Aika: 29. Lamashan - 7. Neth\nVarisian eteläiset kylät\nJokimatka alkaa Magnimarista ja kun Decimus saadaan kyytiin Hiekkasärkän erämailta, kiitos Sandru Vhiskin opastuksen, ovat sankarit samassa lautassa. Myös Shalelu Andosana, haltiasamooja, on mukana matkassa, Magnimar hankki heille metsät tuntevan oppaan. Matka kohti Konnanselkää on alkanut. Joen pohjoispuolella maisemat vaihtuvat tasaisesti, alkumatka on kumpuilevia mäkiä ja niittyjä, välillä taas hieman metsäisempää seutua. Eteläpuolella taas on suota ja rämettä, Sohjosuon tuoksu on voimakas ja suon äänet ovat voimakkaat, erityisesti yöllä. Othon lautan miehistö on kuitenkin kokenutta ja osaa ohjata lauttaa turvallisia reittejä, koko matkalla ei satu yhtäkään välikohtausta.\nEnsimmäinen pysähdys tulee Wartlen pikku kylässä. Sankarit nauttivat tukevasta maasta jalkojensa alla. Decimus vierailee paikallisessa tavernassa, Joen Mutkassa ja saa vaihtelua puolituisten ruokiin ja myös kunnon yöunet. Skip taas käy visiitillä Sanoksen metsässä, päästen kokemaan sen tainomaisuuden ja öisen kauneuden. Myös Shalelu on metsän lähistöllä. Haringroth yrittää löytää kylästä kylmärautaista asetta mutta ei lopulta onnistu siinä, kylä on liian pieni.\nJokimatkan seuraava pysähdys on Pillilässä, maahisten ja ihmisten kylässä aivan Syrantulan järven rannalla. Soitinrakentajien kylä soi tuulessa jatkuvasti, helistimet ja pillit soivat välillä kauniisti, välillä kakofonisesti. Kylässä Skip päättää tarjota maahisille huvitusta ja antaa muutamasta kuparista heidän ratsastaa Pedolla. Haringroth jatkaa kylmäraudan metsästystä, ainoastaan kuullakseen sepältä, että vaikka tämä haluaisi kylmärautaa työstää, kylän maahiset eivät pitäisi siitä. Decimus tapaa paikallisen kylähullun, keijunoituri Zaromin, jonka kanssa hän keskustelee kauan taikuudesta ja heidän lahjojensa erilaisuudesta. He saavat kuulla Syrantulan järven jättikarpeista, Haringroth ei enää suostu puolituisten uimakisoihin kun lautta järvelle pääsee.\nIlsurian, joka sijatisee aivan Kallojoen haarassa on selvästi sivistynein matkan kylistä. Kylän perustivat Korvosasta lähteneet Arodenin seuraajat ja vanha historia näkyy kylässä edelleen. Arodenin temppeli on Decimuksen mieleen historiallisessa mielessä. Haringrtoh löytää lopulta kylmärautaisia miekkoja mutta ne ovat liian raskaita ja myös perheiden sukukalleuksia. Skip käy tutustumassa Tuhkametsään, joka on synkän uhkaava verrattuna taianomaiseen Sanoksen metsään. Miekka&Kilpi on tähän astisista tavernoista paras.\nOthon lautta saapuu yöllä Konnanselän hiljaiseen kylään. Heidän allaan oleva Savipohjajärvi on synkkä ja kylmä. Kaukana näkyvät myös Koukkuvuoren huiput, vaikka sade pienentääkin näkyvyyttä. Kylässä palaa valoja ja Otho neuvoo heidät paikallisen tavernan suuntaan, Konnankuori on pienehkö mutta kodikas majatalo. Isäntä ottaa heidät vastaa ja myy heille huoneet. Sade hakkaa kattoa mutta yö on muuten rauhallinen. Aamusta he kysyvät majatalon isännältä kylän tilanteesta ja Rannickin linnakkeesta mutta isäntä ohjaa heidät puhumaan pormestarin kanssa, hänet löytää isosta kivirakennuksesta järven rannalta.\nRakennus paljastuu Erastilin; metsästyksen, yhteisöjen, perheen ja suojelun jumaluuden, temppeliksi. Pormestari on nuori mies, aivan hieman Skipiä vanhempi Erastilin pappi, Maelin Shreed. Iästään huolimatta isä Shreed on viisaan ja vanhan oloinen, ehkä Erastilin seuraaminen tuo nämä ominaisuudet mukanaan. Isä Shreed selittää heille huolensa Mustista Nuolista ja kylästään. Linnakkeesta ei ole kuulunut mitään nyt jo reippaasti yli kuukauteen ja metsät kylän ympärillä käyvät koko ajan vaarallisemmiksi, normaalisti Mustat Nuolet pitävät huolen etteivät pedot ja muut kauhut pääse uhkaamaan kylää. Isä pelkää, että jotain pahaa on tapahtunut linnakkeella. Hän ja kyläläiset eivät uskalla lähteä pohjoiseen, Kreeginmetsän tienoilla on jo kadonnut ihmisiä ja pedot ovat koko ajan rohkeampia. Sankarit toteavat, ettei heillä ole muuta vaihtoehtoa kuin suunnata linnakkeelle, siitä heille maksetaan.\nOllessaan ostoksilla kylässä, sekä Skip että Haringroth huomaavat huolestuttavan asian kahdessa eri kyläläisessä. Palatessaan temppelille he jakavat huolensa: kyläläisillä on Sihedronin riimu tatuoituna kehoonsa! Isä Shreed on myös nähnyt tähden muotoisia tatuointeja muutaman mutta ei tiedä niiden merkitystä. Sankarit huolestuvat, riimu on nähty niin hiisien kuin murhaajien käytössä. Decimus kysyy onko kylään saapunut ketään tuntemattomia viime aikoina ja isä Shreed kertoo heille lady Lucreciasta ja Paratiisista, uhkapelilautasta, joka tosin upposi kolmisen viikkoa sitten järven pohjaan tulipalossa. Sankarit päättävät jatkaa alkuperäisellä suunnitelmalla, tilannetta pitää kyllä tutkia mutta linnake on heidän huolen aiheistaan suurin.\nEpilogi: Metsästäjä ja saalis\nMatka kaatosateessa sujuu nopeasti, kiitos Decimuksen aaveratsu-loitsun. Kuitenkin Kallojoen yli vievän sillan jälkeen matka keskeytyy kun metsästä kuuluu haavoittuneen kissapedon ääni. Skip lähtee tutkimaan muiden odottaessa tien laidassa. Skip löytää puuman, joka on kiinni julman näköisessä karhunraudassa. Eläin haistaa hänet ja uikuttaa apua, saaden Skipin tulemaan avuksi. Samassa syvemmältä metsästä kuuluu koirien haukuntaa ja tien vieressä olleet sankarit ryntäävät myös metsään. Metsäaukealle saapuu viisi koiraa, jotka hyökkäävät puumaa suojelevien kimppuun ja niiden takaa kuuluu metsästäjän huutoa, karmeaa yleiskielistä mongerrusta. Pian metsästäjä saapuu näkyviin, kammottava jätinpenikka, jonka toinen käsi on yhtä valtavaa sormea.\nJätinpenikka käy taisteluun ja oikeastaan vain Haringrothia kiinnostaa taistella olentoa vastaan. Skip pitää huolta puumasta, Decimus yrittää päättää onko olento oikeasti vaaraksi ja Shalelu tyytyy ampumaan koiria, koska ne ovat uhka puumalle. Kuitenkin Decimus päättää taistelun ennen kuin jätinpenikka Rukus menehtyy Haringrothin käsissä, loitsien vesipallon Rukuksen ympärille ja varoittaen Haringrothia löymästä uudestaan tai tämäkin joutuu palloon.\nRukuksen lannevaatteesta löydetään riepu, mihin on ommenltu Mustien Nuolten tunnuksia. Tämä vaikuttaa erikoiselta ja Rukusta päätetään jututtaa. Skip tosin seuraa puumaa, joka haluaa näyttää samoojalle jotain. Rukus kertoo miten heillä on talossaan ihmisiä ja miten hänen mammansa ompeli merkit hänen vaatteeseensa. Decimus kysyy voisiko Rukus näyttää missä talo on ja jätinpenikka lupaa tehdä näin leveän pahansuovasti hymyillen. Sillä välin Skip on löytänyt talon ja lähettää Pedon hakemaan muut.\nPohjoinen ja linnake saa nyt odottaa, Kreeginmetsän reunoilta löytyi jotain mikä voi olla heille arvokasta tietoa.


•Ihan pihalla ja välillä sisällä•: Koruja koruja koruja!!\nLähettänyt Susanna klo 2.19\nIntianminttu 7. helmikuuta 2014 klo 4.43\nKivoja koruja! Itse en korviksia nykyään käytä, joskus oli useampikin reikä toisessa korvassa, mutta nyt kaikki ovat menneet umpeen enkä ole saanut aikaiseksi mennä niitä uudestaan laittamaan.\nSusanna 7. helmikuuta 2014 klo 5.03\nKyllä ne pienellä tuuppauksella aukeaisivat ihan omin voimin, jos ovat olleet useamman vuoden käytössä aikaisemmin :) Tai en mä tiedä, voi olla erojakin ihmisten välillä. Itsellä pysyy korvissa reijät auki ihan vuosi tolkulla ilman korujakin.\nPurlina 8. helmikuuta 2014 klo 11.55\nVoi miten ihania koruja, todella kauniita!\nMulla on ihan hillittömät koruvarastot ja aina välillä itsekin jotain nättiä väkertelen, mutta työni on sellainen, ettei arkena ole oikein järkevää käyttää mitään nappikorviksia ja vakiosormuksia kummempaa. Juhliin mä kyllä sitten korustelen ihan huolella :D\nSusanna 9. helmikuuta 2014 klo 4.41\nKiitos :) Sama mulla, ettei kauheesti töissä voi pitää, paitsi palaveripäivinä.. Näiden korujen kanssa on vähän silleen, että välillä menee pitkäkin aika, ettei tule tehtyä mitään ja sitten iskee kauhea buumi, mikä taas hetken kuluttua laantuu.


Kirjoihin kadonnut: Carita Forsgren: Kolmen kuun kuningatar\nLähettänyt Aletheia / Kirjoihin kadonnut klo 11.38\nKirsi Hietanen 25. huhtikuuta 2012 klo 15.51\nAika samoilla linjoilla olin aikanani, kun tästä tein arvion. Jotenkin tuo, että juonen on noudatettava henkilön elämänkaarta, ei oikein toiminut, vaan jännite lätsähti puolivälin jälkeen. Silloin, kun oikeastaan pitäisi lähteä kohti loppunousua. Jonkinlainen toinen rakenneratkaisu olisi voinut pelastaa, kenties. Mutta ihan lupaava esikoinen. Auringon kehrästä en kauheasti innostunut, mutta on aikanaan mukava lukea, mitä sinä pidit.\nKaroliina @ Kirjava kammari 25. huhtikuuta 2012 klo 16.55\nMinäkin pidin tästä kovasti (kirjoitin kirjasta aikana ennen blogia täällä: http://lukeminen.fi/arvioita/carita-forsgren-kolmen-kuun-kuningatar). Auringon kehrä oli hyvä romaani sekin, muttei minusta yhtä hyvä kuin tämä. Jänistanssi jäi minulla kesken, mutta nyt tuore Perintö odottelee lukuvuoroaan tuossa pinossa. Forsgren on ilman muuta lahjakas ja monipuolinen kirjailija!\nAletheia 28. huhtikuuta 2012 klo 10.27\nJänistanssista olen kuullut monelta että se on jäänyt kesken. Se ei oikein saa minua innostumaan, ehkäpä joskus kokeilen itsekkin. Perintö kiinnostaa minua kuitenkin Auringon kehrän lisäksi kovasti. :)\nForsgren on kyllä lahjakas, olen kanssasi samaa mieltä. :)\nJonna 25. huhtikuuta 2012 klo 19.33\nTää on kyllä aivan mahtava teos, minäkin pidin siitä paljon. Auringon kehrästä pidin, mikäli mahdollista, vieläkin enemmän. :)\nTäytyy sanoa, että Forsgrenin kolmas teos Jänistanssi oli ISO pettymys, koska odotin paljon kahden aikaisemman kirjan pohjalta. Uusinta en ole vielä lukenut, mutta katsotaan nyt. :D Voisin sanoa, että lukemieni teosten perusteella Forsgren on parhaimmillaan juuri näissä historiallisissa romaaneissa.\nVillasukka kirjahyllyssä 27. huhtikuuta 2012 klo 13.51\nVoi että, minä hypistelin tätä maanantaina kirjastossa, mutta jätin kuitenkin lainaamatta. Waltarin kirjoittama Kaarina Maununtytär löytyy omasta hyllystä, sen aikoinaan luettuani olen miettinyt, että Kaarinasta saattaisi lukea jotain muutakin.\nEhkä kuitenkin aloitan Forsgreniin tutustumisen Auringon kehrästä, kun se kerran on jo hyllyssä odottamassa.\nAletheia 28. huhtikuuta 2012 klo 10.28\nMielenkiinnolla jään odottamaan arviotasi Auringon kehrästä! :)\nCF 10. joulukuuta 2012 klo 15.01\nOn aina jännittävää lukea, mitä ihmiset ovat pitäneet Kolmen kuun kuningattaresta ja noista muista. Jänistanssi ja Perintö pohjautuivat elokuvakäsikirjoituksiin; joskus on mukava poiketa nykyaikaan. Seuraavaksi on tulossa taas historiallista, toivottavasti ensi vuonna.\nPieni korjaus siihen mitä kirjoitit: Kolmen kuun kuningattaressa on käytetty faktoja niin pitkälle kuin se on ollut mahdollista - joskus vain on pitänyt täyttää aukkoja. Esimerkiksi hovimiesten vaimojen ja prinssien rakastajattarien nimet (ja osin harrastukset) ovat oikeita. Myös se, että Erikiä ammuttiin vankeudessa, piti paikkaansa - tsekkasin netistä jopa Erikin luurangosta otetut röntgenkuvat...\nToivottavasti pidät myös seuraavasta kirjastani! Sen nimeä en vielä saa paljastaa, mutta sen verran voin kertoa, että se sijoittuu romantiikan aikakauteen.


Analyytikko: Apple ehtii toimittaa 40 miljoonaa iPhone X:ää tänä vuonna - enemmänkin kävisi kaupaksi - MTVuutiset.fi\nAnalyytikko: Apple ehtii toimittaa 40 miljoonaa iPhone X:ää tänä vuonna - enemmänkin kävisi kaupaksi\nJulkaistu 16.09.2017 13:00\nApple toi tällä viikolla ennakkomyyntiin uudet iPhone 8 ja iPhone 8 Plus -puhelimet, joiden toimitukset alkavat jo viikon päästä perjantaina 22. syyskuuta. Päähuomio iPhone-julkistuksen jälkeen on kuitenkin kiinnittynyt uuteen huippumalli iPhone X:ään, jonka toimitukset ovat käynnistymässä vasta 3. marraskuuta ja ennakkotilauksetkin vasta 27. lokakuuta. Suomessa iPhone X:n hinnat ovat 1 179 euroa (64 Gt) ja 1 349 euroa (256 Gt).\nApplen iPhone-suunnitelmat tänäkin vuonna melko tarkkaan jo varhaisessa vaiheessa paljastanut KGI Securitiesin analyytikko Ming-chi Kuo on nyt tuoreimmassa raportissaan todennut, että Apple tulisi toimittamaan 40 miljoonaa iPhone X -puhelinta vielä tämän vuoden aikana. Kuon raportista kertoo AppleInsider-sivusto.\nApplen toimitukset eivät kuitenkaan pystyisi vielä tyydyttämään iPhone X:n kysyntää niin, että varastotasoissa päästäisiin tavoitetasolle.\nAiemmin Kuo odotti Applen pystyvän toimittamaan tämän vuoden puolella 50 miljoonaa iPhone X:ää, mutta laski nyt ennustetaan kymmenen miljoonaa puhelinta alemmaksi. Vielä tiistaina tapahtuneen julkistuksen alla Kuo kertoi iPhone X:n päivätuotannon yltäneen vasta alle 10 000 puhelimen tasolle, joten joka tapauksessa tuotannon on kiihdyttävä kovalla tahdilla, jotta kymmeniin miljooniin puhelimiin on mahdollista päästä vielä loppuvuonna.\nKuo odottaa erityisesti iPhone X:n uuden lähes koko etupuolen kattavan reunasta reunaan -näytön, Face ID -kasvontunnistuksen sekä lisätyn todellisuuden sovellusten houkuttelevan ostajia. Korkeampaa hintaakaan Kuo ei näe menestyksen esteeksi.\niPhone X:n uusi näyttö ja kasvontunnistuksen vaatimat sensorit ovat myös syitä tuotannon haasteisiin.


Missä menee Moshtagh Yaghoubi – ”Olen oppinut paljon” - Jalkapallo - Ilta-Sanomat\n”Olen oppinut paljon”\nMoshtagh Yaghoubi kokee saaneensa vuodessa paljon kokemusta.\nJulkaistu: 17.11.2014 11:49\nMoshtagh Yaghoubi teki vuosi sitten suurin odotuksin kolmevuotisen sopimuksen latvialaisen FK Spartaks Jurmalan kanssa. Erikoiselta kuulostavan siirron oli tarkoitus viedä ”Mosa” Venäjän pääsarjan huippujoukkueeseen.\nMoshtagh Yaghoubin tavoite vuosi sitten oli taistella pelipaikka lainasopimuksen kautta Moskovan Dynamosta. Kevään nuori pelasi seuran kakkosjoukkueessa, mutta komennuksia edustukseen tuli lopulta yksi ja tuolloinkin vain vaihtopenkille.


Näköradio | Kansakunnan tukijalat\nPosted on 29 maaliskuun, 2009 by teekkarinretku\nEnsivaikutelma ensimmäisen jakson perusteella JIMin Kill Arman sarjasta oli, että sarjan idea on typerä. Osoittaa harvinaista kunnioituksen ja itsesuojeluvaiston puutetta lähteä muutaman kuukauden harjoittelun jälkeen vieraiden itsepuolustuskoulujen mestareiden tai parhaiden oppilaiden hakattavaksi. Mikä idea sarjassa on?\nViittaako Kill Arman nimi siihen, että Arman Alizad haluaa tulla tapetuksi tai satutetuksi? Melko sairas idea, vaikka toki tiedämme ettei näin käynyt. Vaara lajinsa huippujen kanssa otellessa on lajissa kuin lajissa todellinen.\nHalusiko Arman Alizad rankaista itseään rääkillä, toivoen kohentavansa fyysistä kuntoaan ja saaden matkalla hieman itsetuntoa kohottavia itsepuolustustaitoja? Tämä olisi onnistunut huomattavasti tehokkaammin yhdessä paikassa hyvällä harjoitusohjelmalla. Itsepuolustustaitoja ei taas olisi tarvinnut lähteä hakemaan sillisalaattina mailmalta, vaan tehokkaimmin tähän olisi päästy keskittymällä yhteen tehokkaaseen lajiin.\nHalusiko Arman esitellä hienon kuuloisia lajeja eksoottisissa kohteissa? Toivoisin, että sarjassa keskityttäisiin enemmän tähän puoleen, ja taustoitettaisiin lajeja ja kulttuureita. Pelkään kuitenkin, että sarjan pääasiallinen sisältö on tyylikkään visuaalisia kuvakulmia ja Armanin valitusta siitä miten rankkaa turpiinsa ottaminen on.\nOlisi viisasta osoittaa hieman enemmän kunnioitusta lajeja ja kulttuureita kohtaan, ja tutustua niihin tavalla jossa olisi enemmän järkeä. Arman Alizad haluaa olla kova jätkä, mutta antaa tällä tavalla itsestään pellen vaikutelman.\nFiled under: Näköradio |\t6 Comments »


Isä Ja Tytär Katsella Pornoa Kokeilu sivu 14 - photogolfballsfast.com\nTmn toivotaan hillitsevn epreiluja menettelytapoja, joita kauppa thn saakka on elintarvikkeiden Katsslla kohtaan kyttnyt. Laki astui voimaan vasta vuoden 2014 alusta alkaen, joten kytnnn kokemuksia siit ei viel ole. Loppuvuodesta saatiin ptkseen valmistelu uudesta kauppatapalautakunnasta, jossa elintarvikeketjun eri toimijat ovat mukana ja jolla on mahdollisuus ratkaisuillaan edist reilujen kauppatapojen kytt.\nMTK jatkoi mys tytn kunnissa vaikuttaakseen kuntapttjiin HD Video ilmainen Ivo flash - pelejä porno hankinnoissa. MTK julkaisi Kuntapttjn oppaan, Pornao kuvattiin kuntapttjn roolia hankintaohjeistusten valmistelussa.\nPaikalliset tuottajayhdistykset jakoivat sen kuntapttjille lhes jokaisessa Suomen kunnassa. Iä kytnnn toimenpiteit olivat esim. eri sektoreilta saatavan markkinainformaation ja sen jakelun kehittminen, lukuisiin aihetta ksitteleviin tilaisuuksiin osallistuminen sek erilaiset kuluttajatapahtumat. MTK osallistui maa- ja metstalousministerin puumarkkinatyryhmn tyskentelyyn. Tyryhmn tehtvn on keskustella 8. Kaappari ktens keskell supermarket, Koeilu hnen reiteen alla ruokapydss tai seksikksti hypt syliin kun olet katsomassa televisiota.\nKosketa hnt aina tilaisuuden tullen, ja kytt kaikki mahdollisuudet olla fyysisesti lhell. Anna hnen tiet, selvsti, ett et voi pit kdet pois hnt. Suuri seksi ei vain tapahdu yhdess yss. Se vaatii sitoutumista, luovuutta Kokeil avoimuutta, ja se mys vie halu murtautua ulos Comfort Zone - joka on jotain, ett sek kristittyjen ja Ana tekemist toistensa kanssa.\nSinun ei tarvitse kokeilla BDSM tai luo oma punainen huone, mutta voit alkaa puhua toiveesi ja sitouduttava snnllisi seksi - vaikka sinulla on ajoittaa sen. Tee seksielmsi ja teidn suhdetta prioriteetti ja voit varmistaa, ett oma seksielm on Isä Ja Tytär Katsella Pornoa Kokeilu sivu 14 svyj eroottinen. Mit viljelij odottaa tulevaisuuden ympristtuelta. Johanna Ikvalko ympristjohtaja MTK Vaihtoehtoisia reittej: 1.\nMikn ei muutu 2. Jos jokin muuttuu niin vain hienost nykyiseen 3. Jos radikaali. Valtion rooli suomalaisessa metspolitiikassa Isä Ja Tytär Katsella Pornoa Kokeilu sivu 14. 2011 Marja Kokkonen maa- ja metstalousministeri, metsosasto Esityksen sislt 1.\nPerussuomalaisten paikallisjohtaja auttoi puolueesta eronneita ministereit puoluesihteeri vaatii pitkaikaisen jsenen erottamista. Enp ole tullut kertaakaan knnytetyksi ravintolan ovelta vauvan kanssa. Hyvin ollaan sislle psty ja palvelu ollut erinomaista. Mys hienommissa ravintoloissa ollaan asiallista kohtelua saatu. Se on sinun asiasi, mutta julkiset laitokset ostavat kaltaisieni tuotteita ja varmasti niit kytt sit kautta. Muusta kansasta en niinkn tied mit mielissn pyrittelevt.\nTykkisitk sin jos sinusta joku ottaa kuvan julkisessa vessassa kun istut housut kintuissa pytyll. Imett ei saa jotta pukumiehet saa puhua Isä Ja Tytär Katsella Pornoa Kokeilu sivu 14 juttujaan rauhassa.\nItsell sama kokemus imetyksest ravintolassa. Rinnat piilossa. Tuskin moni on edes tajunnut mit tapahtuu meidn pydss. Tt ei moni nykylapsi tiedkn mist se maito tulee mutta he ovatkin yht tyhmi kuin vanhempansakin ovat maitoasioissa ;) Tuollaista taphtuu varmaan eniten sellaisissa paikoissa joissa en itse muutenkaan ky, ei ole ikin sattunut omalle kohdalle, luultavasti se, ettei sislle Isä Ja Tytär Katsella Pornoa Kokeilu sivu 14 lenkkareissa ja verkkareissa, karsii suurimman osan tllaisista ihmist.\nEi ravintolassa, mutta julkisella paikalla, nytti toimivan se, ett vieressni olevaa ihmist mys rsytti ja otti puhelimen esiin ja otti valokuvan, salaman kanssa niin ei jnyt huomaamatta. Nainen lhti lapsensa kanssa, ilmeest ptellen hyvin rsyyntyneen. Jos se niin luonnollista toimintaa on ja sit varta vasten halutaan Sukat ja katsella porno elokuvia verkossa - 4 niin julkisesti kuin mahdollista, ei siin mitn pahaa pitisi olla ottaa kuvaakaan.\nKoska se kuvaaminen tuntuu olevan trke monelle. Saattaa olla entinen kamera, entinen kuvaaja ja viimeinen kuva sairaalasta :D. Ihmiset nkevt esim. mnkijn Marsista ottamia kuvia. Kuvissa huomio kiinnittyy vlill mit oudoimman nkisiin luonnonmuodostumiin. Kuvat ovat aina sopivan epselvi. Ehk jossain pkaupunkiseudulla nuoret valittavat yht paljon kuin sinun sukupolvesikin kaikesta mahdollisesta. "Kuljetusyrittjn tuska: 13 harjoittelijaa eik yksikn prjnnyt mukana ufotutkija, ja toinen viihtyi tiss 3 tuntia" "Luomarannan mukaan yhdell oli hieman outoja juttuja.\nHn oli ufotutkija, joka tutki kummituksiin ja ufoihin liittyvi juttuja. " Ei ilmeisesti ufotutkija ole kovin haluttu kaveri tymarkkinoilla. Thn ksitykseen tulee kun lukee Ilta-Sanomien uutisen kuljetusyrittjst joka joka on etsinyt jo kuukausia tyntekij yritykseens.


Tehtaan lakkauttaminen | Sirpa "Siru" Kauppinen\nStora Enson Kemijärven tehdas on pieni mutta taloudellisesti tuottava.\nTällaisessa pörssinoteeratussa valtionyhtiössä maan hallituksen tulee katsoa omistajan – siis Suomen valtion – etua. Joillain omistajilla ja sijoittajilla on tapana vaatia pörssiyhtiöiltä vastuullisesta liiketoiminnasta jo ihan riskien minimoimiseksi.\nKäytännössä Jyri Häkämiehen tehtävänä olisi estää tyhmät päätökset. Hän on valtion pörssiyhtiöiden omistajaohjauksen vastuuministeri.\nNyt yrityksen kokematon toimitusjohtaja on tuhoamassa yrityksen tuottavaa omaisuutta. Toimitusjohtaja ei ole edes kysynyt johtoryhmänsä neuvoa, vaan päätöstä voisi sanoa varsin harkitsemattomaksi.\nOsakeyhtiölain mukaisesti omistaja voi kutsua koolle yhtiökokouksen ja vaihtaa yhtiön hallituksen – ja sitä kautta myös yhtiön toimitusjohtaja vaihtuisi. Sekä yhtiön talouden että kansantalouden kannalta Häkämiehen tulisi toimia. On sitä viime vuosina kutsuttu hallituksen puhutteluun muitakin pörssiyhtiöiden johtajia.\nOn melkoista hyvävelijärjestelmää, jos kokemattoman toimitusjohtajan egoa suojellaan tässä typerässä päätöksessä mutta satojen perheiden toimeentulolla ei ole merkitystä.\nYmpäristöjärjestöt ovat onnistuneet tuottamaan paperitehtaille raaka-ainepulan, Tämän lisäksi mustamaalaustoimet mm. saksanmaalla alkavat tuottaa tulosta.\nSuomen pinta-alasta on suojeltu 8 % mikä on euroopassa prosentuaalisesti suurin suojelu ala.\nEi kannata kovin paljon syyttää toisia jos itse on toiminnallaan ollut edesauttamassa tapahtunutta.


Pohjois-Karjala: Retkeilijän top 3 -kohteet\nHeinäkuussa kirjoitin Pohjois-Karjalan retkeily -Facebook-ryhmään: ”Afrikan safareilla bongailevat BIG-5-listan kanssa eläimiä. Päädyin pohtimaan iso-vitonen-hengessä, mitkä olisivat retkeilijän BIG 5 -kohteet Pohjois-Karjalassa. Muutaman kerättyäni tajusin, että enhän tätä itse tiedä, vaan tämän tietävät kaikki seudulla retkeilevät yhdessä. Siksi rakensin leikkimielisen äänestyksen aiheesta. Listalla vain omat ajatukseni ja yhden paikkallisgurun lisäykset. Lisää toki oma suosikkisi mukaan!”\nÄäniä kolahteli eri kohteille iloiseen tahtiin. Peräti kahdeksan retkeilijää lisäsi mukaan myös omia ehdokkaitaan. Äänestyksen oltua avoinna 78 vuorokauden ajan, on aika julistaa tämän hetken totuus voittajista.\n(Kohteen saamat pisteet on ilmoitettu kohteen nimen perässä, kun paikka mainitaan ensimmäisen kerran.)\nPohjois-Karjala – retkeilijän 3 kovinta kohdetta\nÄänestyksen kolme kovinta kiskoivat pisteillään niin suuren kaulan seuraaviin ehdokkaisiin, että taistosta muodostuikin viisikon sijaan kolmen kuninkaan kova mittelö. Hämmentävintä on, että monipuolisen ja upean maakunnan voittajatrion jokainen kohde osui Lieksaan.\n1. Huippujen kierros, Kolin kansallispuisto (74), Lieksa\nRistiriitaisin tunnelmin julistan Kolin kuuluisat huiput kansallismaisemineen äänestyksen voittajaksi. Korona-kuukaudet ovat täyttäneet kukkulat ja some raportoinut silkasta ruuhkasta. Syyskuisena perjantai-iltapäivänä paikassa sai kuitenkin kulkea leppoisasti ja rauhassa. Niin tunnelma kuin maisemakin löivät taas lujaa ja ihanasti johonkin sielun suloiseen sopukkaan. Jos siis Koli on vielä kokematta, niin aloita toki elämys aina ja alati sykähdyttävällä vain 1,4 kilometrin mittaisella Huippujen kierroksella, mutta valitsethan retkellesi oudon ajan, aikaisen aamun tai myöhäisen illan? Mene mieluummin maanantaina kuin sunnuntaina. Jos päädyt paikalle kesällä, katso olisiko maisemahissi avoinna. Kurkista myös onko Luontoon.fi-sivustolla ohjeita ja toiveita saapujille.\n– Patikkamatkalla Kolin kansallispuistossa\n– Luontoon.fi: Huippujen kierros\n2. Suomunkierto, Patvinsuon kansallispuisto (69), Lieksa\nYllätyksekseni Suomunkierto kiri Patvinsuon kohteista Patvinkierroksen edelle. Rapsuteltuani rapaa ajatusteni edestä, saatan tämän ymmärtää. 15 km mittainen Suomunkierros on pakahduttavan kaunis ja monipuolinen. Kulkijalle on laiteltu lähes koko matkalle kuivaa neulaspolkua, uskomattomia hiekkarantaisia niemiä ja väliin myös sieviä pitkospuita sekä kauniita kankaita. Suomunkierto on puistomainen ja monen makuun sopiva. Patvinkierroksella sen sijaan voi joku jopa väsyä loputtomaan pitkospuutaaperrukseen, mutta vastalahjaksi saa avaraakin avarammat suomaisemat ja todella erämaisen tunnelman. Yritänkö nyt manipuloida äänestystulosta? Varoituksen sananen: Tässä kirjoituksessa vain pisteet edustavat objektiivista näkökulmaa!\n– Retkellä Patvinsuon kansallispuistossa: Astetta villimpi viikonloppu\n– Luontoon.fi: Patvinsuon reitit\n3. Koskenlasku Ruunaalla (57), Lieksa\nRuunaa valittiin vuonna 2009 vuoden retkeilykohteeksi eikä suotta, sillä niin reittejä kuin laavupaikkojakin riittää koettavaksi. Kosken reunoja kulkiessa huomaa seudun kaksi kovaa K:ta: kalastus ja koskenlasku. Ruunaan läpi kulkeva venereitti on noin 30 kilometrin mittainen. Valkoisen veden melojat luokittelevat kosket ykkösestä kolmoseen, mutta paikallisten kuskien kyydissä voi jokainen kokea koskien pärskeet poskillaan luokituksista piittaamatta.\n– Luontoon.fi: Ruunaa\nSuomua kiertämässä Patvinsuon kansallispuistossa\nRuunaan koskien kuohuja\nRetkeilijän Pohjois-Karjala: hyvät haastajat\nTasaisesti kolmen kärjen takana pisteitä keräsivät kaksi pidempää reittiä, kaksi mainiota päiväpatikointikohdetta sekä riemukseni oma uusi suosikkini: Koitajoen alkuosan melonta.\n4. Kolvananuuro (33), Eno\nKolvananuuron pohjalla potkaisin retkiluistelukauden 2019-2020 käyntiin, siksi paikka onkin erinomaisen erityinen. Samasta kohteesta on olemassa myös kehuttu suunnistuskartta. Mielenkiintoinen päiväpatikoijan toivekohde.\n– Luontoon.fi: Kolvananuuro\n– Retkipaikka.fi: Kolvananuuron rotko\n5. Petkeljärven kansallispuiston polut (32), Ilomantsi\nPetkeljärven kansallispuisto ihan itärajan tuntumassa tarjoilee kapeita harjanteita ja viehkoja vesistöjä pikkuruisessa paketissa kaikille kulkijoille.\n– Kahden kansallispuiston hotelliretkellä\n– Pogostan kierros lokakuussa 2019\n– Luontoon.fi: Petkeljärven kansallispuisto\n6. Patvinkierros, Patvinsuo (31), Ilomantsi & Lieksa\nSoiden ja pitkospuiden ystävän ihannekohde. 25 km mittaisella reitillä käydään myös myöhemmin listalla kehuttavan Koitereen rannalla.\n7. Herajärvenkierros, Koli (26), Lieksa\nHerajärven kierroksen voi kulkea lyhempänä 35 kilometrin mittaisena tai täyspitkänä 60 kilometrin mittaisena vaelluksena. Ennen reitille lähtöä tarkista, onko Luontoon.fi-sivustolla ajankohtaisia erityisohjeita vaeltajille.\n– Luontoon.fi: Herajärven kierros\n8. Koitajoen alkuosan melominen itärajan tuntumassa (21), Ilomantsi\nUusin ihastukseni, itäinen ja villi Koitajoki! Koitajoki sukeltaa Venäjältä Suomen puolelle ja kiemurtelee maassamme lähes 30 kilometrin ajan, koukkaa Venäjälle ja palaa taas Suomeen Möhkön kohdalla. Tuo alun siivu on mielestäni melojan parasta herkkua. Iloisia virtauksia, suon tuoksuja, erämaatunnelmaa, laavuja ja autiotupia, hiekkasärkkiä. Joen melonta vaatii pientä logistista taiturointia, mutta on kaiken vaivan arvoinen.\n– Varuste- ja kulkemisasioissa kannattaa apua kysellä ilomantsilaiselta Koihu Adventuresilta\nSyksyisin Patvinsuo punastuu\nRetkeilijän tuntemattomia suuruuksia\n9. Ruunaan Koskikierros (11), Lieksa\n31 kilometrin mittaisella reitillä pääsee kulkemaan kahden riippusillan yli, ihailemaan lukuisia koskia ja kiipeämään näkötorniin\n– Luontoon.fi: Ruunaan koskikierros\n10. Karhunpolku-vaellusreitti (11), Lieksa\n133 kilometrin mittainen erämainen ja hiljainen vaellusreitti, joka soveltuu mainiosti myös maastopyöräilijöille. Patvinsuon kansallispuistosta Ruunaan retkeilyalueelle kulkeva osuus reitistä noin 80 kilometrin mittainen. Väitän tämän upeuden sijoittuvan listalla näin alas vain, koska kukaan ei tiedä tästä helmestä.\n– Vaellus.info: Karhunpolku\n– Teemun reissuraportti toukokuun 2020 maastopyöräretkestä Karhun(kakka)polulla\n– Jalkaisin-blogin Upe Nykäsen tarinoita Karhunpolulta\n11. Pienen Ritojärven kierros (10), Lieksa\nEhdottomasti jokaisen pisteensä arvoinen, satumainen ikiaikaisten aihkien koti. Kierroksen tunnelmiin pääset tämän tarinani mukana: Pieni Ritojärvi – lumoava puupolku Pohjois-Karjalassa. Ruunaalla vieraillessa kannattaa koukata tämän sekä myöhemmin listalla mainitun Reposuon kautta.\n12. Yö Lammassaaressa Koitereella (9), Ilomantsi\nSatasaarinen Koitere, Suomen 12. suurin järvi rajoittuu pohjoisessa Patvinsuon kansallispuistoon, eteläreunaan voi saapua Koitajokea pitkin. Lammassaaren hyväkuntoiset ja siistit laavut retkeilijän rakenteet ilahduttivat ensivierailulla kesällä 2020.\nYle.fi: ”Koiteretta on sanottu yhdeksi seitsemästä ihmeestä. Erätulilla -ohjelmassa Mikko Peltonen nimesi Koitereen Pohjois-Karjalan Phuketiksi. Eero Hämäläisen mielestä Koitereen kaunein paikka on Lammassaari, joka sijaitsee keskellä erämaajärveä. Lammassaarella on parin kilometrin mittainen harju, mikä jää lampivesistöjen ja Koitereen väliin.” Lue koko juttu: Pohjois-Karjalan tarkoin varjeltu salaisuus.\n13. ja 14. Pirhunkierto, Koitajoki, Ilomantsi (9) ja Vaellus Koitajoella (6)\nNämä kaksi kohtaa olisi ollut reilua niputtaa äänestyksessä yhden otsikon alle ja olisivat näin saaneet ansaitsemansa, hieman korkeamman sijoituksen listalla. Merkityt reitit alueella ovat pituuksiltaan 20 km, 17 km, 11 km ja 4,5 km. Kesällä 2020 moni retkeilyalue raportoi ruuhkista. Koitajoella hämmästyin niin paljon tavatessani retkeilijän, että jäin toviksi häntä tenttaamaan: miten oikein päädyit tänne? Noh, hauskalla vaelluskoiralla saattoi olla oma osuutensa pysähdykseeni.\n– Luontoon.fi: Koitajoki\nPienen Ritojärven puuvanhusta ihmettelemässä\n15. Paimenpojan polku (5), Tuupovaara\nTuupovaaran Paimenpojanpolku 35 km mittainen reitti jokimaisemissa.\n– Retkipaikka.fi: Parin päivän seikkailu Paimenpojan polulla\n16. Mantsin matalikko, Puruvesi (4), Kitee\nUskomattoman kirkasvetisen Puruveden keskellä voi pysähtyä vaikka picnicille.\n– Mantsin matalikko ja rajatolppien taputtelu – melontaretkiä Kiteellä\n17. Ala-Koitajoen retkeilyreitti (Pamilonkoski) (4), Eno\n23 kilometriä merkattuja reittejä, tarinoita tukkilaisperinteestä ja niin paljon tulipaikkoja, että eväät loppuvat kesken jo ensimmäisen tunnin aikana, jos erehtyy pysähtymään jokaiselle. Pamilonkosken puolella myös esteetön polkuosuus. Jos haluaa nauttia samoista maisemista, mutta kaipaa ehdotonta hiljaisuutta, voi reitistölle lähteä Hiiskosken päädystä ja kulkea näin kymmenien kilometrien koskireitin.\n– Vaellus.info: Ala-Koitajoki\nLieksan Reposuolla. Kuva: Riitta T\n18. Reposuo (3), Lieksa\nHelposti lähestyttävä, kaunis ja karpaloinen.\n– Maailman äärellä -blogi: Pohjois-Karjalan tuntematon helmi\n19. Raesärkät (3), Nurmes\n– Retkipaikka.fi: Lumoava luontohelmi Nurmeksessa\n20. Jouhteninen (3), Kontiolahti\n– Kontiolahti.fi: Tarinoiden ja herkullisten yksityiskohtien saari\n21. Susitaipaleen vaellus (3), Ilomantsi\nMitämitä? Vain kolme pistettä! Vaadin uusintaa! Lähes 100 km mittainen Susitaival on vaellusreiteistä tämän vuoden ehdoton suosikkini. Lue lisää Susitaival-hehkutustani tästä kirjoituksesta.\n22. Taitajan taival, Ilomantsi (2)\nUpea, harjumainen 31 kilometrin mittainen taival, jonka eteläinen pääty on Petkeljäven kansallispuistossa. Reitti on Pohjois-Karjalan vanhin merkitty vaellusreitti. Lähde matkaan Ilomantsin Mekrin matkailun pihasta ja anna maisemien hiljalleen parantua parantumistaan.\n– Luontoon.fi: Taitajan taival\n23. Linnasaari, Puruvesi (2), Kitee\nTolkuttoman hieno laguunisaari, joka pisteistä päätellen on toistaiseksi hyvin säilötty salaisuus. Lue riippumattoretkestäni tälle lumoavalle saarelle.\n24. Juuan Porttilouhi (1), Juuka\nSammaleinen ja satumainen rotkoretkikohde.\n– Retkipaikka.fi: Rotko, joka vie toiseen maailmaan\n– Lyhyenä hetkenä -blogi: Samettisen satumetsän tunnelmissa\n25. Kesonsuo, Ilomantsi\nUpeaa, harvinaista ja suojeltua keidassuota pääsee ihailemaan lintutornista käsin 1,5 km pitkospuita taivallettuaan.\n– Retkipaikka.fi: Kesonsuon keidas Ilomantsissa on lintujen paratiisi\nSusitaival: Jorhon autiotuvan rannalla toukokuussa 2020\nSusitaival: Huhtikuussa joki tulvi. Jostain veden seasta löytyivät pitkokset ja lopulta siltakin\nIlta Linnasaaressa, Puruvesi, Kitee\nMonen ulkoilulajin parhaimpia suorituspaikkoja\nÄänestyksen edetessä huomaan, etten ole minkään sortin tilastotieteilijä, enkä hallitse luokittelun alkeitakaan. Listalle nostelemani ehdotukset sekoittavat iloisesti lajikohtaiset elämykset, vaellusreitit, kokonaiset alueet ja pistemäiset retkikohteet.\nUlkoilun monitoimimies, retkiluistelun Pohjois-Karjalan suurvisiiri, Lauri Kontkanen kommentoikin innostavasti äänestystä: ”Retkeily on muuten vain yksi osa Pohjois-Karjalan ulkoilukattausta. Pohjois-Karjalasta löytyy monen muun ulkoilulajin parhaimpia suorituspaikkoja koko Suomesta. Tässä nyt ainakin sellaisia paikkoja ja lajeja, mitkä ovat lajinsa top kolmosessa:\n– Retkiluistelu: Pielinen\n– Suunnistus: Juuan Tahkovaara & Ilomantsin Petronkangas\n– Melonta & koskimelonta: Ruunaa\n– Maastopyöräily: Kontionpolut”\nJotta lukija ei kuvittele Laurin kommentin olevan silkkaa kotiseuturakkautta ja karelianismia, kannattaa kuunnella suunnistusaiheisen O-Studio-podcastin jaksoa Suomen paras suunnistusmaasto? Tarjolla 1,5 tuntia laatupulinaa, joka saa lajiin sukeltaneen unohtamaan matkan suunnan sekä määränpään ja ajamaan tunnin verran harhaan. Lajin perehtymättömälle pläjäys lienee käsittämätöntä jaarittelua. Koska osa lukijoista saattaa kärsiä heinoisesta hätäisyydestä, litteroin ja tiivistän jaksosta olennaisimmat:\nKohdassa 34 minuuttia 50 sekuntia: Mainitaan Joensuun supat ja vaarat sekä kehutaan maastojen monipuolisuutta.\nKohdassa 36 minuuttia ja 7 sekuntia, ”Ilomantsin puolella taitaa olla Petronkangas, missä oli ennen Vuokatin MM-kisoja pitkänmatkan katsastus. ..se oli kyllä huikeen hieno maasto todella jännässä paikassa…sinne ajettiin 50 kilsaa soratietä lähimmältä asfalttitieltä …paarmat oli pikkulinnun kokoisia.”*\nKohdassa 37 minuuttia 20 sekuntia kehutaan karttoja: Joensuun seudulla yleensä priimaa.\nTästä syttyykin idea – pitäisikö järjestää uusi äänestys? Maakunnan paras swim-run-maasto? Paras vaellusreitti? Melontareitti? Paras polkujuoksumaasto?\nJään maistelemaan tätä ja suuntaan pohjoiskarjalalaiseen luontoon. Lähde sinäkin!\n* Miksi Paarmat ja Petronkangas ansaitsevat suhteettoman suuren hehkutuksen? Asun vain karhun kipauksen päässä kyseisestä maastosta ja siksi paikan kuvailu saa virnuilemaan iloisesti kerta toisensa jälkeen.\nAuringonnousu Kiteen Kesälahdella\nKaikki Pohjois-Karjalan retkikohteet\n…tai ainakin ne, jotka olen löytänyt, ovat listattuna tälle sivulle.\nRuunaan mystistä metsää


Ihmisenä tässä ajassa: Meditaatio\nMielen hiljentäminen. Siinäpä sitä onkin haastetta kerrakseen. Kuinka paljon sitä ajatuksen virtaa oikein on? Pulinapoksin äärelle kun istahtaa ihmettelemään, että" mistä tätä tavaraa oikein tulee" niin vastauksesi ei taida riittä dnalta tai saunalahdelta?\nMeditaatio-ole ajattelematta. Ole olemassa, ole olemisen keskellä vain ole. Keskitä mieli hengitykseen-kun ajatus tulee, hengitä se ulos. Sisään täynnä, ulos tyhjä. Ole olemisessa.\nJossakin kohtaa-mieli tyhjenee. Se tyhjeneekö se kuinka pian ja täydellisesti, niin on sitten jokaisen ihan omaa aikaansaanosta. Kun harjoittelen ahkerasti, innostuneesti ja motivoituneena voi saada tuntuvia tuloksia ihan varmasti joskus. Jos yrittelen, epäilen ja yrittelen jossakin välissä niin tulen aivan varmasti epäonnistumaan. Voin sitten vain todeta,-No eipä siitä tästäkään ollut apua?\nKyllä se niin vain on, että laiskuus ja mukavuudenhalu estää ihmistä henkistymästä ja valaistumasta. Kaikki kun pitäisi tapahtua sillä siunaamalla hetkellä, kun kerran vaivautuu istahtamaan ja keskittymään. Hetken lapsia tässä ollaan, pirstaloituneessa maailmassa kaiken kiiren ja uutisähkyn keskellä. " Mitä tuota ajattelet, anna mennä vaan. Kuuluuhan se elämä joka tapauksessa."-sanoi joku, joka oli oivaltanut elämäänsä helpotuksen.\nNii-iin, miksi ajatella liikaa? Miksi suunnitella, murehtia, jauhaa onko se niin tai niin? Miksi jaaritella ja surra, että josko se ei riitäkkään ja riittääkö mikään? Olenko riittävä, olenko henkistynyt, olenko sitä tätä vaiko ehkä sittenkin jotakin aivan muuta? Onko tällä merkitystä? Millä sitten on merkitystä?\nEntäs jos totuus onkin niin yksinkertainen? Miksi ajatella liikaa? Antaa mennä vaan luottamuksella ja uskolla.\nOlla olemisen tilassa, olla olemassa. Nyt hetkessä läsnä, ilman ajatustakaan siitä, mitä pitäisi, täytyisi. Hengittää ajatus ulos. Ja ilo tulee, täyttää valaisee koko minuuden. OLEN ELOSSA! Olen olemassa äärettömyyden meressä yhtenä kipinänä toisten kipinöiden keskellä. Ja rakkauden aalto kannattelee meitä, niin täytenä ja niin tyhjänä. Tämä on se hetki-läsnäolo olemisessa.\nLähettänyt Eeta klo 0.18


Areena4 fingerpori selitys\nPuhaltakaa tähän - Fingerpori rautalangasta.4 Keskustan päiväkoti, fingerpori rautalangasta.7.2018. Päivän stripissä keskustan päiväkoti ei tarkoitakaan kaupungin keskustassa sijaitsevaa päiväkotia. Fingerpori on Pertti Jarlan piirtämä ja käsikirjoittama suomalainen strippisarjakuva. Eroottinen Pudasjärvi - Tytöt Lohja Thai-hieronta Rovaniemi - Saattajat Harjavalta Rautalankapori, Fingerporin vitsien selityksiä hitaammille. Siinä mielessä Hautalan selitys ontuu. Silloin selitys olisi mennyt läpi. Fingerpori aukeaa sinulle aina kesken maksulliset naiset bella. Video lemmikki kärmeet lapset avioerossa nakuja naisia areena4 naisten perseet.\nAreena4 fingerpori selitys - Jeg Vil\nHänen lisäkseen stripeissä esiintyy useita muita kaupunkilaisia, kuten paikallisessa kahvilassa työskentelevä räväsuinen Rivo-Riitta. Kataisto, Vesa: Fingerporin saaga etenee tasaisen nihkeästi Fingerpori. Fingerpori-piirtäjä pyysi anteeksi juutalaispiirrostaan. Pahani Julmu, kaupungin alamaailmaa pyörittävä fetsipäinen suurrikollinen ja Fingerporin kuudenneksi pelätyin hullu nero 22 21 Sam Makkonen, pikkurikollinen jolla on sammakkomainen pä sekä kasvoissa arpi, Pahani Julmun kätyri ja Krapula-Päivin poikaystävä; tunnetaan myös nimellä Jokke 23 Aulis Homelius, Fingerporin korruptoitunut kaupunginjohtaja, jota tiedotusvälineet vainoavat. Kun sarjakuvastripin vitsi perustuu esimerkiksi historiasta tai toisesta sarjakuvasta lainattuun hahmoon, se vaatii lukijaltaan yleissivistystä ja kulttuurin tuntemusta. 9 Arvostelu pätyi sittemmin kopioituna Fingerpori-albumien alkusivuille. Helsinki: Arktinen Banaani, 2011. Niiden rinnalla on julkaistu pehmeäkantisia Pikku-Fingerporeja, joissa on sanomalehtistrippien lisäksi pidempiä Fingerpori-tarinoita ja vierailevien taiteilijoiden sarjakuvia. Keskeisimpiä hahmoja ovat: Heimo Vesa, ruskeaan kokovartaloalusasuun pukeutuva Tiedekeskus Fingerpolin tutkija. Vuonna 2014 julkaistiin englanninkielinen kokoelmateos Fingerpori from Finland, jonka stripit olivat käntäneet Jarla ja Vesa Kataisto.\nBiboy gets finger Prostata massage till he shots. Joitakin Fingerpori-sarjakuvastrippejä on arvosteltu mauttomuudesta. Kaupungin valtapuolue on keskusta, jolla on 75 kaupunginvaltuuston paikoista (tilanne vuonna 2008 muihin valtuustossa edustettuihin poliittisiin monstercocks pikkarit myy ryhmiin kuuluvat muun muassa kommunistit ja natsit. Tämä artikkeli kertoo sarjakuvasta. Alho, Olli: Fingerporillinen piirroskomiikkaa: Pentti Jarlan groteski maisema (Arkistoitu sivu) Helsingin Sanomat. Pertti Jarlan mukaan aluksi Heimo Vesa oli vain sälittävä pikkutyyppi, sittemmin hänestä on tullut minulle jotain alter egon tapaista. 21 Rivo-Riitta, pähenkilöiden kantapaikan Kahvila Aromin räväsuinen tarjoilija, joka heittä kaksimielisen kommentin asiaan kuin asiaan. Sarjakuvan keskeisin ympäristö on kuvitteellinen suomalainen pikkukaupunki, Fingerpori. Kirjoituksen alkuperäinen otsikko oli "Fingerporin harhalaukaus mutta Helsingin Sanomien toimitus muutti sen muotoon "Pyydän anteeksi Fingerporin lukijoilta". Heikkinen, Mikko-Pekka: Mikä naurattaa?\nof areena4 fingerpori selitys\n0 ajatusta “Areena4 fingerpori selitys”


Valkoinen Puutalokoti: Uusi työpari ;)\nLähettänyt Ilona klo 17:50\nTiina 14. kesäkuuta 2013 klo 18.15\nMitä tähän voi sanoa? Ei muuta kuin: ♥\nHannele Ruusukummusta 14. kesäkuuta 2013 klo 18.28\nOnnea pikku miehelle♥\nTiina 14. kesäkuuta 2013 klo 18.30\nJa vielä piti sanomani: Onnea synttärisankarille. ♥\nIra 14. kesäkuuta 2013 klo 19.45\nIhana Neilikka (meinasin kirjoittaa Kaneli, tuttavaperheellä samanrotuinen Kaneli) ja matto!\nUnknown 14. kesäkuuta 2013 klo 20.45\nNo onpa ihana matto.! Ai, mitähän kivaa sitä onkaan tiedossa, kun ollaan niin salaperäisiä.\nOnnea Pietulle ja ihanaa viikonloppua Ilona.\nKoo:) 14. kesäkuuta 2013 klo 22.01\nTeillä on niin kaunista... Tuo sinun värien käyttösi on ihan omaa luokkaansa :)\nIhana apulainen on siellä pyörinyt jaloissa!\nAkissfromthepast 14. kesäkuuta 2013 klo 22.48\nja hienot kuvat! :D\nkosotäti 15. kesäkuuta 2013 klo 4.32\nTollerit on "kamerakoiria" meilläkin tulee aina viereen kun kamera otetan esiin:)\nMukavaa juhlan aikaa:)\nPajupirtin Kaisa 15. kesäkuuta 2013 klo 6.53\nPrinssille Onnea♥ ihanaa viettää juhlia siellä puumajassa. Aina niin leppoisa Neilikka, osallistuu tärkeisiin tehtäviin--vakaajan osa on parasta.\nVoi tuo Zetorikuva- sinäkö siellä viiletät menemään timmissä sadeasussa? ;;I\nAnonyymi 16. kesäkuuta 2013 klo 9.48\nTuollaiset "karvakuono" työparit ovat ehdottomasti parhaita. Meillä kotona ollaan mukana niin puutarhatöissä kuin keittiöhommissakin. Siivous ei ole imuroinnin osalta niin mukavaa mutta luutuaminen on jo aivan eri juttu :) Onnittelut synttärisankarille!\nAnonyymi 18. heinäkuuta 2013 klo 23.30\nSaanen kysyä, mistä tuollaisia kukan mallisia mattoja saapi? Ai onkos tuo ns. Hannis, luulin aluksi Ulla Unelmaksi.


Messilä - Kokoustilat Lahti\nUpeiden puitteiden, erinomaisen sijainnin ja monipuolisten palveluiden ansiosta Messilä on suosittu kokousten sekä erilaisten lanseeraus- ja kick off –tilaisuuksien pitopaikka.\nTutustu Messilän tarjontaan sekä kokousesimerkkeihin ja ota yhteyttä myyntipalveluumme. Kokenut henkilökuntamme rakentaa tarpeidenne pohjalta unohtumattoman, virkistävän ja hedelmällisen kokonaisuuden.\nKokoustilat Lahti – Messilän kokouskartanon tilat käytössäsi Lahden alueella\nVaraa kokoustila parhaalta paikalta Lahden kupeesta\nMessilän Kartano Lahden kupeessa on perinteinen ja suosittu kokoustenpitopaikka, jonka valttikortteja ovat erinomainen sijainti, vuodenaikojen tahdissa muuttuva upea miljöö sekä hyvinkin erilaisia tarpeita palveleva kokoustilatarjonta. Lahden seudulta kokoustilaa etsivä ei voikaan ohittaa Messilää juuri sen monipuolisuuden vuoksi. Messilässä hyvin varustellut, erikokoiset kokoustilat, majoitusmahdollisuudet, Kartanon erinomainen keittiö, oheisaktiviteettitarjonta laskettelurinteiden riemuista järviristeilyihin sekä Lahden kaupungin välitön läheisyys tarjoavat lähes loputtomasti työkaluja ainutlaatuisen kokouksen, koulutuksen, lanseerauksen, kauppiastapaamisen tai yhteistyökumppanipäivän järjestämiselle.\nPerinteikäs kokoustila Lahden seudulla\nLahti tunnetaan ennen kaikkea urheilukaupunkina, mutta nykyisin myös monien kansallisten ja kansainvälisten suurtapahtumien näyttämönä. Kokouskartano Messilä sijaitsee noin 10 kilometrin päässä kaupungin keskustasta ja on majoittanut sekä tarjonnut kokoustilaa useille Lahdessa vierailleille ryhmille, delegaatioille ja arvovieraille. Lahden keskustan kokoustilatarjonnasta poiketen Messilässä luonto ja monet kokousta rytmittävät ja keventävät aktiviteetit ovat aivan käden ulottuvilla, kokoustilan seinän takana. Laskettelun lisäksi talvisiin aktiviteetteihin kuuluvat moottorikelkkasafarit ja lumikenkäilyt, kesäisin kokouksen voi päättää golfkentällä tai vaikkapa laavulla pannukahvia hörppien.\nKokouskartanon kokenut henkilökunta auttaa kaikissa kokouksen järjestämiseen liittyvissä kysymyksissä ja varmistaa, että kokouspäivä vastaa puitteidensa puolesta sille asetettuja odotuksia.\nKaiken kokoisia kokoustiloja, kaikkiin kokoustarpeisiin\nKartanon pihapiirissä on kaikkiaan yhdeksän erilaista ja erikokoista kokoustilaa aina pienistä ja intiimeistä muutaman hengen kamareista jopa 200 henkeä vetävään Markkinaravintolaan. Kaikista Messilän Kartanon kokoustiloista löytyy Wi-Fi, videotykki ja fläppitaulu. Tarvittaessa kokoustilaan voidaan järjestää myös televisio.\nKartanon yläsali sijaitsee Messilän Kartanon päärakennuksessa. Asettelumuodosta riippuen kokoustilaan mahtuu 30–50 henkeä.\nParvekekamari on kahden huoneen muodostama kokoustilakokonaisuus, johon asettelusta riippuen mahtuu 15–25 henkeä. Parvekekamari sijaitsee Kartanon yläkerrassa.\nEtu- ja takakamari ovat hotellin yhteydessä sijaitsevia pieniä, ryhmätöiden tekoon tai lyhyempikestoiseen neuvonpitoon soveltuvia kokoustiloja noin 8 hengelle.\nNoin sadan neliön kokoinen hotellilla sijaitseva luentosali sopii nimensä mukaisesti asettelusta riippuen 25–40 hengen kokoustilaksi.\nKartanon sikarikabinetissa on 12 hengen diplomaattipöytä. Kokoustilan erinomainen sijainti aivan kartanon ruokasalin vieressä mahdollistaa esimerkiksi lounaskokousten pidon.\nMarkkinaravintola on Messilän kokoustiloista suurin. Luokkamuotoisena Markkinaravintolassa on paikat 80:lle, ravintolamuodossa jopa 200:lle. Markkinaravintola muuntuu helposti monenlaisiin tarpeisiin aina työarjesta juhlaan.\nAivan päärakennuksen vieressä sijaitsee Ylöstalo, vanha, entisten isäntäperheiden asuinrakennus, jossa kokoustaminen onnistuu kodikkaissa puitteissa. Talossa on tilavan tuvan lisäksi mahdollisuus majoittua, saunoa ja laittaa ruokaa.\nVatsat täyteen kokouksen lomassa\nKokouksen kestosta ja kokousväen toiveista riippuen Messilä tarjoilee vierailleen sopivaa suuhunpantavaa aina aamiaisesta pikkupurtaviin, täyttäviin lounaisiin ja ruhtinaallisiin päivällisiin. Kokouskahvit katetaan valmiiksi varattuun kokoustilaan ja aamiainen, lounas sekä päivällinen tarjoillaan Kartanon tunnelmallisessa ruokasalissa.\nKokousvieraiden tarjoilu voidaan halutessa rakentaa täysin yksilöllisten toiveiden pohjalta tai ruokailun runkona voidaan käyttää Messilän vaihtuvia lounas- ja päivällislistoja. Messilän keittiömestari valmistaa ateriat aina parhaista raaka-aineista mahdolliset ruoka-aineallergiat tai teemat huomioiden. Valittavana on myös valmiita kokouspaketteja, joihin on kokouksen kestosta ja ajankohdasta riippuen suunniteltu erilaisia ateriakokonaisuuksia sekä kokoustilaan katettavia makeita ja suolaisia välipaloja.\nPari askelta kokoustilasta puhtaisiin lakanoihin\nIllan tullen Messilän Kartanon pihapiiri ja ympäristö tarjoavat laadukasta ja tunnelmallista majoitusta aivan kokoustilojen tuntumassa. Punamultaiset aittamökit ja aittahuoneet majoittavat 1–6 vierasta, samoin kuin laskettelurinteiden kainalossa sijaitsevat saunalliset hirsimökitkin. Ryhmien tiiviiseen, häiriöttämään työskentelyyn erinomaisesti soveltuva Ylöstalo tarjoaa huvilatyyppistä majoitusta maksimissaan kymmenelle hengelle. Perinteisempää majoitusta tarjoavat hotellirakennuksen kahden- ja yhdenhengen huoneet.\nKoko päivän sisällä istumisen sijaan kokouspäivää voi rytmittää ja ajatusta raikastaa erilaisin aktiviteetein. Hyvällä säällä vaikka koko kokouksen voi siirtää ulos pihapöytien ääreen. Messilän sijainti aivan vehreän luonnon äärellä tarjoaa Lahden keskustan kokoustiloja runsaammin vaihtoehtoja oheisohjelmaksi. Talvella hiihtoladut, laskettelurinteet, pulkkämäet, lumikenkäilyt ja pannukahvit laavulla, kesällä golf, järviristeilyt, tyhy-aktiviteetit tai vaikkapa mönkijäsafarit tuovat kokouspäivään aivan uudenlaista potkua. Toisaalta urbaanimpaan ympäristöön kaipaava pääsee helposti tutustumaan Lahden nähtävyyksiin, kuten hyppyrimäkiin, Hiihtomuseoon, satamaan tai vaikkapa teatteriin illanviettoon.\nMessilän Kartano yhdessä yhteistyökumppaneidensa kanssa tarjoaa monipuolisia hyvinvointi- ja hauskanpitoaktiviteetteja kokous- ja tapahtumapäivien lomaan. Päivän kulkuun ja ryhmälle sopiva kokonaisuus räätälöidään aina yhdessä Messilän myyntipalvelun kanssa. Esimerkkejä tarjonnasta:\nKokous- ja juhlapäivästä saa unohtumattoman esimerkiksi ohjelmallisen teemaillallisen myötä. Yhteistyökumppaneiden kanssa toteutettavilla Messilän Gallialaisilla illallisilla grillataan kokonainen sika ja vietetään iltaa Asterixin ja Obelixin tapaan. Country-bileissä puolestaan heittäydytään illan ajaksi lännentunnelmaan.\n4event on valtakunnallisesti toimiva hyvinvointipalveluita tuottava asiantuntijayritys, joka tuottaa erilaisia terveyttä ja vireyttä aktivoivia ohjelmakokonaisuuksia Messilän ryhmä- ja yritysasiakkaille. Järjestä kokouksen lomaan talviolympialaiset tai ota haltuun lavatanssien alkeet.\nAivan Kartanon tuntumassa sijaitsee Messilä Golfin 18-väyläinen, luonnonkaunis kenttä Salpausselän harjujen päällä.\nJump Up -ohjelmapalvelu järjestää vauhdikasta viihdettä moottorikelkkailusta mönkijäsafareihin vuosien kokemuksella.\nVain 10 minuutin ajomatkan päässä Messilästä sijaitsee Okeroisten talli. Kokouspäivään on helppo yhdistää vaikkapa koko porukan alkeistunti.


Nokia on ollut pöpöjen pesä Pirkanmaalla pari viikkoa - Puheenaiheet.fi\nAihealueet: Akaa, Jämsä, Korona, Lempäälä, Nokia, Pälkäne, Pirkkala, Tampere, Terveys, Turvallisuus, Uutiset, Ylöjärvi\nVaikka Tampereen tartuntaluvut ovat alvariinsa varsin isoja, on parin viime viikon ajan Pirkanmaalla tartuntoja ollut tiheimmin Nokialla. Kahden viime viikon aikana Nokialla on todennettu THL:n mukaan 17 tartuntaa ja Tampereella 75. Jos Tampereella olisi ollut asukasmäärään nähden yhtä paljon tartuntoja kuin Nokialla, olisi tartuntoja pitänyt olla yli 110.\nTiistaina Nokian ja Akaan tartuntamäärä lisääntyi yhdellä, Lempäälän kahdella ja Tampereen 12 tartunnalla. Lempäälässä tartuntoja on todennettu kahden viikon aikana viisi. Se on asukaslukuun suhteutettuna suurin piirtein kaksi kolmasosaa Tampereen tartunnoista.\nNokiaan nähden Lempäälän tilanne on erinomainen. Jos tilanne olisi Lempäälässä Nokian kaltainen, olisi tartuntoja kirjattu Lempäälässä 12.\nPirkkalassa tilanne on melko lailla Lempäälän kaltainen, koska kahden viime viikon aikana uusia tartuntoja on kirjattu neljä. Asukkaita Pirkkalassa on vajaa 4000 vähemmän kuin Lempäälässä.\nYlöjärvellä koronatilanne on THL:n lukujen valossa rauhoittunut. Kahden viikon aikana uusia tartuntoja on kirjattu kuusi. Toiseen suuntaan on menty Akaassa, jossa pitkään koronatartuntoja oli niin vähän, että kaupunki ei ollut edes THL:n koronakartalla. Nyt tartuntoja on kahdeksan. Niistä kolme on viimeksi kuluneilta kahdelta viikolta.\nPirkanmaan sairaanhoitopiirin niistä kunnista, jotka ovat päätyneet koronakartalle, ovat tartunnoitta kaksi viikkoa selvinneet Pälkäne ja Jämsä, jossa tartuntatilanne oli vielä viime kuun alkupuolella heikko.\nKiharatukkainen Samuel on ollut hukassa pian jo kuukauden


Energiahoito | Vedana\nOletko jatkuvasti stressaantunut ja kipuileeko kehosi?\nKoetko olevasi henkisesti "jumissa"?\nTai kaipaatko lisätukea hyvinvoinnillesi?\nKehomme muistaa kaiken\nniin iloiset kuin surulliset kokemukset. Meissä jokaisessa on enemmän tai vähemmän käsittelemättömiä traumoja, uskomuksia, tapoja, tukahdutettuja tunteita sekä stressiä, jotka vaikuttavat kokemukseemme elämästä ja itsestämme. \nEnnen pitkää sisimpääsi kertynyt kuorma voi alkaa ilmoittamaan itsestään oireilemalla, jopa sairauksien muodossa. Oireilla ja sairauksilla en tarkoita pelkästään fyysisesti ilmenevää vaan myös henkisellä tasolla koettuja haasteita, sillä keho ja mieli ovat yhteydessä toisiinsa.\nPyrimme yleensä kontrolloimaan ja tukahduttamaan nämä ikävät tuntemukset pois "päiväjärjestyksestä". Saatamme ajatella niiden häviävän, vaikka todellisuudessa ne odottavat sopivaa hetkeä ilmaantua uudelleen käsiteltäväksi. Tämä jatkuu niin kauan, kunnes olet valmis kääntymään itseesi päin ja kuuntelemaan myös kehoasi.\nEnergiahoidossa pysähdytään kehosi äärelle\nHoito vaikuttaa autonomiseen hermostoon purkaen kroonista stressiä, joka on usein monien oireiden ja ongelmien taustalla. Kun jännitystiloja saadaan purettua, hermostomme parasympaattinen eli palautumistila aktivoituu. Sinulla on mahdollisuus avautua itsessäsi olevaan potentiaaliin ja nähdä selvemmin, mikä ei palvele sinua enää.\nTämä on hyvin yksilöllinen matka, joka vaatii lempeyttä ja kärsivällisyyttä. Erilaisilla valinnoilla on aina vaikutus elämäämme, missä olemme nyt ja mihin olemme suuntaamassa. Voimme tehdä paljon itse, mutta yleensä tarvitsemme myös apua ja tukea matkallemme. \nEnergiahoito on äärimmäisen lempeä ja rentouttava\nmutta kuitenkin tehokas menetelmä hyvinvointisi tueksi. Kaikki tapahtuu sinun ja kehosi ehdoilla sekä erilaisilla tunteilla on tilaa purkautua hoidon aikana. Hoitovaikutus kestää yleensä noin pari vuorokautta, joskus jopa pidempään. Koska kyseessä on prosessi ja sen mukainen toimiminen vie aikaa, suosittelen hoitosarjan ottamista. Hoitokertoja olisi hyvä olla n. viikon välein. \nOlen käynyt Suomen Energiahoitajien Body&Mind Energy Balancing Method -koulutuksen 2-tasoon saakka ja hyödynnän mm. tämän menetelmän tekniikoita hoidoissani. Olen hyvin intuitiivinen, tunnen ja luen kehosi viestejä, jotta hoito palvelee sinua parhaalla mahdollisella tavalla. Yleensä energiakenttäsi viestit näkyvät minulle kuvina, sanoina, symboleina tai tuntemuksina, jotka liittyvät nykyiseen tilanteeseesi, menneisyyteen ja siihen, mikä voisi olla sinulle hyväksi.\nLähihoito tapahtuu istuen, seisten ja hoitopöydällä maaten. Tämä ei sisällä manipuloivaa käsittelyä, joten se on hyvin turvallinen ja soveltuu kaikille, myös lapsille ja kotieläimille. Sinun ei tarvitse uskoa menetelmään, sillä se vaikuttaa autonomisen hermoston tasolla.\nRohkaisen sinua olemaan tarvittaessa yhteydessä, niin keskustellaan lisää tilanteestasi. Tämä ei velvoita sinua mihinkään.\nHoidot on mahdollista toteuttaa myös etänä, jos esimerkiksi asut kauempana ja sinulla ei ole mahdollisuutta matkustaa paikan päälle. Hoitoajan alkupuolella käymme puhelimitse läpi hoidon kulun ja keskustelemme hieman tilanteestasi. Hoidon jälkeen olen sinuun uudelleen yhteydessä, jossa kerron omat havaintoni ja voit jakaa myös omia kokemuksiasi. Sovitun etähoidon aikana olisi hyvä rauhoittua vastaanottamaan hoitoa istuma- tai makuuasennossa, mutta myös kevyt tekeminen samaan aikaan on mahdollista. Etähoitoa ei ole välttämätöntä ottaa vastaan reaaliajassa.\nEnergiahoito, 90 min\nEnergiahoito, 45 min (myös etänä)\nEnergiahoito, 75 min etänä\nHoitoajat sisältävät alku-ja loppukeskustelun.\nEnergiahoidoissa ajanvarauksen voit tehdä Vello-kalenteriin ja\nvastaanotto sijaitsee osoitteessa:\nPaciuksenkaari 6, Hki.\nLähi- ja etähoitosarjat voit lunastaa Vedanan\nHOLVI Shopista. Myös yksittäiset etähoidot (75 min) on ostettavissa sieltä.\nSarjapaketit on mahdollista jakaa maksueriin\nKysyttävää? Laita viestiä info@vedana.fi tai yhteydenottolomakkeen kautta.


Ulko- ja sisäliikuntapaikat avautuvat 14.5. alkaen – kokoontumisrajoituksia noudatetaan edelleen | Jyväskylä.fi\nSuomen hallituksen 4.5. antamien linjausten mukaisesti Jyväskylän kaupunki avaa liikuntapaikkojaan asteittain. Torstaina 14.5. avataan ulkoliikuntapaikat ja sen jälkeen muut liikuntapaikat alla olevan listauksen mukaisesti. Liikuntapaikoilla tulee noudattaa valtakunnallisia kokoontumisrajoituksia.\nJyväskylän kaupunki varmistaa turvallisuuden sisätilojen ja alueellisesti rajattujen ulkotilojen osalta rajaamalla asiakasmääriä sekä ohjeistamalla turvaetäisyyksistä sekä tartuntoja ehkäisevästä hygieniasta. Liikuntapaikoille saa tulla ainoastaan täysin terveenä. Toukokuun loppuun (31.5.) asti noudatetaan ohjetta, että liikuntapaikoilla ja ohjatuissa tapahtumissa ja ryhmätoiminnassa saa olla maksimissaan 10 osallistujaa, joista vähintään 1 on valmentaja/ohjaaja. Harjoiteltaessa pyritään välttämään tilanteita, joissa henkilöt joutuvat lähikontaktiin. Henkilöiden väliset etäisyydet säilyvät vähintään kahdessa (2) metrissä koko liikuntapaikalla olon ajan. Vakiovuoroille ei saavuta ennen oman harjoitusvuoron alkua ja vuorolta tulee poistua heti sen päätyttyä.\nHenkilömäärärajoitusta lievennetään 10 henkilöstä enintään 50 henkilöön 1.6. alkaen. 50 hengen kokoontumisrajoitusta sovelletaan julkisten kokoontumisten lisäksi (suositukseen perustuvana toimintaohjeena) myös yksityisen ja kolmannen sektorin järjestämissä tilaisuuksissa sekä harraste-, liikunta- ja urheilutapahtumissa. Suurten, yli 500 hengen yleisötilaisuuksien järjestäminen kielletään hallituksen linjauksen mukaisesti 31.7.2020 asti.\nJyväskylän kaupungin liikuntapaikat avautuvat\n1.6. alkaen: koulujen liikuntasalit, Vehkahalli, luonnonnurmet, uimarannat, beach volley -kentät, Mämminiemen ja Leirikallion virkistysalueet\n1.6. alkaen: Monitoimitalo (avoinna maanantaista – perjantaihin, 24.8. alkaen viikonloput auki), ohjatun liikunnan toimintaa riskiryhmäläisille kuntosalilla ma ja to klo 8.00-10.00 1.-18.6. välisenä aikana\n1.6. alkaen: Vaajakosken liikuntahalli, Lehtisaaren kuntotalo sekä Korpilahden kuntosali\n15.6.-16.8. Tuomiojärven uimarannalla rantavalvonta\n27.7. alkaen: Harjoitusjäähalli (avoinna ma-pe, 10.8. alkaen myös viikonloput auki)\n27.7. alkaen: Kilpajäähalli (alustava aikataulu, riippuu kylmätekniikan uusimisen aikataulusta)\n3.8. alkaen: Uimahallit AaltoAlvari ja Wellamo (1.6.-31.7. seuravuoroja), ohjatun liikunnan ryhmät 17.8. alkaen\n6.8. alkaen: Hipposhalli\n10.8. alkaen: Kuokkalan Graniitti\n17. tai 24.8. alkaen: Tikkakosken jäähalli\n5.10. alkaen: Kilpajäähallin minijää\nMikäli vakiovuoroilla ei noudateta ryhmäkokorajoituksia koskevia ohjeistuksia, on liikuntapalveluilla oikeus perua vuoro.\nLiikuntapaikoilla tulee noudattaa valtioneuvoston liikkumis- ja kokousrajoituksia.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ohjeistuksia


Korkeimmat valtiontuet Itä- ja Pohjois-Suomeen - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKorkeimmat valtiontuet Itä- ja Pohjois-Suomeen\nKotimaa Julkaistu 28.03.2006 14:19 (Päivitetty 29.03.2006 15:51)\nValtiontuen tarkoituksena on tukea luoda edellytyksiä eri alueiden taloudelliselle kasvulle. Tukialueilla saa ehdotuksen mukaan asua enintään 33 prosenttia väestöstä. Uutta nykyiseen tilanteeseen on myös se, että myös Etelä-Suomessa voidaan kansallisesta rahasta pienille ja keskisuurille yrityksille myöntää tukea. Ne alueet, joille tätä tukea voidaan myöntää, tulevat vähenemään.\nTalouspoliittinen ministerivaliokunta on päättänyt Suomen valtiontukialueita koskevasta ehdotuksesta vuosille 2007-2009.\nKorkein tukiluokka kohdistetaan Itä-Suomessa Etelä-Savon, Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan ja Kainuun maakuntiin. Pohjoisessa mukana ovat Lapin maakunta ja Pohjois-Pohjanmaan maakunta Oulun, Raahen ja Ylivieskan seutukunnat pois lukien. Keski-Pohjanmaalta mukana on Kaustisen seutukunta. Keski-Suomessa ensimmäiseen tukiluokkaan tulee Saarijärven-Viitasaaren seutukunta.\nKehitysalueen toiseen tukiluokkaan ehdotetaan Pohjois-Satakunnan, Keuruun, Äänekosken, Kuusiokuntien, Järviseudun, Ylä-Pirkanmaan, Imatran, Suupohjan, Jämsän, Joutsan ja Lappeenrannan seutukuntia sekä Kuusankosken kaupunkia.\nAhvenanmaalta mukaan ehdotetaan kahta seutukuntaa eli Ålands Skärgårdia ja Ålands Landsbygdiä. Saaristosta tulee mukaan yhdeksän kuntaa eli Dragsfjärd, Nauvo, Korppoo, Houtskari, Iniö, Rymättylä, Velkua, Kustavi ja Maalahti sekä valtioneuvoston asetuksen mukaisia kuntien saaristo-osia.\nValtiontukialueiden enimmäisväestöosuus (kuinka monta prosenttia väestöstä voi asua tukialueella) laskee uudella kaudella 40,6 prosentista 33 prosenttiin. Ehdotus toimitetaan seuraavaksi EU:n komission käsittelyyn.\nUutta Etelä-Suomen pk-yrityksille myönnettävät tuet\nItä- ja Pohjois-Suomi ovat kokonaisuudessaan valtion tukialuetta, kertoo valtiosihteeri Antti Mykkänen sisäasiainministeriöstä:\n- Pohjois- ja Itä-Suomessa pienyritykset voivat saada vaikkapa 30 prosenttia julkista tukea investointeihinsa, keskisuuret voivat saada esimerkiksi 20 prosenttia. Ihan vastaava järjestelmä tulee jatkumaan, mutta Suomessa vaan ne alueet, joille tätä tukea voidaan myöntää, tulevat vähenemään. Uutta nykyiseen tilanteeseen on myös se, että nyt Etelä-Suomessa voidaan kansallisesta rahasta pienille ja keskisuurille yrityksille myöntää tukea.\nKauppa- ja teollisuusministeriö tekee tällä viikolla esityksen siitä, mitkä olisivat eri kokoisille yrityksille myönnettävät tukiprosentit.\nSuomalaiset opiskelijat nostavat vain vähän opintolainaa Aurinko pimenee huomenna


Edvard I (Englanti) – Wikipedia\n16. marraskuuta 1272 - 7. heinäkuuta 1307\nEdeltäjä Henrik III\nSeuraaja Edvard II\nSyntynyt 17./18. kesäkuuta 1239\nKuollut 7. heinäkuuta 1307 (68 vuotta)\nPuoliso Eleonoora Kastilialainen\nEdvard I (17./18. kesäkuuta 1239 – 7. heinäkuuta 1307) oli Englannin kuningas vuosina 1272–1307. Hänet tunnetaan ennen kaikkea Walesin valloittajana, Englannin juutalaisten karkottajana ja skottien pitämisestä kovin ottein Englannin ylivallan alla. Edvard I oli kärsimätön ja kunnianhimoinen hallitsija, joka kohteli kapinoitsijoita säälimättömästi. Pituutensa vuoksi hänet tunnetaan lisänimellä Pitkäsääri (engl. Longshanks).\nEdvard I oli järjestyksessään jo neljäs samanniminen kuningas Englannissa.\n1 Lapsuus ja avioliitto\n2 Nuoruus ennen valtaannousua\n3.2 Walesin sodat\n3.3 Skotlannin sodat\n4 Edvard ja juutalaiset\nLapsuus ja avioliitto[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nEdvard syntyi Westminsterin palatsissa 17. tai 18. kesäkuuta 1239 kuningas Henrik III:n ja Eleonoora Provencelaisen vanhimpana lapsena. Vuodet 1239–1246 Edvardia hoitivat Hugh Giffard (Worcesterin piispan Godfrey Giffardin poika) ja tämän vaimo Sybil, joka oli kätilönä Edvardin synnytyksessä. Giffardin kuoltua Bartholomew Pecche korvasi tämän. Eräs nuorena Edvardille annetuista maista (vuonna 1249) oli Gascogne, mutta Henrik oli nimennyt Simon V de Montfortin vuotta aiemmin alueen kuninkaalliseksi käskynhaltijaksi, joten Edvardilla ei käytännössä ollut käskyvaltaa eikä tuloja alueelta.\nHenrik III ja Kastilian hallitsija Alfonso X Viisas järjestivät Edvardin ensimmäisen avioliiton vuonna 1254. Edvard nai Eleonoora Kastilialaisen 1. marraskuuta 1254 Las Huelgasin luostarissa ja samalla Alfonso löi hänet ritariksi. Seuraavana vuonna aviopari palasi Englantiin.\nNuoruus ennen valtaannousua[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuonna 1258 paronit pakottivat Henrikin hyväksymään niin sanotut Oxfordin sopimusehdot. 14. maaliskuuta 1259 Edvard teki liiton Gloucesterin jaarlin kanssa, joka oli ollut eräs Oxfordin sopimusehtojen tärkeimmistä alullepanijoista. Tämän vuoksi Edvard lähentyi uudistuksia odottavia paroneja ja 15. lokakuuta 1259 Edvard ilmoitti liittoutuneensa Simon de Montfortin kanssa ja kannattavansa paronien tavoitteita.\nPian tämän jälkeen Henrik lähti Ranskaan rauhanneuvotteluihin. Thomas Wykesin kronikka väittää, että Henrik sai tietää Edvardin yrittävän juonitella häntä vastaan ja kuningas palasi Lontooseen. Sen jälkeen Henrik pakotti Edvardin liittolaisten palauttamaan saamansa linnat ja Edvardin itsenäisyyttä rajoitettiin jyrkästi.\nSeuraavien vuosien aikana vastakkainasettelu paronien ja kuninkaan välillä lisääntyi. Simon de Montfort joukkoineen valtasi suurimman osan kaakkoista Englantia vuonna 1263. Lewesin taistelussa 14. toukokuuta 1264 Henrik lyötiin ja otettiin vangiksi. De Montfortista tuli nyt väliaikainen hallitsija ja Henrik ja Edvard joutuivat kotiarestiin. Vain viisitoista kuukautta myöhemmin Edvard Pitkäsääri oli paennut vankeudesta ja johti kuningasmielisten joukot voittoon Eveshamin taistelussa 4. elokuuta 1265. Simon de Montfort sai surmansa taistelukentällä. Henrik eli viimeiset vuotensa nimellisenä hallitsijana, tosiasiallista valtaa käytti jo hänen poikansa Edvard.\nSotaretket[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuonna 1269 kardinaali Ottobono, paavin lähettiläs, saapui Englantiin ja pyysi prinssi Edvardia ja hänen veljeään Edmundia osallistumaan Ludvig IX:n mukana kahdeksannelle ristiretkelle. Pystyäkseen osallistumaan Edvard joutui lainaamaan rahaa runsaasti Ludvigilta ja ranskalaisilta. Oppineet kuten P.R. Cross ovat arvioineet Edvardin keränneen ja kuluttaneen lähes puoli miljoonaa livreä. Edvardin mukana lähti suhteellisen pieni joukko ritareita, luultavasti vain noin 230. Monet retkikunnan jäsenistä olivat Edvardin sukulaisia. Ristiretken alkuperäisenä tavoitteena oli mennä piiritetyn Akkon avuksi, mutta Ludvig oli suunnannut Tunisiaan. Edvardin saavuttua sinne Ludvig oli jo kuollut sairauteen. Suurin osa ranskalaisista joukoista palasi kotiin, mutta pieni osa heistä seurasi Edvardia Akkoon osallistuakseen yhdeksänteen ristiretkeen.\nLyhyen pysähdyksen Kyproksella jälkeen Edvard saapui Akkoon kolmentoista laivan kanssa. Akkossa olleessaan Edvard yritti solmia diplomaattisuhteet mongolien kanssa toivoen liittoa, jonka avulla lyödä Egyptin sulttaani Baibars. Ajatus ei kuitenkaan toteutunut.\nVuonna 1271 Kyproksen Hugo III saapui Pyhälle maalle mukanaan joukko ritareita. Vahvistusten saapuminen rohkaisi Edvardia hyökkäämään Ququnin kaupunkiin. Pian tämän jälkeen Edvard solmi kymmenen vuoden rauhansopimuksen Baibarsin kanssa. Jokseenkin samoihin aikoihin hänet yritettiin myös salamurhata. Saatuaan tiedon isänsä kuolemasta vuonna 1272 Edvard palasi Englantiin Euroopan hovien kautta kulkeneen huvipitoisen paluumatkan jälkeen vuonna 1274 ottaakseen vallan käsiinsä .\nYleisesti Edvardin ristiretki oli varsin merkityksetön ja antoi vain Akkolle kymmenen vuotta armonaikaa. Edvardin maineelle osallistuminen teki kuitenkin hyvää, ja jotkut vertasivat häntä jopa Rikhard Leijonamieleen.\nVahvistaakseen valtaansa Edvard aloitti laajat tutkimukset palauttaakseen lain ja oikeuden maahan. Ne paljastivatkin laajoja väärinkäytöksiä ja Edvard käynnisti laajat lainsäädäntöuudistukset .\nWalesin sodat[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuonna 1267 Montgomeryn rauhassa Llywelyn ap Gruffudd oli laajentanut Walesin alueita etelämmäksi ja saavuttanut Walesin prinssin arvonimen. Llywelyn ei kuitenkaan suostunut antamaan uskollisuuden valaa kuninkaalle, joten tämä päätti käyttää voimakeinoja hänen alistamisekseen. Edvard kieltäytyi hyväksymästä isänsä tekemää rauhaa ja palkkasi vuonna 1275 merirosvot kaappaamaan Eleonoora de Montfortin, Simon de Montfortin ainoan tyttären. Tämä oli matkalla Ranskasta (jossa oli ollut maanpaossa) Walesiin naidakseen Llywelynin. Vuonna 1276–1277 Edvard kävi ensimmäisen sotaretkensä Walesin prinssiä vastaan. Llywelyn vangittiin Snowdonian vuorilla. Seuranneessa Aberconwyn rauhassa Eleonoora vapautettiin ja Llywelynin sallittiin mennä naimisiin hänen kanssaan. Loistava hääseremonia pidettiin Worcesterin tuomiokirkossa ja Edvard vastasi kuluista. Llywelyn sai pitää Walesin prinssin arvonsa, mutta maa-alueista hänelle jätettiin vain pieni pala Gwyneddia.\nVuonna 1282 Llywelynin nuorempi veli Dafydd ap Gruffydd aloitti kapinan. Llywelyn kuoli pian tämän jälkeen. Sitten Edvard tuhosi jäljelle jääneen vastarinnan, kaapaten, brutaalisti kiduttaen ja teloittaen Dafyddin seuraavana vuonna. Suojellakseen valloitustaan hän rakennutti massiivisia kivilinnoja ympäri Walesia. Näistä Caernarfonin, Beaumarisin ja Harlechin linnat ovat säilyneet nykypäiviin. Rhuddlanin asetuksella vuonna 1284 Walesista tuli osa Englantia. Vuonna 1301 Edvard I nimitti vanhimman poikansa Walesin prinssiksi, ja arvonimi on siitä lähtien ollut Englannin kuninkaan vanhimmalla pojalla.\nSkotlannin sodat[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nEdvard I:n ja Eleonoora Kastilialaisen patsas, Lincolnin katedraali.\nWalesin jälkeen Edvard I:n mielenkiinto suuntautui Skotlantiin. Vuonna 1286 Skotlannin kuningas Aleksanteri III kuoli ja jätti perijäkseen vasta kolmevuotiaan tyttärentyttärensä Margareetan, joka oli Aleksanterin tyttären ja Norjan kuninkaan lapsi. Edvardilla oli suunnitelma Margareetan naittamiseksi pojalleen, mutta tämä kuoli matkallaan Norjasta Skotlantiin. Kolmetoista aatelista vaati tämän jälkeen Skotlannin kruunua itselleen. Välttääkseen sisällissodan ja Englannin hyökkäyksen Edvardin annettiin valita kruununperimyksestä ja tämä valitsi Skotlannin kuninkaaksi marraskuussa 1292 John Balliolin. Edvard vaati Balliolilta uskollisuudenvalaa ja teki selväksi, että halusi tämän sotilaallista ja taloudellista tukea Ranskaa vastaan. Tämä oli liikaa Balliolille, joka solmi neuvonantajiensa taivuttelemana liiton Ranskan kanssa ja aloitti sodan. Edvard kokosi suuren armeijan ja marssi Skotlantiin tuhoten muun muassa Berwick-upon-Tweedin kaupungin ja valloittaen Dunbarin ja Edinburghin. Niin sanottu Sconen kivi (”kohtalon kivi”) eli hietakivi, jolla skottihallitsijat oli kruunattu 800-luvulta asti, vietiin Sconen palatsista Westminster Abbeyyn Englantiin. Kivi asetettiin Edvardin valtaistuimen, jolla kaikki myöhemmät Englannin hallitsijat on kruunattu, alle, jossa se oli aina vuoteen 1996.\nSkotlantilaisten kapinat kuitenkin jatkuivat yli Edvardin valtakauden. Kuninkaalle tuotti päänvaivaa erityisesti itsenäisyystaistelija William Wallace, mutta hän voitti tämän Falkirkin taistelussa 1298. Oltuaan yhdeksän vuotta leskenä, Edvard meni vuonna 1299 naimisiin Ranskan Filip III:n tyttären Margareetan kanssa. Edvard jatkoi hyökkäyksillä Skotlantiin vuosina 1300, 1301, 1303 ja 1304. Wallace saatiin kuitenkin vangiksi vasta 1305 ja teloitettiin 23. elokuuta 1305. Vuotta myöhemmin toinen skottisankari Robert Bruce antoi St. Andrewin piispan kruunata itsensä Skotlannin kuninkaaksi. Vaikka Edvard ensin löikin Brucen, vuonna 1307 tämä kokosi joukkonsa, ja Edvard kuoli sairauden heikentämänä 7. heinäkuuta 1307 Burgh-on-Sandsissa ennen kuin sai Skotlannin täysin liitetyksi Englantiin. Vastoin toiveitaan hänet haudattiin Westminster Abbeyhin. Hänet haudattiin lyijyarkussa. Edvardin toive oli, että lyijyarkku vaihdettaisiin kultaiseen vasta kun Skotlanti olisi kokonaan valloitettu ja liitetty Englannin kuningaskuntaan. Tämä tapahtui vuonna 1707, mutta vielä nykyään Edvard I:n jäännökset ovat lyijyarkussa. Hänen poikansa Edvard II seurasi isäänsä valtaistuimella.\nEdvard ja juutalaiset[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nRahoittaakseen Walesin sotaretket Edvard I alkoi verottaa raskaasti juutalaisia rahanlainaajia. Juutalaiset köyhtyivät ja menettivät uuden pankkijärjestelmän myötä yleisen ”käyttökelpoisuutensa”, mikä johti antisemitismin lisääntymiseen. Lopulta Edvard I kielsi koron ottamisen kokonaan ja aloitti suoranaiset juutalaisvainot. Vuonna 1274 juutalaiset pakotettiin kantamaan keltaista merkkiä, ja noin 300 johtavien juutalaisperheiden päämiestä teloitettiin Lontoon Towerissa. Vuonna 1290 Edvard I hääti juutalaiset kokonaan Englannista.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Edvard I (Englanti).\nEdvard I brittimonarkian virallisilla sivuilla\nEdvard I BBC:n sivuilla\nNoudettu kohteesta "https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Edvard_I_(Englanti)&oldid=17643068"\nVuonna 1239 syntyneet\nVuonna 1307 kuolleet\nSivua on viimeksi muutettu 15. lokakuuta 2018 kello 20.54.


Väitös: Seeprakalan avulla tuotetaan uudenlaisia tutkimusmalleja ihmisen sairauksille | Tampereen yliopisto\nVäitös: Seeprakalan avulla tuotetaan uudenlaisia tutkimusmalleja ihmisen sairauksille\n30.5.2022 08:24:36 EEST | Tampereen yliopisto\nHarvinaiset eläinmallit, kuten seeprakala, hyödyttävät ihmisen geneettisten sairauksien ja infektiosairauksien tutkimusta. Esimerkiksi seeprakalan nopea yksilönkehitys ja geneettinen muokattavuus ovat tutkimuksen kannalta erittäin hyödyllisiä ominaisuuksia. FM Meri Uusi-Mäkelän väitöskirjatutkimuksessa seeprakalaa hyödynnetään ihmisen tautimallinnuksessa uusien tautigeenien tunnistamiseksi.\nMeri Uusi-Mäkelä. Kuva: Jukka Lehtiniemi\n— Ihmisen geneettisten sairauksien ja infektiosairauksien mallintaminen nojaa edelleen vahvasti eläinmallien käyttöön. Koska monet geneettiset ja patogeenien aiheuttamat sairaudet ovat useiden eri solu- ja kudostyyppien yhteisvaikutuksesta riippuvaisia, emme vielä kykene mallintamaan niitä ainoastaan solu- ja kudosviljelmien avulla, vaikka toki niistäkin on varsinkin varhaisessa tutkimuksessa hyötyä, Uusi-Mäkelä kertoo.\n— Nisäkkäiden, kuten hiirten, tarvetta ihmisen tautimallinnuksessa voitaisiin vähentää vaihtoehtoisten eläinmallien, kuten seeprakalan ja banaanikärpäsen avulla. Tietyissä tilanteissa seeprakala soveltuu tautimallinnukseen jopa paremmin kuin perinteinen hiirimalli, Uusi-Mäkelä perustelee.\nUusi-Mäkelä hyödynsi väitöskirjatutkimuksessaan geenimuunneltuja seeprakaloja ihmisen tautien genetiikan mallinnuksessa. Tutkimuksessa tuotettiin seeprakalamalli ihmisen harvinaisen FINCA-sairauden tutkimukseen sekä kaksi seeprakalamallia ihmisen tuberkuloosi-infektion genetiikan tutkimusta varten.\nFINCA-sairautta käsitelleessä tutkimuksessa selvitettiin tämän hiljattain Suomessa tunnistetun geneettisen sairauden aiheuttajaa. Tutkituilla FINCA-potilailla havaittiin muutoksia geenissä, joka koodaa toistaiseksi tuntematonta NHLRC2-proteiinia. Potilaat syntyivät terveinä, mutta pian syntymän jälkeen, alle kahden vuoden iässä, menehtyivät tuntemattomaan monielinsairauteen.\nTutkimuksen kannalta geenin ja sairauden syy-yhteys pitää pystyä osoittamaan myös eläinmalleissa. Hiirimallin tuottaminen sairaudelle osoittautui kuitenkin hyvin vaikeaksi, sillä poistogeeniset hiiret menehtyivät ennen syntymää. Seeprakalalla, jonka vastaava geeni on hiljennetty, havaittiin elektronimikroskopian avulla aivojen keskiosassa muutoksia, joita voidaan pitää vastaavina ihmispotilaiden aivokudoksissa havaituille muutoksille, mikä puolsi NHLRC2-geenin roolia ihmisen FINCA-sairauden synnyssä. Tutkimus tehtiin yhteistyössä Oulun yliopiston tutkijoiden kanssa.\nInfektiosairauksien tutkimuksessa seeprakala soveltuu hyvin esimerkiksi ihmisen tuberkuloosin mallintamiseen. Sekä ihminen että seeprakala ovat luontaisesti alttiita mykobakteerien aiheuttamille sairauksille (kuten tuberkuloosi), toisin kuin esimerkiksi hiiret. Seeprakaloilla esiintyvä niin kutsuttu kalatuberkuloosi muistuttaa mekaniikaltaan ihmisen tuberkuloosia.\nTutkimuksen tulokset osoittivat, että inflammasomisignalointireitti on olennainen osa kehon immuunipuolustusta mykobakteeri-infektiossa. Sen sijaan intelektiini 3 -geenin merkitys mykobakteerin aiheuttaman infektion etenemiseen todettiin vähäiseksi.\n— Tutkimustemme avulla voitiin osoittaa kunkin tutkitun geenin merkitys sairaudessa, ja osoitettiin seeprakalan soveltuvan hyvin ihmisen genetiikan malliksi. Parhaassa tapauksessa vaihtoehtoisten eläinmallien avulla voidaan samanaikaisesti tuottaa erittäin luotettavaa tutkimustietoa sekä vähentää tarvetta nisäkäsmallien käytölle, Uusi-Mäkelä toteaa.\nVäitöskirjan valmistuttua Uusi-Mäkelä on siirtynyt Karoliiniseen instituuttiin tutkimaan pneumokokki-infektioita Birgitta Henriques Normarkin tutkimusryhmään.\nFilosofian maisteri Meri Uusi-Mäkelän kokeellisen immunologian alaan kuuluva väitöskirja Zebrafish as a Model for Human Genetic and Infectious Diseases tarkastetaan julkisesti Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa keskiviikkona 8.6.2022 kello 12.00 alkaen. Paikkana on Tampereen yliopiston Arvo-rakennuksen sali F114, osoitteessa Arvo Ylpön katu 34, Tampere. Vastaväittäjänä toimii professori Marko Salmi Turun yliopistosta. Kustoksena toimii professori Mika Rämet.


Maatalouskesko Oy / Pekka Kalmi Oy:n liiketoiminta\nKilpailuvirastolle on 15.2.2005 ilmoitettu kilpailunrajoituslain (303/98) 3 a luvun yrityskauppasäännösten mukaisesti järjestely, jossa Maatalouskesko Oy hankkii Pekka Kalmi Oy:n liiketoiminnan.\nMaatalouskesko harjoittaa maatalousalan tuotteiden tukku- ja vähittäiskauppaa. Yhtiö myy muun muassa viljaa, rehua, lannoitteita, siemeniä, kasvinsuojeluaineita, traktoreita ja muita maatalousalan työkoneita sekä karjatalouskoneita ja -rakennuksia. Maatalouskesko on Kesko Oyj:n tytäryhtiö.\nKaupan kohteena oleva Pekka Kalmi Oy:n liiketoiminta käsittää kaksi kauppapaikkaa, jotka ovat Loimaan Rautia K-maatalous ja K-maatalous Kyrö. Pekka Kalmi Oy on harjoittanut edellä mainituissa kauppapaikoissa rauta- ja maatalousalan vähittäiskauppaa. Yhtiö on muun muassa myynyt viljaa, maatalouden tuotantotarvikkeita, maatalouskoneita ja pienkoneita sekä rauta- ja rakennustarvikkeita.\nKesko Oyj:n ja sen kanssa samaan yritysryhmään kuuluvien yritysten maailmanlaajuinen liikevaihto vuonna 2004 oli noin 7 517 miljoonaa euroa ja Pekka Kalmi Oy:n vastaavasti [alle 30] miljoonaa euroa. Kesko Oyj:n ja sen kanssa samaan yritysryhmään kuuluvien yritysten Suomesta kertynyt liikevaihto vuonna 2004 oli noin 6 422 miljoonaa euroa. Pekka Kalmi Oy:n vuoden 2004 liikevaihto kertyi kokonaan Suomesta. Koska kilpailunrajoituslaissa määritellyt liikevaihtorajat ylittyvät, järjestely kuuluu yrityskauppasäännösten soveltamisalaan.\nPekka Kalmi Oy harjoittaa maataloustavaroiden- ja rautakauppa-alan tavaroiden vähittäiskauppaa. Loimaan kauppapaikan osalta Pekka Kalmi Oy kuuluu Maatalouskeskon K-maatalousketjuun ja Rautakeskon Rautia-ketjuun sekä Kyrön kauppapaikan osalta K-maatalousketjuun. Ilmoittajan mukaan Kesko on poikkeuksellisissa tilanteissa ottanut haltuunsa joitain Rautia- ja K-maatalous-ketjuun kuuluvia vähittäiskauppayrityksiä. Useimmiten syynä on ollut se, että uutta kauppiasta ei ole löytynyt lopettaneen tilalle.\nIlmoittajan mukaan Keskon yritysryhmään kuuluvia Rautia K-Maatalous ‑yhdistelmäkauppoja on Suomessa tällä hetkellä yhteensä 44 ja K-maatalouskauppoja yhteensä 56, joista 20 on Maatalouskesko Oy:n omia liikkeitä. Ilmoittajan mukaan kilpailu tapahtuu ennen kaikkea maataloustavaroiden ja rautakappa-alan vähittäiskauppaa harjoittavien ryhmien välillä. Ilmoittajan mukaan K-ryhmän valtakunnallinen markkinaosuus maataloustuotteiden vähittäiskaupan osalta on [30–40 %] ja rautakauppatavaroiden osalta [25–35%]. Ilmoittajan mukaan Pekka Kalmi Oy:n markkinaosuus Loimaan alueen maataloustavaroiden vähittäiskaupassa on [25–35 %] ja Kyrön alueen osalta [30–40 %]. Rautakauppatuotteiden osalta markkinaosuus on Loimaan alueella [40–50 %]. Maataloustavaroiden vähittäiskaupan hankintamarkkinoiden osalta Maatalouskeskon valtakunnallinen markkinaosuus on ilmoittajan mukaan [30–40 %]. Rautakauppatavaroiden vähittäiskaupan hankintamarkkinoiden osalta Rautakeskon valtakunnallinen markkinaosuus on puolestaan [20–30 %].\nKeskon keskeisiä kilpailijoita maatalous- ja rautakauppatavaroiden markkinoilla ovat muun muassa Hankkija-Maatalous Oy, Suomen Yrittäjien Maatalous Oy, Valtra Oy Ab, Puumerkki Oy ja Starkki. Kesko arvioi maatalouskaupan vähittäismarkkinoiden arvon olevan Suomessa noin 1,7 miljardia euroa.\nKilpailuvirasto hyväksyy yrityskaupan, jossa Maatalouskesko Oy hankkii Pekka Kalmi Oy:n liiketoiminnan. Kilpailuviraston arvion mukaan yrityskauppa ei synnytä tai vahvista sellaista määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena kilpailu merkittävästi estyy Suomen markkinoilla tai niiden oleellisella osalla.


Miten ylläpidän muutosta? - Pelirajaton\nMiten ylläpidän muutosta?\nEtusivu > Miten ylläpidän muutosta?\n20.5.2016 — Muutostyö, Pelaajat\nMuutos alkaa motivaation löytämisestä, oivaltamisesta tai kriisistä, joka laittaa liikkeelle uusiutumisen tarpeen.\nVoin huonosti, elämäntapani ovat virheelliset, en nuku, pelaan liikaa tai käytän päihteitä.\nKun havahtuminen uuteen on tapahtunut, syntyy muutoshalu. Haastavinta on muutostyö. Joudun opettelemaan uusia toimintatapoja. Joudun sietämään tunteita, joihin en voi reagoida enää entisellä tavalla vaan on vaivalloisesti kehitettävä uusia käytäntöjä vanhojen tapojen sijaan.\nErään tutkimuksen mukaan vanha tottumus saadaan pois 66 toistolla. On siis 66 kertaa toistettava uutta tapaa. Se vaatii aikaa, vaivaa ja hyviä tukijoukkoja.\nKun ihminen syksyllä aloittaa kuntokuurin tai työväenopiston kielikurssin, puhti helposti loppuu 2-3 kuukauden kuluttua. Siksi ihminen tarvitsee toisia ihmisiä, jotka kannustavat ja ryhmään tulee imu.\nIhmisen on muutettava ajattelua ja asennetta. Se on vaivalloista ja vaatii voimia, kannustajia ja uutta elämän filosofiaa. Motivaatio pidetään yllä, kun muistetaan entiset tavat, jotka eivät tuottaneet hyvää. Yksilö näkee että paluuta vanhaan ei ole.\nToinen asia on palkita ja kokea onnistumisia muutoksen seurauksena. Tänään on uusi päivä ja pidän tästä uudesta. Aamulla hampaita harjatessani kiitän siitä, mitä uutta on elämääni tullut. Myönteinen ajattelu on muutoksen ylläpidon ydin ja onnistumisista palautteen saaminen vahvistaa muutosta. Lisäksi on hyvä muistaa, että ei kannata kieltää itseltään mitään vaan tehdä se vanha tarpeettomaksi. En saa, en voi – minun ei tarvitse enää paeta vanhaan.\nJos on kysymys riippuvuudesta luopumisesta, on myös tehtävä surutyö vanhan jättämisestä. On osattava antaa anteeksi itselleen menneestä. Ei eilistä voi muuttaa – vain tämän päivän ja tästä eteenpäin. Virheistä voi oppia. Jos on pelihaittoja, ne poistuvat, kun en pelaa enää. Kuulosta helpolta, mutta vaatii työtä ja vaivaa. Vaivasta syntyy kuitenkin kestävää hyvää oloa. Ekologisti aitoa. Terve elämä voittaa.\nLaita happinaamari ensin itselle, niin voit palvella muita ja voimat riittävät.\nIloa ja voimia Sinulle!


Have an Ice day : 2016-04-10\nVierailu House of Elliott showroom: lla\nJa voi tytöt ja pojat mikä House of Elliott showroom Meritullinkadulta löytyikään :) Kahdeksan naista ihasteli ensin kaunista kotia ja samalla upeaa maisemataulua, joka avautui Liisan olohuoneen ikkunoista.\nLiisa, House of Elliott talon omistaja ja pääsuunnittelija aloitti tilaisuuden kertomalla hieman itsestään, lyhyesti siitä miten hän on ajautunut myymään helmiä, asumisestaan Pekingissä ja kerkesimme jopa käydä läpi korvan kauneusleikkauksen, kun Liisa etsi kadonnutta korvakoruaan olohuoneen matolta ;) Liisa on ihanan pirskahteleva ja kupliva niinkuin samppanja mitä pääsimmekin myöhemmin maistelemaan.\nLiisa kertoi mielenkiintoisia tarinoita kuohuviinistä ja samppanjasta, Champagne viinimaakunnasta, leskeksi jääneistä viinitilallisisten vaimoista, kun miehet olivat kuolleet kellareissa poksahteleviin viinipullonkorkkeihin, munkkien viinikokeiluista. Maisteltuamme rose kuohuviinia siirryimme Taittinger samppanjaan. Liisalla olikin tästä viinitalosta paljon tietoa ja nauru kaikui naisten huulilta.\nSamppanja pullohan avataan niin, että pyöritetään pulloa ei korkkia. Ja avauksesta pitää kuulua ainoastaan pieni sihahdus ei poksahdusta, se on junttimaista.\nSamppanja tietoiskun jälkeen siirryimme ihastelemaan helmiä. Tiesittekö muuten, että keltaiset helmet ovat arvokkaimpia, sitten tulevat tummat Tahiti helmet ja vasta viimeisenä täysin valkoiset helmet. House of Elliottin helmet ovat aitoja viljeltyjä helmiä ja mynnissä löytyy aitoja helmikoruja muutamasta kympistä useaan tuhanteen.\nToinen helminauha maksoi useita tuhansia ja toinen olikin sitten selkeästi halvempi, mutta maallikon silmään silti yhtä kaunis.\nKun pääsimme tekemään ostoksia viereiseen huoneeseen niin voi pyhä jysäys sitä kuhinaa, mitä korut naisissa aiheuttivatkaan ;)\nOlipa mukavaa, että myös Business Woman blogia pitävä blogiystävä pääsi paikalle <3\nMinäkään en olisi mitään tarvinnut, mutta mukaan lähtivät riippuvat helmikorvakorut, kristalli kaula- ja rannenauha sekä säihkyvä diskopallo.\n(keskimmäinen helminauhakin on House of Elliott mallistosta ja ostettu n. 7-8 v. sitten lentokentältä)\nTämä vaaleanpunainen kevättakki löytyi Zarasta.\nMikäli sinulla on kiva työ- tai naisporukka, tai järjestät esim. syntymäpäiväbileet tai vaikkapa polttarit niin suosittelen ottamaan yhteyttä http://www.houseofelliott.fi/champagne-shopping/ ja sopiman luxusiltapäivän tai illan hyvässä seurassa. Päivä ei maksa mitään joten sekään ei ole este mukavalle illalle tai iltapäivälle.\nLähettänyt Haveaniceday1 klo perjantaina, huhtikuuta 15, 2016 2 kommenttia:\nTunnisteet: helminauha, House of Elliott, showroom\nOlen vuosikausia halunnut ostaa Hermèksen Clik- H rannekorun. Sovitin korua ensimmäisen kerran vuosi sitten lentokentällä, kun odottelin jatkolentoa Münchenin lentokentällä, mutta silloin en sitä vielä raaskinut ostaa.\nEnnen joulua huomasin facebookin Hermes sivulla myynnissä olevan oranssin H korun kultaisilla metalliosilla eli juuri sen mikä olikin mielessäni ensimmäisenä H koruna. Korun saavuttua tajusin, että olinkin ostanut korun ihanaa Anna- Sofialta, hän pitää blogia osoitteessa Style Plaza\nKoru oli todella hyvässä kunnossa ja siitä muodostui heti uusi suosikkini. Clik- H malli on sellainen, että sen käyttöä ei juurikaan tunne ranteessaan eli täydellinen rannekoru: näyttävä, yksinkertainen, mutta huomaamaton käyttää.\nOranssin korun tunnuttua heti omalta, tilasin veronpalautusrahoilla vastaavan korun mustana hopeisilla metalliosilla. Kun tilaus oli lähtenyt Hermèksen verkkokauppaan huomasin Vestiaire Collective sivustolla, että siellä oli myynnissä musta-hopea H Clik leveän mallisena ja vieläpä kuitin kera. No nyt minulla on siis näitä koruja kolme kappaletta ja joka päivä ranteessa on joku näistä.\nHermèksen omasta nettikaupasta paketti saapuu kotiovellesi todella nopeasti, itsellä taisi mennä 2-3 päivää. Huomasin heidän sivuiltaan, että paraikaa heillä on yli 100€ ostoksiin ilmainen postitus.\nSuljetuilta Facebookin kirpputoreilta tekee myös välillä löytöjä niinkuin tein mielestäni tämän Hermèksen vyön kanssa. Lähes käyttämätön vyö ja mukana kaikki mitä liikkeestä ostettaessakin saat, ainoastaan hinta oli halvempi. Tätä vyötähän voi käyttää kaksipuoleisesti eli yhdellä ostolla saatkin kaksi vyötä (musta ja tummanruskea)\nLähettänyt Haveaniceday1 klo sunnuntaina, huhtikuuta 10, 2016 6 kommenttia:\nTunnisteet: Hermès Clik- H Hermès vyö


Marjaana ja Rosa löysivät Kadonneen jäljillä -ohjelmassa italialaisen isän ja isoisän – kaikki mullistui kuvausten jälkeen: ”Elämä on muuttunut täysin” - Viihde - Ilta-Sanomat\nMarjaana ja Rosa löysivät Kadonneen jäljillä -ohjelmassa italialaisen isän ja isoisän – kaikki mullistui kuvau\nNyt toistetaan: Kadonneen jäljillä huipentui tunteiden pyörremyrskyyn – katso sydämen sulattava kohtaaminen!\nJulkaistu: 27.9.2016 20:58\nKadonneen jäljillä -sarjan avausjaksossa Rosa ja Marjaana löysivät liki 40 vuotta kadoksissa olleen italialaisen isoisän ja isän. IS selvitti, mitä heille kuuluu nyt.\nTunteikkaassa Kadonneen jäljillä -sarjan avausjaksossa kuopiolaiset Rosahttps://www.is.fi/haku/?query=rosa, 23, ja äitinsä Marjaanahttps://www.is.fi/haku/?query=marjaana, 43, etsivät italialaista isoisäänsä ja isäänsä, joka oli ollut kadoksissa liki 40 vuotta.\nItalian Barista lähtöisin oleva Domenico Manghisihttps://www.is.fi/haku/?query=domenico+manghisi, 74, löytyi lopulta Miamista, jonne tämä oli muuttanut viettämään eläkepäiviään. Tunteikas jälleennäkeminen tapahtui kesäkuussa.\nIS tavoitti Marjaanan ja Rosan, jotka olivat juuri maanantaina palanneet viiden päivän matkalta Italiasta tapaamasta uutta, suurta, italialaista sukuaan. Rosan ja Marjaanan lisäksi Barissa olivat Marjaanan mies ja Rosan nuorin sisko. Italian suvusta paikalla olivat Miamista lentäneen Domenicon lisäksi kaikki tämän sisarukset puolisoineen ja lapsineen – siis suuri joukko Marjaanan serkkuja ja Rosan pikkuserkkuja.\nKohtaaminen oli hyvin tunteikas ja lämminhenkinen.\n– Meidät toivotettiin todella lämpimästi tervetulleeksi perheeseen, Rosa kuvailee häkeltyneenä ja onnellisena.\n– Alan vasta nyt tajuta kaiken. Elämä on muuttunut täysin, ja olemme aina tervetulleita niin Italiaan kuin Miamiin.\n”Isä oli etsinyt tytärtään vuodesta 1978”\nMyös Marjaanalle isänsä perheen kohtaaminen sekä elämänsä ensimmäinen visiitti Italiaan olivat ainutlaatuinen kokemus.\n– Se oli aivan huikeaa, aivan uskomatonta! Sukulaiset, esimerkiksi isäni sisko, eivät osanneet ollenkaan englantia, mutta tuntui kuin olisimme aina tunteneet ja näin hänessä paljon itseäni. Ei tuntunut yhtään, että olemme vieraassa paikassa ja vieraiden luona, Marjaana kertoo liikuttuneena.\n– Äitini oli eilen käymässä ja hän kysyi, löysinkö nyt sen puuttuvan puolikkaani, jota olen aina kaivannut. Ja todellakin löysin! Vaikka olen aina pitänyt itseäni täysin suomalaisena ja savolaisena, olen kova puhumaan käsilläni ja innostun nopeasti ja paljon – ja nyt siellä Italiassa kaikki ovat samanlaisia!\nRosa kertoo isoisän esitelleen heille Italiassa kaikki paikat, joissa hän oli aikanaan lapsena ja nuorena miehenä asunut ja kuljeksinut. Isoisä myös kierrätti heitä katolilaisille tärkeissä paikallisissa kirkoissa.\n– Pappa näytti meille myös Maria-patsaan, jonka ääreen hän on vienyt korunkin aikanaan ja toivonut löytävänsä äidin. Hän kertoi etsineensä tytärtään jo vuodesta 1978 lähtien, Rosa kertoo.\n”Juoksin isäni kaulaan”\nDomenico-isän ja Marjaana-tyttären yhteys katkesi aikanaan, kun merillä työskennelleellä isällä ei ollut vakituista osoitetta, ja hänen antamansa puhelinnumero osoittautui kielimuurin takia virheelliseksi. Samoihin aikoihin Marjaana muutti äitinsä kanssa uuteen osoitteeseen Kuopiossa. Samalla vaihtui heidän puhelinnumeronsa, ja uutta puhelinnumeroa ei koskaan saatu toimitettua isälle eikä tämä enää tavoittanut perhettään puhelimitse.\n– Isä oli kuulemma myöhemmin käynyt Kuopiossa meidän vanhassa osoitteessa etsimässä meitä valokuvan kanssa, mutta tuloksetta, Marjaana kertoo.\nKielimuurin lisäksi etsintöjä vaikeutti ilmeisesti myös se, että Domenico luuli Marjaanalla olevan automaattisesti isänsä sukunimi.\n– Äiti kertoi minulle aikanaan, että isällä oli heidän tavatessaan punainen avoauto. Niinpä lapsena aina, kun näin punaisen avoauton, ajattelin, että onko isäni tullut etsimään minua – eikä se ajatus ollutkaan täysin tuulesta temmattu! Marjaana sanoo.\nMarjaana myöntää, että ensikohtaaminen liki 40 vuoden jälkeen kesäkuussa Miamissa jännitti häntä valtavasti.\n– Mutta kun saimme katsekontaktin, en enää edes muista mitään – juoksin vain isäni kaulaani!\nJälleennäkemisen jälkeen he ovat pitäneet tiiviisti yhteyttä puhelimitse, videopuheluilla, WhatsApp-viestein ja Facebookissa.\n– Lähes päivittäin olemme yhteydessä, välimme ovat todella lämpimät, Marjaana kertoo iloisena.\nNyt kun heidän jaksonsa on näytetty televisiossa, Rosa kertoo isoisänsä olevan tulossa jälleen Suomeenkin.\n– Pappa on edelleen tosi terve, pirteä ja vielä työelämässäkin. Hänen tätinsäkin on jo 95-vuotias eikä käytä edes silmälaseja tai kävelykeppiä, joten on hyvin mahdollista, että meillä on vielä paljon yhteisiä vuosia edessä, Rosa sanoo toiveikkaana.\n– Sitä minäkin kovasti toivon, Marjaana sanoo.\nHänen vanhempansa eivät ole vielä olleet yhteydessä toisiinsa, mutta he aikovat tavata toisensa, kun Domenico tulee Suomeen.\n– Kun äidillä oli syntymäpäivät 1. syyskuuta, isä lähetti jo meille rahaa, jotta järjestämme äidille kunnon syntymäpäivät. Isä on todella lämminsydäminen ihminen, Marjaana sanoo onnellisena.\nKadonneen jäljillä Nelosella tiistaisin klo 20.\nTänään alkavassa Kadonneen jäljillä -ohjelmassa on luvassa kyyneliä, kun omaiset etsivät kadonneita läheisiään juontaja Anni Hautalan johdolla. Lue lisää ›


Vanuttunut Villasukka: Tassuttelusukat\nSuvituulian kasityopaja 1. huhtikuuta 2016 klo 14.29\nOi miten hienot kirjoneulesukat!\nHämäläisenä myöhäistyin tästä haasteesta, mutta täytyy jossain vaiheessa yrittää tehdä edes yhdet kirjoneulesukat.\nMarja 1. huhtikuuta 2016 klo 23.43\nKiitos:) Kirjoneuletta on minusta mukava tehdä. Aurinkoista huhtikuuta myös sinulle!\nleena 1. huhtikuuta 2016 klo 16.04\nKauniit sukat tuli näilläkin väreillä. Ja niin pehmeän näköiset, varmaan mukavan tuntuiset jalassa.\nMarja 1. huhtikuuta 2016 klo 23.45\n:) Todella miellyttävät jalassa. Ja lämpöiset, jalat höyryää...\nPiri 1. huhtikuuta 2016 klo 19.57\nHeleät värit on sukissasi. Rauhallinen lopputulos!\nSini-harmaa on niin rauhallinen yhdistelmä :)\nAnonyymi 1. huhtikuuta 2016 klo 23.25\nHienot! Mistä sinä aina löydätkin noita kivoja tempauksia. :) Sukat on tosi kiva ja olisi kiva kuulla, miten tuo lanka käytössä kestää. Olen nimittäin aikonut sitä hamstrata sitten drops alesta. Miten on kestänyt ne isoveljen vihreät sukat ja pikkuveljen siniset karismasta tehdyt? T. Tupsu\nMarja 1. huhtikuuta 2016 klo 23.50\nKorvat höröllä pitää olla :) Niin minäkin meinaan hamstrailla ja mitään muuta en isommasti sitten hommaile, sillä varastoa on. Olinkin unohtanut ne Poikasten Karisma-sukat kokonaan. Pitivät niitä unisukkina, mutta sitten Joulupukki toi Nallesta tehdyt sukat ja ne syrjäyttivät jostain syystä Karisma-sukat. Pitääkin tiedustella, että miksi moinen? Mutta käyttösukkina eivät ole niitä pitäneet.\nPäivikki 2. huhtikuuta 2016 klo 9.42\nKauniit kirjoneulesukat täälläkin:) En ole tehnyt Karismasta sukkia milloinkaan, voisi kokeilla. Siitä saa varmaan ihanan pehmoiset sukat.\nMarja 6. toukokuuta 2016 klo 13.45\nKokeile ihmeessä, ihana neuloa ja jalat tykkäilee :)\nInkeri 11. huhtikuuta 2016 klo 21.01


Sosiaalityöntekijän virka - Kemin kaupunki - Työpaikat - Duunitori\nVirka sijoittuu pakolaistyöhön ja maahanmuuttajien kanssa tehtävään työhön. Kelpoisuusvaatimuksena on sosiaalihuollon ammattihenkilöistä annetun lain (817/2015) 7 § mukainen sosiaalityöntekijän kelpoisuus. Tehtävien palkkaus ja muut ehdot määräytyvät KVTES:n mukaan. Virassa noudatetaan neljän (4) kuukauden koeaikaa. Virkaan valitun on ennen viran vastaanottamista esitettävä hyväksyttävä lääkärintodistus terveydentilastaan sekä rikosrekisteriote (laki lasten kanssa työskentelevien ......\nesimerkiksi hakuja sosiaalityö Kemi sosiaalityö