksuttamalla kohtuullinen vesimäärä Arrakosken luonnonuomaan ja rakentamalla kalatie säännöstelypadon yhteyteen. Alueella on valmiudet uomien ja koskien kalataloudelliseen kunnostamiseen. Päijänteellä on myös parannettu kalastuksen säätelyä luonnontaimeneen kohdistuvan pyynnin vähentämiseksi.\nLupamääräyksessä 8 luvan saaja on velvoitettu rakentamaan Arrakosken vanhaan luonnonuomaan ja säännöstelypadon ohi kalatie ja juoksuttamaan sen kautta vettä luonnonuomaan lupamääräyksessä 9 sanotun juoksutussäännön mukaisesti. Luvan saajan on toimitettava hakemus ja suunnitelma kalatien rakentamisesta Etelä-Suomen aluehallintovirastolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen lainvoimaiseksi tulemisesta. Kalatietä koskevassa päätöksessä annetaan asiasta tarkemmat lupamääräykset. Näillä toimenpiteillä turvataan kalaston elinolosuhteita ja mahdollistetaan taimenen lisääntyminen sekä sen ja muiden kalojen ja vesieliöiden vaeltaminen Päijänteen ja yläpuolisen vesistön välillä. Lisäksi parannetaan Arrakosken vesiympäristön viihtyisyyttä ja kosken virkistyskäyttömahdollisuuksia.\nLupamääräyksessä 9 olevan juoksutussäännön mukaan veden juoksutus Arrakosken voimalaitoksella ja säännöstelypadolla on järjestettävä siten, että Arrakosken vanhaan luonnonuomaan kalatien kautta tai suoraan luonnonuomaan juoksutetaan jatkuvasti vettä vähintään 0,35 m3/s, mikäli se on mahdollista alittamatta Miestämäjärven säännöstelyn alarajaa. Tämä jatkuva vähimmäisjuoksutus vastaa arvioitua Arrakosken alivirtaamaa. Vähimmäisjuoksutuksen mahdollistamiseksi juoksutusta voimalaitoksen kautta tulee tarvittaessa rajoittaa tai keskeyttää voimalaitoksen toiminta. Juoksutus voimalaitoksen koneiston tai koneistojen kautta on lisäksi järjestettävä niin, että voimalaitoksen juoksutusmuutoksista ja mahdollisesta jaksottaisesta käymisestä aiheutuva vedenkorkeuksien vaihtelu ylä- ja alapuolisessa vesistössä muodostuu mahdollisimman vähäiseksi.\nHankkeen vaikutukset sekä vahingot ja haitat\nHankkeesta ja siihen kuuluvasta lisäkoneiston rakentamisesta ei aiheudu työnaikaisia vaikutuksia vesistöön lukuun ottamatta kalatietä, jonka rakentaminen käsitellään myöhemmin erillisenä hakemusasiana. Miestämäjärven säännöstelylupa on lainvoimainen eikä säännöstelyluvan ylä- ja alarajoihin ole haettu muutosta. Arrakosken vesivoimalaitoksen pysyttämisellä ja käyttämisellä ei siten ole sellaisia vaikutuksia voimalaitoksen yläpuolisiin vedenkorkeuksiin, joista aiheutuisi korvattavaa vahinkoa tai haittaa vesialueiden tai rantakiinteistöjen omistajille. Voimalaitoksen käyttäminen ja sen tehonsäätö vaikuttaa vedenkorkeuksiin ja virtaamiin sen alapuolisissa Alajärvessä, Tarposessa, Vierunkoskessa ja Ruokolammessa. Lupamääräykset 8 ja 9 kalatievelvoitteesta ja juoksutussäännöstä sisältäen määräyksen jatkuvasta vähimmäisjuoksutuksesta Arrakosken vanhaan luonnonuomaan turvaavat kalaston elinolosuhteet ja vaeltamisen sekä turvaavat riittävän vähimmäisvirtaaman ja pienentävät vedenkorkeuden vaihtelua alapuolisessa vesistössä siinä määrin, ettei voimalaitoksen käyttämisestä aiheudu korvattavaa vahinkoa tai haittaa alapuolisten vesialueiden tai rantakiinteistöjen omistajille.\nHankkeen toteuttaminen ei vaaranna yleistä terveydentilaa, aiheuta huomattavia vahingollisia muutoksia ympäristön luonnonsuhteissa tai vesiluonnossa ja sen toiminnassa eikä suuresti huononna paikkakunnan asutus- tai elinkeino-oloja. Hankkeen kokonaishyöty vesilain mukaan pääomitettuna eli vesivoimalla keskimäärin vuosittain tuotettavan sähkön hinta kaksikymmenkertaisena on suunnitelman mukaan noin 1,5 miljoonaa euroa. Tästä on vähennettävä Arrakosken vanhaan luonnonuomaan lupamääräyksen 9 mukaisesti jatkuvasti juoksutettavan veden määrän pääomitettuna sähkön arvona noin 0,5 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttaminen lisää kotimaista, uusiutuvaa ja päästötöntä sähköntuotantoa. Velvoitteena määrätyn kalatien rakentamisen kustannukset ovat luvan saajan teettämän selvityksen mukaan noin 0,135 miljoonaa euroa. Voimalaitoksen tuloputken ja sen kahden tarkastuskaivon pitämistä varten tarvittavasta pysyvästä käyttöoikeudesta sekä tarkastuskaivojen aiheuttamasta esteettisestä haitasta ja häiriöstä piha-alueen käytölle on määrätty maksettavaksi kertakaikkisena korvauksena 5 000 euroa korkoineen. Muuta vesilain mukaan korvattavaa vahinkoa, haittaa tai edunmenetystä ei hankkeesta ennalta arvioiden aiheudu.\nEdellä sanotun perusteella hankkeesta lupamääräysten mukaisesti toteutettuna saatava hyöty on siitä johtuvaan vahinkoon, haittaan ja muuhun edunmenetykseen verrattuna huomattava. Hankkeen vahinkoja, haittoja ja muita edunmenetyksiä sekä kalatalousvaikutuksia on tarkasteltu myös yleiseltä kannalta. Hankkeen hyötyä, vahinkoa ja haittaa arvioitaessa on otettu huomioon, mitä edellä mainitussa vesienhoitosuunnitelmassa on esitetty hankkeen vaikutusalueen vesien tilaan ja käyttöön liittyvistä seikoista. Edellytykset luvan myöntämiselle vesilain (264/1961) 2 luvun 6 §:n 2 momentin nojalla ovat siten olemassa.\nVaasan hallinto-oikeus on käsittelyratkaisussaan jättänyt tutkimatta C:n ja hänen asiakumppaneidensa yhteisen valituksen C:n, E:n ja D:n tekemänä. Valitus on tutkittu B:n osalta.\nHallinto-oikeus on hylännyt muun ohella A:n, Arrakosken kyläyhdistys ry:n ja B:n valitukset.\nValituksen tutkimatta jättäminen C:n, E:n ja D:n osalta\nVesilain (264/1961) 17 luvun 1 §:n 2 momentin 1 kohdan mukaan muutosta aluehallintoviraston vesilain nojalla antamaan päätökseen saa hakea se, jonka oikeutta tai etua asia koskee.\nHallinto-oikeus on varannut C:lle, E:lle, D:lle ja B:lle tilaisuuden esittää selvitystä valitusoikeudestaan asiassa. C on selvityksessään esittänyt, että hänellä ja E:llä ei ole omistuksessaan tai hallinnassaan kyseessä olevan hankkeen vaikutusalueella sijaitsevia kiinteistöjä. C on ilmoittanut asuvansa Padasjoen kunnassa Arrakoskella. Kiinteistötietojärjestelmästä saatavien tietojen mukaan ja karttatarkastelun perusteella myöskään D:llä ei ole omistuksessaan kiinteistöä hankkeen vaikutusalueella. C on muutoksenhakijoiden valitusoikeuden tueksi lisäksi esittänyt, että hanke tuhoaa Arrakosken alueen luontoa ja viihtyisyyttä, heikentää taimenkannan pelastamista sekä huonontaa mahdollisuuksia kehittää virkistys- ja lomailuelinkeinoja alueella.\nKun C:llä, E:llä ja D:llä ei ole kiinteistönomistuksen perusteella asianosaisasemaa kyseessä olevassa asiassa ja kun asian ei voida katsoa koskevan heidän oikeutta tai etua vesilain 17 luvun 1 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla myöskään selvityksessä esitetyillä yleisillä alueen virkistyskäyttöön tai muilla alueen käyttöön liittyvillä seikoilla, valitus on C:n, E:n ja D:n osalta hallintolainkäyttölain 51 §:n 2 momentin nojalla jätettävä tutkimatta.\nKyseessä oleva hakemusasia ja sitä koskevat selvitykset\nF oli aikaisemmin 12.7.2007 hakenut vesilain mukaista lupaa Arrakosken vesivoimalaitoksen pysyttämiseen, ja asian uudelleen käsittelyssä A on 31.10.2011 hakenut vesilain mukaista lupaa Arrakosken vesivoimalaitoksen pysyttämiseen ja lisäkoneiston rakentamiseen. Olemassa olevalle vesivoimalaitokselle oli myönnetty vesilain nojalla lupa 19.3.1978 Itä-Suomen vesioikeuden päätöksellä. Lupa oli tuolloin määräaikainen ja sen voimassaolo on päättynyt 27.9.2006.\nKun aikaisempi lupa on ollut määräaikainen, hanke rinnastuu vesilain 3 luvun 2 §:n 1 momentissa tarkoitettuun voimalaitoksen rakentamiseen, johon on haettava 3 luvun säännösten nojalla lupa. Aluehallintovirasto on luvan myöntämisharkinnassaan suorittanut vesilain 2 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetun hyötyjen ja haittojen vertailun ja lupaharkinta on tehty siten kuin kyseessä olisi uusi vesivoiman hyväksikäyttöä koskeva asia, vaikka sinällään on ollut kyse olemassa olevasta voimalaitoksesta.\nHakemusasiakirjoihin on liitetty hanketta koskeva suunnitelma sekä selvitykset hankkeen vaikutuksista siten kuin vesilaissa ja -asetuksessa säädetään. Tiedot ovat hankkeen hyötyjen ja haittojen arvioimiseksi olleet riittävät.\nLuvan hakijan valitus\nA on vaatinut, että päätöksen lupamääräyksessä 8 määrätyn Arrakosken vanhaan luonnonuomaan rakennettavan kalatien sijaan luvan hakija rakentaa kalatien Harmoistenjokeen ja että lupamääräyksessä 9 määrätty jatkuva veden juoksuttaminen, vähintään 0,35 m3/s vanhaan uomaan ja säännöstelypadon ohi poistetaan ja juoksuttaminen toteutetaan luvansaajan toteuttaman lisäkoneiston avulla voimalaitoksen alakanavaan siten kuin lupahakemuksesta tarkemmin ilmenee.\nLupahakemukseen on liitetty Vesijako–Päijänne -reitin kalasto ja kalastus – Arrakosken vesivoimalaitoksen kalatalousarvio vuodelta 2011, jossa on kuvattu hankealueen kalataloudellinen nykytila sekä vertailtu hankkeen haittojen kompensoimiseksi neljä toimenpidevaihtoehtoa. Vaihtoehdot ovat olleet hakemuksen mukainen lisäkoneen rakentamisen myötä tapahtuva jatkuva juoksutus vuorokausikeskiarvona 200 l/s voimalaitoksen alakanavaan, toisena vaihtoehtona edellä todetun juoksutuksen lisäksi toteutettavat kunnostukset Vierunkoskessa ja Arrakosken alaosassa. Kolmas vaihtoehto on ollut kalatien rakentaminen Arrakoskeen ja jatkuva juoksutus 0,5 m3/s vanhaan uomaan. Neljäntenä vaihtoehtona on esitetty kalatalousmaksun suorittamista.\nHakemusasiakirjoihin liitetystä kalatalousviranomaisen lausunnosta ilmenee, että veden ohjaaminen säännöstelypadolla Arrakosken luonnollisen uoman ohi on tuhonnut Päijänne–Vesijako -reitin merkittävimmän taimenen poikastuotantoalueen. Säännöstelypato estää kalojen ja muiden vesieliöiden vaeltamisen Arrakosken yläpuolisille virta-alueille. Patoa hyödynnetään ainoastaan Arrakosken voimalaitoksen toiminnassa ja siihen liittyvässä säännöstelyssä. Hankkeen merkittävimmät vaikutukset kohdistuvat järvitaimenen vaellukseen sekä kutu- ja poikasalueisiin.\nHallinto-oikeus on ensinnäkin todennut, että valituksessa esitetystä kalatien rakentamisesta Harmoistenjokeen ei ole hakemusasiakirjoissa esitetty selvityksiä eikä hallinto-oikeus sinällään ole ensi asteessa toimivaltainen arvioimaan esitettyä toimenpidettä. Hallinto-oikeus on kuitenkin todennut, että kalastolle tai kalastukselle vesitaloushankkeesta aiheutuvien haittojen vuoksi luvansaaja voidaan vesilain 2 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla velvoittaa ryhtymään toimenpiteisiin haittojen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi sillä vesialueella, johon toimenpiteen vahingollinen vaikutus ulottuu. Arrakosken vesivoimalaitoksesta kalataloudelle aiheutuvat haitalliset vaikutukset kohdistuvat Arrakosken vesialueelle. Aluehallintovirasto on siten voinut velvoittaa A:n toteuttamaan päätöksen lupamääräyksessä 8 tarkoitetun kalatien Arrakoskeen. Myös lupamääräyksessä 9 määrätty jatkuva juoksutus vähintään 0,35 m3/s Arrakosken vanhaan uomaan on tarpeen kalaston elinolosuhteiden turvaamiseksi ja sillä mahdollistetaan taimenen lisääntyminen. Jatkuva juoksutus parantaa Arrakosken vesiympäristön viihtyisyyttä ja kosken virkistyskäyttömahdollisuuksia. Hallinto-oikeus on enemmälti viitannut aluehallintoviraston päätöksen perusteluista ilmenevään.\nJuoksutussääntöä koskeva vaatimus\nLupamääräyksen 9 mukaan Arrakosken vanhaan luonnonuomaan on juoksutettava jatkuvasti vettä vähintään 0,35 m3/s. Arrakosken kyläyhdistys ry on vaatinut vähimmäisjuoksutusmääräystä 0,5 m3/s. Hallinto-oikeus on katsonut, että luvassa määrätty jatkuva vähimmäisjuoksutusmäärä 0,35 m3/s on riittävä tasaamaan vedenkorkeuden vaihteluita alapuolisessa vesistössä virkistyskäytön turvaamiseksi ja vesiympäristön viihtyisyyden kannalta. Vähimmäisjuoksutusvaatimus 0,5 m3/s on Arrakosken alivirtaaman aikainen vähäinen vesimäärä huomioon ottaen myös kohtuuton.\nLisäkoneiston rakentamiseen liittyvä vaatimus\nPäätöksen lupamääräyksen 2 mukaan luvansaaja saa rakentaa hakemuksessa tarkoitetun lisäkoneen, jonka rakennusvirtaama on 0,3–0,5 m3/s. Lupamääräys ei ole luonteeltaan velvoittava. Asiakirjoista ilmenee, että lisäkoneisto osaltaan tasaisi virtaama- ja vedenkorkeusvaihteluita pienillä virtaamilla. Tähän nähden lisäkoneen rakentamista mahdollistavaa määräystä ei ole tarpeen Arrakosken kyläyhdistys ry:n ja vaatimuksesta poistaa.\nMuut lupamääräysten muutosvaatimukset koskien kunnossapitoa ja tarkkailua\nVesilain (264/1961) 2 luvun 14 §:n 1 momentin mukaan, milloin rakentaminen saattaa vaikuttaa vesistön vedenkorkeuteen tai vedenjuoksuun, on lupapäätökseen tarvittaessa otettava määräykset siitä korkeudesta, mihin vesi enintään tai eri aikoina saadaan nostaa tahi laskea, sekä siitä, millä tavalla veden juoksutus on järjestettävä. Vedenkorkeuden ja vedenjuoksun tarkkailemiseksi on annettava määräykset tätä koskevista toimenpiteistä samoin kuin kiintopisteistä ja laitteista, jotka rakentaja on velvollinen tekemään ja kunnossapitämään.\nVesilain 2 luvun 14 a §:n 1 momentin mukaan luvanhaltijan on tarvittaessa luvassa velvoitettava tarkkailemaan hankkeen toteutumista ja sen vaikutuksia (tarkkailuvelvoite). Mainitun lainkohdan 2 momentin mukaan aluehallintovirasto voi luvassa päättää tarkkailusta kokonaan tai osittain taikka siten, että hankkeesta vastaavan on laadittava erillinen suunnitelma tarkkailuvelvoitteen toteuttamiseksi (tarkkailusuunnitelma). Tarkkailusuunnitelman hyväksyy elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus.\nVesilain 2 luvun 31 §:n 1 momentin mukaan vesistöön tehdyn rakennelman omistaja on velvollinen pitämään rakennelman kunnossa, niin ettei siitä aiheudu vaaraa taikka yleistä tahi yksityistä etua loukkaavia vahingollisia tai haitallisia seurauksia.\nVesilain vesivoiman hyväksikäyttöä koskevan 3 luvun 2 §:n 2 momentin mukaan rakentamista koskevaan lupapäätökseen on otettava määräykset myös rakennelman käyttämisestä.\nArrakosken voimalaitoksen lupapäätöksessä on annettu määräys 12 voimalaitoksen rakenteiden ja laitteiden kunnossapidosta. Lupamääräyksen 13 mukaisesti luvan saajan on tarkkailtava laitoksen toimintaa ja kirjattava muun muassa laitoksen häiriö- ja muut poikkeustilanteet ja esitettävä niitä koskeva yhteenveto valvontaviranomaiselle. Lupamääräyksen 14 mukaan tarkkailuvelvoitteen toteuttamiseksi luvansaajan on laadittava erillinen suunnitelma voimalaitoksen ja säännöstelypadon kautta juoksutettavien vesimäärien sekä laitoksen ylä- ja alapuolisen vesistön vedenkorkeuksien tarkkailemiseksi elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen hyväksymällä tavalla. Lupamääräyksen 7 mukaan Miestämäjärven ja voimalaitoksen alapuolisen vesistön vedenkorkeuksia on tarkkailtava jatkuvatoimisesti.\nHallinto-oikeus on edellä lausuttuun nähden todennut, että rakennelman käyttämisestä sekä hankkeesta aiheutuvien vaikutusten tarkkailusta annetut määräykset ovat vesilain mukaiset ja riittävät. Lupapäätökseen ei ole tarpeen liittää Arrakosken kyläyhdistys ry:n vaatimia määräyksiä kunnossapidosta ja tarkkailusta. Patoturvallisuuslain vaatimuksista hallinto-oikeus on todennut, että elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus patoturvallisuusviranomaisena on hakijan selityksestä aluehallintovirastossa todennut hakijan patoturvallisuutta koskevat selvitykset riittäväksi.\nLisäksi hallinto-oikeus on todennut, että lupahakemus ei ole koskenut Miestämäjärven säännöstelyä, eikä tämän asian yhteydessä voida siten antaa vaadittuja määräyksiä.\nLuvan myöntämisen edellytysten täyttyminen\nAluehallintoviraston päätöksen perusteluihin viitaten hallinto-oikeus on katsonut, että hankkeesta saatavaa hyötyä on vesilain 2 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla pidettävä huomattava siitä johtuvaan vahinkoon, haittaan ja muuhun edunmenetykseen verrattuna. A:lle on siten voitu myöntää lupa siten kuin aluehallintoviraston päätöksestä ilmenee.\nAsiassa sovellettavan vanhan vesilain 2 luvun 12 §:ssä on säännökset niistä määräajoista, joiden kuluessa vesitaloushankkeeseen on ryhdyttävä ja mihin mennessä rakennustyö on tehtävä. Vesilain 2 luvun 28 §:ssä on säännökset lupapäätökseen otettujen määräysten muuttamisesta. Vanhassa vesilaissa ei ole muita nimenomaisia säännöksiä luvan voimassaolosta.\nVesitaloushankkeen pysyväisestä luonteesta johtuen lupa myönnetään pääsääntöisesti toistaiseksi. Hallinto-oikeus on todennut, että nyt kysymyksessä olevan voimalaitoshankkeen osalta ei ole ilmennyt sellaisia seikkoja, että lupaa ei olisi voitu myöntää toistaiseksi. Lupapäätöksessä on annettu vesilain 2 luvun 12 §:ssä säädetyt määräajat hankkeen toteuttamisesta. Lupamääräysten muuttamista tai uusien määräysten antamista koskeva hakemus voidaan vesilain 2 luvun 28 § huomioon panna tarvittaessa erikseen vireille lainkohdassa säädetyin edellytyksin.\nArrakosken kyläyhdistys ry:n vaatimus luvan voimassaolon muuttamisesta tai lupamääräysten tarkistamisesta on siten hylättävä.\nVesilaki (358/2011) 19 luku 3 § 1 momentti\nAsian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Marja Lampi, Kirsi Stark, joka on myös esitellyt asian, ja Unto Huttu.\n1. A on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätöstä muutetaan lupamääräyksen 8 osalta siten, että velvoite kalatien rakentamiseksi poistetaan. Lupamääräystä 9 on muutettava niin, että vettä juoksutetaan vähintään 0,35 m3/s vuorokausikeskiarvolla. Miestämäjärven vedenkorkeuden ollessa säännöstelyn alarajalla on vedenkorkeuden laskun ja alarajan alittumisen estämiseksi juoksutusta kuitenkin tarvittaessa pienennettävä.\nArrakosken voimalaitoksen pysyttämistä ja lisäkoneiston rakentamista koskevassa lupahakemuksessa on kyse haittojen ehkäisystä ja vähentämisestä lisäkoneiston avulla.\nHakemukseen liitetyssä Kala- ja vesitutkimus Oy:n laatimassa Arrakosken vesivoimalaitoksen kalatalousvaikutusarviossa on kokonaistaloudellisesti järkevinä kompensaatioina pidetty jatkuvaa juoksutusta 200 l/s vuorokausikeskiarvona laskettuna sekä kunnostuksia Vierunkoskessa ja Arrakosken alaosassa. Voimalaitoksen alakanava on jätetty pois poikastuotantoarviosta voimalaitoksen seisokkien takia.\nPienen koneen asentamisen jälkeen alakanavassa olisi turvattu jatkuva juoksutus vähintään 200 l/s vuorokausikeskiarvona laskettuna eli seisokkeja ei tulisi. Virtaama 200 l/s on pienimmillään kuivana aikana Miestämäjärvestä riittävä virtaama.\nPienellä 500 l/s lisäkoneella jatkuva vuorokausikeskiarvo voi olla määrättävissä virtaamalle 200–500 l/s. Esimerkiksi voimalaitoksen kautta ajetulla jatkuvalla virtaamalla 350 l/s vuorokausikeskiarvona laskettuna on voimalaitoksen alakanavassa aina vettä. Samalla poikastuotanto paranee enemmän kuin vanhassa ohijuoksutusuomassa.\nPienten virtaamien aikaan Arrakoskessa riittää vettä vain joko ohijuoksutusuomaan tai voimalaitoksen pienelle koneelle. Pienten poikasten suojapaikoiksi voi tarvittaessa helposti lisätä virtakivikkoa. Pienen koneen asentamisen johdosta myös kaikissa muissakin voimalan alapuolisissa vesissä olisi jatkuvasti vettä.\nVoimalaitoksen alakanavan poikastuotantopinta-ala noin 1 000 m2 on samankokoinen kuin vanha ohijuoksutusuoma. Alakanava on parempi raekooltaan kutusoraksi kuin ohijuoksutusuoma. Alakanavan isomman poikastuotannon lisäksi saadaan puhdas uusiutuva energia, kun vesi menee voimalan läpi.\nVoimalaitoksen ohijuoksutus ei ole tarpeen kalanpoikastuotannon vuoksi eikä kalatie ei ole tarpeen kalannousun takia, koska voimalaitoksen yläpuolella sijaitsevat Kaukilankoski ja Sumperinvirta ovat poikastuotantopinta-alaltaan pieniä. Kalatalousvaikutusarviossa arvioitu poikastuotantopinta-ala on vain 11 prosenttia koko reitin pääuoman vaelluspoikaspotentiaalista.\nOsoilan osakaskunta omistaa pääosan Arrakosken ala- ja yläpuolisista vesistä ja osan koskivoimasta. Osakaskunnan kanssa sovitulla koskivoiman vuosivuokralla osakaskunta voi istuttaa esimerkiksi Arrakosken yläpuoliseen Miestämäjärveen haluamiaan kalalajeja 1 500 eurolla vuosittain. Voimalaitoksen tasaisen virtauksen vuoksi alapuolisen vesistön poikastuotanto on mahdollista Vierunkosken nousuesteen mahdollisen poiston jälkeen, jos pieni koneisto asennetaan.\nKala- ja vesitutkimus Oy:n tekemässä kalatalousvaikutusarviossa voimalaitoksen alakanava on jätetty pois poikastuotantoarviosta, mutta poikastuotantoarvioihin on laskettu vanha luonnonuoma. Näiden perusteella on tehty päätös veden juoksuttamisesta vanhaan uomaan. Voimalaitoksen alakanava on koostumukseltaan erinomaista taimenen lisääntymisaluetta. Raekoko on 2–6 cm. Kanavassa on virtakiviä, joita tarvittaessa voi myös lisätä. Häiriötilanteessakaan alakanava ei kuivu kokonaan.\nVettä ei riitä sekä vanhaan luonnonuomaan että jatkuvaan juoksuttamiseen pienen koneen kautta useana kuukautena vuodessa. Sen vuoksi täytyy tehdä valinta jatkuvan ohijuoksutuksen ja turpiinin kautta alakanavaan juoksuttamisen välillä. Voimalaitoksen alakanavassa kutusora ja kutu pysyvät paikoillaan, koska alakanava ei ole jyrkkä. Vanhassa luonnonuomassa on putouskorkeutta yli 20 metriä. Se on niin jyrkkä, että lähes kaikki pienempi kiviaines on ajautunut pois ajoittain tapahtuvissa ohijuoksutuksissa. Vanha luonnonuoma ei ole hyvä taimenen lisääntymisalue.\nKala- ja vesitutkimus Oy:n tekemän kalatalousselvityksen loppuyhteenvedon mukaan kokonaistaloudellisesti järkevinä kompensaatioina voidaan pitää vaihtoehtoja hakemuksen mukaisesta pienestä uudesta turpiinista ja Vierunkosken nousuesteen poistamisesta. Lupamääräyksessä 9 määrätty jatkuva juoksutus 0,35 m3/s Arrakosken vanhaan uomaan on tarpeen kalaston elinolosuhteiden turvaamiseksi. Sillä mahdollistetaan taimenen lisääntyminen. Jatkuva juoksutus parantaa Arrakosken vesiympäristön viihtyisyyttä ja kosken virkistyskäyttömahdollisuuksia.\nAlajärven kesäasuntojen virkistyskäytön kannalta on parempi, että vesi menee voimalan kautta, koska vedenkorkeusvaihtelut ovat pienemmät kuin siinä tapauksessa, että vesi menisi jatkuvasti ohijuoksutusuomassa ohi. Pienemmät vedenkorkeusvaihtelut johtuvat siitä, että pienellä koneella ajetaan jatkuvasti 0,5 m3/s. Kun tarve tulee ajaa enemmän vettä läpi, pieni kone sammutetaan ja käynnistetään iso kone 2,1 m3/s. Tällöin vedenpinta nousee 1,6 m3/s verran. Jos taas ohijuoksutetaan 0,35 m3/s ja käynnistetään iso kone, nousee vedenpinta alapuolella 2,1 m3/s verran. Vedenkorkeuksien vaihtelu yläpuolisessa ja alapuolisessa vesistössä muodostuu ensimmäisen vaihtoehdon mukaan ajettuna mahdollisimman vähäiseksi.\n2. Arrakosken kyläyhdistys ry on valituksessaan vaatinut, että Arrakosken voimalaitos on velvoitettava ohjaamaan Arrakosken alkuperäiseen uomaan jatkuvasti vettä vähintään 0,5 m3/s ainakin matkailukautena. Voimalaitos on velvoitettava kiinnittämään näkyvä ja helppolukuinen mitta-asteikko säännöstelypatoon jatkuvan juoksutuksen aukon viereen helpottamaan Miestämäjärven vedenkorkeuden seurantaa. Uuden koneiston rakentaminen tulisi sallia vain, jos se korvaa vanhan turpiinin. Säännöstelypadon päällä kulkevan sillan kaiteiden on täytettävä nykyiset turvallisuusnormit. Luvan on oltava määräaikainen. Lupamääräykset on tarkistettava uutta lupaa harkittaessa. Yhdistys on viitannut Vaasan hallinto-oikeudelle tekemäänsä valitukseen.\n3. C, E, B ja D ovat valituksessaan vaatineet, että hallinto-oikeuden ja aluehallintoviraston päätökset kumotaan ja hakemus hylätään.\nHallinto-oikeuden päätös perustuu virheelliseen arviointiin hankkeen ja sen toteutustavan ympäristöön ja alueen oloihin kohdistuvien vaikutusten merkittävyydestä sekä puutteellisesti suoritettuun luvan edellytysharkintaan. Hyötyjen ja haittojen vertailussa on annettu merkitystä ainoastaan epätodelliseen arvioon perustuvalle vesivoimahyödylle.\nAsian ratkaisu perustuu vajavaiseen selvitykseen hyödyistä ja haitoista eikä asiaa ei ole käsitelty uuden hankkeen lupahakemukselta edellytetyllä tavalla. Tarkastelussa on annettu merkitystä sille tosiasialle, että voimalaitos on ollut olemassa. Koska määräaikainen lupa on päättynyt 27.9.2006, tätä seikkaa ei voi ottaa huomioon, vaan kysymys on luvattoman vesistössä olevan laitoksen pysyttämisestä täysin uutena hankkeena. Tilannetta ei voi perustaa siihen olotilaan, joka vallitsee laittoman vaiheen seurauksena, vaan huomioon on otettava jo aikaisemmin paikalla olleen laitoksen aiheuttamat vaikutukset, erityisesti ympäristövaikutukset. Ympäristölliset ja kulttuuriset arvot heikkenisivät uuden luvan johdosta entisestään. Kalatien tekemisellä ei tässä suhteessa ole juurikaan merkitystä. Ilman lupaa harjoitetun toiminnan vaikutukset eivät ole sillä tavoin korjaamattomia, että voitaisiin katsoa uuden luonnontilan syntyneen, vaan olevien rakenteiden poistamisella saadaan alkuperäinen vesiympäristö entiselleen. Arrakosken vesivoimalaitos on aikanaan rakennettu putkivoimalana kauaksi luonnonuomastaan. Kosken ja koskimiljöön ennallistamiseksi on tarpeen nyt vain ohjata vesi takaisin omaan luonnonuomaansa.\nOlemassa olevia rakenteita tai patoja ei ole vaadittu muutettaviksi. Vanhojen rakenteiden sijaintia ja kelvollisuutta nykyisten teknisten ja muiden vaatimusten osalta ei ole arvioitu eikä kyseenalaistettu. Lupaviranomainen on sitoutunut hyväksymään sekä voimalaitoksen sijaintipaikan ja siihen liittyvät haittavaikutukset ilman mahdollisuutta vaihtoehtoiseen tarkasteluun.\nHyödyn arviointi perustuu luvanhakijan antamiin virheellisiin tietoihin sähkön tuotantomääristä ja kokonaishyödystä, joksi on ilmoitettu 1,5 miljoonaa euroa. Luvanhakija on ilmoittanut voimalaitoksen energiantuotannoksi 1 500 MWh/a ja sähkön hinnaksi 50 euroa/MWh. Saatavissa olevien yhdeksän vuoden seurantatietojen mukaan vuosina 1997–2000 ja 2002–2006 tuotanto oli kuitenkin keskimäärin 1 160 MWh/a. Kun hintana käytetään vuoden 2012 keskihintaa (Nord pool) 37 euroa/MWh, oikea kokonaishyöty on 0,86 miljoonaa euroa.\nAluehallintovirasto on perusteluissaan ilmoittanut lupamääräyksen 9 mukaisesti jatkuvasti ohijuoksutettavan veden määrän pääomitetuksi arvoksi noin 0,5 miljoonaa euroa. Kokonaishyödyksi jää siis 0,36 miljoonaa euroa. Lisäksi Kala- ja vesitutkimus Oy:n kalatalousvaikutusarviossa hankkeen kokonaishaitaksi kalataloudelle on laskettu 186 000–350 000 euroa. Taloudellista kokonaishyötyä hankkeesta ei synny.\nHallinto-oikeudella ei ole ollut hankkeen vaikutuksista riittävästi ja oikeaa tietoa hankkeen hyötyjen ja haittojen arvioimiseksi. Hakija ei ole esittänyt intressivertailua hankkeen arvioimiseksi. Ainoa esitetty perustelu luvan myöntämiselle väärin ilmoitetun kokonaishyödyn lisäksi on uusiutuvan kotimaisen sähköntuotannon lisääminen. Tuotanto on kuitenkin pieni, alle 1 GWh/a eli noin kaksi prosenttia Padasjoella tuotetun uusiutuvan energian määrästä. Tämä on noin seitsemäsosa yhden tuulivoimalan tuotannosta.\nHyötyjen ja haittojen vertailussa ei ole annettu merkitystä merkittäville haittavaikutuksille luonto- ja kulttuuriympäristöön eikä suurten ja nopeiden vedenkorkeuden vaihteluiden vaikutuksille. Hanke heikentää elinolosuhteita ja viihtyisyyttä Arrakosken kylän alueella ja laajemmaltikin Padasjoella. Ikiaikaisesta koskesta ja koskimiljööstä jää jäljelle ruma, kivikkoinen koskiuoma. Koskiluonto, sen monimuotoisuus ja äänimaailma sekä ihmisten tuhannen vuoden aikana muovaaman elinympäristön perinne-, kulttuuri- ja luontoarvot katoavat. Vesijako–Päijänne -vesireitin virkistyskäyttömahdollisuudet erityisesti välillä Miestämä–Ruokolampi huonontuvat oleellisesti. Kuivattu koski ja vedenkorkeuden mittavat vaihtelut alentavat kymmenien rantakiinteistöjen arvoa. Ainoa hyöty kauko-ohjatusta voimalaitoksesta on sen maksama vuosittainen 1 500 euron korvaus Osoilan kalastuskunnalle.\nPadasjoen ja Arrakosken kylän elinkelpoisuus ja tulevaisuus on paljolti matkailu- ja lomailuelinkeinojen kehittämisen varassa. Kuivattu Arrakoski tuhoaa alan mahdollisuudet Arrakosken ympäristössä ja heikentää niitä koko Vesijako-Päijänne vesireitin varrella. Vapaana juokseva Arrakoski sitä vastoin lisäisi seudun vetovoimaa.\nAluehallintoviraston lausunnon mukaan lupaehdot takaavat sen, että voimalaitoksen alapuolisen vesistön (Alajärven ja Tarposen) vedenkorkeuden vaihtelut pienenevät. Säännöstelyrajoja ei kuitenkaan ole, vaan juoksutus on järjestettävä kulloinenkin vesitilanne huomioon ottaen niin, että voimalaitoksen juoksutusmuutoksista ja mahdollisesta jaksottaisesta käymisestä aiheutuva vaihtelu muodostuu mahdollisimman vähäiseksi.\nVoimalaitoksen yläpuolisen altaan, Miestämän, koko on 176 hehtaaria ja ala-altaan, Alajärven, 16 hehtaaria. Alajärvessä ei ole säännöstelyvelvoitetta. Voimalaitoksen rakennusvirtaama on 3,2 m3/s. Keskivirtaama Miestämästä eri kuukausina on 0,9–2,2 m3/s. Voimalaitoksen käyttö on jaksottaista, mikä aiheuttaa nopeita ja voimakkaita vedenkorkeuden vaihteluita pienessä Alajärvessä ja Tarposessa. Lupamääräyksissä määrätty ohivirtaus luonnonuomaan/kalatiehen ei vaikuta vedenkorkeuden vaihtelua pienentävästi. Voimalaitoksen käyntijakson aikana vedenkorkeus voi nousta jopa korkeammalle kuin ennen, kun Alajärveen tulee enemmän vettä (ohivirtaus 0,35 m3/s + turpiinista 3,2 m3/s).\nJos hankkeelle myönnetään lupa, olisi asetettava rajat alapuolisen vesistön vedenkorkeuksille ja hakija velvoitettava asentamaan koneisto, joka olisi oikean kokoinen Arrakoskeen ja mahdollistaisi tasaisemman juoksutuksen kuin tähän asti. Nykyinen turpiini on sopiva hintahuippujen ajamiseen.\nLiikemies F osti Arrakosken voimalaitoksen Vattenfall Oy:ltä vuonna 2001. Hän myi sen 31.3.2010 pojalleen A:lle, joka on hakenut toimilupaa voimalaitoksen käytölle. Voimalaitoksen toimilupa oli päättynyt 27.9.2006. Se jatkoi kuitenkin toimintaansa ja 26.3.2009 ruoppautti lainvastaisesti järvireitin yläjuoksua Vesijaon bifurkaatiojärvestä Sumperinvirtaan saadakseen Vesijako-järven osuuskunnan vettä Arrakosken voimalaitokseen. Vesijako-järven osuuskunnan jäsenet tekivät asiasta rikosilmoituksen 11.4.2009. Ympäristöviranomainen velvoitti voimalaitoksen omistajan korjaamaan tekemänsä muutokset virtaamassa.\nVoimalaitoksen toiminta on jatkunut kohta kahdeksan vuotta ilman lupaa huolimatta käynnissä olevasta lupaprosessista ja valituksista. Lähes kaikki ihmiset paikkakunnalla haluaisivat, että koski vapautettaisiin luonnontilaan.\nEtelä-Suomen aluehallintovirasto on lausunnossaan viitannut antamaansa päätökseen ja sen perusteluihin. Valituksissa ei ole esitetty mitään sellaista uutta, minkä vuoksi päätöstä olisi syytä muuttaa.\nHämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kalatalousryhmä on lausunnossaan esittänyt, että aluehallintovirasto on Arrakosken voimalaitoslupaa harkitessaan arvioinut kalatien rakentamisen ja toiminnan aiheuttamat hyödyt ja kustannukset ja vesilain mukaisen intressivertailun jälkeen päätynyt kalatievelvoitteen määräämiseen. Päätös on myös valtioneuvoston 8.3.2012 vahvistaman kansallisen kalatiestrategian sekä Kymijoen-Suomenlahden vesienhoitoalueen vesienhoitosuunnitelman mukainen. Aluehallintoviraston päätöksen perustelut ovat asianmukaiset, vaikka suurempi 0,5 m3/s juoksutus olisi varmemmin turvannut taimenen lisääntymisen Arrakosken vanhassa uomassa.\nVoimalaitoskanavan merkitys taimenen lisääntymisalueena on vähäinen muun muassa alueen profiilin, virtaamavaihtelujen ja häiriöalttiuden vuoksi. Lyhyetkin seisokit ovat taimenen poikasille kohtalokkaita. Jatkossakin alakanava ja kaikki voimalaitoksen alapuoliset koskialueet kärsivät lyhytaikaissäännöstelystä. Lupahakemukseen liitetyssä asiantuntija-arviossa alakanava on jätetty kokonaan pois poikastuotantoarvioista. Alakanava ei ole vaihtoehto vanhaan uomaan muodostuvalle lisääntymisalueelle.\nAsiantuntijalausunnon mukaan kalatien rakentaminen ja 0,5 m3/s juoksutus siihen on kalatalouden kannalta selvästi edullisin kompensaatiovaihtoehto. Kuivillaan olevan Arrakosken luonnonuoman profiili ja kivikoko ovat erinomaisia taimenen 1- ja 2-vuotiaille poikasille. Vanhan uoman vesittäminen tekisi siitä Arrajoen reitin selvästi tärkeimmän järvitaimenen lisääntymisalueen. Habitaattia on vielä mahdollisuus parantaa lisäämällä kutusoraa ja estämällä sen mahdollinen huuhtoutuminen alavirtaan kynnystämällä ja pintakivillä.\nVanhan uoman vesittäminen ja siihen tehtävä kalatie mahdollistavat taimenen nousun myös voimalaitoksen yläpuolisille koski- ja virta-alueille. Näiden kunnostuksella voidaan vesistön taimenpoikasten tuotantoa lisätä entisestään. Kalatie parantaa myös alas vaeltavien smolttien selviytymistä. A:n valituksessa esitetty vaihtoehto ei mahdollista taimenen nousua, jolloin yläpuoliset lisääntymisalueet jäisivät hyödyntämättä.\nTaimenen alamitan nosto 60 senttimetriin sekä Etelä-Päijänteen kalastusalueen toimet verkkokalastuksen säätelemiseksi lisäävät osaltaan kudulle nousevien yksilöiden määrää. Tämä puolestaan korostaa kalatien rakentamisen välttämättömyyttä. Laitoskasvatetuilla istukkailla ei ongelmaa voida ratkaista, koska tulokset ovat huonoja. Uusi kalatiestrategia korostaa luonnonmukaisen lisääntymisen tärkeyttä.\nKysymys on erittäin uhanalaisen, jopa sukupuuton uhkaaman Päijänteen järvitaimenen lisääntymisedellytysten turvaamisesta. Vanhan uoman vesittäminen lisää merkittävästi taimenen poikastuotantoa ja kalatie avaa nousumahdollisuuden myös Arrajoen reitin yläosan lisääntymisalueille. Järvitaimenen kannan vahvistaminen edellyttää kaiken käytettävissä olevan kutu- ja poikastuotantoalueen hyödyntämistä myös Arrakosken voimalaitospadon yläpuolella.\nA:n valitus tulee perusteettomana hylätä.\nArrakosken kyläyhdistys ry on muun ohessa edellyttänyt luvan määräaikaisuutta tai lupaehtojen tarkistusta määrävälein. Vaatimus on perusteltu.\nHämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ympäristö ja luonnonvarat -vastuualue on lausunnossaan viitannut asiassa aikaisemmin esittämäänsä. Kalatien rakentaminen ja luvassa määrätty veden jatkuva juoksuttaminen vanhaan luonnonuomaan on tarpeellista ja perusteltua muun muassa kalastonhoidon, vesienhoidon suunnittelun tavoitteiden toteutumisen, vedenkorkeuden ja virtaamien vaihteluista virkistyskäytölle aiheutuneiden haittojen vähentämisen sekä vanhan luonnonuoman ympäristön viihtyisyyden parantamisen kannalta, eikä lupapäätöstä ole tältä osin syytä muuttaa.\nLupaviranomainen antaa lupapäätöksessä juoksutusta koskevat ohjeet ja määräykset, joiden perusteella ELY-keskus valvoo laitoksen toimintaa. Juoksutussäännön laatiminen ei ole ELY-keskuksen tehtävä.\nPadasjoen kunnan valvontajaosto on vastineessaan esittänyt, ettei A:n vaatimaa jatkuvan juoksutuksen pienentämistä tule sallia. Päätöksen mukainen juoksutus 0,35 m3/s on tarpeellinen kalastonhoidolle ja alapuolisten kiinteistöjen virkistyskäytölle. Virtaava jokiuoma lisää ympäristön viihtyisyyttä ja kylän alueen virkistyskäyttömahdollisuuksia. Kalatien rakentaminen on tarpeellinen taimenen lisääntymisen ja liikkuvuuden kannalta.\nJokioisten osakaskunta on vastineessaan uudistanut aikaisemmin lausumansa ja todennut, että kalatien rakentaminen Arrakoskeen on välttämätöntä, että taimen pääsee nousemaan aina Vesijako-järveen asti. Arrakosken voimalaitoksen alakanava ei ole taimenen lisääntymiselle mahdollinen veden hitaan juoksutuksen johdosta. Arrakosken vanhaan uomaan on juoksutettava vettä jatkuvasti vähintään 0,35m3/s.\nSähkölaitos säännöstelee veden korkeutta viikonloppuisin perjantain ja sunnuntain välisenä aikana niin runsaasti, että Alajärven ja Tarposten veden korkeus laskee 30–40 cm, jolloin laiturit jäävät kuiville. Vierunkosken vesimäärä on minimissä, mikä aiheuttaa taimenen poikasille huonon elinympäristön. Talvella, kun Vierunkoskessa on vähän vettä, taimenen mäti jäätyy ja tuhoutuu.\nJokioisten osakaskunta on istuttanut Vierunkoskeen 1-vuotiaita taimenia noin 250 kappaletta. Sähkökalastus on suoritettu vuosittain. Vuoden 2014 elokuun lopussa suoritetussa sähkökalastuksessa löytyi muutama joessa syntynyt, koska rasvaevää ei ollut leikattu.\nVoimalaitos on velvoitettava pitämään vedenjuoksutus tasaisena. Arrakosken vanhan uoman ja Alajärven suulle on asennettava digitaalinen mittauspaikka, josta pystytään tarkkailemaan vedenkorkeutta.\nEtelä- ja Keski-Päijänteen kalastusalue on vastineessaan esittänyt, että voimalaitosuoman rakenteen ja virtaamavaihteluiden takia se ei sovellu taimenen lisääntymis- ja poikasalueeksi. Luonnonuoman rakenne on Kala- ja vesitutkimus Oy:n tekemän selvityksen mukaan tähän tarkoitukseen erinomainen. Yläpuolella on taimenen lisääntymiseen soveltuvia alueita, jotka saadaan kalatien rakentamisen jälkeen käyttöön. Kalatien rakentamisen jälkeen näiden kohteiden merkitystä voidaan entisestään lisätä kalataloudellisten kunnostusten avulla.\nArrakosken luonnonuoman vesittämisen sekä kalatien merkitys tulee vielä kasvamaan lähivuosina, kun Arrakosken alapuolinen Vierunkoski kunnostetaan kalataloudellisesti. Siinä yhteydessä koskessa oleva nousueste muokataan kalojen vaellukset mahdollistavaksi, jolloin taimenilla on vapaa vaellusväylä Arrakosken voimalaitokselle asti. Kunnostussuunnitelma kohteelle valmistuu vuoden 2014 aikana.\nKalastusalue ja Jokioisten osakaskunta ovat tehneet paljon toimenpiteitä reitin taimenkannan vahvistamiseksi muun muassa kunnostamalla Risulanojan ja Pannijoen sekä avaamalla reitillä olevia nousuväyliä niittojen ja ruoppausten avulla.\nArrakosken luonnonuomaan on juoksutettava jatkuvasti vettä 0,50 m3/s ja luonnonuoman yhteyteen on rakennettava kalatie. A:n tekemä valitus on hylättävä.\nG ja H ovat vastineessaan esittäneet, että vedenkorkeudet Vierunjoessa ja Tarposessa vaihtelevat huomattavasti niiden yläpuolisen Arrakosken voimalan juoksutuksen vuoksi. Alhaisista vedenkorkeuksista ja korkeuden jatkuvasta vuorokautisesta vaihtelusta aiheutuu haittaa sekä vesien virkistyskäytölle että ekosysteemille. Vierunkosken pato rapautuu vähitellen talviaikaisen vedenkorkeusvaihtelun aiheuttaman pohjia myöten tapahtuvan jäätymisen vuoksi.\nArrakosken voimalaitoksen uudessa luvassa on oltava määräykset riittävästä minimijuoksutuksesta ja juoksutussäännöstä, jossa voimalaitoksen yläpuolisen Miestämänjärven säännöstelyssä ennalta varaudutaan kuivien kausien minimijuoksutuksiin. Voimalaitokselle on asetettava myös velvoite alapuolisen vesistön vedenkorkeuksien tarkkailuun ja säännöstelyn ohjaukseen alapuolisen vesistön vedenkorkeuksien perusteella. Viranomaisten tulee seurata juoksutussäännön vaikutuksia ja tarvittaessa tarkistaa määräysten teknisiä yksityiskohtia lupapäätöksen asettamien velvoitteiden mukaisen juoksutuksen aikaansaamiseksi. Hallinto-oikeuden asiassa antamaa päätöstä ei ole syytä muuttaa, mutta juoksutussääntöä koskevaa päätöksen osaa tulisi tarkentaa niin, että juoksutus mahdollisimman hyvin takaa päätöksen mukaisen minimijuoksutuksen kaikissa olosuhteissa.\nVesijako-järven suojeluyhdistys ry on vastineessaan esittänyt, että A:n valitus hylätään.\nA on muiden valitusten johdosta antamassaan selityksessä esittänyt muun ohella, että Arrakoskessa on ollut jo 1600-luvulta lähtien erilaisia vesivoimaa hyödyntäviä laitoksia. Koska kosken vesimäärä on pieni, ovat muut toiminnot vuosien mittaan käyneet kannattamattomiksi.\nJuoksutuksen määräävät yläpuolisen Miestämäjärven säännöstelymääräykset, minkä vuoksi eri vuodenaikoina ja tilanteissa koskessa virtaa hyvinkin erilaisia vesimääriä. Uuden pienen koneen hankinnalla alapuolisten kahden pienen järven vedenkorkeusvaihtelut jäisivät pienemmiksi.\nVuonna 1878 rakennettu Arrakosken voimalaitoksen pato ei ole Päijänteen taimenkannan nousueste, vaan nousueste on noin 1,5 kilometriä Arrakoskesta alajuoksuun päin oleva pato Vierunkoskessa. Vasta kun tämä nousueste poistetaan, pääsee taimen nousemaan Arrakosken voimalaitokselle asti.\nValittajien vaatimassa paikassa on koko voimalaitoksen olemassaolon ajan ollut vedenkorkeusasteikko. Myös yläpuolisessa Miestämän järvessä ja voimalaitoksen alapuolella on vedenkorkeusasteikot. Tieto yläpuolisesta vedenkorkeudesta samoin kuin juoksutusmäärästä on mennyt asianomaisille viranomaisille päivittäin.\nToistaiseksi voimassa oleva lupa on perusteltu. Lisäkoneistolla ehkäistään ja vähennetään voimalaitoksesta mahdollisesti aiheutuvia haittoja.\nArrakosken voimalaitos tuottaa sähköä hakijan omistaman Virolan puutarhan tarpeisiin. Puutarha on toiminut 84 vuotta, joten toiminta on vakiintunutta. Voimalaitoksen käyttö tapahtuu kasvihuoneiden tietokoneilla kaukokäyttönä jatkuvassa valvonnassa. Koneita ja rakenteita huolletaan, korjataan ja uusitaan aina tarpeen mukaan. Patoturvallisuutta valvovat patoturvallisuusviranomaiset.\nPatoluukkujen hoitosilta on yksityisaluetta. Kaiteen korkeus on riittävä luukkujen aukaisijalle. Muilla ulkopuolisilla ei ole asiaa yksityisalueelle. Viranomaisten niin vaatiessa kaidetta voi myös korottaa.\nB,C,D ja E asuvat Lahdessa. Kenelläkään heistä ei ole kiinteistöä Arrakosken vanhan uoman ympäristössä.\nMikäli kalatievelvoite ja jatkuva ohijuoksutus 0,35 m3/s jää voimaan, ei uutta pientä 0,5 m3/s konetta kannata rakentaa. Lupaehdoissa määrätty jatkuva virtaama 0,35 m3/s ei pienennä vedenkorkeuden vaihteluita. Kahden turpiinin vaihteluilla vedenkorkeuden vaihtelut ovat pienempiä kuin kalatien kautta juoksutettuna.\nMiestämäjärven säännöstelystä johtuvat vedenkorkeuden vaihtelut voivat nykyisin olla enintään 7 cm vuorokaudessa. Uuden pienen koneen avulla ja uudella juoksutussäännöllä Miestämän korkeusvaihtelut olisivat 0–3 cm vuorokaudessa.\nOhijuoksutus ei ole perusteltua vanhan luonnonuoman ympäristön viihtyisyyden parantamisen kannalta. Vanhassa luonnonuomassa on harjusta suotautuvan veden johdosta jatkuva pieni puro, jonka vesipinta-ala on noin 500 m2. Vuosittain keskimäärin kymmenenä päivänä Miestämän säännöstelystä johtuva ohijuoksutus on syönyt lähes kaiken pienemmän kivi- ja kasviaineksen noin 2–4 metrin leveydeltä. Puusto ja kasvillisuus on uoman ympärillä muotoutunut vuosisatojen kuluessa. Yleisilmeeseen ei jatkuvalla juoksutuksella 0,35 m3/s vettä nykyisen lisäksi ole vaikutusta.\nVanhan luonnonuoman vesittäminen ja kalatien tekeminen siihen on huono vaihtoehto, koska silloin menetetään arvokas uusiutuva energia.\nLupahakemukseen liitetyn asiantuntija-arvion mukaan alakanava on jätetty kokonaan pois poikastuotantoarviosta. Tämä on se virhe, miksi kalatien tekemiseen ja jatkuvaan ohijuoksutukseen on päädytty. Alakanava on vaihtoehto vanhaan uomaan tehdylle jatkuvalle ohijuoksutukselle, koska vettä ei riitä sekä ohijuoksutukseen että voimalaitoksen kautta juoksuttamiseen. Kala- ja vesitutkimus Oy:n asiantuntijaselvityksen mukaan alakanava on jätetty pois poikastuotantoarviosta, koska tällä hetkellä käytettävissä on vain 3,2 m3/s kone ja siitä johtuvat seisokit. Jos tehdään lisäksi uusi 0,5 m3/s kone, sillä voidaan jatkuvasti ajaa esimerkiksi 0,35 m3/s vuorokausikeskiarvolla voimalaitoksen kautta.\nAsiantuntijaselvityksen mukaan koko alakanavan pohja on taimenen kudulle sopivaa pohjamateriaalia. Alakanavan rannoilla on 1–2 metrin vyöhyke kutusoraa ja jonkin verran poikashabitaattia. Pienen koneen jatkuvalla juoksutuksella alakanava ja alapuoliset lisääntymisalueet olisivat jatkossa aina vesitettyinä.\nMikäli vuorokausikeskiarvoksi määrätään vähintään 0,35 m3/s voimalaitoksen kautta, eli sama, mikä on kalatiehen määritelty juoksutus, pitää olla mahdollisuus pienentää vesimäärä 0,35 m3/s keskimäärin 18 päiväksi vuodessa yläpuolisen Miestämän säännöstelykorkeuden alittamisen estämiseksi.\nArrakosken kyläyhdistys ry on vastineessaan esittänyt, että asiassa ei ole ilmennyt mitään sellaista uutta tietoa, jonka vuoksi yhdistyksen valituksessa esitettyjä vaatimuksia olisi syytä muuttaa.\nB ja hänen asiakumppaninsa ovat antaneet vastaselityksen, jossa on muun muassa esitetty, että C asuu ja on kirjoilla Padasjoen kunnassa. B omistaa loma-asunnon (kiinteistötunnus 576-411-5-196) Miestämäjärven rannalla noin 300 metrin päässä voimalaitoksen padosta.\nVoimalaitos ei tuota sähköä hakijan omistaman Virolan puutarhan tarpeisiin Kangasalla. Hakijalla ei ole sähkönsiirtolinjaa Kangasalle, vaan hän myy tuotetun sähkön sähköpörssissä.\nArrakosken voimala sai rakennusluvan 1960-luvun alussa. Silloin ei vielä ymmärretty eikä annettu painoarvoa rakentamisen aiheuttamille luonto- ja ympäristötuhoille. Se, että rakentaja onnistui hankkimaan koskioikeudet, tarkoitti siihen aikaan käytännössä sitä, että hanke sai luvan vesioikeudelta.\nArrakosken kyläyhdistys ry:lle on varattu tilaisuus vastaselityksen antamiseen.\n1. Jokioisten osakaskunnan vaatimus, että voimalaitos on velvoitettava pitämään vedenjuoksutus tasaisena ja että Arrakosken vanhan uoman ja Alajärven suulle on asennettava digitaalinen mittauspaikka, josta pystytään tarkkailemaan vedenkorkeutta, jätetään tutkimatta.\nEtelä- ja Keski-Päijänteen kalastusalueen vaatimus, että Arrakosken luonnonuomaan on juoksutettava jatkuvasti vettä 0,50 m3/s, jätetään tutkimatta.\nG:n ja H:n vaatimus, että juoksutussääntöä koskevaa päätöksen osaa tulisi tarkentaa niin, että juoksutus mahdollisimman hyvin takaa päätöksen mukaisen minimijuoksutuksen kaikissa olosuhteissa, jätetään tutkimatta.\n2. Korkein hallinto-oikeus on tutkinut C:n, D:n ja E:n valituksen. Hallinto-oikeuden päätöstä, jolla heidän valituksensa on jätetty tutkimatta, ei muuteta.\n3. Korkein hallinto-oikeus on tutkinut asian yhtäältä A:n sekä toisaalta Arrakosken kyläyhdistys ry:n ja B:n valitusten johdosta.\nValitukset hylätään. Hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta ei muuteta.\n1. Vaatimukset on esitetty korkeimmalle hallinto-oikeudelle annetuissa vastineissa ja siis valituksen tekemiselle säädetyn määräajan jälkeen. Tämän vuoksi vaatimukset on jätettävä tutkimatta.\n2. Hallinto-oikeuden on ratkaisustaan ilmenevien perustelujen ja siinä mainittujen lainkohtien nojalla tullut jättää valitus tutkimatta C:n, D:n ja E:n osalta. Samasta syystä asiaa ei tutkita mainittujen henkilöiden valituksesta myöskään korkeimmassa hallinto-oikeudessa.\n3. Asiakirjoista saatavan selvityksen mukaan veden ohjaaminen Arrakosken luonnollisen uoman ohi on tuhonnut Päijänne–Vesijako -reitin merkittävimmän taimenen poikastuotantoalueen. Säännöstelypato estää kalojen ja muiden vesieliöiden vaeltamisen Arrakosken yläpuolisille virta-alueille. Hankkeen merkittävimmät vaikutukset kohdistuvat järvitaimenen vaellukseen sekä kutu- ja poikasalueisiin. Taimenen lisääntyminen ja vaellukset voidaan turvata Vesijaon ja Päijänteen välillä juoksuttamalla kohtuullinen vesimäärä Arrakosken luonnonuomaan ja rakentamalla kalatie säännöstelypadon yhteyteen.\nVierunkosken yläosalla vanhat patorakenteet hankaloittavat kalojen kulkua. Arrakosken voimalaitoksen harjoittaman lyhytaikaissäännöstelyn vuoksi Arrakoskesta alavirtaan sijaitseva Vierunkoski on ajoittain lähes kuiva, mikä haittaa taimenen poikastuotantoa koskessa. Veden ollessa matalalla kalojen nousu todennäköisesti estyy kokonaan. Voimalaitoksen säännöstely vaikuttaa voimakkaasti Vierunkosken virtaamiin ja koski jää ajoittain lähes kuiville. Mikäli Vierunkosken virtaamat ovat riittävän suuret, patorakenteet eivät kuitenkaan estä kalan kulkua säännöstelypadolle, joten Vierunkosken patorakennelman olemassaolo ei ole este kalatien rakentamiselle.\nKalatien rakentamisella ja juoksutussäännön mukaisella juoksuttamisella turvataan kalaston elinolosuhteita ja mahdollistetaan taimenen lisääntyminen sekä taimenten ja muiden kalojen ja vesieliöiden vaeltaminen Päijänteen ja sen yläpuolisen vesistön välillä. Tämä on edellyksenä sille, että lupa ylipäätään on myönnettävissä.\nTämän vuoksi ja kun muutoin otetaan huomioon edellä ilmenevät hallinto-oikeuden päätöksen perustelut ja niissä viitatut aluehallintoviraston päätöksen perustelut sekä niissä mainitut oikeusohjeet sekä korkeimmassa hallinto-oikeudessa esitetyt vaatimukset ja asiassa saatu selvitys, hallinto-oikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ei ole perusteita.\nAsian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Kari Kuusiniemi, Hannu Ranta, Mika Seppälä, Liisa Heikkilä, Janne Aer sekä ympäristöasiantuntijaneuvokset Timo Kairesalo ja Seppo Rekolainen. Asian esittelijä Tuulia Träskelin.