YMPÄRISTÖVALIOKUNNAN LAUSUNTO 18/2004 vp\nYmVL 18/2004 vp - HE 49/2004 vp\nEduskunta on 23 päivänä maaliskuuta 2004 lähettäessään hallituksen esityksen päästökauppalaiksi sekä laeiksi ympäristönsuojelulain 43 §:n ja Energiamarkkinavirastosta annetun lain 1 §:n muuttamisesta (HE 49/2004 vp) valmistelevasti käsiteltäväksi talousvaliokuntaan samalla määrännyt, että ympäristövaliokunnan on annettava asiasta lausunto talousvaliokunnalle.\nkansanedustaja Heidi Hautala, eduskunta\nylitarkastaja Timo Ritonummi, ylitarkastaja Pekka Tervo ja ylijohtaja Taisto Turunen, kauppa- ja teollisuusministeriö\nMEP Eija-Riitta Korhola, Euroopan parlamentti\ntutkimusjohtaja Juha Honkatukia ja selvitysmies Mikko Kara, Valtion taloudellinen tutkimuskeskus\nympäristönsuojeluasiamies Riitta Larnimaa ja energiapoliittinen asiamies Jouni Punnonen, Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto TT\njohtava asiantuntija Jukka Leskelä, Energia-alan Keskusliitto ry Finergy\nasiamies Leena Eranti, Rakennusteollisuus RT ry\nasiamies Stefan Sundman ja energiavaliokunnan puheenjohtaja Timo Koivuniemi, Metsäteollisuus ry\njohtaja Heli Antila, Electrowatt-Ekono Oy\nkehitysjohtaja Jorma Virtanen, Finnsementti Oy\nviestintäjohtaja Tuomo Saarni, Gasum Oy\ntoimitusjohtaja Vesa Pirtilä, Kotkan Energia\njohtava asiantuntija Jouko Rämö ja ympäristölakimies Petri Vesa, Pohjolan Voima Oy\nenergia- ja ympäristöasiantuntija Toni Hemminki ja tutkimus- ja kehitystoimen johtaja Peter Sandvik, Rautaruukki Oyj\nenergiatalouden asiantuntija Jari Kostama, Suomen Kaukolämpö ry\nEsityksessä ehdotetaan säädettäväksi päästökauppalaki, jonka tarkoituksena on edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaasti ja taloudellisesti. Esityksellä pantaisiin täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi Euroopan laajuisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmästä, joka luo yhteisön laajuiset markkinat päästöoikeuksille. Lakiin ehdotetaan otettavaksi säännökset kasvihuonekaasupäästöjen päästöluvasta, päästöoikeuksien jakoperusteista ja myöntämisestä, kansallisesta jakosuunnitelmaesityksestä sekä päästöoikeuksien kirjaamisesta, palauttamisesta ja mitätöinnistä ja päästöjen tarkkailusta, ilmoittamisesta ja todentamisesta.\nPäästökauppajärjestelmä perustuu vaihdannan piirissä oleviin päästöoikeuksiin. Päästöoikeuksien jakamiseksi lain soveltamisalaan kuuluvien laitosten toiminnanharjoittajille laaditaan päästökauppakausittain kansallinen päästöoikeuksien jakosuunnitelma, joka on ilmoitettava komissiolle. Komissio voi esittää siihen muutoksia tai hylätä sen. Toiminnanharjoittajan on palautettava vuosittain päästöoikeuksia laitoksen edellisen vuoden päästöjä vastaava määrä. Jos toiminnanharjoittajalla on päästöoikeuksia vähemmän kuin päästöjä, sen on ostettava päästöoikeuksia toisilta toiminnanharjoittajilta. Jos taas toiminnanharjoittajalla on päästöoikeuksia enemmän kuin todellisia päästöjä, se voi myydä päästöoikeuksia. Päästöoikeuksien hinta määräytyy yhteisön laajuisilla markkinoilla kysynnän ja tarjonnan mukaan.\nLakia sovellettaisiin esityksessä määriteltyihin energia-alan sekä teräs-, mineraali- ja metsäteollisuuden laitosten hiilidioksidipäästöihin. Lain soveltamisalaan kuuluisivat nimellisteholtaan yli 20 megawatin polttolaitokset, öljynjalostamot, koksaamot, rautametallien tuotanto ja jalostus, direktiivissä mainittua kapasiteettia suurempi sementtiklinkkereiden, kalkin, lasin, lasikuidun ja keraamisten tuotteiden valmistus sekä massan, paperin ja kartongin valmistus.\nLaissa määriteltäisiin yksityiskohtaiset päästöoikeuksien jakoperusteet ensimmäiselle päästökauppakaudelle 2005—2007. Jakoperusteet seuraavalle, Kioton pöytäkirjan mukaisesti 5-vuotiselle velvoitekaudelle 2008—2012 säädettäisiin myöhemmin. Ensimmäisen päästökauppakauden päästöoikeuksien jakoperusteena olisi pääsääntöisesti laitosten päästöhistoria. Laitokset ryhmiteltäisiin niiden toiminnan luonteen tai tuotettavan tuotteen perusteella alaryhmiin, joille kullekin määriteltäisiin erilliset päästöoikeuksien jakoperusteet. Uusille laitoksille varattaisiin ilmaisia päästöoikeuksia.\nEsitykseen sisältyy myös ehdotus ympäristönsuojelulain ja Energiamarkkinavirastosta annetun lain muuttamisesta.\nPäästökauppalaki on tarkoitettu tulemaan voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Päästökauppajärjestelmän valmistelun kannalta välttämättömät säännökset ovat kuitenkin tarkoitetut tulemaan voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun eduskunta on hyväksynyt lain. Lait ympäristönsuojelulain ja Energiamarkkinavirastosta annetun lain muuttamisesta on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun eduskunta on ne hyväksynyt.\nHallituksen esityksessä mainituista syistä ja saamansa selvityksen perusteella valiokunta pitää lakiesitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena ja puoltaa hallituksen esitykseen sisältyvien lakiehdotusten hyväksymistä kiinnittäen talousvaliokunnan huomiota tässä lausunnossa esitettyihin kannanottoihin.\nPäästökauppadirektiivi on yksi Euroopan yhteisön ilmastonmuutosohjelmassa esitetyistä, kustannustehokkaaksi arvioiduista tavoista vähentää päästöjä. Päästökauppajärjestelmällä luodaan yhteisön sisämarkkinat hiilidioksidipäästöille. Hiilidioksidipäästöjen arvosta tulee yksi yritysten toimintaa ohjaavista tekijöistä.\nPäästökauppa on uudentyyppinen ohjauskeino, joka on ympäristötavoitteiden kannalta ajatellen neutraali. Päästökauppa vähentää päästöjä vain, kun siihen yhdistyy sitova päästövähennystavoite eli päästökatto. Päästökaupan piirissä oleville laitoksille asetetaan kokonaiskiintiö, joka jaetaan päästöoikeuksina laitoksille. Yritysten hiilidioksidipäästöt, ja samalla muut päästöt, voivat kasvaa vain, jos ne ostavat lisää päästöoikeuksia. Vuonna 2002 päästökauppasektorin hiilidioksidipäästöt Suomessa olivat runsaat 41 miljoonaa tonnia. Niiden osuus kaikista kasvihuonekaasupäästöistä oli 51 prosenttia ja hiilidioksidipäästöistä 60 prosenttia. Kioton pöytäkirjan vertailuvuonna 1990 Suomen päästökauppasektorin hiilidioksidipäästöt olivat 32 miljoonaa tonnia. Päästökaupan ulkopuolella olevien alojen päästömäärä ei ole kasvanut vuoden 1990 jälkeen, joskin sähkönkulutuksen kasvu näillä aloilla on osaltaan vaikuttanut päästökaupan piirissä olevan sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjen kasvuun.\nKoska järjestelmä on uusi, sen vaikutusten ennakointi on hankalaa. Päästöoikeuksien hinta määräytyy yhteisönlaajuisilla markkinoilla. Direktiivin toimeenpanoaikataulu pakottaa jäsenmaat kiireellisiin lainsäädäntötoimiin, joten perusteellisia vaikutusarvioita ei ole mahdollista tehdä. Toiminnanharjoittajan näkökulmasta järjestelmä vähentää ennakoitavuutta epävarmuustekijöiden lisääntyessä. Investointihalukkuus saattaa laskea ja työllisyysvaikutukset voivat olla kielteiset. Näistä syistä järjestelmä on tehtävä harkiten haitallisten vaikutusten välttämiseksi. Valiokunta kuitenkin korostaa, että määrätietoinen ja tehokas ilmastopolitiikka on välttämätöntä ilmastonmuutoksen asettamien vaatimusten täyttämiseksi. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n mukaan Kioton pöytäkirjan vaatimusten täyttäminen on vain vaatimaton alku muutoksille, jotka on pakko toteuttaa tulevien vuosikymmenien kuluessa ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Päästökauppajärjestelmä on vain yksi EU:n ilmastopolitiikkaan hyväksytyistä instrumenteista. Myös muut toimet tulee toteuttaa, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa.\nIlmastonmuutoksen haaste on globaali, ja siksi ratkaisuissakin on pyrittävä mahdollisimman suureen alueelliseen kattavuuteen. Valiokunta pitää tärkeänä, että Suomi jatkaa aktiivista politiikkaansa kansainvälisellä tasolla ja EU:ssa Kioton pöytäkirjan ja muiden ilmastopolitiikan toimien hyväksymiseksi kansainvälisesti.\nYmpäristötavoitteiden näkökulmasta päästökaupan keskeisin ominaisuus on siihen liittyvä kokonaispäästömäärän määrittäminen, jonka avulla voidaan varmistaa, että yhteisö saavuttaa asetetut päästövähennystavoitteet. Kioton pöytäkirjassa määritellään teollisuusmaille sitovat, ajallisesti ja määrällisesti täsmälliset kasvihuonekaasujen päästövähennysvelvoitteet sitoumuskaudeksi 2008—2012. EU:n jäsenvaltiot sopivat yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sisäisestä taakanjaosta vuonna 1998. Suomen vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt saavat vuosina 2008—2012 olla keskimäärin korkeintaan samat, kuin mitä ne olivat vuonna 1990.\nKioton pöytäkirja koskee kuutta kasvihuonekaasua (hiilidioksidia, metaania, typpioksiduulia, fluorihiilivetyjä, perfluorihiilivetyjä ja rikkiheksafluoridia). Kaudella 2005—2007 päästökauppajärjestelmä kattaa kuitenkin ainoastaan hiilidioksidipäästöt, siksi että muiden kasvihuonekaasujen seurantaan ja valvontaan liittyy vielä liian suuria epävarmuuksia.\nKioton pöytäkirjan tarkoittamien kasvihuonekaasujen päästöt EU:n 15 jäsenvaltiossa olivat vuonna 1990 noin 4 204 Mt CO2-ekv (miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia) ja vuonna 2001 noin 4 108 Mt CO2-ekv. Näiden maiden kasvihuonekaasupäästöt ovat siten vähentyneet 2,3 prosenttia. Sen sijaan hiilidioksidipäästöt ovat samalla aikavälillä kasvaneet yhteisössä 1,6 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Vain kuusi jäsenmaata pystyi vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä vuosina 1990—2001. Muissa maissa tarvittaisiin tiukempia toimia maan velvoitteen täyttämiseksi.\nSuomen kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna 2002 noin 4,9 miljoonaa tonnia (6 prosenttia) suuremmat kuin vuonna 1990. Ennakkoarvioiden mukaan vuoden 2003 päästömäärä oli selvästi vuotta 2002 suurempi, koska pohjoismainen vesivoimatuotanto oli kuivuuden vuoksi niukkaa ja sen vajausta korvattiin fossiilisilla polttoaineilla ja turpeella. Vuoden 2003 kasvihuonekaasupäästöjen arvioidaan olleen noin 18 prosenttia suuremmat kuin Suomen keskimääräinen päästötavoite vuosille 2008—2012.\nVaikka kuivuus on osasyynä vuoden 2003 korkeisiin päästöihin ja lähivuosina päästöjen kokonaismäärä lienee normaalimpi, on Suomen arvioitava kansallisen ilmastostrategian uudistamisen yhteydessä vakavasti tulevaa kehitystä ja tarvittavia toimia, jotta Suomen Kioto-velvoitteet on mahdollista täyttää.\nSuomen tavoitteena on pitää päästöjen kokonaismäärä vuosina 2008—2012 keskimäärin vuoden 1990 tasolla, mikä on 76,78:aa miljoonaa hiilidioksiditonnia vastaava määrä. Vuoden 2000 jälkeen päästöjen vuotuiset kokonaismäärät ovat siis olleet tätä suuremmat. Kansallisen ilmastostrategian mukaan toimet, joilla tavoitteeseen pyritään, muodostuvat taloudellisista, teknologisista ja hallinnollisista toimista, joilla edistetään energian tehokasta käyttöä, uusiutuvien energialähteiden hyödyntämistä, yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon lisäämistä, kivihiilen korvaamista vähäpäästöisemmillä tai päästöttömillä tuotantomuodoilla sekä kaatopaikkakaasujen syntymisen välttämistä ja talteenottoa. Tähän mennessä ilmasto- ja energiastrategian perusteella toteutettujen ja päätettyjen toimien vaikutukset eivät kuitenkaan riitä kauden 2008—2012 tavoitteisiin pääsemiseksi, vaan tarvitaan uusia toimenpiteitä, joita tulee toteuttaa jo ensimmäisellä päästökauppakaudella. Eduskunta ei ole vielä saanut tietoonsa valtioneuvoston suunnitelmaa näistä toimista.\nPäästökauppadirektiivin edellyttämää kauden 2008—2012 kanssa johdonmukaista päästökehitysuraa vuosille 2005—2007 edustaa jakosuunnitelmassa esitetty strateginen ura, jota muodostettaessa keskeisinä lähtökohtina ovat olleet kansallinen Kioton periodin päästövähennystavoite, direktiivin vaatimukset vuosien 2005—2007 päästökehityksestä sekä kotimaisten toimijoiden mahdollisuudet vähentää päästöjä. Suomen päästökauppasektorille kohdennettava vähennys on kauppa- ja teollisuusministeriön mukaan vajaat 3 prosenttia verrattuna WM-skenaarion (WM = with measures) mukaiseen päästökauppasektorin päästökehitykseen. WM-skenaario kuvaa sellaista päästökehitystä, jossa nykyisiä energian kulutukseen ja tuotantoon vaikuttavia sekä muita päästöihin vaikuttavia toimia ylläpidettäisiin ja jatkettaisiin sellaisenaan.\nPäästöoikeuksien jakomenettelynä käytetään pääosin perintömenettelyä. Sovellettaessa menettelyä noin 500:aan päästökauppasektorin energiantuotanto- tai teollisuusprosessilaitokseen oikeuksien summa mukaan luettuna uusille osallistujille varattava määrä muodostuu noin kolme prosenttia suuremmaksi kuin strategiseen uraan perustuva päästöoikeuksien kokonaismäärä. Siksi kaikkien alaryhmäkohtaisia päästöoikeusmääriä vuosille 2005—2007 sopeutetaan tavoitteeseen leikkaamalla niiden päästöoikeuksia kertoimella 0,97.\nSuomen tulee panostaa energian säästöä tukevan, uusiutuvien energialähteiden kilpailukykyä edistävän ja muuten ympäristön huomioon ottavan teknologian kehittämiseen. Ympäristöteknologian kaupallistamisen tuki on säilytettävä vähintään nykytasolla, ja Suomen tulee toimia aktiivisesti EU:n ympäristöteknologian laajan käyttöönoton edistämiseen tähtäävän toimintasuunnitelman hyväksymiseksi ja toimintasuunnitelman sisällön kehittämiseksi siten, että se tukee parhaalla mahdollisella tavalla Suomen vahvaa osaamista.Valiokunta pitää erittäin tärkeänä myös uuden teknologian tutkimus- ja selvitysmäärärahojen turvaamista.\nKoska hiilidioksidipäästöillä ei ole paikallisia eikä alueellisia vaikutuksia, ovat näiden kaasujen päästökauppajärjestelmän suorat vaikutukset Suomen omaan ympäristöön välillisiä. Ne perustuvat siihen, että hiilidioksidipäästöjä aiheuttavasta poltosta syntyy aina muitakin päästöjä. Useimmiten myös nämä vähenevät, kun hiilidioksidipäästöjä vähennetään. Toisaalta näiden muiden päästöjen määrä riippuu myös käytetystä polttotekniikasta sekä savukaasujen puhdistusmenetelmistä. Jos päästökauppa johtaa tuotannon siirtymiseen maihin, joissa nämä tekniikat ovat vähemmän kehittyneitä kuin Suomessa, se voi johtaa esimerkiksi happamoittavien päästöjen kaukokulkeutumisen lisääntymiseen. Jos päästökauppa tarjoaisi edullisen keinon lisätä erityisesti hiileen perustuvaa energiantuotantoa, rikki- ja typpidioksidipäästöt voivat kasvaa.\nValiokunta korostaa sitä, että päästökauppa on toimiessaan hyvin kustannustehokas malli. EU:n rooliin edelläkävijänä liittyy riskejä, mutta myös mahdollisuuksia ja potentiaalinen etulyöntiasema pitemmällä aikavälillä tarkasteltuna.\nValiokunta kiinnittää huomiota myös siihen, että komissio neuvottelee parhaillaan Norjan, Kanadan ja Japanin kanssa direktiivin 25 artiklan mukaisesta mahdollisuudesta solmia sopimuksia järjestelmän yhdistämisestä Kioton pöytäkirjan ratifioineiden, liitteen B maiden kanssa. Lisäksi eräät Yhdysvaltojen osavaltiot ovat ilmaisseet kiinnostuksensa liittyä EU:n päästökauppajärjestelmään.\nValiokunnalle on esitetty huoli päästökaupan aiheuttamasta hiilivuodosta. Tällä tarkoitetaan mahdollisuutta siihen, että päästöoikeuden hinta ja siihen liittyvät epävarmuustekijät ohjaavat tuotannon siirtymistä EU:n ulkopuolelle tai löysää päästöoikeuksien jakopolitiikkaa harjoittaviin EU:n jäsenmaihin, joissa sama tuotantomäärä tuotetaan ominaispäästöiltään ja energiankulutukseltaan heikoissa laitoksissa, ja suomalainen energiatehokas ja ympäristövaikutuksiltaan vähäisempi tuotanto samanaikaisesti häviää.\nValiokunnan saaman selvityksen mukaan hiilivuodon vaara on erityisen suuri esimerkiksi sementtiteollisuuden osalta. Jaettavien päästöoikeuksien määrä rajoittaa sementin tuotantokapasiteettia Suomessa, sillä sementin valmistukseen liittyvistä hiilidioksidipäästöistä noin 60 prosenttia on peräisin raaka-aineena käytetystä kalkkikivestä ja sen vähentäminen ei ole muutoin mahdollista kuin tuotantoa vähentämällä. Päästökauppakaudella 2005—2007 teollisuusprosessien jakoperusteissa on kuitenkin otettu huomioon myös mahdollinen tuotantokapasiteetin kasvu. Ainakin Viro, Latvia ja Liettua ja osin myös Ruotsi ja Tanska ovat jakosuunnitelmissaan esittäneet jakavansa sementtiteollisuudelle päästöoikeuksia selvästi enemmän kuin näiden maiden kotimaisen kysynnän tyydyttämiseksi on tarpeen. Tämä johtanee siihen, että jatkossa sementtiä tuodaan Suomeen yhä enemmän Baltiasta ja Venäjältä, joiden laitoksissa ominaispäästöt ovat kolmanneksen suuremmat kuin Suomessa. Valiokunta huomauttaa, että komissio ei välttämättä kuitenkaan hyväksy liian laveita jakosuunnitelmia, vaan voi tulkita ne kielletyksi valtion tueksi. Puurakentamisen kilpailukyky saattaa sementin hinnan noustessa parantua.\nValiokunta katsoo, että kehitystä tulee seurata tarkkaan. Koska hiilivuodon uhka on olemassa, tulee selvittää mahdollisuudet toimia sen ehkäisemiseksi. Tehokkaimmin hiilivuotoa estää se, että päästökauppa laajenee kattamaan kaikki taloudellisesti merkittävät maat. Valiokunta pitää tärkeänä, että Suomi ja EU toimivat aktiivisesti, jotta päästökauppajärjestelmän laajeneminen voisi tapahtua mahdollisimman pian.\nSuomen näkökulmasta keskeisin ympäristöön (ja talouteen) vaikuttava päästökauppaan liittyvä päätös on alkujakosuunnitelmapäätös, jolla määritetään päästökaupan piiriin tulevien laitosten kokonaispäästöoikeusmäärä. Ympäristövaikutuksia on silti vaikea arvioida, koska etukäteen ei ole mahdollista ennakoida, paljonko Suomessa toimivat laitokset ostavat tai myyvät nettomääräisesti päästöoikeuksia. Näin ollen päästökaupan vaikutus muihin päästöihin, esimerkiksi happamoittaviin päästöihin, voi olla myönteinen tai kielteinen. Jos päästöoikeuden hintataso jää alhaiseksi, voi todellisten päästöjen määrä nousta selvästi yli jakosuunnitelman salliman päästöoikeusmäärän. Tällöin päästökauppa myötävaikuttaisi muidenkin päästöjen kasvuun. Tämä voi johtaa lisätoimien tarpeeseen näiden muiden päästöjen hillitsemiseksi. Valiokunta pitää osaltaan erittäin tärkeänä käynnissä olevaa ns. kivihiilitoimikunnan työtä kivihiilen käytön rajoittamismahdollisuuksien selvittämiseksi. Toimikunnan mietinnössä tullaan tarkastelemaan muun ohella päästökaupan vaikutusta kivihiilen käyttöön energiantuotannossa.\nValiokunta toteaa, että päästökauppadirektiivi edellyttää jäsenvaltioiden perustavan päästöoikeuksiensa jakosuunnitelman kansalliseen ilmasto- ja energiapolitiikkaan ja että päästöoikeuksien kokonaismäärä ensimmäisellä päästökauppakaudella on johdonmukainen kauden 2008—2012 tavoitteiden kanssa. Suomen jakosuunnitelman on siten oltava uskottavalla kehitysuralla. Päästökauppadirektiivin edellyttämää kauden 2008—2012 kanssa johdonmukaista päästökehitysuraa vuosille 2005—2007 edustaa jakosuunnitelmassa esitetty strateginen ura. Uraa muodostettaessa keskeisinä lähtökohtina ovat olleet kansallinen Kioton kauden päästövähennystavoite, direktiivin vaatimukset 2005—2007 päästökehityksestä sekä kotimaisten toimijoiden mahdollisuudet vähentää päästöjä. Koska strateginen ura on laadittu siten, että kaudella 2008—2012 Suomen kokonaispäästöjä on vähennettävä tuntuvasti, tämä saattaa johtaa siihen, että Suomen valtio joutuu ostamaan lisää päästöoikeuksia.\nValiokunnan saaman selvityksen mukaan Suomessa päästökauppasektorille kohdennettava vähennys on vajaat 3 prosenttia verrattuna päästökauppasektorin arvioituun päästökehitykseen. Tämä on samaa suuruusluokkaa Itävallan, Hollannin ja Luxemburgin kanssa, mutta selvästi pienempi kuin Ruotsin ja Tanskan päästökauppasektorille kohdentama vähennys. Päästövähennystarpeen arvioiminen ja vertaaminen eri jakosuunnitelmien välillä on kuitenkin osoittautunut ongelmalliseksi.\nMitä enemmän teollisuus ja energiantuotanto saavat päästöoikeuksia, sitä enemmän taakasta jää ei-päästökauppasektorille eli muun muassa kotitalouksille ja liikenteelle. Myös päästökauppajärjestelmän ulkopuolella oleville toimijoille on kuitenkin laadittava päästövähennystavoitteet, jotka on suhteutettava päästökauppasektorin taakkaan. Erityisesti liikenteen osalta on vaikea saada kustannus-hyötyarvioinnin perusteella merkittäviä päästövähennyksiä aikaan. Kansallisen jakosuunnitelman periaatteen mukaan vain ne toimenpiteet, joiden kustannukset ovat pienemmät kuin noin 10 euroa hiilidioksiditonnille, edellytetään toteutettavaksi ei-päästökauppasektorilla. Kun päästöoikeuden hinnan on arvioitu muodostuvan 5—10 euron/tCO2 suuruiseksi, on tälle kannatettavat perusteet kansantalouden näkökulmasta.\nPäästökauppajärjestelmän ulkopuolelle jäävien toimialojen ei tule jäädä ilmastopolitiikan vapaamatkustajiksi, vaan niihin kohdistetaan muuntyyppisiä päästöjä vähentäviä toimia kuin mitä päästökauppa tarjoaa. Valiokunta toteaa, että Suomen jakosuunnitelmaluonnos perustuukin siihen, että päästöjä vähennetään perusskenaarioon verrattuna sekä päästökauppasektorilla että sen ulkopuolisilla sektoreilla.\nValiokunnan saaman selvityksen perusteella näyttää siltä, että eri jäsenmaiden alkujakosuunnitelmien taso on vaihteleva. Yleisesti ottaen päästöoikeuksia on myönnetty melko runsaasti. Tämä voi johtaa siihen, että ainakaan ensimmäisellä kaudella 2005—2007 ei saada aikaan päästövähennyksiä. Jos päästövähennyksiä ei saada aikaan, on päästöjä vähennettävä kaudella 2008—2012 melko jyrkästi.\nValiokunta pitää kuitenkin tärkeänä, että päästökauppa saadaan käyntiin. Koska järjestelmä on uudentyyppinen, sen käytöstä tarvitaan kokemusta. Tällä perusteella valiokunta katsoo, että järjestelmältä ei välttämättä tule vaatia täysimääräisiä ympäristöllisiä hyötyjä heti. Esitettyjen arvioiden mukaan on mahdollista, että hiilidioksiditonnin hinta jää ainakin alkuvaiheessa suhteellisen alhaiseksi. Tällöin järjestelmän vaikutukset eivät ilmene heti, vaan vasta toisen kauden aikana.\nSuomen jakosuunnitelmaan ei sisälly päästöoikeuksien jakoa varsinaiselle Kioto-kaudelle 2008—2012. On ilmeistä, että päästöoikeuksien jako toisella kaudella on huomattavasti tiukempi kuin ensimmäisellä kaudella.\nVarhaisten toimien huomioon ottaminen\nPäästöoikeuksien jakomenetelmänä käytetään pääasiassa ns. perintömenettelyä, jossa päästöoikeudet jaetaan aiempien päästöjen mukaisesti. Ne toiminnanharjoittajat, jotka ovat vähentäneet päästöjään taikka joiden päästömäärä on muista syistä ollut epätavallisella tasolla, joutuvat tämän vuoksi lähtökohtaisesti muita huonompaan asemaan.\nPäästökauppadirektiivi sallii yritysten aikaisemmin tekemien toimien huomioon ottamisen, mutta tämän toteuttaminen on käytännössä osoittautunut hankalaksi. Hallituksen esityksessä varhaisten toimien huomioon ottaminen on osittain mahdollista. Vuoden 1998 jälkeen tehdyt päästöjen vähentämistoimet hyödyttävät toiminnanharjoittajaa, koska alkujako perustuu historiakauden keskimääräiseen ominaispäästökertoimeen. Ennen vuotta 1998 tehtyjä vähentämistoimia ei oteta huomioon. Ajankohta on valiokunnan mielestä hyvin perusteltu siksi, että järjestelmän taustalla oleva Kioton pöytäkirja hyväksyttiin vuonna 1997, eivätkä sen ennakointiin perustuvat toimet ole olleet käytännössä mahdollisia ennen sitä. Direktiivin lähtökohtana on, että laitoksille ei tulisi myöntää päästöoikeuksia enemmän kuin ne tarvitsevat. Yli tarpeen annetut päästöoikeudet voitaisiin myös tulkita valtion tueksi. Varhaisten toimien huomioon ottaminen tätä aikaisemmalta ajalta johtaisi siihen, että toiminnanharjoittajat saisivat päästöoikeuksia nykytarvettaan enemmän ja niitä jouduttaisiin kohtuullistamaan sellaiselle tasolle, ettei sen enää katsottaisi sisältävän valtion laitonta tukea. Osa varhaisista toimista on rahoitettu valtion avustuksen turvin, ja ne ovat olleet myös puhtaasti taloudellisin perustein tarkoituksenmukaisia toteuttaa, mikä vähentää periaatteellista hyvitystarvetta. Varhaisten toimien täysi huomioon ottaminen on näistä syistä vaikeaa.\nValiokunta pitää edellä todetusta riippumatta tärkeänä sitä lähtökohtaa, että ympäristöinvestointeja tehneet eivät joudu epäsuotuisampaan asemaan kuin ne, jotka eivät ole investointeja tehneet. Valiokunta painottaa, että järjestelmää tulee tarkastella tästä näkökulmasta ja varmistaa mahdollisimman hyvin se, että varhaiset toimijat eivät joudu kärsimään aktiivisuudestaan. Ellei päästökauppajärjestelmä itsessään mahdollista tätä, tulee selvittää mahdollisuudet ottaa asia huomioon muun järjestelmän kautta.\nUusien toimijoiden asema\nHallituksen esityksen mukaan uusille ja toimintaansa laajentaville toimijoille varataan päästöoikeuksia, joita ne saisivat laissa säädettyjen periaatteiden mukaisesti, koska niillä ei ole päästöhistoriaa, jonka perusteella oikeudet yleensä määräytyvät. Kiintiön loppuessa toiminnanharjoittaja joutuu ostamaan kaikki päästöoikeudet tai osan niistä markkinoilta. Tätä on pidetty epäoikeudenmukaisena. Valiokunta toteaa, että vaikka näin periaatteessa on, ratkaisu koskee vain ensimmäistä kautta, jolloin on arvioitavissa, että suurta vajetta ei synny. Tulevat investoinnit vuosille 2005—2007 ovat enimmäkseen tiedossa. Valmisteltaessa periaatteita kaudelle 2008—2012 uusien toimijoiden tasapuoliseen kohteluun ja investointien kannustamiseen Suomessa on kiinnitettävä erityistä huomiota.\nValiokunta pitää hyvänä myös sitä, että jaksona 2005—2007 tapahtuva kapasiteetin lisäystarve on otettu huomioon prosessiteollisuuden laitosten osalta. Tämä on erityisesti tarpeen öljynjalostuksessa, sillä liikennepolttoaineiden kehittäminen on tärkeää liikenteen kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi. Uuden moottoritekniikan käyttöönotto edellyttää pitkälle jalostettuja polttoaineita. Puhtaampien liikennepolttoaineiden valmistus edellyttää öljynjalostuksessa lisääntyvää energian ja vedyn kulutusta. Kehittyvistä liikennepolttoaineista saatava hyöty tieliikenteessä on kuitenkin moninkertainen verrattuna polttoaineiden valmistuksessa tapahtuvaan päästöjen kasvuun, joten kokonaistaloudellisesti prosessiteollisuuden vaatimusten huomioon ottaminen on perusteltua.\nValiokunta pitää erittäin tärkeänä, että liikenteen verotusta ohjataan paremmin ympäristönäkökohdat huomioon ottavaan suuntaan. Mahdollisuudet vaikuttaa liikenteen kokonaispäästöihin esimerkiksi autokantaa nuorentamalla ja määrittelemällä autovero auton hiilidioksisidipäästöjen mukaan on selvitettävä. Uusien autojen verokohtelussa tulisi ottaa huomioon, että niiden päästöt ovat merkittävästi vanhoja vähäisemmät. Hybridiautojen ja muiden vähäpäästöisempien uusien tekniikoiden kehittämistä tulisi tukea. Valtakunnan tason raideliikenteen kehittämisen ja turvaamisen ohella alue- ja kuntatason liikenteen tarkoituksenmukainen kehittäminen vaikuttaisi osaltaan liikenteen päästöjen hallintaan.\nMyös kaukolämmön ja siihen liittyvän yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon eli jakosuunnitelman laitosten C1 ja C2 osalta päästöoikeudet lasketaan ottaen huomioon lämpösopimusten tilaustehojen kasvu eikä yksinomaan perintömenettelykaavan mukaan. Tämä on perusteltua, koska kaukolämmön tuotanto kasvaa tilaustehojen mukana. Kaukolämpökuorman nousu tarkastelujaksona 1998—2002 otettaisiin huomioon, mutta ei kokonaan uusien sopimusten mukanaan tuomaa kasvua. Valiokunta pitää huomioon ottamista perusteltuna kansallisen ilmastopolitiikan kannalta ja korostaa yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon ekotehokkuutta ja ympäristöhyötyjä.\nYritysten tulisi voida hyötyä myös ensimmäisellä päästökauppakaudella tehdyistä päästövähennyksistä. Siksi kauden 2008—2012 päästöoikeusjaon ei tule perustua pelkkään perintömenettelyyn, vaan huomioon tulee ottaa myös tuotannon ominaispäästöt.\nVastikään hyväksytyllä ns. linkkidirektiivillä on mahdollista yhdistää Kioton joustomekanismit yhteistoteutus (JI) ja puhtaan kehityksen mekanismi (CDM) unionin sisäiseen päästökauppaan jo vuoden 2005 alusta alkaen. Tämä voi tuoda tarvittavaa joustoa tavoitteiden toteuttamiseen. Linkkidirektiivi ei koske valtion hankkimia päästöhyvityksiä, vaan sisältää säännökset siitä, miten päästökauppajärjestelmän piirissä olevat toiminnanharjoittajat voivat muuntaa JI- ja CDM-hyvityksiä päästöoikeuksiksi ja käyttää niitä osana yhteisön päästökauppajärjestelmää. Tämä lisää toiminnanharjoittajien vaihtoehtoisia menettelytapoja päästökaupan velvoitteiden noudattamisessa. Hallituksen esitys ei sisällä linkkidirektiivin edellyttämiä säännöksiä, koska direktiivi hyväksyttiin vasta esityksen antamisen jälkeen. Muutokset valmistellaan mahdollisimman pikaisesti.\nJoustomekanismien käytön vaikutusta on hankala arvioida, koska yritykset voivat hankkia sen perusteella päästöhyvityksiä tai olla käyttämättä tätä mahdollisuutta. Valiokunta huomauttaa, että valtion toimenpiteet joustomekanismien osalta ovat vielä määrittelemättä. Suomen määrällinen ja laadullinen mekanismipolitiikka tulee määritellä kansallisen ilmastostrategian tarkistamisen yhteydessä. Esimerkiksi Hollanti ja Tanska, joille Kioton velvoitteen toteuttamisen rajakustannus on samaa luokkaa kuin Suomelle, ovat tehneet päätöksen joustomekanismien merkittävästä käytöstä. Koska hiilidioksidipäästöillä ei ole paikallisia eikä alueellisia vaikutuksia, on ilmastonmuutoksen kannalta yhdentekevää, missä päästöjä vähennetään. Hiilidioksidipäästöjen ohella tuotannon polttoprosesseissa syntyy aina myös muita päästöjä, joiden määrä riippuu käytetyistä polttoaineista sekä polttotekniikoista ja päästöjen vähennystekniikoista.\nMikäli päästökauppa johtaa tilanteeseen, jossa yritykset hankkivat linkkidirektiivin perusteella runsaasti päästöhyvityksiä, hiilidioksidipäästöjen määrä voi kääntyä nousuun ja hallituksen tulee esittää tehokkaampia ohjauskeinoja siksi, että CO2-päästöjen ohella syntyy aina muitakin päästöjä.\nYmpäristövaliokunta kiinnittää talousvaliokunnan huomiota joustomekanismien hyödyntämislinjauksen tarpeellisuuteen ja korostaa samalla, että pääosa päästövähennyksistä tulee edellä mainituilla perusteilla saada kuitenkin aikaan kansallisin toimin.\nVaikutukset uusiutuvien energialähteiden asemaan\nPäästökauppa johtaa polttoaineiden kilpailuasetelmien muuttumiseen. Vähähiilisten polttoaineiden kilpailukyky paranee eniten, kun turve, kivihiili ja raskas polttoöljy menettävät kilpailukykyään. Vesi-, ydin- ja tuulivoiman kilpailukyky paranee. Valiokunta pitää myönteisenä, että vähäpäästöisen teknologian kilpailukyky päästökaupan oloissa paranee. Uusiutuvan energian kilpailukyky paranee sitä enemmän, mitä korkeammalle tasolle päästöoikeuden hinta asettuu. Näin ollen päästökauppa edistää uuden teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa ja luo toiminnanharjoittajille intressin jatkuvasti vähentää päästöjä alle kiintiön salliman tason. Koska muutos tulee olemaan merkittävä, on asianmukaista, että kilpailukykyään menettävien polttoaineiden sopeutumisen edellytykset sekä tukitarve ja sen mahdollinen tarkoituksenmukaisuus selvitetään.\nEdellä todetusta riippumatta puun ja tuulivoiman käytön on selvitetty lisääntyvän vain, jos päästöoikeuden hinta jää kohtuulliselle tasolle (vähintään 10 euroa/tCO2) ja nykyiset energiaverot ja -tuet jäävät käyttöön, koska uusiutuvan energian kilpailukykyä parannetaan niiden kautta huomattavasti. Päästökaupan yhteensovittamisella muiden käytössä olevien ohjauskeinojen kanssa on keskeinen merkitys uusiutuvan energian kilpailukyvyn kannalta. Valiokunta pitää erittäin tärkeänä, että uusiutuvan energian kilpailukyky turvataan.\nPuun käytön mahdollinen lisääntyminen puun ja turpeen yhteiskäytössä on kannatettavaa, koska se vähentää päästöjä. Kotimaisten uusiutuvien energialähteiden lisääntyvä käyttö on valiokunnan mielestä myönteistä. Kotimaisen puun energiakäytön lisääntyessä tulee huolehtia siitä, ettei poltettavaksi mene sellaista puuta, jolla olisi arvoa teollisuuden tai rakentamisen raaka-aineena. Myös mäntyöljyn arvo polttoaineena kasvaa päästökaupan oloissa, koska mäntyöljy biopolttoaineena ei aiheuta lainkaan hiilidioksidipäästöjä ja mäntyöljy on sellaisenaan raskaan polttoöljyn veroinen polttoaine. Mäntyöljy on kuitenkin myös arvokas raaka-aine, jonka polttaminen ei ole sen jatkojalostuskäytettävyyden ja siihen liittyvien ympäristönäkökohtien vuoksi tarkoituksenmukaista. Valiokunta pitää siksi perusteltuna, että myös raakamäntyöljyn saatavuus jatkojalostukseen turvataan.\nHuomiota tulee kiinnittää myös elinkaariajattelun mukaisesti erityisesti kuljetuksista aiheutuviin päästöihin. Ympäristön kokonaisedun kannalta ei ole suotavaa, että tuotanto siirtyy kauas lopullisesta käyttöpaikasta, jolloin tuotetta on kuljetettava pitkiä matkoja lopullisen käyttäjän tarpeisiin. Tuotteesta riippuen kuljetuskustannuksista aiheutuvat hiilidioksidipäästöt voivat muodostua huomattaviksi suhteessa tuotantovaiheen päästöihin.\nPäästökauppa heikentää turpeen kilpailuasemaa polttoainemarkkinoilla, koska sen päästökerroin on suurempi kuin kilpailevien polttoaineiden. Esimerkiksi Haapaveden turvevoimalan toiminta saattaa loppua. Valiokunta toteaa, että puun ja turpeen yhteispoltto lisää paikallisten polttoaineiden käyttöä ja on sekä teknisesti että ympäristövaikutusten kannalta edullista. Valiokunta korostaa, että useimmiten puuta polttavat laitokset toimivat paremmin, jos niissä poltetaan puun ohella myös turvetta. Turpeella voidaan myös turvata energiansaantia poikkeustilanteissa ja siten vahvistaa omavaraisuusastetta. Näillä perusteilla valiokunta pitää tärkeänä, että turpeen käyttö ei merkittävästi vähene päästökaupankaan oloissa. Tehtyjen selvitysten mukaan tämä on mahdollista, jos polttoaineverot säilytetään myös päästökauppasektorilla. Asiaan tulee kiinnittää erityistä huomiota muiden ohjauskeinojen ja päästökaupan suhdetta selvitettäessä.\nValiokunta kiinnittää huomiota siihen, että prosessikaasuja vastaavien päästöoikeuksien ja päästöjen kohdistaminen kaasuntuottajalle varmistaisi kaasujen tehokkaan käytön ja minimoisi näin syntyvät hiilidioksidipäästöt ja energiankulutuksen, koska prosessikaasut hyödyntämällä korvattaisiin fossiilisia polttoaineita. Tämä tulisi varmistaa hallituksen esityksen perusteluja täydentämällä.\nVaikutus sähkönhintaan ja asumiseen\nPäästökaupan on arvioitu vaikuttavan Suomen kansantalouteen muita maita raskaammin teollisuutemme energiaintensiivisyyden, harvan asutuksen ja suuren lämmitystarpeen vuoksi. Päästökaupalla arvioidaan olevan merkittävä vaikutus sähkön hintaan, vaikka arviot vaihtelevat ja hinnan muodostusmekanismi päästökaupan oloissa on vielä epäselvä. Erityisesti sähkölämmitettyjen rakennusten lämmityskustannusten arvellaan nousevan. Valiokunta toteaa, että mahdollinen lisäkustannus vaikuttaa asumiseen erityisesti siten, että sähkölämmityksen asema suhteessa muihin lämmitysmuotoihin saattaa heiketä. Eri lämmitysmuotojen kilpailuaseman muutoksilla saattaa olla merkittävä vaikutus ympäristön ja kestävän kehityksen näkökulmasta. Valiokunta muistuttaa, että yhdyskuntarakenteella on vaikutusta päästöihin, sillä lämmityksen päästöt kasvavat, jos rakennuksia jää runsaasti kaukolämpöverkon ulkopuolelle. Lisäämällä esimerkiksi lämpöpumppujen ja puun käyttöä voitaisiin näillä alueilla merkittävästi vähentää lämmitykseen kuluvan sähkön käyttöä. Valiokunta katsoo, että päästökaupan vaikutuksia asumiseen tulee seurata ja tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin maakaasun sekä yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon aseman turvaamiseksi ja maalämmön käytön edistämiseksi.\nValiokunnan saaman selvityksen mukaan energiakustannusten nousu jää kuitenkin todennäköisesti korkeillakin päästöoikeuden hinnoilla alhaisemmaksi, kuin mitä ilman päästökauppaa oli arvioitu. Esimerkiksi VATTin uusimman arvion (VATT: Päästöoikeuksien jakotapojen kustannusvaikutukset. 2004) mukaan työpaikkojen väheneminen on pienempää päästökaupan oloissa kuin olisi tilanteessa ilman päästökauppaa. Päästökaupalla siis päästäisiin vähintään yhtä hyvään lopputulokseen kuin nykyisen energiaveron korotuksella toteutettavalla päästöjen rajoittamisella ilman päästökauppaa. Jos päästöoikeuksien hinta jäisi arvioitua alemmalle tasolle, päästökauppa laskisi päästöjen rajoittamisen kustannuksia kansantuotteella ja työllisyydellä mitattuna. Saadun selvityksen mukaan (Jaakko Pöyry Consulting, Ilmastoaiheisen teknologiaohjelman taustaselvitys 460, 2003) Suomessa on noin 450 yritystä, joiden tuotteilla voidaan vähentää päästöjä ja joille päästökauppa tarjoaa merkittäviä uusia työllistämisen ja viennin mahdollisuuksia. Vahvuusalueita ovat erityisesti energiantuotantoon (mm. bioenergia ja tuulivoima) liittyvät teknologiat sekä palveluliiketoiminta (mm. energiantuotantoon ja -kulutukseen liittyvä suunnittelu ja konsultointi) sekä teollisuusprosessien energiansäästö. Suuri osa yrityksistä on liikevaihdoltaan ja työntekijämäärältään pieniä, mutta joukossa on myös useita kymmeniä suuryrityksiä.\nSuhde muihin ohjauskeinoihin\nPäästökauppasektoriin kuuluvien yritysten maksamien energiaverojen määrän arvioidaan olleen vuonna 2002 noin 250 miljoonaa euroa, josta sähköveron osuus noin 120 miljoonaa euroa ja polttoaineveron 130 miljoonaa euroa. Massa- ja paperiteollisuuden osuus päästökauppasektorin yritysten energiaveroista oli runsas puolet ja kaukolämmön tuotannon noin kolmannes.\nPäästökauppaan kuulumattomien sektoreiden maksamat energiaverot olivat ilman liikennepolttonesteitä noin 500 miljoonaa euroa ja ne mukaan luettuna noin 2 500 miljoonaa euroa.\nPäästöoikeuden hinnaksi on esitetty arvioita 5—10 euroa/tCO2, yleisesti arvio on asettunut noin 5 euroon. Näillä hinnoilla laskettuna päästökauppasektorin tarvitsemien lisäpäästöoikeuksien hinnaksi on arvioitu 15—30 miljoonaa euroa/v.\nValiokunta pitää erittäin tärkeänä päästökauppajärjestelmän vaikutusten selvittämistä olemassa oleviin ohjauskeinoihin kuten energiaverotukseen ja tukiin. Tämä on keskeinen tehtävä kansallisen ilmastostrategian tarkistamistyössä. Koska päästökaupan tavoitteet ovat yksin hiilidioksidipäästöjen hallitsemisessa, sen avulla ei toteuteta mitään muita energiapolitiikan ohjaustavoitteita. Energiaverojärjestelmään sisältyviä verotukia uusiutuvalle energialle tulee jatkaa ympäristö- ja työllisyyssyistä.\nValiokunta korostaa energiansäästön merkitystä. Kuluttajia tulee rohkaista ja kannustaa energiansäästöön.\nUusiutuvan energian edistämisohjelman vuosille 2003—2006 painotukset ovat muun ohella vapaaehtoisen energiansäästösopimusmenettelyn ja energiakatselmusten laajentamisessa ja rakentamismääräysten ja korjausavustusten ehtojen kehittämisessä. Näistä onkin hyviä kokemuksia, mutta lisätoimet ovat tarpeen. Lisätoimet energiansäästössä edellyttävät valtion rahoitusosuuden lisäämistä aiemmista tavoitetasoista.\nEnergiansäästön edistämiseksi tarvittavan lainsäädännön valmistelua tulee kiirehtiä ja energiaverotusta kehittää energiansäästön näkökulmasta. Näiden toimien merkitystä korostaa se tosiasia, että Suomen on ilmeisen vaikea päästä Kioton tavoitteisiin ilman huomattavia lisätoimia.\nHallituksen esityksen mukaan päästökauppalaki tulisi voimaan kahdessa vaiheessa. Ensin tulisivat voimaan säännökset, jotka mahdollistavat valmistautumisen järjestelmään. Varsinainen kauppajärjestelmä tulisi voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana sitten, kun on tiedossa, että EU:n jäsenmaat toimeenpanevat sen merkittävässä laajuudessa. Kaksivaiheinen voimaantulo on perusteltu, koska päästökauppadirektiivi on ennen muuta sisämarkkinadirektiivi, jonka osalta koko yhteisön alueen toimivuus on tärkeää. Valiokunta toteaa saamansa selvityksen perusteella, että merkittävä enemmistö jäsenmaista on jo esittänyt alustavan alkujakosuunnitelman ja tilanne kehittyy nopeasti. On siten perusteita uskoa, että järjestelmä saadaan toimivaksi tarkoitetussa aikataulussa. Komissio on myös päättänyt aloittaa oikeustoimet kuutta jäsenvaltiota vastaan, jotka eivät ole esittäneet suunnitelmaansa ajoissa. Nämä maat ovat Italia, Espanja, Ranska, Kreikka, Belgia ja Portugali.\nValiokunta pitää tärkeänä, että yritykset saavat tarvittavat luvat ajoissa. Tämä edellyttää Energiamarkkinaviraston resursointia siten, että se pystyy nopeaan hakemusten käsittelyyn. Kirjanpito- ja verotuskäytäntöjen puuttuminen on päästökaupan piirissä oleville laitoksille merkittävä ongelma. Muun ohella näistä, pakottavan kiireiseen aikatauluun perustuvista syistä tulee erityistä huomiota kiinnittää yritysten riittävän neuvonnan järjestämiseen.\nPäästökauppalakiesitys tulee käsitellä viipymättä ja saattaa se voimaan mahdollisimman pian sitten, kun on tiedossa, että EU:n jäsenmaat toimeenpanevat sen merkittävässä laajuudessa.\nSuomen ja EU:n tulee toimia aktiivisesti sen edistämiseksi, että päästökauppajärjestelmä laajenee kattamaan kaikki taloudellisesti merkittävät maat, siten että hiilivuodon uhka estetään.\nPäästökaupan vaikutusten suuren epävarmuuden vuoksi sen vaikutuksia on seurattava poikkeuksellisen tarkasti ja velvoitekauden 2008—2012 jakoperusteiden sekä tarvittavien muiden toimien valmistelu aloitettava seurannan perusteella riittävän ajoissa.\nJoustomekanismipolitiikka tulee määritellä kansallisen ilmastostrategian tarkistuksen yhteydessä kuten muutkin kansalliset toimet, joiden toteuttaminen on tarpeen Kioto-tavoitteiden saavuttamiseksi.\nUusien toimijoiden asema on mahdollisuuksien mukaan turvattava.\nVarhaisten toimijoiden asema on mahdollisuuksien mukaan turvattava.\nNeuvontaan ja lupahakemusten käsittelyyn tulee osoittaa riittävät resurssit.\nUusiutuvien energialähteiden asema on turvattava.\nTarvittaviin toimenpiteisiin tulee ryhtyä kilpailukykyään menettävän turpeen säilyttämiseksi kotimaisena energialähteenä myös päästökaupan oloissa.\nEnergiansäästön edistämiseksi tarvittava lainsäädäntö on valmisteltava ja kuluttajia rohkaistava energiansäästöön.\nEnergiaverotuksen ja -tukien suhde päästökauppaan on selvitettävä ja ohjausmahdollisuus tarvittaessa säilytettävä. Energian käyttöä ohjaavia toimenpiteitä tarvitaan, jotta Kioton tavoitteet voidaan saavuttaa, sillä yksinomaan päästökauppamekanismin käyttämisellä tavoitteita ei saavuteta eikä päästökaupalla toteuteta energiapolitiikan muita ohjaustavoitteita.\nettä talousvaliokunta ottaa mietintöään laatiessaan huomioon mitä tässä lausunnossa on esitetty kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että Kioton tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien lisätoimenpiteiden määrittämiseen tulee erityisesti panostaa, sillä yksinomaan päästökauppalain säätämisellä tavoitteita ei saavuteta.\nKioton sopimuksen velvoitteiden täyttäminen ja kansainväliset toimet ilmastonmuutoksen hallitsemiseksi ovat tärkeitä tavoitteita. EU:ssa valmisteltu päästökauppajärjestelmä, joka ei sisälly Kioton sopimukseen, on kuitenkin esitetyssä muodossaan hyvin ongelmallinen ja voi johtaa arvaamattomiin seurauksiin. Etenkin arvioitaessa tilannetta Suomen kansantalouden ja työllisyyden kannalta esille nousee ongelmia, joita hallituksen lakiesityksessä ei riittävästi oteta huomioon.\nSuomen energiahuollossa on saavutettu korkea energiatehokkuus sähkön ja lämmön yhteistuotannolla. Ne tuotannonalat Suomessa, jotka kuluttavat paljon energiaa, käyttävät uudenaikaista tekniikkaa, jossa energian kulutus ja päästöt ovat pienet tuotantomääriin nähden kansainvälisesti vertaillen. Tämä koskee mm. metallien perusteollisuutta. Kun näyttää siltä, että aikaisemmin (ennen vuotta 1998) tehtyjä päästöjä vähentäviä toimia ei oteta riittävästi huomioon alkuvaiheen päästökiintiöitä jaettaessa, näiden teollisuudenalojen kilpailukyky vaarantuu tuotantoa laajennettaessa ja kehitettäessä. Vaarana on, että suomalainen teollisuus joutuu ostamaan päästökiintiöitä Keski-Euroopasta, jossa päästökiintiöitä vapautuu vanhanaikaisia tuotantolaitoksia suljettaessa. Asiallisesti ottaen tämä voi merkitä Suomesta tukea vanhojen teollisuusmaiden tuotannon uudistamiselle. Vielä nurinkurisempaa on, jos päästökauppajärjestelmää käytetään hyväksi tuotannon siirtämisessä EU:n ulkopuolelle sellaisiin maihin, joissa päästörajoituksia ei muuten juuri ole. Siihen ns. linkkidirektiivi antaa mahdollisuuden. Direktiivin mukaan kehitysmaissa toteutettavat päästöjä vähentävät hankkeet voidaan tietyin ehdoin lukea EU:ssa toimivien tuotantolaitosten päästöoikeuksien lisäykseksi. Tämä voi voimistaa ns. Kiina-ilmiötä, jossa työpaikat katoavat EU-alueelta mm. Kaukoitään.\nPäästökauppajärjestelmässä syntyvät rahavirrat eivät ole julkisen talouden piirissä, ja ne voivat merkitä Suomen kansantalouden kehityksen kannalta epäedullisia tulonsiirtoja muiden maiden hyväksi.\nMarkkinamekanismin käyttämisestä päästövähennysten keinona ei ole kokemuksia, ja se voi sisältää arvaamattomia riskejä. Ei ole myöskään osoitettu selvästi, että päästökauppa johtaisi globaalien päästöjen vähentymiseen. Kaikkia vaikutusmekanismeja ei vielä tunneta. Kun päästökauppa yhdistetään pohjoismaisen sähköpörssin hinnanmuodostusmekanismiin, sähkön hinta voi nousta tuntuvasti, mihin uhkaan myös hallituksen esityksen perusteluissa (jakso 4.2.2.) viitataan. Sähkön hinnanhan määrää tässä järjestelmässä rajakustannus todellisten kustannusten asemesta. Päästöoikeuksien ostaminen voi nostaa tätä rajakustannusta merkittävästi, ilman että sähkön keskimääräiset tuotantokustannukset paljon muuttuvat. Rasitus kohdistuu tätä kautta kotitalouksiin ja asumiskustannuksiin, kun taas useimmat energiayhtiöt hyötyvät tätä kautta entistä korkeammasta sähkön hinnasta, kuten kävi talvikaudella 2002—2003 sähkön hinnan kohotessa tuntuvasti vesivajauksen vuoksi. Tällainen tulonsiirto kotitalouksilta energiayhtiöille ei ole mielestäni perusteltu, etenkään kun otetaan huomioon jo edellä mainittu sähkön ja lämmön yhteistuotanto, joka Suomessa toteutuu laajemmin kuin muissa maissa.\nSuomen ei tule tässä vaiheessa lähteä mukaan päästökauppaan, vaan Suomen tulee vaikuttaa siihen, että päästökauppa toteutuu laajemmalla pohjalla ja tasapainoisemmin ehdoin kuin nyt on näköpiirissä. Kioton sopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi olisi myös käytettävä suoria sääntelykeinoja, kuten energiansäästösopimuksia, avustuksia päästöjä vähentäville investoinneille, liikennepoliittisia ratkaisuja ym. Tällöin päätösten ja toimien seuraukset ovat paremmin kontrolloitavissa ja tulonsiirtovaikutukset tapahtuvat pääosin Suomen kansantalouden sisällä.\nEdellä olevan perusteella katson, että\nvaliokunnan olisi tullut lausunnossaan todeta EU:n erillisen päästökaupan johtavan kotitalouksia rasittaviin sähkön hinnan korotuksiin ja ekologisestikin kielteiseen tuotannon siirtämiseen maihin, joissa päästörajoituksia ei ole. Kun myös on epävarmaa, johtaako päästökauppa edes globaalien kasvihuonepäästöjen vähentymiseen, EU:n erillinen päästökauppa tulee hylätä.


Tarjoamme asiakkaillemme arvokasta tutkimustietoa ja ratkaisuita älykkääseen liikkuvuuden hallintaan ja verkon liikennekuorman optimointiin.\nAsiantuntijoillamme on yli 15 vuoden kokemus langattomien verkkojen ja liikkuvuuden hallinnasta mukaan lukien tiedonsiirtoprotokollat, algoritmit, verkonvaihto- ja reititysmenetelmät Yksi tärkeä osa suorituskyvyn sekä käyttäjäkokemuksen parantamisessa on tehokas liikkuvuuden- ja verkkojen vaihdon ohjaus. Hallinnan tavoitteena on ennen kaikkea tehostaa langattomien verkkojen suorituskykyä sekä käyttäjän kokemaa palvelun laatua.\nOlemme kehittäneet ratkaisuita esimerkiksi älykkääseen verkon vaihtoon (handover) eri verkkoteknologioiden välillä (vertical handovers). Kehitettyjä ratkaisuita voidaan hyödyntää tulevaisuuden uusissa tietoliikenneratkaisuissa (5G) muun muassa verkkojen yhteistoiminnan sekä kuormanjaon tehostamisessa.\nÄlykäs liikkuvuudenhallinta ja verkonvaihdot eri verkkoteknologioiden välillä\nÄlykkään liikkuvuudenhallinnan perustoiminnallisuuksia on liikennekuorman jakaminen useiden erityyppisten verkkojen välillä. Tämän toteuttamiseksi käyttäjiä täytyy pystyä siirtämään verkkoteknologiasta toiseen saumattomasti. Käytettävät radioteknologiat eri verkoissa voivat olla täysin erilaisia.\nVerkonvaihto voi perustua useisiin eri tekijöihin lähtien sovelluksen tai palvelun käyttäjän vaatimuksista, käyttäjän sijainnista tai esimerkiksi verkon suorituskyvystä ja tilasta. Verkonvaihdon lisäksi on mahdollista myös siirtää käyttäjän liikennettä usean verkon yli yhtä aikaa. Mikäli verkonvaihtopäätös perustuu puhtaasti tietyn verkon kuormituksen vähentämiseen, puhutaan yleensä kuormansiirrosta (off-loading).\nPäätökseen vaihtaa tietoliikenneverkon yhteyspistettä tai käyttää useita yhtäaikaisia verkkoja vaikuttaa useita eri muuttujia ja puhummekin päätöksenteossa usein monimutkaisten tapahtumien prosessoinnista. VTT:llä kehitämme erityisesti päätöksentekomenetelmiä, jotka vaativat useiden eri verkko-, palvelu- ja päätelaiteparametrien seuraamista.\nVerkon tilan monitorointi ja päätöksenteko\nVTT on kehittänyt useita verkon tilan monitorointiin soveltuvia työkaluja, joita voidaan hyödyntää päätöksenteossa. Pisimmälle kehitettyjä työkaluja on mm. Qosmet ja Moset. Työkaluilla voidaan mitata luotettavasti verkon palvelunlaatuun liittyviä parametreja reaaliaikaisesti, mikä mahdollistaa mittaustiedon hyväksikäytön päätöksenteossa.\nVTT on kehittänyt päätöksenteon tueksi myös signalointimenetelmiä, jotka mahdollistavat hajautetun päätöksenteon. Hajautetussa päätöksenteossa otetaan huomioon niin päätelaitteen, verkon kuin palveluidenkin tila ja päätös muodostetaan tiettyjen sääntöjen ja kulloinkin tarpeen olevien painotusten perusteella. Hyvin yleisiä päätöksentekomenetelmiä ovat esimerkiksi sumeaan logiikkaan perustuvat algoritmit tai esimerkiksi neuroverkko- tai koneälypohjaiset oppivat (machine learning) ratkaisut.\nSovellustason adaptointi – Adaptiivinen videonsiirto\nVTT:llä tutkimuksessa on keskitytty erityisesti adaptiivisiin videonsiirtomenetelmiin, joilla videoliikenne voidaan sopeuttaa esimerkiksi käytettävissä olevan langattoman verkon kapasiteetin mukaan. Älykkäässä verkonvaihdossa huomioidaan myös käytettävät videokoodausmenetelmät sekä adaptiiviset videonsiirtomenetelmät siten, että käyttäjä saa parhaan mahdollisen laadun samalla kun huomioidaan myös verkon kuormitus.\nKehitämme ja optimoimme muun muassa suuren pakkaustehokkuuden mahdollistavia videon pakkausmenetelmiä kuten HEVC/H.265 sekä adaptiivisia siirtomenetelmiä esimerkiksi MPEG-DASH. HEVC videonpakkaus yhdistettynä MPEG-DASH siirtomenetelmiin auttaa palveluntarjoajia tarjoamaan hyvää käyttökokemusta kaikille käyttäjille.\nEnd-to-End management of mobile video QoE


admin - Casinosuomi.fi\nPäästäkseen kasinopelien jännityksen ääreen ei enää tarvitse vaivautua fyysisesti paikalle kivijalkakasinolle, joita Suomessa on tällä hetkellä vain yksi. Nettikasinot tuovat saman jännityksen ja rajattomalta tuntuvan pelien tarjonnan internetin välityksellä juuri sinne, missä sitten satutkin olemaan. […]\nKasinopeleistä on tullut yhä useammalle harrastus, jonka parissa on mukava vaikka siemailla kahvia terassilla; nettikasinot kun mahdollistavat kasinotunnelmaan pääsyn ajasta ja paikasta riippumatta, ja pelkkä internetyhteys riittää. Näin koronapandemian aikana on hyvä myös muistaa, että […]\nKasinotunnelmaan pääsee nykyään helpommin kuin koskaan ennen: nettikasinot ovat helppo, ja näin koronapandemian aikana myös turvallinen, tapa nauttia rahapelien tuomasta jännityksestä juuri siellä, missä sinä itse olet. Yhä useampi suomalainen kokeilee nettikasinoita ainakin jonkin verran […]\nSyksyn 2020 tuoreimpien uutuuksien joukossa nettikasinoiden maailmaan saapunut UltraCasino on puhuttanut julkaisustaan lähtien. BP Groupin uusimpien pikakasinoiden joukossa UltraCasino luottaa suomalaisten suosikkipeleihin, laajaan pelivalikoimaan, päivittäin vaihtuviin tarjouksiin sekä ultranopeisiin talletuksiin ja kotiutuksiin. Tuhannet kotimaiset pelaajat […]


FlatPAR 36 x 1W PAR-valonheitin RGB LED DMX IR sis. kaukosäädin\nbeamZ FlatPAR -valonheittimellä hallitset juhliesi valaistustunnelmaa koko ajan. Laitteen superkirkkaat 36 x 1W LEDit mahdollistavat monenlaisten efektien käytön erilaisissa väriyhdistelmissä. Efektit liikkuvat joko musiikkiohjauksella tai automaattiohjauksella. Hienostuneempia valoinstallaatioita varten voit myös käyttää FlatPAR-valonheittimen 6-kanavaista DMX-ohjausta. Sisäänrakennettujen liitäntöjen avulla voit liittää laitteeseen myös muita yksiköitä.\nLED-valonheitin loihtii voimakkaiden LED-valojensa ansiosta leikkisiä tehosteita klubien tai bilekellareiden seinille. Valonheittimessä käytetty LED-teknologia huolehtii myös laitteen korkeasta energiatehokkuudesta. Säästetty sähkö on hyväksi kukkarolle, ja vähäinen lämmöntuotto mahdollistaa laitteen käytön myös sellaisissa paikoissa, normaalit valonlähteet eivät tule kyseeseen.\nlitteä FlatPAR-valonheitin, jossa 36 x 1W RGB-LEDiä\nLEDit: 12 x punainen, 12 x vihreä, 12 x sininen


Suunnitelmat | Huippuhomma | Sivu 2\nTag Archive: Suunnitelmat\nT-shirt T-paitojen painaminen on tosi kivaa. Koko hela prosessissa on sopivan monta mutta kuitenkin sopivan vähän erilaisia osioita, eli kuvasta riippuen valmista saa melkoisen nopeasti. Opiskeluaikana pidin tosi paljon omatekoisia t-paitoja, mutta nyt… Lue loppuun →\nCheck list about inspirations I’ve got this summer. Only in Finnish. The results of these inspirations will hopefully be in English as well 🙂 Nyt on pakko vääntää lista. Lista asioista, jotka ovat… Lue loppuun →\nLaura houkutteli minut taannoin lasikorukurssille. Tässä ensimmäinen lasikoruni, loput menivät joulupukille. Materiaali: Bullseye-lasiMalli: apinoitu kurssin pitäjältä Nykerrellessäni riipuksiin lenkkejä ja lukkoja paikoilleen huomasin pitäväni korujen tekemisestä. Olenhan minä jonkin verran tehnyt helmikoruja mutta… Lue loppuun →\nNiin paljon ideoita, niin vähän aikaa… Nypertelyrintamalla on ollut hiljaisempaa viime aikoina, sillä oon kanavoinut luovuuteni työhakemusten vääntämiseen. Ideoita kyllä on, on ollut jo jonkin aikaa, joten lienee parasta kirjata niistä jalostuneimmat tänne… Lue loppuun →\nViime aikoina en olekaan saanut oikein mitään valmiiksi. Vanhoja on kyllä edistetty ja uusia aloitettu. Ja tentteihin luettu. Viime viikolla hahmottelin mielessäni virkattua barokkihenkistä pussukkalaukkua. Perjantaiaamuna himo kävi vastustamattomaksi ja töiden jälkeen sainkin… Lue loppuun →


Ruotsin kielen virallisen aseman muuttaminen vähemmistökieleksi - Kansalaisaloitepalvelu\n5 710 kannatusilmoitusta, joista muualla kerättyjä 4\nKannatusilmoituksia tässä palvelussa 5 706\nKannatusilmoitukset hävitetty 6.8.2013\nTämä kansalaisaloite ei ota kantaa esim. englannin nostamiseen vähemmistökielen asemaan, vaikka eduskunnan olisikin syytä käsitellä uudistustarvetta muutoinkin kuin pelkästään ruotsin osalta.\nRuotsia äidinkielenään puhuvien pieni määrä (5 % suomalaisista) ei oikeuta kielelle suomen tasoista virallisen kielen (kansalliskielen) asemaa, vaan suomenruotsista tulisi tehdä vähemmistökieli, jota suojellaan asianmukaisesti.\nSuomi ei kuulu Ahvenanmaan itsehallintoalueen virallisiin kieliin. Ruotsissa suomella on vain vähemmistökielen asema (460 000 suomea puhuvaa, 5 % väestöstä). Niin ikään Virossa ainoa virallinen kieli on viro, vaikka maassa on huomattava venäjänkielinen vähemmistö (26 %).\nNykyinen tilanne on absurdi ja hyvin poikkeuksellinen naapurimaihimme verrattuna. Vähemmistön kielen pitäminen virallisena kielenä aiheuttaa tarpettomia kustannuksia ja heikentää Suomen kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla. Ennen kaikkea se kuitenkin asettaa suomenkielisen valtaväestön epäoikeudenmukaiseen asemaan vähemmistön edessä.\nPakollisista toisen kotimaisen opinnoista luopuminen on hyvä tavoite, mutta itsessään riittämätön, kun käsillä on huomattavasti laajempi, kansallista identiteettiämmekin koskeva kysymys kansalliskielestä. Tämän kansalaisaloitteen tarkoituksena on siksi puuttua tähän kansalliskieliä koskevaan kysymykseen, josta ei ole ollut hyväksyttävää edes käydä keskustelua.\nKerääjän ilmoittama arvio: 4 kpl


Mongolian ankara talvi koettelee yksinhuoltajaperheitä - Seurakuntalainen\nLähetysyhdistys Kylväjä 12.01.2018 12:03 (päivitetty 12:04)\nPeruselintarvikkeita sisältäviä hätäpaketteja jaetaan suurimmassa hädässä oleville yksinhuoltajaperheille. Kuva Jaakko Tikkanen\nYksinhuoltajien määrä on kasvanut voimakkaasti Mongoliassa. Talvi on kova pienillä tuloilla eläville yksinhuoltajille. Kylväjän yksinhuoltajahanke tarjoaa hätäapua vaikeimmassa asemassa oleville.\n”Tsetserlegin kaupunginosien sosiaalityöntekijöiden kautta saimme tietoomme suurimmassa avuntarpeessa olevia. Tiimin työntekijät suunnittelivat hätäapupaketin kuudelle valitulle perheelle: pieni lava-autollinen polttopuita, 50 kiloa jauhoja, riisiä, paistoöljyä, saippuaa ynnä muita perustarpeita talveen”, kuvailee yksinhuoltajahankkeessa paikallisten työntekijöiden tukena työskentelevä Kylväjän Mongolian-lähetti Jaakko Tikkanen Kylväjän tiedotteessa. ”Tämän luontoista apua emme pysty projektin puitteissa tavallisesti antamaan. Syksyn ja alkutalven avustukset saimme järjestettyä Kylväjän hätäapuna. Suurta hätää on paljon.”\nMyös Mongolian hallitus on herännyt yksinhuoltajaperheiden määrän rajuun kasvuun. Vuonna 2016 yksinhuoltajaperheitä oli koko maassa noin 80 000. Määrä kasvaa joka vuosi 3000–4000:lla. Tänä vuonna äideille ja yksinhuoltajaperheille on luvassa hieman paremmat valtion tuet. ”Valitettavasti korotetut tuet eivät riitä edes perheen välttämättömimpiin hankintoihin. Tästä huolimatta se on hyvä alku”, toteaa Tikkanen.\nSuomen ulkoministeriön kanssa yhteistyössä toteutettavassa hankkeessa autetaan yksinhuoltajia työllistymään kouluttamalla heitä. ”Yksi esiin tulleista ongelmista yksinhuoltajahankkeen ensimmäisen vuoden aikana on ollut kaikkein hädänalaisimpien naisten saaminen mukaan koulutuksiin”, kertoo Tikkanen. ”Hankaluutena on usein se, että heidän päivänsä kuluvat täysin kodin askareiden pyörittämisessä: lastenhoito, ruoanlaitto, vedenhaku ja polttopuiden hakeminen vuorilta.”\nPäiväkoti ja koulu ovat Mongoliassa periaatteessa ilmaisia, mutta kaikilla ei ole varaa hankkia lapsillensa vaadittavaa koulupukua tai päiväkotivaatteita. Niinpä osa lapsista on aina kotona. Joissain tapauksissa alakouluikäiset lapset jättävät koulun kesken ja auttavat vanhempiaan tai isovanhempiaan välttämättömissä askareissa. Ainaisesta selviytymistaistelusta seuraa luku- ja kirjoitustaidottomien sukupolvien ketju, jota on vaikea katkaista.\n”Erilaisia ihmiskohtaloita on yhtä monta kuin ihmisiäkin. Erään isoäidin harteille olivat jääneet kahden tyttären lapset”, kertoo Tikkanen. ”Kuudesta lapsenlapsesta vanhin, noin 10-vuotias tyttö, ei ole käynyt koulua ollenkaan, vaan auttaa vanhaa isoäitiä päivittäisillä puunhakureissuilla vuorille.” Projektin työntekijät yrittävät yhdessä sosiaaliviranomaisten kanssa keksiä keinoja lasten saamiseksi kouluun ja päiväkotiin. ”Siten äideille tarjoutuisi mahdollisuus kouluttautumiseen ja työnhakuun. Näin pystyisimme tarjoamaan pitkäkestoisempaa apua sekä yksinhuoltajaäideille että lapsille”, kaavailee Tikkanen.\nVälillä toivottomaltakin tuntuvan tilanteen keskellä Jaakko Tikkanen muistuttaa kuitenkin siitä, minkä varassa työtä lopulta tehdään: ”Jäädään yhdessä rukoilemaan näiden perheiden ja heidän elämänsä puolesta. Toivomme heille rohkeutta tulla seurakuntaan, sillä siellä he kaikki saisivat kuulla suurimmasta avusta: Taivaan Isän huolenpidosta.”\nLähetysyhdistys Kylväjä, mongolia


Hotellit lähellä kohdetta Göremen roomalainen linna | Hotels.com\nHotellit lähellä kohdetta Göremen roomalainen linna\nTutustu tarkemmin kohteeseen Göremen roomalainen linna\nEtsitkö hotellia lähellä kohdetta Göremen roomalainen linna?\nMissä Göremen roomalainen linna sijaitsee?\nGöremen roomalainen linna löytyy kaupungista Goreme. Goreme on matkailijoiden suosikki sen tarjoamien mahtavien nähtävyyksien, kuten virkistysmahdollisuuksien ja paikallisten kierroksien, ansiosta. Mikäli pohdit, mitä näkemistä ja tekemistä alueella voisi olla, sinun kannattaa vierailla kohteissa Uchisarin linna ja Göremen ulkoilmamuseo.\nMinne kohteen Göremen roomalainen linna lähelle voin majoittua?\nMeiltä löytyy 204 hotellia, jotka sijaitsevat noin puolentoista kilometrin säteellä kohteesta Göremen roomalainen linna. Löydät niistä takuulla itsellesi sopivan! Sinun kannattaa harkita esimerkiksi yhtä näistä vaihtoehdoista, jotka ovat asiakkaidemme suosiossa:\n• 3 tähden majatalo • Ilmainen Wi-Fi • Kattoterassi • Ympäri vuorokauden auki oleva vastaanotto • Kävelyetäisyydellä kaikesta\nNähtävää ja tehtävää kohteen Göremen roomalainen linna lähellä\nNähtävää kohteessa Göremen roomalainen linna\nTehtävää kohteessa Göremen roomalainen linna\nMiten pääsen kohteeseen Göremen roomalainen linna


Siivooja, Tähtisiistijät Oy (Järvenpää), Click Henkilöstöpalvelut Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1309061\nTähtisiistijät Oy on kotimainen kasvava siivousalan yritys, joka tarjoaa asiakkailleen luotettavaa ja laadukasta siivousalan palvelua. Lisää yrityksestämme www.tahtisiistijat.fi.\nTähtisiistijät Oy etsii nyt kauttamme positiivista ja toimeen tarttuvaa siivoojaa. Työsuhde on alkuun määräaikainen ja osa-aikainen (22-37,5 h / viikko), mutta yritykseen on tarkoitus työllistyä myöhemmin vakituisesti ja kokoaikaisesti.\nTyötehtäviisi kuuluu pääasiassa kotisiivousta sekä pienemmissä määrin toimistosiivousta. Odotamme sinulta aikaisempaa kokemusta siivousalan tehtävistä. Sinulla on reipas ja oma-aloitteinen ote työntekoon ja teet työtäsi hyvällä asenteella. Olet luotettava tiimipelaaja ja sinulle asiakkaan tyytyväisyys on tärkeää. Odotamme sinulta myös sujuvaa suomen kielen taitoa ja työn liikkuvan luonteen vuoksi ajokortti on välttämätön.\nTöitä tehdään pääsääntöisesti Järvenpäässä, mutta työkohteita on myös Hyvinkään, Mäntsälän, Keravan ja Tuusulan alueella. Työpäivä alkaa kuitenkin pääsääntöisesti Järvenpäästä ja työajat sijoittuvat arkipäiville klo 9-17 välille. Palkan suhteen noudatamme kiinteistöpalvelualan työehtosopimusta.\nOletko etsimämme positiivinen siivousalan ammattilainen? Täytä hakemus oheisen linkin kautta mahdollisimman pian, sillä aloitamme haastattelut heti soveltuvien henkilöiden haettua paikkaa! Kerro hakemuksessasi mahdollisimman tarkasti itsestäsi ja osaamisestasi sekä palkkatoiveesi. Voit myös kysyä lisätietoa tehtävästä Click Henkilöstöpalveluiden rekrytointikonsultti Hanna Jokelalta p. 050 411 0273. Puhelintiedustelut arkisin klo 9-15.


Lisäaineettomatkin rokotteet aiheuttavat autoimmuunisairauksia | Magneettimedia\nPaul Fassa in Terveys ja elämäntavat, Terveys ja hyvinvointi 21.2.2017 12 Kommenttia 120 Näyttökerrat\nVahingoittuneita soluja tarkasteltiin mikroskoopilla, ja niissä havaittiin merkkejä varhaisesta autoimmuniteetista. Hiirten immuunijärjestelmät olivat alkaneet tuottaa vasta-aineita useiden antigeeniannosten jälkeen. Koko tutkimus on luettavissa täällä.\n”Se ei ole enää vaihtoehto, sillä olen kerännyt kiistatonta todistusaineistoa joka osoittaa että KAIKKI rokotteet aiheuttavat täysin samoja vaurioita täysin samaan tapaan kuin villi poliovirus aiheuttaa halvauksen, hengitysjärjestelmän romahtamisen … kuoleman, vuotoa aivoissa ja muuta. Se johtuu toistuvista, oikeaoppisesti erillään annetuista rokotuksista, jotka ovat yksi osa ongelmaa. Alumiini on toinen osa ongelmaa. Kaikki rokotteiden sisältämät vierasperäiset aineet ovat kolmas osa ongelmaa, joka on kuin heittäisi bensaa liekkeihin. (Lue lisää)”\nautismi autoimmuunisairaudet rokotteet 2017-02-21\nAvainsanat:autismi autoimmuunisairaudet rokotteet\n22.2.2017 at 14.28\nRajanveto on pakko tehdä. Muuta vaihtoehtoa ei ole.\nSuurin osa lammasmaisesti käyttäytyvistä alamaisista tietysti hyväksyy kaiken.\nMyrkkyrokotukset, käteisen rahan lopettamisen, seurantalaitteet, sensuurin, matut.\nMutta me pienempi osa kansasta jotka emme hyväksy tällaista totalitarismia meillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin vetää se raja.\nRajanveto tarkoittaa yksinkertaisesti sitä että vaihtoehtoja on tasan YKSI. Ei enempää eikä vähempää.\nEi seurantalaitteita, ei käteisen rahan lopettamista, ei myrkkyrokotuksia, ei sensuuria, ei matuja.\nJoka nämä asiat pakolla, eli väkivaltaisesti aikovat ajaa läpi on tähän vastattava väkivalla.\nEi seurantalaitteita, ei käteisen rahan lopttamista, ei myrkkyrokotuksia, ei sensuuria, ei matuja.\nTilannne on se että kaikki nämä viisi vapaudelle kuolemantuomaria ovat nyt toteutumassa.\nLainsäätäjät ja viranomaiset ajavat kaikkia näitä viittä vapauskuolemaa.\nToteutuessaan nämä ovat kuollettavia iskuja vapaudelle.\nKäteisen rahan lopetus tekee meistä orjia yhdessä yössä. Ilman sananvapautta olemme orjia. Seurantalaitteet tekevät meistä orjia. Myrkkyrokotukset johtaa meidän kuolemaan. Maahantunkeutujat valtaavat maan(lainsäätäjien ja viranomaisten avulla).\nTässä ei auta tyhjänpäiväiset lässytykset ja iänkaikkinen paskanpuhuminen.\nBrexit ja Trump ei meitä pelasta yhtä vähän kuin eduskuntavaalit tai presidentti(joka on maanpetturi).\n22.2.2017 at 17.03\nEikö nimimerkin mieleen todellakaan ole juolahtanut, että myrkkyrokotukset, käteisen rahan lopettaminen, seurantalaitteet, sensuuri, matut, totalitarismi ja vapauden menettäminen ovat Jumalan rangaistuksia kansan syvän syntisyyden vuoksi (lastenmurhat aborteissa, homous ja sen hyväksyminen, jumalanpilkka, evankeliumin opetuksen lopettaminen kaikkialla, kirkkojen vesitys, Jumalan sanan vastainen naispappeus, perkeleen orjuudessa foorumeilla rehenteleminen jne.)? Ja siitähän esimerkiksi minä olen täällä saarnannutkin.\nEikö nimimerkki suostu ymmärtämään, että on vedettävä se yksi ainoa oikea ja radikaali raja: on tuomittava katumuksessa oma syntinen minä ja TUOMITTAVA SE KUOLEMAAN. Tämä tapahtuu Jumalan sanan kuulemisen kautta: laki (käskyt) synnyttää sydämessä Jumalan sanassa vaikuttavan Pyhän Hengen voimasta hädän ja epätoivon (= katumuksen) syntien ja helvettiin hukkumisen uhan vuoksi ja evankeliumi synnyttää sydämessä uskon, samoin Pyhän Hengen vaikutuksesta. Tätä kaikkea sanotaan parannukseksi. Kun synnit ja syntinen minä (ns. vanha ihminen) näin pannaan pois ja vanhurskas uusi ihminen syntyy, kun Pyhä Henki (Jumala) tulee perkeleen sijaan sydämeen asumaan, yhteys Isään Jumalaan muodostuu. Silloin sydän alkaa rukoilla Pyhän Hengen vaikutuksesta, että kaikki nuo rangaistukset poistuvat. Jumala on luvannut kuulla omiaan, ja näin, tekemällä parannus ja rukoilemalla Jumalan Hengessä, vuorenvarmasti päästään rangaistuksista. Ei Jumala enää rankaise, jos rangaistusten syy, synti, poistuu. Ei ole muuta tietä kuin parannuksenteko. Silloin kaikkivaltiaasta Jumalasta tulee kaveri ja auttaja.\nJos kansa lähtee syntien orjana väkivallan tielle, se vain hukkuu yhä syvemmin:\nNimimerkki ohjaa kansaa siis tuomion tielle, lopullisen tuhoutumisen tielle. Se on väärä tie, ja nimimerkki on ymmärtämätön opas.\nSiis vanha, syntien ihminen (se ns. oma minä ja oma voima ja oma ymmärrys – jotka, koska ovat ”omia”, eivät ole Jumalan eivätkä Jumalasta vaan perkeleestä; ihmisen ”oma” on perkele hänessä) on tuomittava Jumalan vihollisena kuolemaan ja uusi, vanhurskas ihminen on synnytettävä, ja se tapahtuu Jumalan sanan voimasta, ei ihmisen omasta voimasta. Perkeleen vapauden on poistuttava ja Jumalalle on annettava kaikki valta katumuksessa ja uskossa.\nEi ole muuta tietä kuin Jumalan vihan lepyttäminen parannuksenteossa, Joh. 14:6.\nVäkivalta on syntisen ihmisen tie ja väärä tie.\nToivottavasta minun kommenttini nyt luetaan ja edes yritetään ymmärtää.\nPS. aistin jo hyvin mustan ja ahdistavan pilven tämän kansan yllä, ja lopullinen hirvittävä tuho on lähellä. Syy tuhoutumiseen on ihminen ja kansa itse, ei kukaan muu.\n24.2.2017 at 13.29\nOnko Jumala mielestäsi niin heikko, että Hän tarvitsee pahoja jumalattomia ihmisiä ja itse asiassa perkelettä toteuttaakseen rangaistuksia? Raamatun mukaan Jumala ei tee yhteistyötä perkeleen kanssa. Jos Jumala rankaisee, se tulee Häneltä suoraan niin että kaikki sen ymmärtävät. Olet Laurio todella pahasti metsässä!\n24.2.2017 at 15.09\nRangaistusten toteuttaminen ei ole Jumalan puolelta voima-kysymys vaan delegointia tilanteen mukaan. Vanhassa Testamentissa yhteistyötä pahojen henkien kanssa löytyy ainakin Jobin kirjan alkupuolella. 1. Kuningasten kirjassa 22. luvussa eräs henkiolento esiintyy valheen henkenä, jotta paha kuningas Ahab saisi rangaistuksensa.\nIlmestyskirjassa on myös erilaisia olentoja, jotka rankaisevat niitä, jotka ovat ottaneet pedon merkin vastaan.\n24.2.2017 at 15.30\nJa sinua, perkeleen orjaa (Matt. 23:33), Jumala käyttää eksyttämiseen, tälle paatuneelle syntiselle kansalle ja sinulle itsellesi rangaistukseksi ja tuomioksi. Suorastaan syöksytte itsenne kautta helvettiin, ja sinäkin olet itse itsellesi lopullinen tuomio. Jos Jumala lähestyisi sinua suoraan, et pysyisi elossa (2. Moos. 33:3, 5, 20, 23; Tuom. 13:22; 1. Sam. 6:2, ja missä ovat kyrvän raamatunkohdat?). vil\n24.2.2017 at 16.25\nSekoitat pahasti Vanhan ja Uuden Testamentin keskenään. Elämme nyt Uudessa liitossa, emme vanhassa. Olet vaarallinen eksyttäjä ja tuomitsija. Tuomiovalta kuuluu Jumalalle – ei sinulle!\n24.2.2017 at 18.37\nTulen tuomitsemaan sinut aivan fyysisestikin:\n”Vai ettekö tiedä, että pyhät tulevat maailman tuomitsemaan? Ja jos te tuomitsette maailman, niin ettekö kelpaa ratkaisemaan aivan vähäpätöisiä asioita?” (1. Kor. 6:2).\nKoska olen uudestisyntynyt kristitty, minussa asuu siis Jumala, en minä itse:\n”Minä olen Kristuksen kanssa ristiinnaulittu, ja minä elän, en enää minä, vaan Kristus elää minussa” Gal. 2:19-20);\n”Jos joku rakastaa minua, niin hän pitää minun sanani, ja minun Isäni rakastaa häntä, ja me tulemme hänen tykönsä ja jäämme hänen tykönsä asumaan” (Joh. 14:23);\n”Ettekö tiedä, että te olette Jumalan temppeli ja että Jumalan Henki asuu teissä?” (1. Kor. 3:16) – – ”Vai ettekö tiedä, että teidän ruumiinne on Pyhän Hengen temppeli, joka Henki teissä on ja jonka te olette saaneet Jumalalta, ja ettette ole itsenne omat?” (1. Kor. 6:19).\nKun minä tuomitsen sinut, Kristus tuomitsee sinut minun kauttani.\nMinussa asuu Jumala. Kenen kanssa siis kommentoit?\nSinä taas elät syljestäsi (ts. käärmeenmyrkystä). Puhut, mitä sylki suuhun tuo, ja se tuomitaan:\n”Te käärmeet, te kyykäärmeitten sikiöt, kuinka te pääsisitte helvetin tuomiota pakoon?” (Matt. 23:33) – – ”Joka katsoo minut (Jeesuksen Kristuksen) ylen eikä ota vastaan minun sanojani, hänellä on tuomitsijansa: se sana, jonka minä olen puhunut, se on tuomitseva hänet viimeisenä päivänä” (Joh. 12:48).\nSinä et elä missään Uudessa liitossa vaan perkeleessä, kuten kaikki Kristuksessa uudestisyntymättömät ihmiset – ja missä ovat kyrvän raamatunkohdat?\nSitä paitsi perkele on Jumalan luoma enkeli, joka sitten joutui lankeemukseen. Jumala kontrolloi kaikkia luotujaan, ja hän panee perkeleelle rajat (viimeisenä päivänä hänet heitetään helvettiin, Matt. 25:41). Jumala käyttää perkelettä jumalattomien rankaisemiseen ja myös hurskaitten koettelemiseen (koettelemukset vahvistavat uskoa, kun vanha ihminen entisestää kuolee ja uusi ihminen kasvaa).\nMissä ovat kyrvän raamatunkohdat? vil\n24.2.2017 at 18.39\nTämä Laurio on tyypillinen esimerkki kiihkoilevasta eksyttäjästä, joka kaiketi saa sairasta tyydytystä muiden tuomitsemisesta ja moittimisesta. Eli kaikkea muuta kuin Jumalan mies.\n22.2.2017 at 15.01\nPresidentti Sauli Niinistön mukaan kansallismielisyys on tuhoisa ideologia joka on pysäytettävä. Ilman kansallismielisyyttä ei olisi olemassa Suomea ja sen presidenttiä. Sauli Niinistö on siis idiootti. Tätä idioottia oli pakko äänestää viime vaaleissa koska muuten julkihomosta, vihreästä marxilaisesta ”varakuvernööristä” olisi tullut Suomen presidentti. Oli siis pakko valita kahdesta huonosta vaihtoehdosta.\nNyt äänestän Janitskinia.\n22.2.2017 at 15.59\nTukemalla bäckmanilaisen Janitskin presidentinvaalikampanjaa tuet samalla Venäjän sekaantumista Suomen asioihin. Ääni Janitskinille on ääni Venäjälle.\n22.2.2017 at 20.01\nSe on ääni Pan-Euroopalle. Samaa myrrkkyähän tuo Ruton linkki levittää. Isänmaallisia ihmisiä leimataan MV-lehden verukkeella. Jos on palsta jossain tunnetussa lehdessä, niin se on yhteistyötä. Eri toisinajattelijoiden liittoa. Joutuyihan Hitlerkin liittoutumaan Neuvostoliiton kanssa. Ääni Jantiskinille on ääni juutalaisbolshevismille. Siis samalle sakille kuin Soros. Kommunistien skaba tai juutalaisten. Kuten Stalinin ja Trotskin seuraajineen. Kuka uskoo?\nNuo eurobolsut hinttimaanpuolustajat nyt vihoviimeisiä ratsastamaan isänmaa-kortilla.\n12.3.2017 at 14.39\nIhan mielenkiinnosta noihin vaikutuksiin…\nAlkaa miettimään omalla kohdalla vaikuttavaa tyypin 1 diabetesta, joka on autoimmuunisairaus, ja joskus aikanaan 90 luvulla teetettiin tutkimuksia lapsille (joissa olin itse ollut mukana) joissa kartoitettiin geneettisiä mahdollisuuksia sairastua diabetekseen.\nTuloksien mukaan minulla ei pitäisi olla geneettistä mahdollisuutta sairastua ko tautiin, mutta vuodesta 1997 se on minulla ollut…


Selvitys: Kuntien turvallisuustilanne on heikentynyt sote- ja opetussektoreilla -\nTurvallisuustilanne Suomen kunnissa on polarisoitunut\nHankkeen ensimmäisessä osassa teetettyjen kyselyiden mukaan kuntien henkilöstö kohtasi uhkatilanteita useimmin varhaiskasvatuksessa ja koulutuksessa, keskimäärin kuukausittain. Yli 90 prosenttia vastanneista kunnista arvioi, että opetuksessa ja varhaiskasvatuksessa henkilökunta kohtasi vähintään muutaman kerran uhka- ja väkivaltatilanteita vuonna 2019. Kyse oli useimmin lievästä henkisestä ja fyysisestä väkivallasta, josta henkilökunta selvisi pääosin omin avuin.\nMitä suuremmasta kunnasta tai organisaatiosta oli kyse, sitä useammin lieviä uhkatilanteita kohdattiin. Yli 100 000 asukkaan kunnissa kohdattiin keskimäärin päivittäin uhkatilanteita koulutoimessa. Sosiaalipalveluissa yli 1000 hengen organisaatioissa kohdattiin keskimäärin kuukausittain vakavaa uhkailua, henkistä väkivaltaa ja lievää fyysistä väkivaltaa sekä viikoittain lievää henkistä väkivaltaa. Sen sijaan kunnanvaltuustojen kokousten yhteydessä tapahtuneet uhkatilanteet olivat harvinaisia. Valtaosa uhkatilanteista uskottiin ilmoitettavan ja raportoitavan eteenpäin.\nTapaustutkimusten tulokset puolestaan viittasivat siihen, että kyselyyn vastanneet antoivat uhkatilanteiden määrästä minimiarvion. Viidenneksessä tapaustutkimuksista todellinen ilmoitusmäärä oli jopa kymmenkertainen kyselyssä raportoituun verrattuna. Suuressa osassa kuntia tilanteet ilmoitetaan henkilökohtaisesti tai erillisillä lomakkeilla ja kokonaiskuvan hahmottaminen on vaikeaa. Uhkatilanteiden määrän koetaan myös olevan kasvussa.\nTurvallisuuden keinovalikoima kunnissa on sitä täysimääräisemmin käytössä, mitä suuremmasta kuntaorganisaatiosta on kyse. Murtohälyttimet, kameravalvonta ja kulunvalvonta olivat käytössä useimmissa yksiköissä yli puolessa vastanneista kunnista.\nTurvallisuuden keinovalikoimaa halutaan kunnissa laajentaa. Useampi kuin joka neljäs kunta piti turvatarkastusten tekemisen mahdollisuutta erittäin tai melko tärkeänä. Silti 35 prosenttia kunnista arvioi, että turvatarkastuksen tekemisellä olisi voitu välttää vain vähäisessä määrin raportoituja uhkatilanteita ja 65 prosenttia vastaajista arvioi, ettei turvatarkastusten käyttöönotto vaikuttaisi juurikaan omassa kunnassa.\nKokonaisuutena vaikuttaa siltä, että uhka- ja väkivaltatilanteiden kokonaiskuva Suomen kuntakentässä on polarisoitunut ja vaikeasti hahmotettava. Tulokset antavat pohjaa kuudelle suositukselle. Näistä keskeisin liittyy kokonaiskuvan parantamiseen yhdenmukaistamalla kansallisella tasolla ilmoittamisen toimintamalleja ja mittareita.\nTurvallisuuden johtamisessa on kehitettävää\nKuntaTurva-hankkeen toisen osan tulosten mukaan uhka- ja väkivaltatilanteet ovat lisääntyneet ja muuttuneet vakavammiksi sosiaali- ja terveydenhuollon ja sosiaalitoimen yksiköissä sekä kouluissa ja oppilaitoksissa. Uhka- ja väkivaltatilanteista suurin osa liittyy potilaiden hoitotilanteisiin, asiakastilanteisiin ja kouluissa opetustilanteisiin.\nUlkopuolisten julkisiin tiloihin ja työntekijöihin kohdistamat uhka- ja väkivaltatilanteet ovat erittäin harvinaisia. Tilanteista raportoiminen on lisääntynyt, mutta niitä pidetään usein ns. toimenkuvaan kuuluvina eikä esimerkiksi potilaiden sairauksiin liittyvästä uhkaavasta ja väkivaltaisesta käyttäytymisestä tai koulukiusaamisesta haluta puhua väkivaltana, vaan tilanteet pyritään hoitamaan omin toimin.\nKunnanvaltuustojen kokousten turvallisuus ja valtuutettujen luottamustoimessaan kokema turvallisuus on hyvällä tasolla, mutta varautumista, turvallisuussuunnittelua ja koulutusta pidetään tarpeellisena. Poliittisen päätöksenteon foorumit halutaan pitää avoimina yleisölle. Uhka- ja väkivaltatilanteet ovat harvinaisia, mutta signaaleja tilanteen muuttumisesta on nähtävissä.\nTutkimuksen mukaan kuntien palvelutuotannon organisaatioissa on lisättävä ennakoivaa turvallisuus- ja valmiussuunnittelua, koordinoitua tilannekuvatyötä ja väkivaltaisten tilanteiden hallintakeinojen koulutusta. Sosiaali- ja terveydenhuollon yksiköt kuten sairaalat, sosiaalitoimen yksiköt ja koulut on nähtävä kunnissa organisaatioturvallisuuden ja työturvallisuuden kokonaisuutena, jota johdetaan.\nTurvallisuuden johtaminen ei saa jäädä organisaatioiden itsensä vastuulle, vaan resurssit ja osaaminen ovat kunnan kokonaisvaltaisen konsernitason turvallisuuden hallinnan vastuualuetta. Turvatarkastukset ja teknologian hyödyntäminen voivat olla tarpeellisia turvallisuusinvestointeja, mutta myös yhteistyö turvallisuusviranomaisten ja muiden asiantuntijoiden kanssa on tärkeä osa turvallisuuden hallintaa.\nJulkaisut on toteutettu osana valtioneuvoston vuoden 2020 selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa. KuntaTurva-tutkimuksen tavoitteena oli tuottaa uutta empiiristä aineistoa uhka- ja väkivaltatilanteiden yleisyydestä ja luonteesta sekä turvallisuuden hallintamalleista kuntien palveluissa ja päätöksenteossa. Tutkimustieto julkaistaan kahtena erillisenä raporttina, joista ensimmäisen osan on tehnyt WitMill Oy ja toisen osan Tampereen yliopisto.\nLisätietoja: Toimitusjohtaja Heli Paavola, WitMill Oy, p. 050 428 0873, [email protected]\nProfessori Sirpa Virta, Tampereen yliopisto, p. 040 190 4157, [email protected]\nRaportti: "Uhattiin tulla ampumaan kaupungintalolle" Uhka- ja väkivaltatilannekuva ja turvallisuuden hallintamallit kuntien palveluissa\nRaportti: Turvallisuuden tilannekuva kuntien palvelutuotannossa ja valtuustoissa\nhenkilöstö kunnat tarkastus turvallisuus turvatarkastukset tutkimus tutkimustoiminta uhat väkivalta


Juuresaika on nyt parhaimmillaan – ensi lauantaina saat ajankohtaisia ruokavinkkejä Aholassa | Keski-Uusimaa\nJuuresaika on nyt parhaimmillaan – ensi lauantaina saat ajankohtaisia ruokavinkkejä Aholassa\nHilkka Leinonen kasvattaa omalla pihamaallaan yhtä sun toista.\nHilkka Leinonen on kotoisin maalta, Lounais-Hämeestä, Matkun kylästä pienviljelijäperheestä.\n– Meillä kasvatettiin ja tuotettiin kaikki mahdollinen itse. Leivoimme itse hapanleivät. Pihasta löytyi lehmää, lammasta, sikoja, kanoja, vähän viljelystä, kuten omia perunoita, kasvimaata, omenapuita, marjapensaita, raparperia, Leinonen luettelee.\nSuuri osa tarpeista saatiin omalta tilalta.\nLeinosella on nuoresta saakka ollut rasitukseksi saakka itse tekemisen tarve. Hän tekisi enemmänkin, jos olisi aikaa.\nNoin kahdeksan vuotta sitten Leinonen liittyi Järvenpäässä marttatoimintaan. Nykyään hän toimii yhdistyksen tuoreena puheenjohtajana.\nLauantaina 15. syyskuuta Aholassa vietetään Sadonkorjuupäivää juuresteemalla. Siellä Martat opastavat syksyn juuresten pariin kello 12–15 ja myyvät kauden tuotteita.\n– Saimme keksiä teeman itse ja ehdotimme juureksia. Juuresten saatavuus on nyt hyvä ja tällä hetkellä ne ovat parhaimmillaan.\nMyöhemmin on osoittautunut, että tänä vuonna tulee myös mahtava omenasato, joten juuresten lisäksi myös omena tulee olemaan vahvasti esillä.\n– Suunnitteilla on ainakin kirpeä lisuke omenoista ja omenahilloa. Sitä tehdään siellä ja yleisö saa seurata ja kysellä.\nLeinonen valmistaa myös coleslaw-salaattia, jossa käytetään juureksia.\nVain mielikuvitus on rajana, mitä kaikkea juureksista voi valmistaa. Leinonen antaa muutaman vinkin.\n– Esimerkiksi punajuuresta voi tehdä jauhelihapunajuurilaatikon. Keitettynä sitä voi maustaa vuohenjuustolla, paahtaa uunissa ja maustaa pestolla, jolloin siitä saa tosi kivan lisukkeen.\nPunajuuresta voi tehdä myös punaposken punajuurikeittoa, jota varten punajuuri soseutetaan.\n– Punajuurta voi laittaa myös vaikka lasagneen. Niistä voi tehdä myös punajuurisalaattia siten, että raastaa punajuurta ja maustaa piparjuurella ja kermaviilillä.\nPorkkanasta puolestaan voi tehdä keittoa, köyhän miehen lakkahilloa, kakkua, laittaa hiivaleipätaikinaan tai sämpylöihin.\n– Porkkanakakku päällystetään tuorejuustotahnalla. Köyhän miehen lakkahilloon tulee porkkanaa ja karviaisia. Sämpylöissä porkkana lisätään raasteena taikinaan.\nKäsituntumalla voi laittaa kourallisen porkkanaraastetta.\nJuuresten ja omenan lisäksi Aholassa tullaan todennäköisesti tekemään kesäkurpitsasta jotakin.\n– Kasvatan itse isoja kesäkurpitsoja. Olen leikannut kesäkurpitsasta reiluja siivuja ja itkettänyt ne suolalla. Kun kurpitsan itkettää, maan maku poistuu ja siitä tulee makeampi.\nSen jälkeen se paistetaan pannulla voissa molemmin puolin ja päälle ripotellaan sitruunapippuria. Sitten laitan päälle aurajuustoa tai vuohenjuustoa nokareena niin, että se sulaa. Se on aivan ihana lisuke ihan minkä ruoan kanssa tahansa.\n500 g valkokaalia, 1 omena, 1 dl ananasmurskaa ( valutettuna), 1 porkkana, pala purjoa, persiljaa\nKastike: 0,5 dl majoneesia, 0,5 dl jogurttia, 2 rkl ananas tai omenamehua, suolaa, mustapippuria, sokeria, raastettua piparjuurta tai tahnaa tuubista\nLeikkaa kaali mahdollisimman ohuiksi suikaleiksi. Raasta omena ja porkkana. Viipaloi halkaistu purjo ja hienonna persilja. Sekoita kastikkeen aineet ja tarkista maku. Yhdistä kaikki aineet keskenään haarukalla nostellen. Salaatti säilyy jääkaapissa seuraavaan päivään.\nLakkahillo ilman ainuttakaan lakkaa – Järvenpään Martat esitteli Aholassa monenlaisia hillovariaatioita17.9.2017 15.06\nTiedätkö mitä syödä tänä syksynä? Nämä sadonkorjuun antimet kannattaa kerätä lautaselle6.9.2018 10.40\nNostaako pieni sato leivän hintaa, riittääkö ohra olueen? – Vasta sadonkorjuu kertoo lopullisen vastauksen27.7.2018 09.15


Tutkija: Suomessa annetaan liikaa antibiootteja lapsille – suolisto ei kehity normaalisti | Yle Uutiset | yle.fi\n26.1.2016 • Päivitetty 27.1.2016 09:41\nHelsingin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa verrattiin kahta Euroopassa ja Suomessa eniten lapsille annettavaa antibioottia, penisilliiniä ja makrolideja. Näistä makrolidit aiheuttivat eniten muutoksia suoliston bakteeristossa.\nNäin kävi erityisesti niillä lapsilla, jotka olivat viimeisten kahden vuoden aikana käyttäneet laajakirjoisia makrolidi-antibiootteja, esimerkiksi atsitromysiiniä tai klaritromysiiniä.\nMakrolidit erittyvät ulosteen mukana ja penisilliinit virtsan mukana.\n– Suoliston mikrobiston toipuminen antibioottikuurista kestää yli vuoden. Jos lapsi joutuu ensimmäisinä elinvuosinaan toistuvasti antibioottikuureille, mikrobisto ei ehkä missään välissä ehdi täysin toipua, sanoo tutkija, FT Katri Korpela Helsingin yliopistosta.\nSyytä siihen, miksi makrolidit tappavat hyödyllisiä suolistobakteereja enemmän kuin penisilliinit, tutkijat eivät ole aivan varmoja. Yksi mahdollinen syy makrolidien laajakirjoisuuden lisäksi voi olla se, että penisilliini ei elimistössä edes joudu suolistoon.\n– Yksi ero on se, että että makrolidit erittyvät ulosteen mukana ja penisilliinit virtsan mukana, Korpela sanoo.\nYhteys myös ylipainoon ja astmaan\nAiemmin on jo tiedetty, että varhaislapsuuden aikaisella antibioottien käytöllä on yhteys kohonneeseen riskiin sairastua immuunivälitteisiin sairauksiin, kuten tulehdukselliseen suolistosairauteen ja astmaan sekä ylipainoon.\nJos lapsi joutuu toistuvasti antibioottikuureille, mikrobisto ei ehkä missään välissä ehdi täysin toipua.\nNyt tehdyssä tutkimuksessa kahden ensimmäisen ikävuoden aikana useita makrolidikuureja saaneilla lapsilla lääkekuurien määrä olikin selvässä yhteydessä korkeampaan painoindeksiin.\nRunsas makrolidien käyttö ensimmäisten kahden vuoden aikana oli myös yhteydessä kohonneeseen astmariskiin. Makrolidit edistivät tutkimuksessa myös antibioottiresistenssin kehittymistä.\nSuomessa käytetään Korpelan mukaan turhan paljon laajakirjoisia makrolidejä verrattuna muihin Euroopan maihin. Koska makrolideilla on enemmän mainittuja haittavaikutuksia kuin pensilliineillä, tutkijat suosittelevat välttämään makrolideja ensisijaisena antibioottina.\nSuomessa käytetään liikaa näitä.\n– Suomessa käytetään liikaa näitä [makrolideja]. Muissa Pohjoismaissa ja Hollannissa käyttö on paljon vähäisempää.\nTutkijoiden mukaan antibioottien käyttö kannattaa muutenkin rajoittaa vain todelliseen tarpeeseen.\n– Antibiootteja ei tulisi käyttää itsestään rajoittuvien infektioiden hoitamiseen eikä koskaan vain varmuuden vuoksi, tutkijat sanovat.\nProfessori Willem de Vosin johdolla tehdyssä tutkimuksessa oli mukana 142 lasta, jotka olivat 2–7-vuotiaita. Tutkimus on julkaistu Nature Communications -tiedelehdessä.\nKorjattu 27.1. klo 9.37: Otsikkoon vaihdettu sanan tutkimus tilalle tutkija, koska Helsingin yliopiston tutkimuksessa ei tutkittu käytetäänkö antibiootteja liikaa, vaan otsikko viittaa tutkijan haastatteluun.\nAntibiootit voivat sekoittaa suoliston vuosiksi 14.3.2015\nPienille lapsille määrätään antibiootteja aikaisempaa vähemmän 21.11.2014\nAntibiootit saattavat kiihdyttää lasten kasvua 7.4.2015\nTutkimus liittää yleisen antibiootin sydänkuolemiin 20.8.2014\ntiedeKotimaaterveysantibiootitlääkkeetpenisilliinisuolistosuolistobakteeritSuomiHelsingin yliopistolääketeollisuusparantuminenPohjoismaatastmamikro-organismitlääkkeet ja päihteetlapsetruoansulatuskanava


Suomi osaksi procure2innovate-verkostoa | Hankintakeino.fi\nSuomi osaksi procure2innovate-verkostoa\nSuomi liittyi osaksi kansainvälistä procure2innovate-verkostoa marraskuussa 2018 KEINO-osaamiskeskuksen edustamana. Verkoston tavoitteena on lisätä innovaatioiden ja innovatiivisten hankintojen valmiuksien kehittämistä Euroopassa.\nProcure2innovate luo Euroopan unioniin laajan kansallisten osaamiskeskusten verkoston. Verkoston jäsenmaista viidessä toimii jo kansallinen innovatiivisten hankintojen osaamiskeskus (Saksa, Itävalta, Alankomaat, Espanja, Ruotsi). Viidessä muussa maassa valmistellaan kansallisen osaamiskeskuksen perustamista (Portugali, Kreikka, Irlanti, Viro ja Italia). Uusimpina jäseninä verkostoon ovat liittyneet Suomi ja Liettua.\nVerkosto tukee osaamiskeskusten välistä tiedonvaihtoa ja parhaiden käytäntöjen omaksumista maiden välillä. Toiminnassa olevien osaamiskeskusten edustajat avustavat valmisteluvaiheessa olevien osaamiskeskusten perustamisessa. Tavoitteena on myös maiden välisen yhteistyön vahvistaminen innovatiivisten hankintojen toteutuksessa.\nLue Euroopan komission tiedote asiasta täältä.


Yhteydenpito eri asioissa | Cetan sivut\nYhteydenpito eri asioissa\nLaitan tämän sivun ja pidän siinä kommentointimahdollisuutta. En laita sivua näkyviin lainkaan. Terveisin Ceta\n4 thoughts on “Yhteydenpito eri asioissa”\ncetalena Artikkelin kirjoittaja 15.6.2021 klo 21:26\nKiitos, liisa! Silloin, kun selkeästi nousee mieleen jokin sana tai sanapari, jätän sen noin vahvennettuna. Siitä näkee, että tein noin haun, ja toki valitsin esiin laittamani jakeet. Tämä ”meidän Jumalamme” puhuttelee. Se oli hämmästyttävän yleinen läpi Raamatun. ”Isä meidän” opettaa Jeesus sanomaan. Jumala on meidän ja myös Jeesuksen Isä.\nNyt olemme enemmän mökillä kuin kotona, kuitenkin molemmissa.\nliisa 15.6.2021 klo 20:17\nHei, Ceta! Olet varmaan saaressa. Me edelleen kaupungissa. Joitain asioita pitää saada hoidettua, ennen kuin voimme lähteä. Heinäkuussa on aikaa.\nEn ollut pitkään aikaan käynyt sivullasi. Minua ilahdutti raamatunlausesivulla, että olit kerännyt jakeita, joissa ovat sanat ”meidän Jumalamme”. Se puhui minulle siitä, että Jumalan lapset, Jeesuksen lampaat ovat yhtä, missä sitten ovatkaan, ja minkälaisia sitten olemmekaan. Voimme yhdessä sanoa: – meidän Jumalamme. Jotenkin tässä alkoi korostua sana ”meidän”. Yhteys on tärkeää.\nJo VT:ssa Jumala on Israelin Jumala, psalmien kirjoittajat nimittävät Häntä juuri sillä tavalla. Nyt Hän on Jeesuksen uhrin kautta myös meidän Jumalamme, ja Isämme.\nHän rakastaa jokaista omaansa, joka on tullut yhteyteen Hänen kanssaan, Jeesuksen uhrin ja veren kautta, ja saanut Pyhän Hengen sinetiksi, että kuulumme Hänelle.\nAika hiljattain luin myös tuon toisen tessalonikalaiskirjeen kohdan:\n1:11Sitä varten me aina rukoilemmekin teidän puolestanne, että meidän Jumalamme katsoisi teidät kutsumisensa arvoisiksi ja voimallisesti saattaisi täydelliseksi kaiken teidän halunne hyvään ja teidän uskonne teot\n1:12 että meidän Herramme Jeesuksen nimi teissä kirkastuisi ja te hänessä, meidän Jumalamme ja Herran Jeesuksen Kristuksen armon mukaan.\nTässä tulee esiin Herramme Jeesuksen nimi, – Jonka tulisi kirkastua meissä ja me Hänessä – ja meidän Jumalamme, ja Herran Jeesuksen Kristuksen armo. Ja se tapahtuu siinä, että haluamme hyvää, ja myös, että uskomme vaikuttaisi tekoja. Mutta – Hän sen tekee,, Hänen armonsa, – Hän meidän Jumalamme! Itsessämme emme voi mitään tehdä. Armon varassa ollaan, silti pyrimme elämään Jumalan tahdon mukaan.\nTällaisia ajatuksia nyt.\ncetalena Artikkelin kirjoittaja 14.5.2021 klo 04:53\nKiitos, tämä merkitsee minulle paljon. Minulla on nyt kopioliikkeessä tulollaan pieni määrä Lutherin kirjaa ”Häälaulu”. Nimeksi laitoin ”Häälaulu Kuninkaasta”. En voi laittaa sitä kokonaan pdf -formaatissa esille tai lähettää tuossa muodossa kustantajille. Koen jotenkin keskustelevani kirjasta useamman ihmisen kanssa, ja lahjoittavani sen jälkeen kirjan keskustelukumppanille. Olen ollut noin 1000 tuntia opiskelemassa teemaa rukoillen. Tarvitsen henkilökohtaisen huomion aiheelle. Voi olla, että joku kustantaja tahtoo tehdä tästä kirjan, SLEY tai joku muu. Toisaalta voi olla, että teen itse ja saan hyviä korjausehdotuksia tai hion itse vielä jotain. Mutta nyt lepään jonkin aikaa. Tekijänoikeudet ymmärtääkseni ovat rauenneet, koska Juuso Hedbergin kuolemasta ja kirjan painatuksesta on jo toista sataa vuotta.\nSamoin kotisivujeni suhteen on ollut tunne, että täytyy tallettaa. Nyt enin ja tärkein on tallessa. Tämä koronavuosi on ollut minulle tärkeä. On ollut helpompi keskittyä ja rytmittää päivää ja viikkoa. Ja etäyhteydet ovat tukeneet tätä työskentelyäni, etenkin sunnuntain Zoom -yhteydet. Kontaktini ovat olleet nyt laajemmat. Ihmiset vuosikymmenten takaa ovat tulleet lähelle, ja uutta on löytynyt.\nKiitos noista raamatunjakeista. Ne ovat erityisen kalliit.\nliisa 13.5.2021 klo 22:18\nHyvä, että on tällainen mahdollisuus nyt:) Kurjaa tuo roskaposti, Nyt kuva aukeaa hyvin, ja runon teksti näkyy hyvin. Kiitos!\nSiunausta sinulle, iloitaan keväästä, ja Jumalan rakkaudesta meitä kohtaan Jeesuksen ristityön kautta. ”Kristus Jeesus on se, joka on kuollut, onpa vielä herätettykin, ja hän on Jumalan oikealla puolella, ja hän myös rukoilee meidän edestämme.” Room.8:34\nValvotaan ja rukoillaan. Tämä Jesajan kohta taas rohkaisee:\n41: 9 —Sinä olet minun palvelijani, sinut minä olen valinnut enkä sinua halpana pitänyt”,


Etusivu Tuotteet Aikataulut Aineistot Maksaminen Alennukset In English Yhteystiedot Tutkimus Aamulehti\nViikkolehdetViikkolehteä osataan odottaa – ja se säilytetään pidempään. Aamulehden viikkolehdet ovat löytäneet lukijansa. Kun lehti on lukijalle tärkeä, on myös sinun mainoksesi hyvin huomattu ja luettu.\nYhdistä teema- ja viikkolehdet edulliseksi sarjaksi!\nAamulehden välissä torstaisin ilmestyvä Moro on omaleimainen viikkolehti, joka kertoo jäljittelemättömällä tyylillään tamperelaisista ilmiöistä. Ei mitään kevytlevitettä.\nTurhia hienosteluja kaihtava juttuympäristö suorastaan kutsuu itsensä näköistä mainontaa lämpimän kainalonsa syleilyyn. Uppoaa kohderyhmäänsä kuin kuuma veitsi voihin.\nParittomina viikkoina Moro ilmestyy sekä Aamulehden välissä että peittojakeluna Tampereella, Ylöjärvellä, Nokialla, Pirkkalassa, Kangasalalla ja Lempäälässä. Moro tavoittaa jopa 220 000 kotia, aamukannossa! Mainostajille Moro on mainio tapa tavoittaa edullisesti Suur-Tampereen alueella.\nAamulehden välissä perjantaisin ilmestyvä Valo on rento vapaa-ajan lukemisto ja meno-opas.\nValossa on otetta. Näkökulmat käsiteltäviin aiheisiin eivät ole ihan arkisia. Päinvastoin. Joskus hyvinkin riehakkaita. Valtaosa lukijoista säilyttää Valon koko viikon.\nValo tavoittaa aktiivista elämää viettävät ja avoimin silmin kulkevat kuluttajat. Valo kestää hyvin ärhäkkääkin mainontaa ja lisää nuorekasta potkua tuotteeseen kuin tuotteeseen.\nSunnuntai Joka sunnuntai ilmestyvä Aamulehden tabloidkokoinen Sunnuntai-liite saattaa lukijansa maailmaa parantavaan keskusteluun ajankohtaisilla ja herättelevillä jutuillaan, joissa mennään pintaa syvemmälle.\nLehti yhdistää valtakunnallisesti kiinnostavat uutiset ja ilmiöt pirkanmaalaisella näkökulmalla ja vakavalla hyväntuulisuudella. Sunnuntai reagoi ajankohtaisiin uutisiin nopeasti syväluotaavalla ja näkemyksellisellä tyylillään, unohtamatta niiden taustalla hyöriviä henkilöhahmoja. Lehti katsoo tuoreella näkökulmalla ajankohtaisia ja kiinnostavia henkilöitä. Julkimoiden ja muiden tuttujen kasvojen lisäksi vauvat ja vihityt nostavat hymyn huulille joka sunnuntai.\nIlmoitusten moduulikoot ja hinnat\nViikkolehtien sarjaedut ja alennukset\nOhje leikatun tabloidin aineistolle (pdf)\nKatso myös Aamulehden ja viikkolehtien lukijamäärät, tavoittavuus ja levikki\nYhteystiedot ja aineisto-osoitteet


helmikuu 2007 Arkistot - Elinkautinen - MTV3.fi - Uutiset - Blogit - Elinkautinen\nKuukausittainen arkisto:helmikuu 2007\tBlogikommentointi: nimellä vai nimimerkillä?\nJulkaistu 28.2.2007 kirjoittajalta Jarkko Sipilä\tKäytännössä kaikki kommentointi tässä(kin) blogissa käydään nimimerkkien turvin. Ainakin mulle on herännyt kysymys: miksi? Eikö niitä voi omalla nimellä kirjoittaa? Toki tietyntyyppisissä arkaluonteisissa aiheissa nimimerkin suoja on tarpeen, mutta sellaisia tekstejä ei täällä ole juuri näkynyt. Arvoisat lukijat, pyydän kommentteja aiheeseen. Nimimerkillä tai omalla nimellä. Toki mieluummin nimellä. Jara\nTallennettu kategorioihin Yleistä\t|\nJulkaistu 22.2.2007 kirjoittajalta Jarkko Sipilä\tHelsingin käräjäoikeudessa oli torstaina kahden kerroksen väkeä. Medialle oli tarjolla kaksi juttua: Alpo Rusin vahingonkorvaukset ja Henry Saaren seksisyytteet. Tv-toimittajat jaksoivat neloskerrokseen Rusin perässä, kun muut jäivät kakkoseen vartomaan oikeudenkäynnistä myöhästynyttä Saarta. STT hoiti molemmat jutut, Hesaria ei tainnut kiinnostaa kumpikaan. Joka tapauksessa salissa 416 tunnelma oli — jos ei nyt ihan kuuma — niin kuitenkin lämmin. Suurlähettiläs Alpo Rusilla oli tunteet pelissä ja halu todistaa syyttömyyttä oli palava. Hyvä niin, vaikka itse oikeudenkäynnin loogisuus siitä hieman kärsi. Tosin tämä oli vasta valmisteluistunto. Sen verran avoimeksi asiat jäivät, että puheenjohtaja Riitta Wirilander piti toista kirjallista valmistelukierrosta tarpeellisena. Lisäksi ohjelmassa on … Lue loppuun →\nVäliin viihdettä – dekkarin alku\nJulkaistu 8.2.2007 kirjoittajalta Jarkko Sipilä\tViime talvena laitoin tänne kommentoitavaksi Mitään salaamatta -dekkarin alun. No, tehdäänpä sama nyt. Alla ensi kesänä ilmestyvän — toistaiseksi vielä nimettömän — seitsemännen Takamäki-dekkarin alku. Tarina kertoo vankikarkurin jäljittämisestä. Kyse on ns. raakaversiosta, joten lyönti yms. virheitä saattaa olla. 1. luku Maanantai, kello 14.45 Hietaniemen krematorio Pappi seisoi harmaan arkun takana. Arkku oli halvinta mahdollista mallia. Krematorion kymmenennellä rivillä istuva Timo Ruoste huomasi kuinka nuori mies vaihtoi taas painon toiselle jalalleen. Äänikin vaikutti vähän epävarmalta: — Herra on minun paimeneni, eikä minulta mitään puutu. Ruosteen mieleen nousivat Samuel L. Jacksonin esittämän rikollisen sanat Pulp Fictionissa. Ruoste oli katsonut elokuvan sellissään … Lue loppuun →


Miten voi olla mahdollista... | OmaYhteisö\n..että usealta kanavalta puuttuu kaikki ohjelmatiedot. Esim. Travel Channel, Nelonen Maailma, Nelonen Prime, Yle Fem, Yle Fem HD, Fight Sports.. Oikeasti, ihminen on käynyt kuussa ja pienestä solusta saadaan kloonattua eläimiä, autot ajaa melkein itsestään ja te ette saa kanavatietoja näkymään myymässänne tuoteessa!!!!!\nOhjelmatiedot tulevat netin kautta. Toimiiko digiboksilla muut Viihde palvelut normaalisti (esim- tallenteet)?\nKuulostaa siltä, etteivät ohjelmatiedot ole päivittyneet digiboksille. Jos otat digiboksin virtajohdon hetkeksi irti ja laitat sen takaisin, tulevatko kaikki ohjelmatiedot näkyviin?\nTallennukset toimii ja kaikki on starttailtu moneen kertaan (pakostakin, kun boksi jumittuu) mutta silti monet kanavat eivät näytä ohjelmatietoja.\nKaikilta kanavilta ei ohjelmatietoja näy. Onko ongelmia vielä noilla Ylen kanavillakin? Auttaako digiboksin tehdasasetusten palautus ongelmaan?\nPalailen vielä tähän aiheeseen: Kaikki mahdolliset resetoinnit yms. on tehty moneen kertaan. Silti usean kanavan ohjelmatietoja ei näy. Edellämainitut sekä lisäksi bonuskanava. En ole millään tavalla tietotekniikan ammattilainen, mutta sen verran olen ymmärtänyt että tietojen noukkiminen tietokannoista ei nykyään pitäisi olla kovin vaikea juttu.\nKyseisten kanavien ohjelmatiedot näkyy täällä ainakin. Bonuskanavalla ei edes ole ohjelmatietoja tarjolla.