Koltta karppaa.: Insuliiniresistenssi lihottaa\nInsuliini on hormoni, joka säätelee sokeriaineenvaihduntaa elimistössä. Insuliinia tuottavat haiman Langerhansin saarekkeissa sijaitsevat beetasolut. Rakenteeltaan insuliini on monimutkainen aminohappoketju, jonka aminohappojärjestyksessä on eri eläinlajien välillä pieniä eroja. Insuliinin vastavaikuttajia ovat glukagoni ja adrenaliini.\nInsuliiniresistenssi on tila jossa insuliinin teho heikkenee - tarvitaan enemmän insuliinia. Muutos voi olla lyhyt- tai pitkävaikutteinen aiheuttajasta riippuen. Vaikuttavia tekijöitä on yli 30, muun muassa tupakointi, alkoholi, korkea verenpaine, raskaus, paasto ja palovammat. Insuliiniresistenssin luultavasti yleisin patologinen tila on metabolinen oireyhtymä. Itse insuliiniresistenssi voi johtua häiriöstä insuliinin sitoutumisessa solun reseptoriin, reseptorien määrän tai toiminnan muutoksesta, glukoosin kuljetusproteiinin määrän tai toiminnan häiriöstä tai glukoosimetabolian häiriöstä solun sisällä. Häiriö on siis glukoosin otossa soluun tai sen aineenvaihdunnassa solun sisällä.\nVerensokerin noustessa haima erittää lisää insuliinia, joka siirtää sokeria verestä kudoksiin. Jatkuva, pitkäaikainen haiman rasittaminen nopeasti imeytytyvillä sokereilla johtaa siihen, ettei verensokeri enää reagoi insuliiniin normaalisti. Kehittyy IRS, esidiabeettinen tila, jossa veressä on tavallista enemmän sekä insuliinia että glukoosia. Kohonnut insuliini aiheuttaa lihomista. Vyötärön ympärysmitta alkaa kasvaa ja verisuonet alkavat kovettua. Kaikki diabeetikot ovat insuliiniresistenttejä, mutta sitä esiintyy myös etenkin ylipainoisilla ihmisillä. Insuliiniresistenssi johtaa usein veren rasvojen nousuun eli hyperlipidemiaan, koska VLDL-kolesterolin synteesi maksassa kiihtyy. Insuliiniresistenssi on tulehdustila, jossa tulehdussytokiinit ovat koholla. Siksi insuliiniresistenssi lisää erityisesti sydän- ja verisuonitautien vaaraa. Sydämen suurin uhka ei ole kolesteroli vaan insuliini ja tulehdussyokiinit. Siksi pelkkä verensokerin ja kolesterolin hallinta ei riitä ehkäisemään diabeteksen lisätauteja. Tästä sydämeen kohdistuvasta, tulehduksista aiheutuvasta uhasta kirjotti myös Sydänkirurgi ja lääketieteen tohtori Dwight Lundell kertoessaan virheellisestä kolesteroliteoriasta: "Mutta kun se kolesteroliteoria on väärässä! Nämä ohjeistukset ottaa kolesterolilääkkeitä ja syödä mahdollisimman vähän rasvaa ovat tieteellistä hölynpölyä. Joitakin vuosia sitten havaittiin, että verisuonen seinämässä vallitseva tulehdustila aiheuttaa sydän- ja verisuonisairauksia."\nInsuliiniresistenssi johtuu geenivirheestä ja se voi olla myös perinnöllinen. Joka kolmas valkoihoinen kantaa insuliiniherkkyyttä heikentävää geenimuunnosta. IRS:n raju yleistyminen kaikkialla länsimaissa johtuu ilmeisesti kuitenkin pääasiassa vääristä ruokailutavoista. Suomen väestöstä 25–30 % potee jo insuliiniresistenssia. Merkittävää on että aikuisdiabetes kaksinkertaistuu Suomessa lähiaikoina. Perinteiset koululääketieteen keinot eivät näytä purevan sen ehkäisyssä. Syynä IRS:n ja diabeteksen lisääntymiseen ovat muuttuneet ruoka- ja liikuntatottumukset ja niistä johtua lihominen sekä ravintosuositusten korkeat hiilihydraattipitoisuudet. Tilanne ei parane terveyspalveluja lisäämällä, sillä jokainen on tässä suhteessa oman onnensa seppä. Verenapineen hoidossa käytetään usein beetasalpaajia jotka lisäävät insuliiniresistenssiä. Kolesterolia alentavat lääkkeet eli statiinit taas saattavat aiheuttaa masennusta joka usein lisää ns. lohtusyömistä, lihottaa ja vähentää motivaatiota liikkumiseen. Usein pyritään myös käyttämään vähärasvaisia kevyt tuotteita. Tästä pääsääntöisesti seuraa pettymys koska rasva on korvattu nopeasti imeytyvillä hiilihydraateilla, jotka vain pahentavat tilannetta entisestään. Uudet tutkimukset osoittavat niiden myös vähentävän hyvää HDL-kolestrolia ja lisäävän huonoa LDL-kolesterolia.\nSinulle joka olet jo saavuttanut kunnioitettavan, liki kaksinkertaisen elopainon, sanoisin että melko varmasti syy löytyy edellämainituista tekijöistä. Olet varmasti kokeillut kalorien laskemista, kevyt tuotteita ja saatat jo kärsiä masennuksesta, kohonneesta verenpaineesta ja/tai kohonneista kolesteroliarvoista. Olet tullut siihen tulokseen että kalorit eivät tunnu pätevän, kevyt tuotteet eivät tunnu auttavan eikä lääkityskään tunnu oikein tehoavan. Toisina päivinä olet toiveikas ja toisina todella pessimistinen. mielialat vaihtelevat laidasta laitaan. Voin kertoa että tiedän aika tarkkaan millaiset fiilikset on koska olen ne omakohtaisesti kokenut ja tuon saman elänyt. Fiilikset on perseestä. Vituttaa kuunnella läpipaskojen neuvoja siitä että syöt enemmän kuin kulutat tai liikut ihan liian vähän. Sellaiset henkilöt jotka joutuvat tanssimaan suihkussa kastuakseen ovat kovin kärkkäästi antamassa neuvojaan siitä miten pitää laihduttaa. No, lohdutukseksi voin sanoa että he eivät tiedä hevon vittua. He eivät ole sitä itse kokeneet koska ovat siinä mielessä onnellisessa asemassa että heidän elimistönsä pystyy käsittelemään enemmän hiilihydraatteja. He ovat varmaan nuoresta asti tottuneet liikkumaan enemmän. Heidän aineenvaihduntansa on todennäköisesti erilainen ja sopii paremmin nykyisiin suosituksiin. Mitäs vittua se sinua tai minua lohduttaa. Ei paskan vertaa.\nMinä löysin parannuskeinon ihan kokeilemalla. EI OLLUT MITÄÄN MENETETTÄVÄÄ. Enkä edelleenkään tuputa karppaamista kenellekkään mutta koska olet jo tänne asti eksynyt niin kysyn sinultakin: Mikä on huonointa mitä voi tapahtua jos kokeilet? Jep. Pysyt entiselläsi ja vituttaa. No sehän ei poikkea nykytilanteesta yhtään. Kuitenkin lupaan että jos ongelmat ja ylipaino johtuvat tämän tekstin kertomista syistä, karppaaminen auttaa. Ei se kaikkeen auta eikä tee ketään autuaaksi mutta insuliiniresistenssille se auttaa. Ja en väitä että se olisi helppoa. Joka hommassa on omat haasteensa mutta tuloksia alkaa näkyä sitä nopeammin, mitä suuremmasta ongelmasta on kyse. Se motivoi kyllä jatkamaan paremmin kuin mikään teksti, selitys tai esimerkki. Ainoa asia mitä tarvitsee tehdä on kokeilla. Ennenkuin aloitat, tutustu aiheeseen. Kun tiedät mihin olet ryhtymässä, onnistut varmemmin.\nMetabolinen oireyhtymä on länsimaiseen elämäntyyliin liittyvä verisuonisairauksille ja aikuistyypin diabetekselle altistava riskitekijöiden kasauma, jonka tärkeimpiä piirteitä ovat vartalolihavuus ja sokeriaineenvaihdunnan häiriö. Pelkästä lihavuudesta se eroaa siten, että kaikilla ylipainoisilla ei todeta muiden riskitekijöiden nousua. Aikuisiän diabetesta taas esiintyy myös normaalipainoisilla, kun metabolista oireyhtymää ei juuri koskaan.\nTunnisteet: Diabetes , Geenivirhe , Insuliini , Insuliiniresistenssi , Kolesteroli , Lundell , Metabolinen oireyhtymä\nAnonyymi 10 elokuuta, 2011\nHyvää tekstiä ja kirjoitat tyylikkään kärkevästi kuitenkaan räksyttämättä. Myöskin karppauksen puolestapuhuminen ei ole mielestäni palopuhemaista vaan aika samantyylisesti minäkin aikoinaan ajattelin, 'mitä menetettävää mulla on? painoa on JO liikaa ja se on JO haitaksi terveydelle. Jos ei se toimi niin aina sen voi lopettaa.' Enkä sitten viimevuoden tammikuun jälkeen ole ajatellut lopettamista. Syyt löytyy, tiedät kyllä mistä.\n"Uudet tutkimukset osoittavat niiden myös vähentävän hyvää HDL-kolestrolia ja lisäävän huonoa LDL-kolesterolia."\nHyvää HDL- ja huonoa LDL-kolesterolia? Hetkinen. Correct if I'm wrong, mutta käsittääkseni LDL:n funktio on mm. korjata verisuonten vahinkoja. Mitä huonoa siinä on? Okei. Pieni partikkelikoko saattaa hapettua ja jäädä jumiin verisuonten seinämiin, mutta sekä partikkelikoko että hapettumisen syy ovat asioita itsessään, eikä niillä taida olla juurikaan tekemistä kolesterolin määrän kanssa?\nUnknown 10 elokuuta, 2011\nMäärä kiinnostaakin lähinnä verikokeita katsovaa lääkäriä ja tietämätöntä potilasta joka luulee että lääkäri kyllä tietää.


Foam roller valinta – Fitness ja Terveellinen syöminen\nMitä eroa niillä on, miksi hinnat vaihtelevat, miksi niitä on erilaisia? Mitä eroa rullilla on ja miten valita oikea rulla? Olen rakastunut salilleni Fustra-tyyppien myötä ilmestyneisiin foam rollereihin eli hierontarulliin tai pilatesrulliin.\nProroller, Gri Blackroll, Easyroller, Bubbleroller, Rumbleroller, . Tämän kirjoituksen lopuksi osaat valita itsellesi rullan, tai vaikka useamman. Kehonhuollon kuumin trendi on hieroa lihaksia ja lihaskalvoja muovisen putken eli foam rollerin päällä. Löydä Pilatesrulla (foam roller) parhaaseen hintaan ja nopeimmalla toimitusajalla.\nEVA-vaahdosta valmistettu Fomro-rulla on jämäkkä(kovuus=38) foam roller, joka kestää vaativammassakin käytössä. Foam roller on alkaa viimein olemaan tuttu omatoimisen lihashuollon apuväline myös täällä Suomessa. Rumble Roller on foam rollerista kehittyneempi ja monipuolisempi versio. Kova foam roller BLACKROLL MUSTA on erittäin tiivis ja kestävä hierontarulla. Fysisport EPP Foam Roller cm x cm Pilates-Rulla (x 36) KOVA RULLA.\nErinomainen valinta faskiarullaukseen, pilatekseen, fysioterapiaan, . Tavanomaisista foam rollereista rumble roller on saavuttanut eniten. Foam roller, iliotibiaalinen jännekalvo, iliotibiaalinen. Tämän perusteella valitaan foam rollerin kovuus, paksuus sekä kosketusalue ja –. Pilates-rulla (Foam-roller) EVA-premium pitkä x cm.\nPitkä x cm Pilates-rulla onkin hyvä valinta silloin, kun tilat eivät ole rajoitteena etkä tarvitse . Suomen myydyin Foamroller, kestää vuodesta toiseen joka kaupallisen kuntosalin yleisessä käytössä! Osto-opas on tarkoitus yksinkertaistaa asioita voit tehdä päätöksen helpompaa miten valita paras vaahto rulla. Hierova Foam Roller on hyvä ja miellyttävä apuväline kehonhuoltoon ja kuntoiluun. Treenin jälkeen käytettynä Foam Roller palauttaa pehmytkudokset ja lihasj.\nVoit itse valita hieronnan intensiteetin rullauskohtaa vaihtamalla. Tutustu hänen fitnesspainoitteiseen blogiinsa tarkemmin täällä. Jos olet kiinnostunut ostamaan Foam rollerin, laadukkaita Casallin rollereita myyvät esimerkiksi . Testin perusteella valitaan jokaiselle sopiva rullaustekniikka ja ryhdytään vapauttamaan kudoksia ja lihaksia kireyden ikeestä. Putkirullausta varten tarvitset Foam Rollerin, suomeksi kutsutaan. Yleisimmin Foam Roller on pituudeltaan 30cm tai 70-90cm pitkä, halkaisija on noin.\nEilen tuli tosiaan käytyä taas Fysioterapian valintakokeissa, se oli nyt . Kehon liikkuvuutta voi lisätä monilla tavoilla. Perinteisen venyttelyn sijaan kannattaakin kokeilla Foam rolleria eli putkirullaa, jonka kanssa . Joogaan, pilatekseen, fysioterapiaan sekä kuntoutukseen. Hieroo ja venyttää kipeytyneitä lihaksia. Foam roller -treeni sopii hyvin alueille, joissa on paljon lihaskudosta. Videon avulla treenaat foam rollerin eli putkirullan kanssa tehokkaasti kotona.\nUrheilupuolella rullaa kutsutaan nimellä foam roller, ja rullan avulla vapautetaan lihasjännitystä. Voit myös valita sarjasta omat suosikit ja tehdä vain niitä.


Henkilöstörekry | Hoiva&Hoitajat\nHenkilöstövuokraus terveys- ja sosiaalialalle\nOsaavasta työvoimasta on pulaa työmarkkinoiden murrosvaiheessa. Meiltä löytyy sosiaali- ja terveysalalle vaadittavilla pätevyyksillä koulutettuja ja kokeneita työntekijöitä.\nTyövoimapula ja kilpailu osaavista työntekijöistä haittaavat yritysten kilpailukykyä. Lisäksi se myös kuormittaa olemassa olevaa henkilökuntaa.\nAutamme sosiaali- ja terveysalalle asiakasyrityksiimme osaavia ja motivoituneita käsiä, joiden kanssa työnteko helpottuu ja asiakkaamme pystyy katsomaan tulevaisuuteen. Henkilökuntamme toimii joustavasti aina asiakkaamme tarpeiden ja säädösten mukaan.\nHenkilöstövuokrauksen ruletissa meille ihminen on aina tärkein. Asetamme työntekijöidemme hyvinvoinnin etusijalle, tarjoamme asiakkaille osaavaa ja motivoitunutta henkilökuntaa.\nTunnemme terveys- ja sosiaalialan hyvin ja tarjoamme työntekijöillemme ilmaisen LOVe-koulutuksen. Näin työntekijöiden ammattitaito ja pätevyys pysyvät ajan tasalla, joista asiakkaamme tietysti hyötyy.\nHenkilöstövuokraus säästää rahaa ja aikaa. – Meillä asiakas maksaa vain tehdystä työstä, tunti tunnilta.\nTyöntekijän palkkaamisesta aiheutuu työnantajalle lukuisia kuluja työntekijän palkan lisäksi. Peruspalkan ja lisien lisäksi työnantaja maksaa myös loma-ajan palkan ja lomarahan sekä palkan sivukulut, jotka koostuvat vakuutusmaksuista, kuten työeläke- ja tapaturmavakuutusmaksusta.\nHenkilöstövuokrauksen käyttö vähentää oman henkilöstön sairauslomista ja myös ylitöistä aiheutuvia kustannuksia.\nLisäksi palkanlaskenta, henkilöstön osaamisen kehittäminen ja kouluttaminen, työhyvinvoinnin tukeminen ja työterveyshuollon järjestäminen maksaa aina ylimääräistä. Henkilöstövuokrauksessa vuokraaja huolehtii kaikesta tästä.\nSivukuluja tulee myös asiantuntijoiden hoitamasta omien työntekijöiden rekrytoinnista ja sen vaatimasta markkinoinnista.\nAsiakkaamme säästävät omaa työaikaa ja siten rahaa palveluitamme käyttäessään. Säästöä siis tulee aina, kun työaikaa ei kulu työpaikkailmoitusten laatimiseen, työnhakijoiden haastattelemiseen tai henkilötietojen- ja sijaisrinkien ylläpitoon\nOlipa kyse sitten lyhytaikaisesta tai jatkuvasta työstä, autamme kaikissa niihin liittyvissä haasteissa.


Teatterikärpäsen puraisuja : Kaksi Vihtoria ja Klaara / Riihimäen Teatteri\nKaksi Vihtoria ja Klaara / Riihimäen Teatteri\nEnsi-ilta 14.9. 2013, kesto 2h 15min väliaikoineen\nOhjaus Markku Arokanto\nRooleissa Tatu Siivonen, Teemu Aromaa, Katja Peacock, Esko Rissanen ja Maija Siljander\nTatu Pekkarisen kirjoittama näytelmä "Vihtori ja Klaara" perustuu suosittuun sarjakuvaan Jiggs and Maggie, jota muistan itsekin nuorempana lukeneeni. Mieleeni tuosta sarjakuvasta jäi etenkin silinterihattu päässään ja sikari suussaan tohvelisankaroiva Vihtori sekä pirttihirmu vaimonsa Klaara, joka on joka välissä kyttäämässä miehensä touhuja ja komentamassa ilme ja nuttura tiukkana. Tältä pohjalta sitten kohti Riihimäkeä... Tämä muuten piti käydä alunperin katsomassa jo lokakuun alussa, mutta sähläsin lippuvarauksen kanssa ja pääsin vasta nyt paikalle.\nKatsomoon astellessamme äänimaailma vei minut kesäiseen kaupunkiin, huvitusten äärelle. Iloista musiikkia, liikennettä, merenrantaa? Näytelmässä seikkaillaan 30-luvun Helsingissä ja alkuun tulikin mukava fiilis, mutta sitten paikalle pelmahti hameissaan ja huiveissaan Esko Rissanen kitaran kera hoilaten rasittavaa rallia, jota sitten muutkin joutuivat näytelmän edetessä vuorotellen esittämään. Ei hyvä. En tykännyt yhtään, ja hahmo nostatti suurta myötähäpeää pitkin näytöstä...\nHeti kättelyssä tuli selväksi, että näytelmä on visualisoitu sarjakuvamaiseksi ja melkoisia äänitehosteitakin käytettiin. Ne huvittivat aluksi (etenkin paikalta salamannopeasti singahtaminen), mutta liika saman toisto vei pohjaa koko hommalta. Klaaran (Katja Peacock) hiippailu kaulimen kanssa kymmenettä kertaa ei myöskään oikein kolahtanut enää. Olisi ollut mukavampaa bongailla monia erilaisia ääniä, mutta nyt tiesi jo mitä tuleman pitää kun esimerkiksi tietty nimi mainittiin ja se enää ollut yhtään yllätyksellistä.\nTarinassahan on ensinnäkin nuoret rakastavaiset (Tatu Siivonen ja Maija Siljander), joiden yhteisestä tulevaisuudesta tytön vanhemmat eivät oikein pidä. Tatu Siivonen etenkin toi hauskalla tavalla olemuksellaan mieleeni vanhat kotimaiset elokuvat, joissa vähän nössöhkö nuori mies liehittelee kaunista tytärtä. Klaara taas lähtee maalle ja tulevasta kesäleskeydestä riemastunut Vihtori (Teemu Aromaa) pistääkin melkoiset veivaukset ja onnentanssikuviot pystyyn. Tämä huvitti suuresti, sillä tiedän kyllä millaista vääntöä kotona on sen jälkeen kun meikäläinenkin katoaa mutkan taakse... Vihtori saa vieraakseen toisen Vihtorin (Esko Rissanen) ja siitä se riemu repeääkin, kun nämä kaksi lähtevät vähän kaupungille huvittelemaan. Näytelmän parasta antia olikin kohtaus, jossa herrat nauttivat "kovaa teetä" suositussa anniskeluravintolassa. Orkesterit ja muut asiakkaat olivat oivaltavalla tavalla toteutettuja, hauska idea! Tarjoilijapoikaa (Tatu Siivonen) en meinannut aluksi edes tunnistaa.\n(c) Jukka Salminen\nNiin, ja tämähän ei ole "vain" näytelmä, vaan mukana oli paljon myös lauluja kupleteista lähtien. Jotenkin se toi melkoista sekavuutta, tuntui ettei oltu ihan varmoja, että mitä tyylilajia tämä nyt sitten kaikenkaikkiaan edustaisi. Välillä pidettiin pitkiäkin puheita miesten ja naisten asemasta ja oikeuksista, laulettiin hiukan, välillä pistettiin farssiksi kunnolla ja kotvan kuluttua vedettiin tanssikuvioita naamiot kasvoilla. Yhteiskunnallista sanomaakin sieltä tuli, suhdesoppaa ja sekaannuksia, ja sukupuolirooleilla leikiteltiin. Tosin minua ei enää jaksa naurattaa mies hameessa, niin nähty juttu on se.\nEniten minua viehätti muuntuvainen lavastus sekä ilmeikäs ja hyvin paljon alkuperäistä Vihtoria muistuttava Teemu Aromaa, jonka elehdinnässä ja liikekielessä oli vivahteita sirkuksen suuntaan myös. Klovnerian hallinnasta oli tässä kohtaa siis varsinkin hyötyä. Klaaran kylpyreissu jäi myös mieleeni vahvasti, ja niin varmaan monella muullakin.\nKaikkien käänteiden pointtia en oikein ymmärtänyt. Miksi yleisölle piti toistuvasti selittää asioita ja niiden taustoja? Miksi niin paljon joutavaa puhetta ja vähän äksöniä, jota olisi kyllä saatu irti tällä porukalla? Löytyihän sekin syy, miksi hame-huivityyppi jatkuvasti "sitä Hokkasta" kävi kyselemässä mutta kuten jo sanoin, jo ensihetkestä tyyppi nosti niskakarvat pystyyn ja peli oli menetetty sen osalta. Loppuratkaisu oli vähän omituinen myös.\nMuu väki katsomossa tuntui kuitenkin kommenteista päätellen kovasti tykkäävän ja esitys onkin saanut täysiä katsomoita jatkuvasti, mikä on tietysti erinomaista. Itselleni jäi sellainen "ihan ookoo, mutta..."-fiilis. Paljon hyviä ideoita, mutta runsaudensarvesta oli tullut vähän liikaakin tavaraa. Vähempi on enempi. Laulut ja muut viehättävät ehkäpä hiukan vanhempaa katsojapohjaa?\nTasapainottelen kahden ja kolmen tähden välillä, en osaa päättää joten ** 1/2 .\n(esitys nähty pressilipulla)\nLähettänyt Talle / Teatterikärpänen klo maanantaina, helmikuuta 03, 2014\nTunnisteet: Riihimäen teatteri, Tatu Siivonen, Teemu Aromaa\nJärki ja tunteet / Helsingin Kaupunginteatteri\nHaastattelussa Matti Hakulinen\nKerjäläinen ja jänis / Tampereen Työväen Teatteri\nKersantti Karoliina / Hämeenlinnan Teatteri\nOrkesteri - The Everlast Hämeenlinnan Kesäteatteri...\nPuheenvuoro kaatuneilla / vierailu Hämeenlinnan te...\nPervoromanssi / Teatteri Telakka\nTime Travel Dinner & Show\nThe Addams Family / Tampereen Työväen Teatteri\nVielä ehtii / Helsingin Kaupunginteatteri\nJuoksuhaudantie / Teatteri Avoimet Ovet\nMauno Peppone - Elämä, kuolema ja comeback / TTT-K...\nPoika / Linnateatteri\nToveri K / Helsingin Kaupunginteatteri\nTampereen Les Mis - uusintareissu


Juoksutusliinat - Kotielaintarvike.fi verkkokauppa\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Black\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Black. Juoksutusliina on noin 25mm leveää vahvaa nylonia. Pikalukko on nailonvahvikkeessa kiinni ja se p...\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Dark Blue\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Dark Blue. Juoksutusliina on noin 25mm leveää vahvaa nylonia. Pikalukko on nailonvahvikkeessa kiinni ja ...\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Green\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Green. Juoksutusliina on noin 25mm leveää vahvaa nylonia. Pikalukko on nailonvahvikkeessa kiinni ja se p...\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Violet\nKerbl Juoksutusliina 7,5m Violet. Juoksutusliina on noin 25mm leveää vahvaa nylonia. Pikalukko on nailonvahvikkeessa kiinni ja se ...\nKerbl Juoksutusliina 8m Blue/Red\nKerbl Juoksutusliina 8m Blue/Red. Laadukas ja pehmeä kaksivärinen juoksutusliina. Juoksutusliinan toisessa päässä on messinkinen k...\nKerbl Juoksutusliina 8m Blue/Violet\nKerbl Juoksutusliina 8m Blue/Violet. Laadukas ja pehmeä kaksivärinen juoksutusliina. Juoksutusliinan toisessa päässä on messinkine...\nKerbl Juoksutusliina 8m Blue/Yellow\nKerbl Juoksutusliina 8m Blue/Yellow. Laadukas ja pehmeä kaksivärinen juoksutusliina. Juoksutusliinan toisessa päässä on messinkine...\nKerbl Juoksutusliina Long Blue/Yellow\nKerbl Juoksutusliina Long Blue/Yellow. Laadukas, pehmeä ja pitkä kaksivärinen juoksutusliina. Juoksutusliinan molemmissa päissä on...\nKerbl Juoksutusliina stoppareilla\nKerbl Juoksutusliina stoppareilla. Juoksutusliinassa on nahkaisia stoppareita, jotka lisäävät pitoa. Pikalukko on nahkavahvikkeess...


Zimpler talletus - hyvät ja huonot puolet | Suomenruletti.com\nMobiilissa pelataan yhä enemmän ja enemmän. Itse asiassa, yli 50% nettikasinoilla pelaavista pelaajista käyttää laitteenaan mobiililaitetta tietokoneen sijaan. Niinpä nettikasinot ovat alkaneet tarjota pelaajilleen mahdollisuuksia mobiilitalletukseen ja laskulla tallettamiseen puhelimen kautta. Zimpler on yksi suosituimmista maksutavoista mobiilimaksuille ja se löytyykin melkein jokaiselta kasinolta. Tällä kertaa katsomme sitä, että onko Zimplerillä tallettaminen hyvä vai huono ajatus.\nLue lisää alta ja selvitä itse!\n210 € pelirahaa\nNeliosainen tervetulobonus Pelaa nyt\nKuinka Zimpler talletus tehdään?\nZimplerillä tallettaminen onnistuu hyvin helposti puhelimella. Tarvitset vain oman suomalaisen puhelinliittymän. Näin Zimpler talletus tehdään nettikasinoilla:\nValitse Zimpler talletus kasinolta\nKirjaudu palveluun sinun omalla puhelinnumerollasi\nSyötä saamasi vahvistuskoodi sille varattuun kenttään\nValitse Zimpler lasku tai luottokorttitalletus\nSyötä haluamasi talletussumma kasinolle\nSaat vahvistuskoodin tekstiviestillä\nSyötä tämä saamasi koodi kasinolle\nTalletus on pelitililläsi välittömästi\nZimpler maksaa talletuksen puolestasi kasinolle ja saat siitä laskun tekstiviestillä, sähköpostilla tai postilla. Laskulla on useimmiten maksuaikaa 2 viikkoa.\nZimpler talletuksen plussat\nMobiilitalletus Zimplerin kautta onnistuu todella nopeasti ja helposti. Jos olet liikkeellä, esimerkiksi junassa tai bussissa, niin talletus onnistuu näppärästi ilman, että sinun pitää kaivaa luottokorttia esille.\nZimpler talletuksen miinukset\nZimplerillä tallettaminen on pitkällä juoksulla melko hintavaa. Hintataulukko on mainittu alla:\n0-29 euroa kulut ovat 1,5 euroa\n30-59 euroa, kulut ovat 3,9 euroa\n60-89 euroa, kulut ovat 4,9 euroa\nyli 89 euroa, kulut ovat 5,9 euroa\nVerrattuna ilmaisiin nettilompakolla tai Trustlyllä tehtyihin talletuksiin, Zimpler on pitkällä tähtäimellä melko hinnakas tapa maksaa. On myös hyvä pitää mielessä, että Zimplerillä ei voi kotiuttaa. Laskulla tallettaminen tekee myös vaikeaksi pitää kirjaa omasta budjetista ja voi näin johtaa myös peliriippuvuuteen.\nMelkein kaikki nettikasinot (tai ainakin suurin osa) tarjoaa mahdollisuuden Zimpler talletuksiin. Esimerkiksi 21.com Casinolla on mahdollisuus käyttää Zimpleriä. Aloita kasinopelien pelaaminen jo tänään ja kokeile myös nettirulettia ja muita rulettipelejä!


Juuri nyt:Video: Pallo vai kaljun tuomarin pää? Robottikameran valinnat huvittivat ja raivostuttivat futisyleisöä\nLennolla ollut tamperelainen Soile Hleihel kertoo, että yhtäkkiä tuli ilmoitus, että edessä olevaan ranskalaiskoneeseen oli tullut vika ja kiitoradalle oli valunut öljyä. Vaikka öljyn siivoaminen ei kestänytkään kauan tuli eteen muita ongelmia.\n– Meille kerrottiin, että miehistön työaikaraja tuli täyteen, emmekä pääse lähtemään enää tänään, kertoo Hleihel.\nFinnair lupasi järjestää matkustajille hotellimajoituksen. Hotellien löytyminen vei kuitenkin pitkän aikaa. Matkustajat odottelivat majoitusta tuntikausia öisellä lentoasemalla.\n– Ei meillä aikuisilla mitään hätää ollut, mutta mukana oli myös paljon lapsiperheitä. Lapset itkivät jatkuvasti. Se oli painajaismainen yö, Hleihel puuskahtaa.\nHän pääsi miehensä kanssa hotelliin kello kahdeksalta aamulla. Seuraavan lennon piti lähteä kello 15 jälkeen keskiviikkona. Lopulta sinivalkoiset siivet nousivat ilmaan kello 17. Edessä oli kuitenkin vielä yksi koettelemus. Pariskunta kertoo, että matkalla ei tarjottu lämmintä ateriaa, vaan pelkkää salaattia ja leipää. Ruoka kuitenkin loppui ennen kuin sitä oli tarjottu kaikille matkustajille.\nLopulta matkustajat pääsivät kuitenkin Suomeen. Hleihel kertoo, että matka Tel Aviviin oli antoisa, jos 25 tunnin mittaiseksi venynyttä paluumatkaa ei oteta huomioon.\nFinnair: Yörajoitus sotki aikataulut\nFinnair pahoittelee tapahtunutta. Manti Väätäinen-Pereira Finnairin viestinnästä kertoo, että tiistainen lento peruuntui, koska Tel Avivissa sijaitsevalla Ben Gurionin kansainvälisellä lentoasemalla on voimassa yörajoitus.\n– Se on lentokentän asettama rajoitus. Lentämistä rajoitetaan yöaikaan.\nHän ei tiedä syytä yörajoitukselle, mutta kertoo, että tällaiset säännöt eivät ole maailmalla tavattomia.\nVäätäinen-Pereira mainitsee, että rajoitus sai aikaan sen, että lentokoneen miehistön työaikaraja tuli täyteen. Näin ollen lento ei voinut lähteä heti auringon noustua.\n– Emme voineet lähteä miehistön levon vuoksi aikaisemmin.\nHän harmittelee, että asiakkaat joutuivat odottamaan useita tunteja lentokentällä. Hän kuitenkin huomauttaa, että ajankohta oli hyvin vaikea hotellihuoneiden löytymisen kannalta.\n– Yritimme toki löytää parhaan majoituksen matkustajille.\nFinnairin tulkinnan mukaan lento viivästyi 15 tuntia. Väätäinen-Pereira kehottaa tuohtuneita matkustajia täyttämään Finnairin verkkosivuilta löytyvän korvausanomuksen.\nHän on pahoillaan myös, että paluulennon ruoka loppui kesken:\n– Se on ikävä kuulla. Pahoittelen. En tiedä, mikä meidän puolellamme on mennyt tässä vikaan.


Ecom - Parempi Bisnes\nEcom – talotekniikka-alan ratkaisutoimittaja\nKatso Veikko Mäkisen mietteet\nVuonna 1995 perustettu Ecom palvelee asiakkaitaan talotekniikka-alalle kehitetyllä, töiden hallinnan ja laskutuksen ohjelmistoratkaisulla. Hyvinvoivassa yrityksessä laskutuksen on oltava kunnossa. Ecom lupaa tuloksen paranevan ja harmaiden hiusten vähenevän, kun raskasta laskutusta yksinkertaistetaan ja nopeutetaan. Ecomin palvelut sisältävät puhelintuen – asiantuntijat tuntevat talotekniikka-alan ja ovat valmiina auttamaan asiakkaita.\nPuhelin 02 276 7171, myynti@ecom.fi\nKatso kaikki Ecomin artikkelit täältä!\nSiirry Ecomin verkkosivustolle >>


11.2.2020 Suomen Luonto 10/2019 Kysy luonnosta\nKuva: Markus Varesvuo / Lintukuva\nOlen seurannut pihapiirimme harakoita. Mistä tietää harakan sukupuolen?\nYksinään olevasta harakasta sukupuolen määrittäminen on mahdotonta, sillä höyhenpuku on molemmilla sukupuolilla samanlainen. Koiras on kuitenkin naarasta hivenen suurempi, millä perusteella pihapiirissä asustavan harakkapariskunnan sukupuolet on mahdollista erottaa toisistaan, jos on hyvin tarkka. Tämä edellyttää, että linnut ovat lähekkäin ja suurin piirtein samassa asennossa.\nSuuri naaras ja pieni koiras saattavat kuitenkin olla aivan samankokoisia. On myös mahdollista, että koiraan höyhenpuku kiiltää hienommin, ja tummat osat peilaavat vihreää ja sinistä näyttävämmin kuin naaraan vastaavat osat. Tätä mahdollista eroa on kuitenkin hyvin vaikea huomata.\nSama pari asustaa tutussa paikassa yleensä useampia vuosia, ja tarkka havainnoija voi löytää höyhenpuvusta yksityiskohtia, joiden avulla tunnistaa linnun yksilöllisesti. Tällöin kysymyksessä ei kuitenkaan ole sukupuolesta johtuva ero.\nVoimme vain ihmetellä, kuinka harakat itse tunnistavat lajikumppanin sukupuolen.


tag Irak | Itsemurhaiskijöiden pommit surmasivat ainakin 32 Bagdadissa, isku oli kolmen vuoden takaisen verityön kopio Kukaan ei ilmoittautunut tekijäksi, paikallisissa kommenteissa isku liitettiin edessä oleviin vaaleihin. jaa tallentaa\nRuotsalaislehtien mukaan mies oli kotoisin Afganistanista ja hän saapui 17-vuotiaana Ruotsiin.\nRuotsin veitsihyökkääjää epäillään seitsemästä murhan yrityksestä – tämä 22-vuotiaasta miehestä tiedetään Ruotsalaislehtien mukaan mies oli kotoisin Afganistanista ja hän saapui 17-vuotiaana Ruotsiin.\nDele Alli palasi voitokkaan Tottenhamin avauskokoonpanoon.\nLiverpool hävisi taas – tällä kertaa pisteet Anfieldilta ryöväsi Chelsea Dele Alli palasi voitokkaan Tottenhamin avauskokoonpanoon.\nWall Streetin osakekurssit rumasti miinukselle sijoittajien petyttyä Yhdysvaltain keskuspankin johtajan kommentteihin\nKeskuspankin johtajan Jerome Powellin mukaan liiketoimintojen alkaessa avautua “hinnoissa saattaa olla nähtävissä nousupainetta”.\nWall Streetin osakekurssit rumasti miinukselle sijoittajien petyttyä Yhdysvaltain keskuspankin johtajan kommentteihin Keskuspankin johtajan Jerome Powellin mukaan liiketoimintojen alkaessa avautua “hinnoissa saattaa olla nähtävissä nousupainetta”.\nAFP: Tyynellämerellä havaittu tsunamiaaltoja\nViranomaiset ovat määränneet evakuointeja rannikkoalueille.\nAFP: Tyynellämerellä havaittu tsunamiaaltoja Viranomaiset ovat määränneet evakuointeja rannikkoalueille.\nPresidentti Halonen vahvistaa MTV:n uutisille: Venäjä tarjosi Suomen käyttöön Sputnik V -koronarokotteen valmistusteknologiaa STM sanoo antaneensa Haloselle tietoa ylipäätään koronarokotteista.


Saija Kantola reenit 2015 - Sivu 2 - Voimaforum.fi\nSaija Kantola reenit 2015\nLiittynyt: Ke Tammi 28, 2015 8:16 am\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » To Touko 14, 2015 5:26 pm\nTuli sairasteltua välissä ja pidin suosiolla sitten vk lepoa! Kuumetta 5 päivää niin olin todella heikossa kunnossa.\nÄitienpäivänä reenattiin taas:\n3X15 metriä 3t traktori\nLämppä 30 ja 40kg säkeillä\n90kg säkki olisi pitänyt kantaa 40metriä mutta se kettuili mulle. Kannoin sen 5 osassa 30m. Tuo säkki ei vaan tahdo millään tulla syliin. 80kg säkki tulee syliin todella kevyesti mutta 90 ei millään. Nyttenkin kannoin tuon säkin tossa jalkojen välissä.\n30/120cm, 40, 50, 60kg säkit 100cm korkeuteen,\n50 ja 60/120cm\n4X3 42,5, 50, 50, 52,5 kg maasta-asti\n40, 50, 60, 70 120cm korkeuteen 2X\n30, 40, 50, 60 (30-50kg 120cm, 60kg 100cm)\nTiistain reenuen jälkeen oli todella huonot fiilikset tuosta säkistä mutta torstain fiilis tulista ja kivistä vie siitä voiton mennen tullen.\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ma Touko 18, 2015 7:15 pm\n18.5 reenit valhallassa ystävän kanssa!\n90kg säkki 2x20m kanto\nkivet 50,60kg 120cm, 70, 85kg 100cm\n30,40,50,60kg 120 cm\nSitten vielä 45kg tukki 3x3, 50 1x3 ja 42,5kg 1x3\nTänään kulki reenit kyllä todella hyvin. Mikään ei hanannu vastaan.\nNäitä lisää mä tykkään!\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Su Touko 31, 2015 4:41 pm\n24.5 sunnuntai reenit Valhallassa ja Tatulla\nOli tarkoitus tehdä monta aikaan 75sec ei tullut kuin 3.\n2X 120cm, 120cm, 100cm, 100cm\n50kg , 60kg , 70kg , 85kg\n85kg kivessä oli pihkaa muissa ei.\n80kg, 120kg, 140kg - 40m Tatu käänsi kottarit 20m kohdalla.\n3 X 5 tyhjä (43kg)\n27.5 keskiviikko Tatulla\n1X68kg (kokonaan oma) 2X68kg pikkasen autettuna\n15X50kg kaikki omia!!!\nKottikärry 40m Tatu käänsi kottarit aina 20m kohdalla:\nMuutama lähtö harjoitus...\n31.5 sunnuntai valhalla:\nNyt on tehty kaikki reenit ennen kisoja. Enää ei voi, kun syödä, levätä ja huoltaa kehoa!!!\n7.6.2015 sunnuntaina klo:11 alkaa minun ensimmäinen Suomen Vahvin Nainen kisani!!!\nTulkaa ihmeessä katsomaan ja kannustamaan. MUkana iso joukko kovia naisia!!!\nViestiKirjoittaja Tatu Karhu » Su Touko 31, 2015 6:42 pm\nNoniin hyvä tästä tulee nyt vaan menttaaliharjoituksia kehiin!!!\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ke Kesä 17, 2015 6:31 am\nEkat kisat takana ja viimeinen sija odotetusti taskussa. Kaikki nais osallistujat saivat mitallin joten minullekkin jäi pieni muisto tapahtumasta kuvien ja videoiden lisäksi\nLähdin hakemaan kisasta kahta-asiaa:\njoka laji läpi - onnistuin\njossain lajissa en olisi viimeinen - viiking punnerruksesta 7 sija\nTästä lähdetään sitten reenaamaan kohti Saariston Vahvin Nainen kisaa!!!\n65kg - 60m\n105kg - 60m\n125kg - 30m\n140kg - 30m\n56kg - 60m\nMerkkari / farmari yhdistelmä:\n150kg - 30m\n71kg/käsi - 30m\nKotona päälle 15minsan venyttelyt.\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Su Kesä 28, 2015 8:30 am\nVK 26 REENIT\n120cm - 50kg, 60kg ja 100cm - 70kg\n100cm - 70 ja 85kg\n100 cm- 85kg\n100cm - 90kg\nWuhuu!!! Ihan mahtava fiilis tuki tosta 90kg kiven ylös saannita!!!\n5 X 2 50kg Ihan kevyestihän tuo tukki jo kulkee. Vieläkun saistoistoja enemmän kerrallaan ni hyvä olis. Nyt en enää pelkää sitä tukkia!\nKivet 100cm kaikki:\n50, 60, 70, 85\n100kg X 12 X 10 X 8 X 6 X 4 X 2\nHiukan tuntu nahkeelta sarjan aikana mutta loppu viimeksi, kun oikeen ajattelen niin kyllähän se kulki oikeen hyvin!!!\nMerkkari 115kg / farmari 56kg käsi30m X 3\nHarjoiteltiin nopeeta vaihtoa jakävelyä. ALkaa sujumaan...\n3 vetoo varmaan 15m matkaa.\nTuntuu todella nahkeelta. Ekalla vedolla en saanut millään traktorii liikkeelle...\nEns viikolla vielä kevyesti reenaillaan ja sitten jäädään odottamaan kuika käy kisoissa.\nSeuraavat kisat ovat 11.7 klo.9 alkaen Saariston Vahvin Nainen,Naantalin Teersalossa.\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ma Heinä 13, 2015 8:01 am\nSaariston Vahvin Nainen kisoissa kolmas sija!!!\ntukkipunnerrus maasta asti jokainen toisto ja tukin paino 50kg - 7 toistoa ja 2 paikka.\nmerimie 150kg /farmari 70kg/käsi kävely 20m - 25,35sec ja 2 paikka.\nmaastaveto 100kg toisto kilpailu - 18 toistoa ja 4 paikka.\npakettiauton veto 2000kg - 24,5sec ja 3 paikka.\nkivennosto 50, 60, 70 ja 85kg kivet 100cm - 20,68 ja 4 paikka.\nYhteispisteet siis 14,5.\nKiitos Tatu Karhu kuluneesta 5kk. Huikeita hetkiä reeneissä sekä kisoissa!!!\nKiitos Valhalla aivan mielettömistä reeni olosuhteista!!!\nTästä kohti uusia kisoja...\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Su Syys 06, 2015 10:11 am\nPikku tauon jälkeen täällä taas...\nKisojen jälkeen aloitin 12vk peruskuntokauden. Nyt tosin se on keskeytetty hetkeksi, kun menen 26.9 Paimioon voimannosto kisoihin kokeilemaan miltä tuntuu kolme lajia saman päivänä ja tietysti hakemaan lisää kisakokemusta.\nOlen niin vähän aikaa ollut lajin parissa, että tarvitsen kyllä aika lailla lisää kokemusta. Hermoilen aivan turhaan kisoissa josta johtuen esim. SM kisat olisivat voineet mennä paremminkin. Olen toki tyytyväinen, että tavoitteet täyttyivät.\n15.8 lauantaina olin Kisakalliolla koulutuksessa ja tietenkin otin reenikamat mukaan koska viikon yksi reeni oli vielä tekemättä. Muiden vielä nukkuessa lauantaiaamulla lähdin salille pikku kävelylenkin kautta. Teki hyvää herätellä kehoa ensin. Olihan kello vasta 7\nMave 80kg 8X6\nJulle 30kg 8X6\nSelänojennus 10kg niskassa 10X5\nKolmea eriversiota vatsoja päälle ja pikku kävelylenkin kautta suihkuun ja aamupalalle.\n17.8 Maanatai mentiin Hessujen ja Helunan kanssa Valhallaan. Siinä on muuten hieno sali. Kiitos oikein paljon, että olen saanut käydä.\nKyykky 70kg 8X8\nRevers Hypers 5X10\nRevers hypers käy pikkasen tuonne alaselän päälle joten sitä pitänee ehkä miettiä uudestaan. Katsotaan nyt vielä josko se tästä lähtis...\nKolmea eriversiota vatsoja päälle.\n19.8 Keskiviikko käytiin Big Boys illa. Tässä on oiva sali niin vahva lajeihin kuin kuntosaliharjoittelulle. Hintakin on ihan kohillaan.\nVinopenkki 30kg 8X8\nVauhtipunnerrus tukilla 40kg 8X5\nTälläisillä päivillä mennään 12vk ja painot nousee joka vk 2,5-5kg.\n25.8 Tiistai Tatun kanssa vahva laji reenit. Tatu on mun valmentaja. Hän on siinä tosi hyvä ja meillä menee jutut aika yksiin. Reenien lomassa on mukava rupatella ja jopa naureskella mutta silloin kun tehdään tehdään kunnolla tai tulee välitön palaute\nConan (1 kierros = 24m)\n50kg 2 kierrosta\n80kg 2 kierrosta\n104kg 2 kierrosta\n104kg 1 kierros\n40, 40, 40, 50, 60 kg säkit niin nopeasti kuin mahdollista. 2 kierrosta tehtiin. Toisesta otettiin aika: 50.90 parannettavaa on ja paljon. Mun kehoa ei vaan oo tehty juoksemiseen...\nJättiläisen sormi 5m lyhtypylvästä kääntelin akselinsa puolelta toiselle 5X\nLopuksi oikeen nami reeni...\n4 säkkiä 30metriä ylämäkeen. 40, 40, 50, 60 kg.\nHetken joutu haukkomaan happea, kun kaikki säkit olin saanut ylös. Onneksi niitten päällä oli ihan ok maata\nTähän kohtaan katkaistiin peruskunto ja koitetaan nyt nostaa vähän voimaa sinne kisoihin...\nIhan ensimmäiseksi kokeilin missä mennään kunkin voimannosto lajin kanssa...\nKiitos kun jaksoit lukea tänne asti Palataan asiaan kisojen jälkeen...\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ma Loka 26, 2015 8:51 am\nTuli sairastettua influenssan kaltainen tauti. 2vk meni sairastellessa ja vielä melkein viikko sen jälkeen toipuessa taas reeni kuntoon.\nHarmitti kyllä aika lailla, etten päässyt tuon taudin takia ensimmäisiin voimannosto kisoihin.\nKyykyssä lähdin muuttamaan vähän asentoa ja tuntuu huomattavasti paremmalta. Käsillä eritavalla kiinni tangosta ja ylävartalon asento uusiksi. Lähti heti kulkemaan eritavalla.\nEilen pääsin myös maistamaan laji reenejä 4vk tauon jälkeen ja voi pojat, että mä olin puhki\nTää liikkui yllättävän kevyesti. Sain telineen tosi hyvin niskaan. 140kg vähän paino mutta muut oli kevyttä rentoo hölkkää\nKivet: 3 kierrosta 120cm\n50,60,70kg toi vika kivi aiheutti vähän tuskaa mutta muut nousi kivasti.\n40,50,60kg tää sarja pisti kyllä puuskuttamaan. Tuntu etten saa happea millään kehoon.\nSäkki: maximi matka 60kg säkillä. 100m tuli täyteen ja sitten ei enää jalka vaan noussut ja säkki alkoi pudota. Siihen minä sitten rojahdin sen säkin päälle\nKaiken kaikkiaan huippu reenit loistavan valmentajan seurassa!!!\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ma Marras 09, 2015 8:08 am\nPitänyt tulla monta kertaa tänne laittaa tekstii mutta aina tulee jotain muuta akuuttia hommaa. Päivät kuluu ja viikot vierii niin vauhdilla, ettei perässä pysy.\nTorstaina 5.11 oltiin taas laji reenien parissa.\nVuorossa tukki ja farmari. Tukki on ollut mulle tähän asti tooosi pelottava. En tiedä mikä siinä niin hirveästi pelottaa mutta rinnalle asti kaikki menee aina hyvin ja sitten kun pitäisi viedä se tuonne ylös alkaa puntti tutista.\nTällä kertaa tukki kulki\n42,5kg 8 toistoa\n45kg 8 toistoa\n47,5kg 8 toistoa\n50kg 8 toistoa\nSiitä ei ole kuin hetki kun tukin maksismi oli 57,5kg\nFarmari on ollut aina sellai ihan kiva reeni.\nPikkusen vasen lapa jumissa joka hankaloitti noi viimeiset kannot. Tarkoitus oli nekin kantaa 40m mutta ei pystynyt millään. Lapa sattui niin paljon, että ihan meinasi henki salpautua.\nPerjantaina pidin lepopäivän ja kävin lauantaina vetämässä.\n100kg 6 X 8\nTsiisus se alkaa jo painaa!!! Lapa ei tähän onneksi vaikuttanut. Pyörittelin palloa siinä torstaina ja perjantaina ja se tuntui auttavan.\nPerjantaina paikalla oli pari otevoimailijaa ja pitihän niitäkin juttuja sitten pikkuisen kokeilla.\nTänään olisikin sitten vuorossa viikon ekat reenit eli kyykkäämään illalla.\nOikein hyvää uutta viikkoa!!!\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » La Marras 14, 2015 10:38 am\nPerjantain 13.11 reenit\n42,5 kg 8 toistoa\n47,5 kg 8 toistoa\n52,5 kg 5 toistoa\n57,5 kg 5 toistoa\nViimeisen sarjan toisen toiston kohdalla oli ongelmia. Aloin taas pelkäämään sitä tukkia. sitten keräsin itseni ja pikkuisen kiukkua. Kyllähän se sieltä sitten nousi ja tuli loputkin toistot komiasti. Se oli henkilökohtainen uusi ennätys. 6kk sitten 57,5 oli minun maximi.\nKelkan veto istuen 10m:\n175 kg + iso kelkka\n295 kg + iso kelkka\n325 kg + iso kelkka\n2. veto oli jo aika kova mutta kyllä se 3. tuli kuin tulikin pienellä kiukulla vedettyä loppuun saakka.\nKelkan veto etuperin:\n150 kg + iso kelkka 40m\n175 kg + iso kelkka 40m\n200 kg + iso kelkka 20m\nViimeisen vedon jälkeen täys kuolema maalissa Viikon kenkkuillut lonkankoukistaja sattui aivan järjettömän paljon toisen vedon puolessa välissä mutta vedin loppuun saakka. Sitten vähän venyttelyä varo vasti. Viimeisessä vedossa se ei enää sattunut. Vedon jälkeen kylläkin. Tänään se ei enää ole uskaltanut inahtaakkaan\nSillä se lähtee millä se tulee on minun uusi motto!\nHuikee fiilis reenien jälkeen!!! Valmentaja ja sali on parasta A luokkaa. Reeni seurassakaan ei ole mitään valittamista! Nöyrä kiitos Tatu ja Rami.\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » La Marras 21, 2015 10:46 am\nPerjantai 20.11 lajireenit\n90kg/käsi 20m uusi PR!!!\n40kg 50kg 60kg 70kg\n140cm 120cm 120cm 100cm\nKaikki kivet ylös\n70kg jäi lattiaan\nBonuksena kannettiin vielä 60kg säkkiä maximi matka joka tällä kertaa jäi vain 77m.\nMatkassa mukana K-Market Jäkärlä ja koirakoulunaanatali.com\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ke Marras 25, 2015 8:15 am\n24.11 pikku jumppaa Valhallassa valmentajan kanssa.\n60kg, 70kg, 80kg säkki ja 30kg, 40kg 50kg kivet\n10m päähän 100cm korkeuteen 2 kierrosta.\nkolmannella kierroksella lisättiin panoksia:\n60kg, 70kg, 80kg säkki ja 30kg, 40kg 50kg, 60kg kivet\n10m päähän 100cm korkeuteen.\n60kg, 70kg, 80kg säkki\nSitten vielä kaupan päälle (kun ei oltu tarpeeks puhki kantamisesta) kannettiin 70kg säkki maksimi matkaa. En päässyt kuin 50m. Niin puhki sitä vaan oli. Nyt kokeilin takaperin menoa kun ei enää kääntyminen olisi onnistunut. Sillä pääsin 10m lisää. Tätä pitää muistaa käyttää aina jatkossa.\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » La Joulu 12, 2015 10:11 am\nPerjantai 10.12 laji reenit valmentajan kanssa.\nFarmari 50kg / säkki 60kg 20m 3 kierrosta. Taukoa toisen reenaajan sarjan verran.\n50kg 120cm 10 kertaa yli 2 kierrosta\n60kg kivi 120cm 26kertaa yli.\nIllalla alkoi jo tuntumaan haukkareissa, että perille meni.\nTänään lauantaina tuntuu forkuissa, haukkareissa, vatsoissa ja yläselässä mukavasti.\nAivan jäätävän hyvät reenit. Kivet ja farmari on mun suosikkien listalla heti conanin jälkeen.\nTänään voi hyvillä mielin mennä vähän pikkujouluihin.\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ke Tammi 27, 2016 9:58 am\nTaas ehti vierähtää tovi ennenkuin pääsin tänne kirjoittelemaan.\nLauantaina 23.1 laji reenit\nConania tuli käveltyä. Jotenkin en saanut asentoa samaan mitä kesällä. Kädet vaan valui ja isommilla painoilla aikamoinen pinnistys tuo yksikin kierros.\nViking punnerrus uudella laitteella sujui taas aika hyvin.\nkorkattiin uusi ohjelma. Odotin tätä kuin kuuta nousevaa ja vihdoin se on täällä.\nKyykkyä 8 x 3 lähdettiin 95kg ylöspäin. Erittäin kevyttä oli.\nEtukyykkyä 5 x 3 65kg lähdettiin liikkeelle.\nEtukyykyssä mulle tuskaa tuottaa tuo tanko liian lähellä kaulaa mutta suht hyvin liikkui.\nPäälle vatsoja vatsoja ja vatsoja!!!\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Pe Tammi 29, 2016 8:22 am\nTorstai 28.1 laji reenit Bear`s Strongman Treining centerillä\nhiekka tynnyri 55kg\nveis tynnyri 40+ kg\n60kg, 70kg, 80kg säkit\n78kg / 15m\n103kg / 15m\n128kg / 7m ja 103kg / 8m\nTässä kävi pieni virhe ja paino lähti viemään. Melkein nupit ja tuloksena jalat aivan siniset ja kipeät.\nSalilla oli samaan aikaan maan ykkös nimet äijien puolelta. Oli oikein miehekästä seuraa. Ilo katsella kun isot äijät laittaa rautaa liikkumaan. Siitä taisin saada itsellekkin pikkuisen tsemppiä\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ma Helmi 08, 2016 2:45 pm\n7.2 Laji jumpat Karhun kolossa\nMerkkarii 170kg / 15m\nSäkin kanto 50 ja 70kg säkit 15m\n3 kierrosta kellotettuna\nPolvi oireilee jostain kumman syystä. Häiritsi reenejä oikeen vaan hitoksee. Tänään se on sitten kiukutellut myös. Jos se ei tuosta tokene päivässä tai kahdessa pitää käydä näyttämässä sitä jossain. Mielestäni sille ei ole tapahtunut mitään tai sitten en vain muista.\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ti Helmi 23, 2016 7:41 am\nTää viikko ollaan vaan ja hengaillaan ja kisoja odotetaan. Tää viikko on aivan maailman kaikkeuden kauhein aina. Mitään ei voi reenata eikä mitään ole enää tehtävissä.\nMun kroppa toimii tosiaan parhaiten kisoissa levon jälkeen. Jottain pientä esim. kävelyy ja ihan tosi kevyttä reenii voi mut ei mitään ihmeellistä.\nSunnuntaina mennään sitten Poriin kauden avaus kisoihin. Ihan sellaiset sali laji kisat mutta kuitenkin täysillä vedetään. Jottain pokaalejakin siellä kerran jaossa. Osallistujia naisissa on 7 ja tulossa ihan kunnon kisat meidän kaikkien kesken.\nViimeiset reenit oli 18.2.2016 torstaina\nlämpö 42,5/ 45/ 47,2/ 50/ 55\n50kg tukki 90sec 10 toistoa.\nnoin 100cm merkkarin yli 60kg kivi 90sec 9 toistoa.\nsäkinkanto maksimi matka aivan päin persettä!!!\nViestiKirjoittaja Saija Kantola » Ma Helmi 29, 2016 12:10 pm\nEilen käytiin kauden avaus kisa Porissa. Sijoitus oli ensimmäinen.\nIhan tuli yllärinä, että kunto on näin kohillaan. Valmentajalla toki oli luotto ja sitä hän loi myös minuun viimeisissä reeneissä.\nViikon lepo ennen kisoja toimii munulla parhaiten näköjään. Lauantaina käytiin Morrisonissa syömässä vähän voima ruokaa ja kyllä oli hyvää. Kaupungin nehdottomasti parhaan hampparit. Mahtaiskos saada jonkun sopparin, kun tulee täällä hehkutettua paikkaa\nJoka lajista tuli puskettua läpi uudet PR!\nMaastaveto oli henkilökohtaisesti suurin yllättäjä. 160kg tuli ylös!!! Wuut wuut!\nKyllä tuli joka lajiin laitettua se 100% likoon.\nTukkipunnerrus 50kg toistot\n1.Saija Kantola 10toistoa\n2.Kaisa Lotta 9toistoa\n3.Piia Sankari 8toistoa\n4.Henna Simberg 7toistoa\n5.Säde Laine 3toistoa\n6.Hanna Santavuori 0toistoa\nSonya Mabrouki 0toistoa\nMerimieskävely 175kg 20m\n1.Saija Kantola 11,03s\n2.Piia Sankari 11,19s\n3.Kaisa Lotta 11,56s\n4.Sonya Mabrouki 14,75s\n5.Säde Laine 19,22s\n6.Henna Simberg 19,87s\n7.Hanna Santavuori 27,06s\n1.Kaisa Lotta 165kg\nHenna Simberg 165kg\n3.Saija Kantola 160kg\n4.Piia Sankari 150kg\n5.Hanna Santavuori 130kg\nSäde Laine 130kg\n7.Sonya Mabrouki 120kg\nSäkkilastaus 50&70kg 20m\n1.Säde Laine 31,68s\n2.Henna Simberg 35,09s\n3.Saija Kantola 38,03s\n4.Kaisa Lotta 44,50s\n5.Piia Sankari 63,25s\n6.Hanna Santavuori 1+19,50m\nSonya Mabrouki 1+19,50m\n60kg Atlaskivi toistot\n1.Saija Kantola 13toistoa\n2.Säde Laine 12toistoa\nKaisa Lotta 12toistoa\n4.Piia Sankari 10toistoa\nHenna Simberg 10toistoa\n6.Sonya Mabrouki 9toistoa\n7.Hanna Santavuori 7toistoa\nPower Team Winter Challenge 2016 tulokset:\n1.Saija Kantola 31p\n2.Kaisa Lotta 27p\n3.Henna Simberg 22p\n4.Piia Sankari 21,5p\n5.Säde Laine 21p\n6.Sonya Mabrouki 8,5p\n7.Hanna Santavuori 6p\nSuurin kiitos kuuluu ihan ehdottomasti mun huippu ihanalle ja kovalle valmentajalle Tatu Karhulle.\nKiitos hyvistä reeneistä. Kiitos kun jaksat potkii perseelle. Kiitos kun pakotat juoksee sen inhottavan säkin kanssa. Erityisesti kiitos panoksesta tätä lajia kohtaan!!!\nEi muuta kuin kohti seuraavia kisoja samalla ja ehkä joka kovemmalla temmolla!!!


Kärpät voitti KooKoon, runkosarjan ja paikan CHL:ssä | Uutiset | Kärpät\nKärpät voitti KooKoon, runkosarjan ja paikan CHL:ssä\nYskivän startin jälkeen Kärpät palasi olympiatauolta voittokkaasti, kun KooKoo kaatui päätöserän tylyn kirin jälkeen lukemin 4-2. Voitolla Kärpät varmisti Liigan runkosarjan voiton kaudella 2017-2018\nOttelun avauserä oli odotetusti Kärppien hallintaa. Peli pyöri jatkuvasti KooKoon päädyssä, ja oranssipaitojen maalilla operoinut Samu Perhonen joutuikin venymään kiekon tielle hikiset 12 kertaa. Kristian Vesalaisella vahvistunut Kärppien kolmosketju oli avauserässä pirteä, ja tuon kolmikon ollessa jäällä kiekko liikkui suurimmalta osin hyökkäysalueella. Aivan ykköskorin maalipaikoille kotijoukkue ei avauserässä päässyt, mutta 24 laukaisuyritystä kertovat oman tarinansa ensimmäisen kaksikymmenminuuttisen kulusta.\nToinen erä oli pelillisesti tasaisempi, mutta tuloksellisesti vaakakuppi kääntyi vahvasti vierasjoukkueen puolelle. Reilun kuuden minuutin sisään Malte Strömwall ja Miikka Pitkänen rankaisivat kumpainenkin kertaalleen Kärppien räikeistä virheistä, ja KooKoo karkasi 0-2 johtoon. Toiseen erään kantanut tehottomuus maalipaikoissa jätti Kärpille kaksi maalia kirittävää päätöserää. Kärpillä oli mahdollisuus kaventaa maalieroa ylivoimalla tai läpiajosta, mutta kotijoukkueen maalilaulu antoi vielä odottaa itseään.\nKärpät avasi oman maalitilinsä, kun kolmas erä oli vanhentunut reilut viisi minuuttia. Kristian Vesalainen väläytti vaarallisinta asettaan, kun miehen tulinen rannelaukaus painui maalin yläkulmaan ajassa 45:05, ja Kärpät nousi ottelussa maalin päähän. Maali oli kokonaan nuorten miesten käsialaa, sillä ainoa syöttöpiste merkittiin ketjukaveri Rasmus Kuparille. Erä ehti hieman yli puolivälinsä, kun Kärpät nousi tasoihin. Ville Leskiselle tarkoitettu Nicklas Lasun poikittaissyöttö pomppi KooKoo-puolustuksesta sisään, ja peli oli tasan 2-2.\nJos tasoitus pomppi tuurilla sisään, oli Lasun voittomaali kirurgimaisen tarkkaa työskentelyä. Nollakulmasta lähtenyt laukaus löysi kiekonmentävän aukon KooKoo-maalista, ja Kärpät siirtyi 3-2 johtoon. Julius Junttilan 4-2 osuma tyhjään maaliin sinetöi sekä ottelun, että Liigakauden 2017 – 2018 runkosarjan voiton Kärpille. Runkosarjan voiton myötä Kärpät varmisti myös paikkansa CHL:ssä kaudella 2018 – 2019.\nKärppien pelit jatkuvat tulevana viikonloppuna, kun Kärpät kohtaa back-to-back otteluissa HIFK:n. Perjantain ottelu pelataan Helsingissä, ja lauantaina joukkueet kohtaavat Oulussa!


LOPPURAPORTTI. HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta - PDF\nDownload "LOPPURAPORTTI. HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta"\n1 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta LOPPURAPORTTI Arja Tuokko Päivi Mäenpää Jarmo Nivalainen\n2 ISBN ISBN (nid.) (PDF) Copyright: HUS Opteam Yhtiöt Oy Yhteystiedot: Arja Tuokko, , Päivi Mäenpää, , Jarmo Nivalainen, , Taitto: Katja Sorvali, Opteam Yhtiöt Oy Paino: Painojussit Oy, Kerava 2013 Kustantaja: Opteam Yhtiöt Oy Mikonkatu 2 D Helsinki\n3 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta LOPPURAPORTTI Arja Tuokko Päivi Mäenpää Jarmo Nivalainen\n4 Esipuhe 5 1 Tiivistelmä 7 2 Kehityshankkeen tausta Hoitohenkilökunnan saatavuus ja riittävyys Terveysalan globaalit työmarkkinat Henkilöstötilanne HYKS:ssä ja Operatiivisessa tulosyksikössä Työvoimapulan ratkaisukeinoja 12 3 Kehityshankkeen hallinto Päätös hankkeen käynnistämisestä ja yhteistyösopimuksen solmiminen Ohjausryhmän kokoonpano Työryhmätyöskentely Valvira-yhteistyö 16 4 Kehityshankkeen tarkoitus ja tavoitteet 17 5 Kehityshankkeen vaiheistus, arviointi ja tulokset Vaiheistus Arviointi ja palaute Tulokset 24 6 Kehityshankkeen kustannuksista 25 7 Johtopäätökset Optimaalisen onnistujan profiili Ryhmälle asetettavat vaatimukset Yksilölle asetettavat vaatimukset Onnistuja Onnistuneen rekrytoinnin edellytykset Uusi malli 32 8 Suositukset 34 9 Kansainvälisen rekrytoinnin näkymät Lähteet / kirjallisuutta 37 Liitteet 38 4 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n5 Esipuhe Vuonna 2008 sairaanhoitajien heikentynyt saatavuus johti useiden leikkaussalien sekä teho- ja vuodeosastopaikkojen sulkemiseen. Lisääntyneistä hoitotakuuvelvoitteista selviytymiseksi vuokratyövoiman käyttöä jouduttiin lisäämään ja turvautumaan oman henkilöstön vapaaehtoisuuteen perustuvaan lisätyöhön, jotka molemmat merkitsivät tuntuvia lisäkustannuksia. Tällä pilottihankkeella HYKS:n Operatiivisessa tulosyksikössä haluttiin selvittää, voidaanko ulkomaisen työvoiman rekrytoinnilla helpottaa osaltaan nykyistä ja tulevaisuuden sairaanhoitajapulaa. Rekrytointia ei haluttu kohdistaa EU-alueelle, koska nuorten ikäluokkien pieneneminen ja väestön vanheneminen ovat jo johtaneet sairaanhoitajavajeeseen monissa Euroopan maissa ja tilanne tulee entisestään heikkenemään. Tässä pilottihankkeessa yhteistyökumppaniksi valittiin Opteam Yhtiöt Oy, jolla oli kokemusta EU/ETAalueen ulkopuolisesta eettisestä rekrytoinnista. Opteam oli rekrytoinut aiemmin filippiiniläisiä sairaanhoitajia hoivasektorille lähihoitajan tehtäviin ja järjestänyt heille kieli- ja kulttuurivalmennusta lähtömaassa. Opteamilla oli lisäksi Filippiinien hallituksen hyväksymä ja edellyttämä paikallinen yhteistyökumppani, joka vastasi rekrytoinnin paikallisesta toteutuksesta ja viranomaisyhteistyöstä. Tässä pilottihankkeessa päädyttiin rekrytointiin Filippiineiltä Opteamin onnistuneiden aiempien rekrytointien perusteella. Filippiinit on länsimaisin Aasian maista, koulutustaso on korkea ja koulutuskieli englanti. Maassa koulutetaan tarkoituksellisesti sairaanhoitajia yli oman tarpeen, ja ulkomaille rekrytoitujen perheelleen lähettämä raha muodostaa huomattavan osan maan bruttokansantuotteesta. Filippiiniläisten sairaanhoitajien rekrytointi ei horjuta maan omaa terveydenhuoltojärjestelmää. Katolisena maana väestönkasvu on räjähdysmäinen, ja maan hallitus tukee aktiivisin toimenpitein työvoiman vientiä. Rekrytoitaessa sairaanhoitajia EU/ETA-alueen ulkopuolelta varauduttiin siihen, että Filippiineillä suoritettua tutkintoa ei voida suoraan rinnastaa suomalaiseen sairaanhoitajan ammattikorkeakoulututkintoon. Tutkinto tuli päivittää vastaamaan suomalaista sairaanhoitajan tutkintoa, jotta Valviran myöntämä laillistus ja lupa toimia sairaanhoitajana oli mahdollista saada. Tarvittava koulutus toteutettiin tutkintoon johtavassa koulutuksessa yhteistyössä Laurea ammattikorkeakoulun kanssa. Pilottihanke on ollut haasteellinen ja vaatinut kaikilta osapuolilta joustavuutta, sitoutuneisuutta ja nopeaa reagointia kulloinkin eteen tulleisiin tarpeisiin ja tilanteisiin. Valmista mallia ei ollut, joten se oli rakennettava. Tämä teki osaltaan hankkeesta mielenkiintoisen ja avasi monia yhteistyöverkostoja valtakunnallisten toimijoiden, kuten Valviran, TEM:n, THL:n ja Kuntatyönantajien kanssa, joilla on samanaikaisesti ollut omia kansainväliseen rekrytointiin liittyviä kehittämishankkeita. Operatiivisen tulosyksikön lähteminen pilottihankkeeseen oli merkittävä askel kansainvälisen rekrytoinnin mallintamisessa, ja sitä on seurattu mielenkiinnolla eri tahoilla. Sairaanhoitajien rekrytoinnin vaativan erikoissairaanhoidon tehtäviin EU/ETAalueen ulkopuolelta on tässä hankkeessa osoitettu olevan mahdollista noin yhden vuoden mittaisen työn ohella tapahtuvan kouluttautumisen avulla. Tulevissa rekrytoinneissa kouluttautumisaikaa on saatujen kokemusten perusteella mahdollista vielä LOPPURAPORTTI 5\n6 lyhentää arviolta noin 6-8 kuukauteen. Tämä edellyttää, että suomen kielen koulutusta lähtömaassa tehostetaan ja siihen integroidaan ammatillista koulutusta ja että suomen kielen osaaminen on maahan tullessa riittävän vahvalla pohjalla. Hankkeen vastuuhenkilöillä on syytä olla ylpeitä siitä, että HYKS-sairaanhoitoalueen johto on halunnut olla tukemassa uusien mallien kehittämistä sairaanhoitajien kansainväliseen rekrytointiin ja tukenut hankkeen läpivientiä. Vaikka hanke on virallisesti päättynyt, yhteistyö toimijoiden välillä jatkuu. Erityisesti toivomme, että kaikki rekrytoidut, sairaanhoitajan amk-tutkinnon suorittaneet filippiiniläishoitajat haluavat jatkaa Operatiivisessa tulosyksikössä, kotoutuvat suomalaiseen yhteiskuntaan ja halutessaan aloittavat perheenyhdistämisprosessin. Kiitämme Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtoa silloista toimitusjohtaja Kari Nenosta ja varatoimitusjohtaja Seppo Kivistä, joilla jo vuonna 2008 oli vahva näkemys ja rohkeus lähteä kannustamaan ja tukemaan uusien rekrytointimallien kehittämistä. Kiitämme kaikkia hankkeessa mukana olleita osastoryhmän päälliköitä ja osastonhoitajia. Kiitämme myös mentoreita, jotka ovat väsymättä jaksaneet opastaa, auttaa ja tukea filippiiniläishoitajia heidän taipaleellaan kohti suomalaista sairaanhoitajan tutkintoa ja vastuullista tehtävää. Ilman mentoreiden aktiivista mukanaoloa hankkeella ei olisi ollut onnistumisen mahdollisuuksia. Työyhteisöt ansaitsevat myös kokonaisuutena kiitokset, kaikkien tuki ja myötävaikutus on ollut tärkeää hankkeen onnistumiselle. Kiitos lisäksi hankkeen ohjausryhmälle ja kaikille pientyöryhmille. Hankkeen menestyksekäs läpivienti edellytti huolellista suunnittelua, hyvää yhteistyötä ja ohjausta sekä jatkuvaa arviointia. Erityiskiitokset kaikille Filippiineiltä rekrytoiduille sairaanhoitajille ennakkoluulottomuudesta ja rohkeudesta lähteä työhön kauas Suomeen ja ottaa vastaan iso haaste uuden kielen ja kulttuurin opettelusta ja opintojen täydentämisestä. Olette motivoituneisuudellanne ja sitkeydellänne osoittaneet ja olleet hyvänä esimerkkinä siitä, että kansainvälinen rekrytointi on yksi varteenotettava mahdollisuus muiden työvoiman hankintakeinojen ohella nyt ja tulevaisuudessa. Toivomme, että tämä raportti auttaa ja rohkaisee tulevaisuudessa muitakin organisaatioita käynnistämään kansainvälisiä rekrytointeja. Työvoimapula tulee sairaanhoitajien osalta pääkaupunkiseudulla ja suurissa kaupungeissa lähivuosina entisestään pahenemaan palvelutarpeen kasvaessa, väestön ikääntyessä ja vanhusväestön määrän lisääntyessä sekä suurten ikäluokkien eläköityessä. Työelämään siirtyvien ikäluokkien pienentyessä kaikki koulutusalat kilpailevat samoista tulevista ammattilaisista. Selvitäkseen tulevaisuuden haasteista ja työvoimapulasta terveydenhuoltosektorin tulee ottaa rohkeasti ja ennakkoluulottomasti käyttöön kaikki keinot, myös kansainvälinen rekrytointi. Reijo Haapiainen HYKS, Operatiivinen tulosyksikkö toimialajohtaja Arja Tuokko HYKS, Operatiivinen tulosyksikkö johtava ylihoitaja 6 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n7 1 Tiivistelmä Sairaanhoitajien kansainvälisen rekrytoinnin kehityshankkeen valmistelu käynnistyi vuonna 2008 yhtenä keinona vastata pahenevaan sairaanhoitajavajeeseen ja varautua tulevaisuuden rekrytointihaasteisiin. HYKS-sairaanhoitoalueen johtaja Jorma Lauharanta allekirjoitti sopimuksen yhteisestä kehityshankkeesta Opteam Yhtiöt Oy:n ja Laurea ammattikorkeakoulun kanssa. Hankkeen tarkoituksena oli luoda Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirille eettinen, kansainvälisen rekrytoinnin malli osaavan ja suomen kieltä taitavan henkilöstön hankkimiseksi Filippiineiltä. Filippiiniläishoitajat saapuivat Suomeen opiskeltuaan sitä ennen noin yhdeksän kuukautta suomen kieltä Filippiineillä ja saatuaan Suomeen työhön tuloa varten orientoivaa valmennusta. Työskentely Operatiivisen tulosyksikön 10 eri osastolla alkoi Filippiiniläishoitajista 12 sijoittui aiemman työkokemuksensa mukaisesti leikkausosastoille ja kahdeksan vuodeosastoille. Kullekin hoitajalle nimettiin henkilökohtainen kokenut sairaanhoitaja mentoriksi. Opiskelu työn ohessa Laureassa suomalaiseen sairaanhoitajan ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa käynnistyi toukokuussa Valvira edellytti, että filippiiniläishoitajat työskentelevät aluksi vähintään kolme kuukautta harjoittelijoina kokeneen sairaanhoitajan välittömässä ohjauksessa ja valvonnassa. Valviran kannanoton mukaan jatkohankkeissa laillistamiseen liittyvät opinnot tulee toteuttaa aiempaa tutkintoa täydentämällä ja sen toteuttamiseksi ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto ARENE on valmistellut Valviran hyväksyttäväksi jatkossa käyttöön otettavaa laillistuspolkua. Valviran edellyttämän kielitaitotason saavutti 50 % filippiiniläishoitajista neljä kuukautta Suomeen tulosta, ja samat hoitajat läpäisivät hieman myöhemmin järjestetyn kliinisen kuulustelun ensimmäisellä yrittämällä. Kielitaidon kehittymiseen tähtäävää koulutusta järjestettiin koko hankkeen ajan. Mahdollisia jatkohankkeita ajatellen suomen kielen osaamiseen tulee kiinnittää vielä suurempaa huomiota ja mahdollisuuksien mukaan lisätä kielikoulutusta jo lähtömaassa siten, että yleisen kielitestin taso 3 on mahdollista saavuttaa heti Suomeen saapumisen jälkeen. Pääosa rekrytoiduista (16/20) valmistui amk-sairaanhoitajiksi suomen kielellä järjestetystä koulutuksesta noin 13 kuukautta Suomeen tulonsa jälkeen. Filippiiniläishoitajat ovat integroituneet varsin hyvin suomalaiseen työelämään ja osastoille. Esimiehet ja mentorit katsovat, että työskentely sairaanhoitajan tehtävissä edistyy hyvin ja kunkin tehtäväaluetta laajennetaan osaamisen karttuessa kuten muidenkin uusien työntekijöiden kohdalla. Hankkeen tuloksena ehdotetaan useita konkreettisia toimenpiteitä kansainvälisen rekrytoinnin sujuvoittamiseksi. Tällaisia ovat mm. kansallinen malli ammatinharjoittamisoikeuksien saamiseksi, hakijoiden oppimis- ja motivaatiovalmiuksien varmistaminen, vaadittavien täydentävien opintojen sisällöllisen ja määrällisen arvioinnin keskittäminen, ryhmämuotoisen täydennyskoulutuksen tarjoaminen, systemaattisen kielikoulutuksen järjestäminen, taloudellisen tuen mahdollisuus harjoitteluvaiheen aikana, mentorointimallin kehittäminen, monimuotoisuus- ja yhdenvertaisuuskoulutuksen järjestäminen, yhteistyö osaavan rekrytointiyrityksen kanssa sekä entistä tiiviimpi val- LOPPURAPORTTI 7\n8 takunnallinen verkostoituminen kansainvälisen rekrytoinnin jatkokehittämiseen. Pilottihanke on onnistunut tavoitteissaan. Kokemusten perusteella voidaan todeta, että sairaanhoitajien rekrytointi erikoissairaanhoidon tehtäviin EU/ETA-alueen ulkopuolelta on mahdollista. Mallia kehittämällä voidaan Suomessa tapahtuvaa kouluttautumisaikaa tulevaisuudessa edelleen lyhentää. 2 Kehityshankkeen tausta 2.1 Hoitohenkilökunnan saatavuus ja riittävyys Toimintaympäristömme muuttuu. Kehityssuuntia ovat mm. teknologian kehitys sekä työvoiman kysynnän ja tarjonnan muutokset. Teknologian kehitys nostaa palveluiden ja lääkkeiden hintaa, ja väestön odotukset terveyspalveluita kohtaan kasvavat. Elinaika pidentyy ja syntyvyys alentuu mitkä johtavat väestörakenteen nopeaan vanhenemiseen. Ikääntyneen väestön osuus kasvaa Suomessa vuosina nopeammin kuin muissa Euroopan maissa. Maahanmuutto korvaa kehitystä vain osittain. On ilmeistä, että hoidon tarpeen, hoitomahdollisuuksien ja terveydenhuollon voimavarojen välillä on tulevaisuudessa yhä suurempi epäsuhta. Kriittiseksi resurssiksi noussee ei niinkään raha vaan henkilöstön saatavuus ja riittävyys. Jo nyt monissa kunnissa ja kuntayhtymissä kärsitään työvoimapulasta erityisesti juuri terveydenhuoltoalalla. Hoito- ja hoiva-alan palvelutarve kasvaa väestön ikääntymisen myötä ainakin jonkin verran, mutta työntekijöitä tuskin riittää muutaman vuoden kuluttua niinkään paljon kuin nykyään. Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstö muodostaa keskeisen osan, noin puolet kunnallisista työmarkkinoista. Sosiaali- ja terveysalan henkilöstömäärä on kasvanut vuosittain parillatuhannella henkilöllä koko 2000-luvun. Aikaisemmin terveysalan koulutuksen saaneita on työllistynyt muille sektoreille, mutta odotettavissa on, että koulutetut työllistyvät yhä tarkemmin omalle sektorilleen. Viimeaikainen henkilöstömäärän kasvu johtuu pääosin väestön ikääntymisestä, jolloin palvelujen tarve kasvaa, mutta aikaisemmin syynä on ollut hyvinvointipalvelujen laajentuminen ja laadun parantaminen sekä toisaalta kasvava kysyntä, kun kuntalaiset vaativat yhä parempaa ja kattavampaa hoitoa. Eläkkeelle siirtyminen on merkittävä työmarkkinoiden toimintaan vaikuttava tekijä varsinkin ikääntyvillä työmarkkinoilla. Yhdessä rakenteellisten muutosten kanssa se muodostaa pääosan työvoimatarpeesta. Yleensä selvästi pienempiä osatekijöitä ovat kuolevuus, vanhemmuuteen liittyvä työelämästä poistuminen ja ammatillinen liikkuvuus. Eläkepoistuman pääasialliset seuraukset ovat henkilöstö- ja osaamisvaje, kun eläkkeelle siirtyvien mukana poistuu myös paljon kokemusta ja tietämystä. Henkilöstövajeen paikkaaminen onnistuu periaatteessa rekrytoimalla tai tehostamalla toimintoja, mutta osaamisvajeen paikkaaminen on monimutkaisempaa. Se edellyttää hiljaisen tiedon siirtymistä sekä uusille että jäljelle jääville työntekijöille. 8 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n9 Kuntien eläkevakuutuksen julkaiseman tuoreimman raportin mukaan kunta-alalta siirtyy eläkkeelle henkeä vuosien aikana. Se on 63,2 prosenttia nykyisistä kunta-alan työntekijöistä. Ennusteen mukaan Suomen kunta-alan eläkepoistuma kasvaa lähivuosina jyrkästi ja on suurimmillaan vuosina , jonka jälkeen eläkepoistuma tasaantuu, mutta on edelleen huomattavasti korkeammalla tasolla kuin esimerkiksi 1990-luvulla. Eläkepoistuma on suurin vuosina 2014 ja 2015, jolloin kumpanakin vuonna eläkkeelle siirtyy yli henkilöä. Vuoteen 2020 mennessä yli kolmasosa ja vuoteen 2025 mennessä noin puolet kunta-alan työntekijöistä siirtyy eläkkeelle. Alueellisia ja ammattiryhmittäisiä eroja esiintyy. Uudellamaalla eläkepoistuma on seurantajakson aikana alle 60 % kun se esimerkiksi Lapissa ja Kainuussa on yli 70 %. Sosiaali- ja terveysalan eläkepoistuma ei ole suhteellisesti niin korkea kuin esimerkiksi teknisellä alalla, mutta absoluuttisena määränä suurempi kuin muilla sektoreilla, kun työntekijää siirtyy eläkkeelle. Suhteessa eniten eläkkeelle siirtyy ylihoitajia, ylilääkäreitä, osastonhoitajia ja sosiaali- ja terveydenhuoltoalan johtajia, jotka ovat monesti työuran pääteammatteja. Esimerkiksi osastonhoitajilla eläkepoistuma on lähes 80 %. Poimintoja terveysalan ammattiryhmittäisistä eläkepoistumista esitetään alla olevassa taulukossa. Taulukko 1. Poimintoja terveysalan ammattiryhmittäisistä eläkepoistumista Ammattiryhmä Vakuutetut 2008 Eläkepoistuma Eläkepoistuma Eläkepoistuma Eläkepoistuma Erikoislääkärit ja osastonlääkärit Henkilöä Henkilöä % Henkilöä % Henkilöä % Henkilöä % , , , ,7 Osastonhoitajat , , , ,8 Perus- ja lähihoitajat , , , ,5 Sairaanhoitajat , , , ,7 Ylihoitajat , , , ,1 Ylilääkärit , , , ,8 Terveysala yhteensä , , , ,3 Kiinnostava kysymys on, miten sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstömäärän käy, kun eläkkeelle siirtyminen lisääntyy merkittävästi 2010-luvulla. Ryhdytäänkö palveluja siirtämään yhä enemmän yksityisille palveluntuottajille, vaikka toisaalta siellä tulevat vastaan samat rekrytointiongelmat? Joudutaanko palveluja karsimaan, ja jos joudutaan, mitä palveluja priorisoidaan? Kuinka paljon uusi teknologia tuo helpotusta ongelmiin? Saadaanko korvaavaa työvoimaa ulkomailta? Todennäköisesti kaikki vaihtoehdot toteutuvat, mutta eri tahtiin ja eri vahvuisina eri puolilla maata. LOPPURAPORTTI 9\n10 2.2 Terveysalan globaalit työmarkkinat Huoli terveysalan ammattihenkilöstön riittävyydestä on maailmanlaajuinen. Samalla kun kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kamppailevat yhä pahenevien rekrytointikriisien kanssa, sairaanhoitajista on muodostunut maailmalla yksi kysytyimmistä ja kansainvälisesti liikkuvimmista ammattiryhmistä. Useat länsimaat ovatkin hoitaneet terveydenhuollon henkilöstövajettaan jo vuosikymmeniä turvautumalla laajamittaiseen ulkomaisen työvoiman rekrytointiin. Näillä terveysammattilaisten globaaleilla työmarkkinoilla Suomi profiloitui vielä luvun lopulla pikemminkin ammattilaisten maasta- kuin maahanmuuttomaana. Tilanne kääntyi kuitenkin 2000-luvulla. Kehitykseen vaikutti mm. työvoimapula terveydenhoitoalalla, työvoiman vapaa liikkuvuus EU-alueella sekä terveysalan ammattilaisten aktiivinen rekrytointi Suomeen. Edellä mainitusta kehityksestä huolimatta Suomessa työskentelee edelleen vähän ulkomaalaista henkilöstöä terveydenhoitoalalla verrattuna muihin EU-maihin (taulukko 2.). Suomalaisia lääkäreitä on töissä ulkomailla suurin piirtein saman verran kuin Suomessa on ulkomaalaisia lääkäreitä. Sen sijaan ulkomaalaisia sairaanhoitajia on Suomessa huomattavasti vähemmän kuin mitä suomalaisia sairaanhoitajia on ulkomailla. Suomalaisia sairaanhoitajia oli ulkomailla vuonna 2010 lähes 3 800, mutta Suomessa ulkomaalaisia oli vain noin 950. Taulukko 2. Ulkomaalaisen henkilöstön määrä ja osuus sosiaali- ja terveyspalveluissa. Sosiaali- ja terveyspalvelujen ulkomaalainen henkilöstö (lukumäärät) Sosiaali- ja terveyspalvelut yhteensä Terveyspalvelut Sosiaalipalvelut Osuus toimialan koko henkilöstöstä (%) Sosiaali- ja terveyspalvelut yhteensä Terveyspalvelut Sosiaalipalvelut ,5 1,0 1,1 1,3 0,5 0,8 1,0 1,1 0,9 1,2 1,3 1,4 Lähde: Tilastokeskus, Työssäkäyntitilasto Ulkomaalaistaustaisten osuus on kuitenkin kasvanut Suomessa kymmenessä vuodessa lähes 60 %. Tuoreimman, vuotta 2009 koskevan tiedon mukaan ulkomaan kansalaisia oli sosiaali- ja terveyspalvelujen ammateissa toimivista yli HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n11 2.3 Henkilöstötilanne HYKS:ssä ja Operatiivisessa tulosyksikössä Hoitohenkilökunnan saatavuus, ja nimenomaan sairaanhoitajien saatavuus, on ollut HYKS:ssä ja sen eri tulosyksiköissä jo pitkään haasteellista. Suurinta vaje on ollut Operatiivisessa tulosyksikössä, vähäisintä psykiatrian piirissä. Kuviossa 1 esitetään HYKS:n henkilöstövajetilanne tulosyksiköittäin pilottihankkeen käynnistymisvuonna Henkilöstövajaus HYKS , , HYKS yhteensä ,5 124, , ,5 146,5 142,5 Operatiivinen Medisiininen , ,5 22, ,5 23 NaLa 9,5 12 Psykiatria maalis huhti elo syys loka marras joulu Kuvio 1. Henkilöstövaje HYKS:ssä tulosyksiköittäin vuonna Henkilöstövajetta seurataan Operatiivisessa tulosyksikössä osastoryhmän päälliköiden toimesta kuukausittain, tarkastelupäivä on aina kuun viimeinen päivä. Laskuihin otetaan mukaan kaikki täyttämättömät ja avoimet toimet sekä ilman sijaista olevat pitkäaikaiset sijaisuudet. Tarkastelua ei tehdä kesäkuukausien aikana. Henkilöstötilanne parani ja henkilöstövaje pienentyi vuoden 2009 tammikuusta (n=204) aina vuoden 2010 loppuun, vajeen ollessa alimmillaan joulukuussa 2010 (n=82). Tämän jälkeen vaje on kääntynyt jälleen hienokseltaan nousuun, kuten kuvio 2 osoittaa. LOPPURAPORTTI 11\n12 Hoitohenkilöstövaje Operatiivisessa tulosyksikössä tammi-toukokuu ja elo-joulukuu Tammikuutoukokuu 2009 Elokuujoulukuu 2009 Tammikuutoukokuu 2010 Elokuujoulukuu 2010 Tammikuutoukokuu 2011 Elokuujoulukuu 2011 Tammikuutoukokuu 2012 Elokuu 2012 Kuvio 2. Hoitohenkilöstövaje Operatiivisessa tulosyksikössä Työvoimapulan ratkaisukeinoja Sosiaali- ja terveyspalveluiden työvoimatarpeita ei voida tulevaisuudessa tyydyttää lisäämällä jatkuvasti alan koulutuspaikkoja. Palvelutuotantoa on uudistettava ja tuloksellisuutta on parannettava. Tuloksellisuutta tukevia toiminnallisia uudistuksia ovat mm. yksiköiden ja tehtävien yhdistämiset, henkilöstön työnjaon uudistaminen, paikallisten palvelujen ja alueellisen konsultaation järjestäminen, tehokkaiden toimintamallien omaksuminen sekä osaamista parantavien työtapojen käyttöönotto. Lisäksi työvoimavajeen korvaamisessa keskeiselle sijalle nousevat mm. työhyvinvoinnin kehittäminen, yhteistyö ja ulkoistaminen sekä teknologian kehittäminen. Myös onnistuneella talous- ja työllisyyspolitiikalla on oma merkityksensä. Miten onnistutaan pitämään eläkeikäinen väestö työelämässä tai miten onnistutaan houkuttelemaan työkykyisiä eläkeläisiä ja muuta työvoiman ulkopuolella olevaa työkykyistä väestöä ainakin ajoittain töihin? Tärkeää on lisäksi huolehtia alan vetovoimaisuuden säilymisestä. Riittävän ja osaavan henkilöstön saatavuus on varmistettava erilaisin keinoin. Onnistunut rekrytointi ja vetovoimainen työnantajakuva on nostettu esiin myös HUS:n strategiassa. Strategisissa linjauksissa painotetaan, että HUS:n tulee käyttää taloussuunnittelukaudella kaikki innovatiiviset henkilöstöpolitiikan keinot ja mahdollisuudet, mukaan lukien työvoiman 12 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n13 maahanmuutto, turvatakseen työvoiman saatavuuden. Sosiaali- ja terveysala joutuu käyttämään jatkossakin monia keinoja työvoiman saamiseksi. Rekrytointi on tulevaisuudessa yhä vaikeampaa, kun työllisen työvoiman määrä laskee ja kilpailu työvoimasta kiihtyy. Opintonsa päättäneet työllistyvät heti, ulkomaalaisia pyritään rekrytoimaan ja muilta sektoreilta uudelleenkoulutetaan työntekijöitä. Väestöennusteen kenties vaikeimmin ennakoitava osa-alue on maahanmuutto. Sen merkitys on tärkeä, jos sen avulla pystytään tasapainottamaan työikäisen väestön vähenemistä. Ulkomainen työvoima ja maahanmuuttajat on nostettu esiin myös Kataisen hallitusohjelmassa ( ). Sen maahanmuuttoa käsittelevässä osuudessa todetaan, että maahanmuuttajat ovat pysyvä ja tervetullut osa suomalaista yhteiskuntaa. Hallitus pitää maahanmuuttajien kotoutumista ja syrjinnän torjuntaa keskeisenä toimintana tällä hallituskaudella. Hallituksen tavoitteena on maahanmuuttopolitiikan linja, joka tukee suvaitsevan, turvallisen ja moniarvoisen Suomen rakentamista sekä lisää Suomen kansainvälistä kilpailukykyä. Hallitusohjelmassa todetaan lisäksi, että arvioidaan maassa olevan ulkomaisen työvoiman määrä sekä työvoiman tuleva tarve ja kehitetään rekrytoinnin pelisääntöjä jatkossa toimialakohtaisesti valtiovallan ja työmarkkina- sekä yrittäjäjärjestöjen yhteisissä neuvotteluissa. Ulkomaisten työntekijöiden rekrytoinnin tulee olla eettisesti kestävää. Hallitusohjelma pyrkii vahvistamaan kaikin keinoin maahanmuuttajien kiinnittymistä suomalaiseen työelämään. Kotoutumis- ja kielikoulutuksen keskeisyys ja tärkeys tulevat esille hallitusohjelmassa useassa kohdassa. Ohjelma sisältää erillismaininnan erityisen järjestelmän luomisesta tukemaan ja kannustamaan sekä työnantajia että työntekijöitä työn ohessa tapahtuviin suomen tai ruotsin kielen opintoihin. Tavoitteena on ulottaa kielikoulutus myös maahanmuuttajien ammatilliseen koulutukseen. Huomion arvoista on, että hallitusohjelmaan on sisällytetty myös maininta ja tavoite ulkomaisten tutkintojen tunnustamisen sujuvoittamisesta. Työ- ja elinkeinoministeriön tuoreimmassa TEM-analyysissä (Koponen ym.; 43/2012) ja tiedotteessa ( ) todetaan, että sosiaali- ja terveysalalle tarvitaan ainakin uutta työntekijää vuoteen 2025 mennessä. Tämä edellyttää, että väestön palvelutarpeet myöhentyvät, työn tuottavuus kasvaa ja alan koulutukseen pääsevät valmistuvat ja siirtyvät työelämään. Vaje voi olla kuitenkin jopa , koska kaikkien ehtojen yhtäaikainen toteutuminen ei ole todennäköistä. Analyysissa päädytään selvään johtopäätökseen: sosiaali- ja terveyspalvelualalla tarvitaan merkittäviä palveluita ja tuottavuutta parantavia uudistuksia sekä työntekijöiden rekrytointia alalle Suomen ulkopuolelta. LOPPURAPORTTI 13\n14 3 Kehityshankkeen hallinto 3.1 Päätös hankkeen käynnistämisestä ja yhteistyösopimuksen solmiminen Kansainvälisen rekrytoinnin kehityshanke käynnistyi Operatiivisessa tulosyksikössä HYKS-sairaanhoitoalueen johtaja Martti Syrjälän aiesopimusta koskevalla päätöksellä Varsinainen sopimus solmittiin Jorma Lauharannan toimesta. Yhteistyökumppaneita olivat HYKS:n Operatiivinen tulosyksikkö, Opteam sekä Laurea ammattikorkeakoulu. Sopijaosapuolten yhteisen kehityshankkeen tarkoituksena oli kehittää Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirille toimintamalli, jolla voidaan rekrytoida sairaanhoitopiirin tarpeisiin laadukasta henkilökuntaa ulkomailta ja kotouttaa saapuvat työntekijät suomalaiseen yhteiskuntaan ja työyhteisöön. Toimintamallia lähdettiin pilotoimaan HYKS:n Operatiivisessa tulosyksikössä rekrytoimalla 20 filippiiniläistä sairaanhoitajaa ensi vaiheessa kahden vuoden määräajaksi. Hankkeelle nimettiin työryhmä , joka on sittemmin toiminut hankkeen ohjausryhmänä. Ohjausryhmä kokoontui keskimäärin kerran kuukaudessa, yhteensä 34 kertaa. Ohjausryhmän keskeisimpänä tehtävänä oli huolehtia hankkeen etenemisen kannalta keskeisten asioiden valmistelusta ja sopia kulloinkin ajankohtaisten asioiden edellyttämistä toimenpiteistä ja vastuista. Avoimesta tiedotuksesta huolehdittiin alusta lähtien. Ohjausryhmä vastasi mm. lehdistötilaisuuksien valmistelusta ja tutustumiskäyntien järjestämisestä median toivomiin työyksiköihin. Keskeistä oli myös hankkia ja käsitellä osastoilta tulevaa palautetta. Ohjausryhmän toimesta toteutettiin useita seurantakyselyjä mentoreille, filippiiniläishoitajille ja osastonhoitajille. Kyselyiden aiheina olivat mm. rekrytoitujen sairaanhoitajien ammatillinen ja kielellinen edistyminen, työhön liittyvä valmennus ja perehdyttäminen sekä työyhteisöön integroituminen. Näiden lisäksi palautetta pyydettiin lähtömaavalmennuksesta ja ensimmäisten viikkojen perehdytysajasta Suomessa. Hankkeelle ei nimetty erillistä projektiryhmää. Tarkoituksenmukaisimmaksi katsottiin pienryhmien perustaminen tärkeimpien asiakokonaisuuksien valmisteluun ennen filippiiniläishoitajien Suomeen tuloa. Näitä olivat kielimateriaalityöryhmä, työyhteisövalmennustyöryhmä, työ- ja palvelussuhdetyöryhmä, asuntotyöryhmä, Solid-rahastotyöryhmä, mentori opettajatyöryhmä ja viestintätyöryhmä. 3.2 Ohjausryhmän kokoonpano Ohjausryhmään nimettiin jäseniä HUS:n yhtymähallinnosta, HYKS-sairaanhoitoalueelta, Operatiivisesta tulosyksiköstä sekä edustajat työntekijäjärjestöjen ammattiosastoista (Tehy ry. ja Super ry.). Opteamista ja Laurea ammattikorkeakoulusta oli kummastakin kaksi jäsentä. Hankkeen puheenjohtajaksi nimettiin HYKS-sairaanhoitoalueen henkilöstöjohtaja. Työryhmän kokoonpanoa tarkistettiin henkilövaihdosten vuoksi , ja ohjausryhmän puheenjohtajuus siirtyi Operatiivisen tulosyksikön johtavalle ylihoitajalle. 14 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n15 Taulukko 3. Kehityshankkeen ohjausryhmässä (sen eri vaiheissa) mukana olleet. Kirsi Sillanpää henkilöstöjohtaja HYKS-sairaanhoitoalue Arja Tuokko johtava ylihoitaja HYKS, Operatiivinen tulosyksikkö Jarmo Nivalainen osastoryhmän päällikkö HYKS, Operatiivinen tulosyksikkö Riitta Lehtonen viestintäpäällikkö HUS, yhtymähallinto Anne-Maria Mäkinen palvelussuhdejohtaja HUS, yhtymähallinto Tiina Salovaara sairaanhoitaja HYKS, Operatiivinen tulosyksikkö Minna Vanhala-Harmanen toimitusjohtaja Opteam Yhtiöt Oy Päivi Mäenpää HR-konsultti Opteam Yhtiöt Oy Jaana Kaarela viestinnästä vastaava johtaja Opteam yhtiöt Oy Jouni Koski vararehtori Laurea ammattikorkeakoulu Pirjo Tiirikainen kehittämispäällikkö Laurea ammattikorkeakoulu Taina Viiala johtaja Laurea ammattikorkeakoulu Marja Tanskanen lehtori Laurea ammattikorkeakoulu Reija Sjöholm henkilöstön edustaja Tehy ry. Satu Laurila henkilöstön edustaja Super ry. Tiina Herranen johdon sihteeri HYKS-sairaanhoitoalue Helena Koikkalainen toimistosihteeri HYKS, Operatiivinen tulosyksikkö 3.3 Työryhmätyöskentely Ohjausryhmän alaisuudessa työskenteli seitsemän eri tehtäviä varten perustettua työryhmää. Ryhmät toimivat tarpeen mukaan kunnes ryhmän toiminnalle asetetut tavoitteet oli saavutettu. Valittu työskentelymalli toimi hyvin, ja asetetut tavoitteet saavutettiin. Solid-rahastotyöryhmän osalta on todettava, että haettua rahoitusta ei myönnetty. Työryhmät, kunkin työryhmän pääasiallinen vastuutaho sekä tehtävä on esitetty taulukossa 4. LOPPURAPORTTI 15\n16 Taulukko 4. Pilottihankkeen tueksi perustetut työryhmät. Työryhmä Vastuutaho Tehtävä Kielimateriaalityöryhmä Opteam Ammatillisen, räätälöidyn kielikoulutusmateriaalin validointi Työyhteisövalmennustyöryhmä Työ- ja palvelussuhdetyöryhmä Opteam HYKS-sairaanhoitoalue ja Operatiivinen tulosyksikkö Työyhteisövalmennuksen suunnittelu Työ- ja palvelussuhdeasiat Asuntotyöryhmä Opteam Asuntojen hankkiminen ja asuntoasiat Solid-rahastotyöryhmä Mentori opettajatyöryhmä Viestintätyöryhmä Opteam, HYKS-sairaanhoitoalue, Operatiivinen tulosyksikkö Laurea ammattikorkeakoulu HUS, HYKS-sairaanhoitoalue, Operatiivinen tulosyksikkö, Opteam, Laurea ammattikorkeakoulu Tukirahoitushaku Sisäasiainministeriön Solid-rahastosta otsakkeella Innovatiiviset kotouttamismenetelmät Mentoriohjelman laatiminen ja valmennus Viestinnän suunnittelu ja toteutus 3.4 Valvira-yhteistyö Yhteistyö ja kontaktit Valviran suuntaan nähtiin hankkeen virallisesti käynnistyttyä tarpeellisina, koska tarkoituksena oli luoda malli, jonka mukaisesti voitaisiin myös tulevaisuudessa rekrytoida sairaanhoitajia EU/ETA-maiden ulkopuolelta. Valvirassa katsottiin, että Filippiineillä tutkinnon suorittaneiden sairaanhoitajien tulee Suomessa työskennellä aluksi vähintään kolmen kuukauden ajan harjoittelijana laillistetun ammatinharjoittajan välittömässä ohjauksessa. Lisäksi heidän tuli läpäistä ammattikorkeakoulun järjestämä kliininen testi sekä Jyväskylän yliopiston järjestämä valtakunnallinen suomen kielen testi. Tämän jälkeen heidän oli mahdollista hakea määräaikaista lupaa toimia sairaanhoitajan tehtävissä. Lopullisen laillistuksen he saisivat suoritettuaan sairaanhoitajan tutkinnon ammattikorkeakoulun heille yksilöllisesti muokatun opetussuunnitelman mukaisesti. Valvirassa nähtiin hyvänä ajatus valtakunnallisen mallin luomisesta EU/ETA-maiden ulkopuolelta rekrytoitavia sairaanhoitajia varten. Valviran näkemyksen mukaan ulkomailla sairaanhoitajan tutkinnon suorittaneiden ei kuitenkaan jatkossa pidä hakeutua tutkintoon johtavaan koulutukseen Suomessa, vaan heidän tulee täydentää opintojaan vastaamaan suomalaista tutkintoa ja läpäistä kliiniset testit sekä suomen kielen testi. Tämän tavoitteen mukaisesti sovittiin, että asia viedään ammattikorkeakoulujen rehtorineuvostoon, jonka ohjauksessa valmistellaan täydennyskoulutussuunnitelma Valviralle esiteltäväksi. 16 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n17 4 Kehityshankkeen tarkoitus ja tavoitteet Kehityshankkeen avulla pyrittiin 1. selvittämään voidaanko ulkomaisen työvoiman rekrytoinnilla helpottaa Operatiivisen tulosyksikön työvoimavajetta ja sairaanhoitajapulaa 2. luomaan eettinen, kansainvälisen rekrytoinnin malli suomen kieltä taitavan, laadukkaan henkilökunnan rekrytoimiseksi suomalaiseen terveydenhuoltoon ja vaativaan erikoissairaanhoitoon, ja rekrytoidun henkilöstön kotouttamiseksi suomalaiseen yhteiskuntaan, työkulttuuriin ja työyhteisöön. Kehityshankkeen lopputuloksena tavoiteltiin onnistunutta, menestyksekästä toimintamallia kansainvälisen työvoiman rekrytoimiseksi helpottamaan työvoimapulaa. Siinä olisi kuvattu tarkasti rekrytointiprosessin vaiheet osaamis- ja osaajavajeen kartoittamisesta haastattelu- ja valintaprosessiin sekä laillistumiseen tähtäävä lisäkoulutus, perehdyttäminen ja mentorointi, työyhteisövalmennus sekä kohdeyksiköissä työskentely. Tärkeä osa prosessia olisi kaikkien osapuolien opastaminen suvaitsevaisuuteen ja monimuotoisuuden hyväksymiseen. Kehityshankkeesta ei lähdetty hakemaan nopeaa apua akuuttiin henkilöstövajeeseen, tähtäin oli pidemmällä. Työperäinen maahanmuutto nähtiin välttämättömyytenä pahenevasta työvoimapulasta selviytymiseksi. LOPPURAPORTTI 17\n18 5 Kehityshankkeen vaiheistus, arviointi ja tulokset Kehityshankkeessa toteutettiin, lähinnä osallistujaorganisaatioiden omaa käyttöä varten, väliarviointi ja sen tulosten raportointi ( ). Em. syystä tässä loppuraportissa ei asioiden kuvauksessa kaikilta osin edes tavoitella kovin yksityiskohtaista tarkastelutasoa. Laurea AMK on laatinut osuudestaan oman arvioinnin ja loppuraportin (Tanskanen, M. & Putkonen, P Filippiiniläisten sairaanhoitajien pilottiprojekti. Loppuraportti, Tikkurila Laurea). Kehityshanke voidaan vaiheistaa ja kuvata Operatiivisen tulosyksikön ja Opteamin näkökulmasta kuvion 3 mukaisesti. 5.1 Vaiheistus Alla on esitetty rekrytointi- ja kehityshankkeen vaiheet jatkumolla rekrytointipäätöksestä kaksivuotisen määräaikaisen työsopimuksen päättymiseen. Valinnat 8. Kliininen kuulustelu Maahantulojärjestelyt Työyhteisövalmennus 7. YKI3 Työlupahakemukset 6. Harjoittelujakso Työsopimukset 5. Valintakoe 2. Sopimus 1. Rekrytointipäätös. 4. Lähtömaavalmennus 3. Haastattelumatka Kielitestit, -materiaalit ja seuranta Tilapäinen lupa 9. Sairaanhoitajan (amk) tutkinto Kohti itsenäistä sairaanhoitajuutta Mahdollinen perheenyhdistyminen Vertaistuki, tukiryhmätoiminta 13. Mentorointi, perehdytys 12. Kielikoulutus 11. Ohjausryhmätoiminta, seuranta, arviointi Kuvio 3. Kehityshankkeen vaiheistus 1. Rekrytointipäätös vaati luonnollisesti paitsi omat sisäiset prosessinsa HUS:n johdon tasolla, HYKS-sairaanhoitoalueella ja Operatiivisessa tulosyksikössä, myös tapaamiset Opteamin sekä tutkintoon johtavan koulutuksen järjestäjän, Laurean, kanssa. 2. Sopimus allekirjoitettiin HYKS-sairaanhoitoalueen, Laurea AMK:n ja Opteamin kesken, ja hankkeelle perustettiin ohjausryhmä. Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen määriteltiin rekrytointikriteerit. 18 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n19 3. Filippiineillä esikarsitut hakijat (n=53) haastateltiin kahden Operatiivisen tulosyksikön ja yhden Opteamin edustajan toimesta. 4. Haastatelluista valittiin lähtömaavalmennukseen muutama henkilö enemmän kuin tavoitteena oli rekrytoida (n=30): toteutuneena oletuksena oli, että kaikki eivät kykenisi tai haluaisi viedä päätökseen yhdeksän kuukauden mittaisia lähtömaassa järjestettyjä kieliopintoja. Lähtömaavalmennuksessa käytettävä ammatillinen materiaali räätälöitiin, ja suomen kielen oppimista seurattiin testein. Valmennus sisälsi myös työelämä-, yhteiskunta- ja kulttuuritietoutta. Työyhteisövalmennukset toteutettiin Suomessa keväällä 2010, ennen valittujen filippiiniläishoitajien Suomeen tuloa. Valmennus koostui Operatiivisen tulosyksikön osuudesta, jossa valotettiin mm. rekrytoitavien palvelussuhteen ehtoja, hankkeen taustaa ja toteutustapaa. Opteamin osuus tarjosi tietoa kielikoulutuksesta ja monikulttuurisuudesta. 5. Laurea AMK järjesti Filippiineillä valituille (n=25) helmikuussa 2010 valintakokeen tutkintoon johtavaan koulutukseen. Työ- ja oleskelulupahakemukset pantiin vireille Suomessa, ja henkilökohtaiset työsopimukset sijoituspaikkoineen toimitettiin Filippiineille allekirjoitettaviksi. Tulijoista 20 sijoittuisi HYKSiin ja 5 Hatanpään sairaalaan Tampereelle. Maahantulo- ja asuntojärjestelyt aloitettiin valintakoetulosten selvittyä. 6. Filippiiniläishoitajien Suomeen tulo myöhästyi muutaman päivän Islannissa tapahtuneen tulivuorenpurkauksen aiheuttaman tuhkapilven vuoksi. Opteam vastasi matka- ja asumisjärjestelyistä. Tulijoille oli järjestetty kalustetut yhteisasunnot. Maahantuloon liittyvät viranomais- ja pankkimuodollisuudet hoidettiin maassa oleskelun ensipäivinä. Työnteko harjoittelijana Operatiivisen tulosyksikön eri sairaaloissa alkoi kolmen kuukauden harjoittelujaksolla, jonka Valvira oli määrännyt työsuhteen alkuun. Harjoittelujakso oli yksi tilapäisen luvan saamisen ehdoista. 7. Harjoittelun lisäksi tilapäinen lupa edellytti yleisessä kielikokeessa osoitettua suomen kielen taitoa tasolla kolme (YKI3). 8. Hyväksytysti suoritettu kliininen kuulustelu oli kolmas tilapäisen luvan edellytys. 9. Opinnot Laurea AMK:ssa alkoivat toukokuun alussa Hoitajista 16 suoritti suomenkielisen sairaanhoitajan (AMK) tutkinnon toukokuussa 2011 noin vuosi Suomeen tulostaan ja yksi marraskuussa Itsenäinen sairaanhoitajuus ei kaikkien kohdalla ole vielä täysin saavutettu, mutta jokainen kehittyy sitä kohti yksilöllisessä tahdissa. 10. Ensimmäiset perheenyhdistämishakemukset on toimitettu Suomen suurlähetystöön Manilaan, ja raportin kirjoitusvaiheessa neljä perhettä on jo yhdistynyt. LOPPURAPORTTI 19\n20 11. HYKS-sairaanhoitoalueen johtaja Martti Syrjälä allekirjoitti päätöksen ohjausryhmän perustamisesta Ohjausryhmän toiminta on jatkunut huhtikuuhun 2012 asti. Ryhmä on vastannut hankkeen toteutuksen sekä seurannan ja arvioinnin lisäksi myös yhteistyöstä Valviran kanssa. 12. Kielikoulutus aloitettiin lähtömaassa ja se jatkui Suomessa heti kesäkuusta 2010 lähtien erimittaisissa ja laajuisissa jaksoissa myös sairaanhoitajien valmistumisen jälkeen (katso liite 1.). 13. Mentorointi ja perehdytys käynnistyivät sairaanhoitajien saavuttua Suomeen tutkintoon johtavan koulutuksen rinnalla. Mentorointi on jatkunut tarvittavassa määrin myös sairaanhoitajien valmistumisen jälkeen. 14. Vertaistuen ja tukiryhmätoiminnan merkitys korostuivat hankkeen aikana. Alunperin prosessiin kuuluvien tapaamisten määrää lisättiin tarvetta vastaavaksi, ja tapaamisia järjestettiin sekä eriytetysti että yhteisesti filippiiniläisille sairaanhoitajille, mentoreille, osastonhoitajille ja osastoryhmien päälliköille. 5.2 Arviointi ja palaute Kehityshankkeeseen liittyvää palautetta kerättiin ja systemaattista arviointia tehtiin koko hankkeen ajan kattavasti ja monipuolisesti. Palaute oli tavallisimmin joko hoitohenkilökunnan tai filippiiniläissairaanhoitajien taholta esitettyä ns. spontaanipalautetta ohjausryhmän jäsenille ja esimiehille tai erilaisissa kokouksissa ja tapaamisissa esitettyä sanallista ajatusten vaihtoa ja kommentointia. Ajankohtainen palaute käsiteltiin aina hankkeen ohjausryhmässä. Myös julkisessa sanassa käytävää keskustelua seurattiin aktiivisesti. Pilottihankkeen viestinnästä vastasi hankkeen ohjausryhmä, jonka apuna viestinnän suunnittelussa ja toimenpiteiden toteuttamisessa toimi erillinen viestinnän pienryhmä. Hanketta koskevat tiedustelut ja haastattelut ohjattiin HUS:ssa ohjausryhmän puheenjohtajalle Kirsi Sillanpäälle, ja myöhemmässä vaiheessa Arja Tuokolle, sekä Opteamissä toimitusjohtaja Minna Vanhala-Harmaselle. Viestinnässä, sekä sisäisessä että ulkoisessa, painotettiin ennakointia ja avoimuutta. Pääasiallisena viestintäkanavana käytettiin kasvokkain tapahtuvaa viestintää, jonka lisäksi hyödynnettiin verkkoviestintää, sähköpostiviestintää sekä painettua materiaalia. Hankkeeseen liittyen järjestettiin myös kaksi lehdistötilaisuutta. Pilottihanke herätti runsaasti kiinnostusta ja oli esillä useaan otteeseen niin valtakunnanverkossa mm. eri kanavien uutislähetyksissä ja YLE 1:n aamu-tv:ssä kuin paikallistasolla YLE:n alueuutisissa. Lisäksi hanke kiinnosti niin aikakausi- kuin sanomalehdistöä (lähinnä Helsingin Sanomat ja Aamulehti). Myös HUS:n yhteisölehti Husari kirjoitti hankkeesta. Sähköisessä mediassa käytyä keskustelua ei seurattu aktiivisesti. Hankkeeseen liittynyt kirjoittelu oli myönteistä ja asiallista. Pilottihankkeen viestintä oli onnistunutta, ja organisaation johdon näkyvä tuki vahvisti hankkeen pääviestien läpivientiä. Päätason viestintäsuunnitelman lisäksi on kuitenkin aiheellista tehdä jatkossa myös erillinen viestintäsuunnitelma työyhteisöviestintään ja päivittää sitä aina uusien tarpeiden ilmetessä. Työyksiköiden lähiesimiesten aikaisempi sitouttaminen ja ottaminen entistä aktiivisemmin mukaan hank- 20 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n21 keen eteenpäin viemiseen mahdollistaisi nykyistäkin onnistuneemman lopputuloksen, ja varmistaisi osaltaan, että viestit tavoittavat kaikki hankkeelle oleelliset ammattiryhmät vieläkin paremmin. Jatkuvaa arviointia tehtiin osana normaalia esimiestyötä ja perehdytysprosessia, sekä osana työharjoittelua ja oppimista. Lisäksi filippiiniläissairaanhoitajien osaamista arvioitiin kahdesti hankkeen aikana tätä tarkoitusta varten erikseen luodulla mittarilla. Vastaaminen tapahtui sähköisesti, ja se oli mahdollista tehdä joko suomeksi tai englanniksi. Mittari oli osin samansisältöinen, osin eriävä kirurgisten vuodeosastojen ja leikkausosastojen välillä. Seurantakyselyssä oli seuraavat osa-alueet: A) toimiminen työyhteisön jäsenenä (7 muuttujaa), B) ammatillinen selviytyminen työtehtävissä (vuodeosastoilla 10 muuttujaa / leikkausosastoilla 14 muuttujaa), C) kommunikointitaito työtehtävissä suomen kielellä (vuodeosastoilla 18 muuttujaa / leikkausosastoilla 10 muuttujaa) sekä D) vuorovaikutus ja yhteistyö harjoittelijan ja mentorin välillä (4 muuttujaa). Osaamisen arviointi sisälsi rekrytoidun itsearvioinnin sekä mentorin ja/tai esimiehen antaman arvioinnin. Osaamisen arvioinnissa käytetty asteikko oli jana, jossa janan ääripäät olivat kehitettävää vahvoilla. Suoriutuvan taso sijoittui janan keskelle. Arvioille pyydettiin myös perusteet. Annetut arvioinnit olivat kvantifioitavissa asteikolla Kyselylomake liitteenä 2. Ensimmäiseen kyselyyn ja osaamisen arviointiin vastasi tammikuussa 2011 yhteensä 39 henkilöä, joista filippiiniläissairaanhoitajia oli 14 ja heidän mentoreitaan ja esimiehiään 25. Mentorit olivat arvioinneissaan kriittisempiä (keskiarvo kaikista väittämistä 4,66) kuin filippiiniläissairaanhoitajat itse (ka. 5,88). Huonoimmat osaamisarviot liittyivät kommunikointiin puhelimessa niin osaston ja jatkohoitoyksikön välillä (ka 2,27) kuin sairaalassa eri osastoilla ja eri yksiköiden välillä (ka. 2,64). Parhaimmat osaamisarviot koskivat työaikojen täsmällistä noudattamista ja poikkeamista sopimista (ka. 7,58). Esimiesten antaman palautteen perusteella rekrytoitujen sairaanhoitajien väliset yksilölliset erot tulivat hyvinkin selvästi esille. Kommentoituja eroja oli paitsi suomen kielen osaamisessa myös ammatillisessa osaamisessa ja sen esilletuomisessa. Yleinen kommentti oli, että puutteellinen suomen kielen osaaminen estää täysipainoisen ammatillisen osaamisen esilletuomisen. Työkulttuuriset erot näkyivät arjessa mm. filippiiniläissairaanhoitajien odotuksina selkeistä tehtäväksiannoista, vaikeutena ilmaista osaamattomuutta ja ymmärtämättömyyttä sekä kasvojen menettämisen pelkona. Esimiesten mukaan hyvä perehdytys oli kuitenkin edesauttanut rekrytoitujen sopeutumista ja suoriutumista työtehtävistä. Myös rekrytoitujen erilaiset luonteenpiirteet saivat palautteessa mainintoja. Kommunikointia edesauttavina mainittiin rohkeus, avoimuus ja iloisuus. Ujous ja etenkin arkuus käyttää suomen kieltä puolestaan koettiin arviointia vaikeuttavana tekijänä. Kaiken kaikkiaan rekrytoidut olivat esimiesten mielestä iloisia, sinnikkäitä ja tunnollisia. Keväällä 2011 kerättiin vielä erikseen lähiesimiehiltä ja mentoreilta tarkennettua LOPPURAPORTTI 21\n22 osaamistietoa niiden yhdeksän filippiiniläissairaanhoitajan osalta, joiden kielellinen ja ammatillinen osaaminen ei ollut edistynyt odotetulla tavalla toivotussa aikataulussa. Edellä mainittujen arviointien lisäksi filippiiniläissairaanhoitajilta kerättiin palautetta rekrytointihankkeesta paitsi meneillään ollutta pilottia silmällä pitäen, myös pyrkimyksenä kehittää rekrytointiprosessia mahdollisia jatkohankkeita ajatellen. Loppuvuodesta 2010 tehdyssä ja leikkausosastoille suunnatussa suullisessa kyselyssä (n=12; osastoryhmän päällikkö Nivalainen) filippiiniläissairaanhoitajien itsensä mielestä ehdottomasti vaikeinta oli suomen kieli ja sen oppiminen, minkä mainitsivat ykkösasiana kaikki haastatellut. Lisäksi haasteelliseksi koettiin mm. sairaanhoitajatutkinnon päivittämisen työläys (Laureassa tehtävien opintojen laajuus, vaikeus, stressaavuus ja aikataulun tiukkuus), sairaanhoitajan erilainen työrooli, sopeutuminen työyhteisöön, tulijoille yhteisen luentotyyppisen alkuperehdytyksen vähäisyys, Suomen sää, ruoka ja ympäristö sekä se, että pystyy säästämään niin vähän ( kaikki on niin kallista ja verotus on korkea ). Useamman haastatellun mainitsemia positiivisia yllätyksiä ja asioita olivat mm. työtoverit ja se, miten kaikki auttavat ja kannustavat sekä hyvä yhteistyö leikkausryhmän jäsenten kesken. Pyydettäessä arviota tyytyväisyydestä asteikolla 0 10 filippiiniläisleikkaushoitajien arviot olivat vaihteluvälillä 5 10 keskiarvon ollessa 7,3. Kaikki haastatellut ilmaisivat tyytyväisyytensä nykyiseen työpisteeseensä. Haastattelurunko liitteenä 3. Kaikille filippiiniläissairaanhoitajille annettiin/lähetettiin vastattavaksi Palautekysely Suomeen rekrytoinnista. Kyselyyn vastasi syksyn 2011 ja kevään 2012 aikana yhdessä tai erikseen kahdeksan henkilöä, neljä vuodeosastolta ja neljä leikkausosastolta. Kyselylomake esitetään liitteenä 4, ja kysymysten oheen on kirjattu saatujen vastausten keskeisin sisältö. Viimeisimmän seurantakyselyn mukaan kaikki olivat edistyneet sekä kielellisesti että ammatillisesti, vaikka rekrytoitujen henkilökohtaiset erot näkyivät edelleen. Toiset työskentelivät ja selviytyivät siinä missä muutkin tiimin jäsenet, toisilla kielitaidon hidas karttuminen vaikeutti edelleen itsenäistä, kokonaisvaltaista työskentelyotetta. Mentoreiden aktiivinen rooli oli avainasemassa filippiiniläisten sairaanhoitajien saavuttua Suomeen, ja heitä pyydettiin antamaan palautetta herkästi. Saadun palautteen perusteella filippiiniläiset sairaanhoitajat olivat sitoutuneita, ahkeria ja motivoituneita. Suomen kielen taidon kehittyminen näytti määrittelevän pitkälle sitä, miten nopeasti rekrytoitu nivoutui osaksi työyhteisöä. Kielitaito on olennainen sairaanhoitajan roolin omaksumisessa: kielen ymmärtäminen tuo varmuutta toimia uudessa ympäristössä. Heikko kielitaito vaikuttaa kaikkeen tekemiseen. Hankkeen edetessä rekrytoitujen väliset yksilölliset erot korostuivat: oli niitä, jotka olivat todella pitkällä suomalaisessa sairaanhoitajuudessa ja toisaalta niitä, joilla oli vielä matkaa täysin itsenäiseen työskentelyyn. Tulevaisuudessa kielitaidon tulee olla vankempi Suomeen tullessa. Sairaanhoitajan työ ja tehtävät ovat erilaiset eri toimintaympäristöissä, ja painotus esimerkiksi kielellisen osaamisen kohdalla erilaista eri osastoilla. Kommunikointi tajuttoman tehohoitopotilaan tai leikkauspotilaan kanssa on erilaista, ja vaatii erilaista osaamista, kuin vaade pystyä haastattelemaan potilasta tai omaisia esimerkiksi sairaa- 22 HYKS-sairaanhoitoalueella Operatiivisessa tulosyksikössä toteutettu kehityshanke sairaanhoitajien rekrytoimisesta ulkomailta\n23 laan tulo- tai kotiutusvaiheessa. Yhteistä kaikille toimintaympäristöille on kuitenkin vaatimus pystyä kommunikoimaan eri henkilöstöryhmien kesken kaikesta potilaan hoitoon liittyvästä ymmärrettävästi ja yksiselitteisesti. Kaikkiin toimintaympäristöihin liittyy omat haasteensa. Hoitajia sijoitettaessa on joka tapauksessa hyvä valita sellainen työympäristö, joka tarjoaa riittävästi toistoa ja rutiineja ja jossa on riittävästi henkilöstöä mentoroinnin varmistamiseksi. Ehdottoman tärkeää kielen oppimisen kannalta on myös se, että työyksiköissä kommunikoidaan ensisijaisesti suomeksi. Vaikka kehitystä oli tapahtunut, suurin haaste mentoreiden antaman palautteen valossa oli edelleen puhelimessa kommunikointi. Tulohaastattelu, jatkohoidosta keskusteleminen sekä omaisten tukeminen vakavaan sairauteen tai kuolemaan liittyen olivat vielä haasteellisia tilanteita. Oma-aloitteisuus ja vastuun ottaminen osaamisen ja tehtäväkuvan rajoissa oli selkeästi parantunut, samoin toiminnan priorisointi ja aseptisen työskentelyn hallinta. Leikkausosastoilla ja kirurgisilla vuodeosastoilla työskentelevien välillä ei kyselyiden mukaan ollut suuria eroja. Erot rekrytoitujen välillä näyttivät olevan yksilöllisiä. Myös samaa rekrytoitua arvioivien mentoreiden näkemyksissä oli eroja. Ensimmäisessä seurantakyselyssä mentoreiden antamissa arvioissa rekrytoidun suoriutumisesta ja rekrytoitujen itsearvioissa oli suurehkojakin eroja. Yleensä mentori oli kriittisempi osaamisen suhteen kun taas rekrytoitu hoitaja arvioi suoriutumisensa olevan korkeammalla tasolla. Jälkimmäisessä kyselyssä arviot olivat lähempänä toisiaan ja paremmin linjassa toistensa kanssa. Osat olivat myös aika usein vaihtuneet siten, että mentori arvioi rekrytoidun suoriutumisen olevan korkeammalla tasolla kuin rekrytoitu itse. Mentorit kokivat mentoroinnin pääosin antoisana, mutta vaativana ja raskaanakin tehtävänä. Suurin osa heistä olisi kuitenkin tarvittaessa ja yhtä kokemusta rikkaampana valmis uuteen hankkeeseen. Ammattijärjestöjen henkilöstöedustajien aktiivinen osallistuminen hankkeen ohjausryhmätyöskentelyyn oli tärkeää mm. sitoutumisen, viestinnän, kehittämisen ja vaikuttamisen sekä hankkeen avoimuuden ja läpinäkyvyyden näkökulmista. Loppuraporttia varten ohjausryhmässä mukana olleilta Tehy ry:n ja Super ry:n edustajilta pyydettiin erikseen omat näkemykset ja arvioinnit pilottihankkeesta. Nämä esitetään liitteessä 5. LOPPURAPORTTI 23


Minä olen - juliste – FinDe\n<transcy>Keitä me olemme?</transcy>\n<transcy>Minä olen - juliste</transcy>\nKoko 50 x 75 cm 75 x 100 cm\n50 x 75 cm - €18,00 75 x 100 cm - €26,00\nVähennä tuotteen <transcy>Minä olen - juliste</transcy> määrää\nLisää tuotteen <transcy>Minä olen - juliste</transcy> määrää\nValokuvaaja: Riikka Palonen.\n"Clara ei ole montaa viikkoa ollut tässä maailmassa, mutta tietää tarkkaan paikkansa laitumella ja laumassa. Katseesta näkee sitä päättäväisyyttä ja sitkeyttä, jota sitten aikanaan emona tarvitaan. Minä olen, minä elän, minusta tulee Lehmä."\n<transcy>Onnenläntti toimittaa tuotteita Suomeen, Saksaan, Itävaltaan ja Sveitsiin!</transcy>\nKaikki tuotteemme tuovat palan kaunista luontoa kotiisi. Luonto kotonamme maaduttaa meitä ja siihen emme useimmiten väsy yhtä herkästi, kuin moderneihin objekteihin. Tyylimme muuttuu, mutta luontoa tarvitsemme lähellä aina. Isoin vetovoima meille on lämmön, rohkeuden ja hyvän mielen välittäminen.\nAhvenanmaa (EUR €) Alankomaat (EUR €) Espanja (EUR €) Irlanti (EUR €) Iso-Britannia (EUR €) Itävalta (EUR €) Italia (EUR €) Liechtenstein (EUR €) Luxemburg (EUR €) Norja (EUR €) Ranska (EUR €) Ruotsi (EUR €) Saksa (EUR €) Suomi (EUR €) Sveitsi (EUR €) Tanska (EUR €) Viro (EUR €)\n© 2022, FinDe Shopify-verkkokaupat