Oopperafanin päiväkirja / Diary of an opera buff: Dido ja Aeneas Vapaan taiteen tilassa, 3.4.2017\nEnglish Vocal Consort of Helsinki järjesti yhteistyössä Orpheus Muses ry:n kanssa virkistävän mutta dramaattisen oopperaesityksen Vapaan taiteen tilassa Helsingin Sörnäisissä. Oopperan esityspaikka oli varsin erikoinen, väestönsuoja kallion sisällä. Ei varmasti kaikkein sliipatuimpia ympäristöjä, mutta toimi yllättävän hyvin oopperanäyttämönä.\nOoppera oli modernisoitu tositelevision maailmaan ja vaikka hyppy Troijasta tositelevisioon onkin melkoinen, niin modernisointi oli poikkeuksellisen onnistunut ja yleisöllä oli hauskaa. Puvustus ja lavastus olivat yksinkertaisia, mutta jälleen toimivia. Yleisö pääsi osallistumaan oopperan/tositelevision tapahtumiin useampaankin otteeseen ja tällaisessa pienessä, intiimissä (jos nyt väestönsuojaa voi kutsua intiimiksi) tilassa se oli ohjaajalta (Iko Raatikainen) nerokas ratkaisu.\nJa oopperan paras anti oli tietenkin kaunis musiikki. Erinomaisena orkesterina toimi periodiorkesteri Dido’s Train Kaisa Ruotsalaisen johdolla. Laulajista ylitse muiden oli Didon roolissa loistanut Iida Antola. Mieletön ääni ja upea eläytyminen. Harvoin kuulee When I am laid –aariaa näin täydellisesti esitettynä! Kuolevan Didon tuskan todella tunsi.\nMaanantain esityksessä lavalla oli draamaa vielä enemmän kuin oli suunniteltu, kun yksi esiintyjistä loukkaantui ja pyörtyi esityksen loppupuolella. Onneksi hän toipui loppukumarruksiin mennessä jo sen verran, että pystyi vilkuttelemaan lattialla maaten omat kiitoksensa.\nMainos (mainoksen kuvan copyright Ina Hukki)\nLähettänyt OopperaDonna klo 4.4.17


Juha Kanervan kommentti: Eurooppalaisessa jalkapallossa käynnistyi ”sisällissota”, jonka jälkipyykki pestään oikeudessa - Mestarien liiga - Ilta-Sanomat\nSuurseurojen masinoima superliiga perustettiin tv-tuottojen kasvattamiseksi, kirjoittaa Juha Kanerva.\nUefan puheenjohtaja Aleksander Ceferin (vas.) ja uutta superliigaa puuhaava Juventus-pomo Andrea Agnelli käyvät valtataistelua kabineteissa. Kuva: YVES HERMAN / Reuters, Fabrice Coffrini / AFP / Lehtikuva\nViikonloppuna jalkapallomaailmassa nähtiin tapahtumakulku, joka olisi voinut hyvin olla korkea-arvoisten henkilöiden hovijuonitteluihin erikoistuneen William Shakespearen kirjoittama. Näytelmän pääosissa olivat Juventuksen pääomistaja Andrea Agnelli ja Uefan puheenjohtaja Aleksander Ceferin.\nDramaattiset tapahtumat käynnistyivät perjantaina, jolloin ECA eli 246 eurooppalaisen jalkapalloseuran yhteenliittymä ilmoitti tukevansa Euroopan jalkapalloliiton suunnitelmaa Mestarien liigan uudistamisesta vuodesta 2024 lähtien. Uefan oli määrä tiedottaa asiasta maanantaina. Näin se myös teki, mutta ennen sitä käytiin futisvaikuttajien valtataistelu, joka jatkunee kauan.\nLue lisää: Näin radikaalisti jalkapallon Mestarien liiga muuttuu! Lopullista päätöstä miesten EM-kisakaupungeista siirrettiin\nEuroopan suurseurat ovat jo pitkään kaavailleet oman sarjan perustamista. Real Madridin puheenjohtaja Florentino Perez ilmoitti vuonna 2009, että lajin valtaseurat tarvitsevat oman liigan, jotta ”parhaat kohtaavat parhaat” säännöllisesti.\nSunnuntaina tämä superliiga näki vihdoin päivänvalon, kun 12 seuraa (englantilaiset Arsenal, Liverpool, Manchester United, Manchester City, Chelsea, Tottenham ja espanjalaiset Real Madrid, Atletico Madrid ja Barcelona sekä italialaiset Juventus, AC Milan ja Inter) ilmoittivat perustavansa oman liigan.\nMyös Bayern München, Borussia Dortmund ja PSG ovat olleet tiiviisti mukana neuvotteluissa, mutta ne käänsivät kelkkansa viikonlopun kiihkeissä käänteissä.\nJuventus-pomo Agnelli on myös ECA:n puheenjohtaja ja Uefan hallituksen jäsen. Kaiken lisäksi torinolaisen Fiat-konsernin perillinen on Ceferinin hyvä ystävä. Mafiaelokuvien tyyliin Ceferin on Agnellin tyttären kummisetä.\nUefan puheenjohtaja Aleksander Ceferin. Kuva: YVES HERMAN / Reuters\nViikonloppuna tämä kaksikko otti yhteen kabineteissa. Slovenialainen Ceferin arveli Agnellin hyväksyvän pitkin hampain Uefan mallin, jossa Mestarien liigan joukkuemäärää kasvatetaan 32:sta 36:een ja alkulohkojen ottelumäärää kasvatetaan 6:sta 10:een. Agnelli ei kuitenkaan taipunut vaan julisti ”sisällissodan”.\nSuperliigan mallissa joukkuemäärä on 20. Niistä 15 on perustajajäseniä, joilla on ikuinen taivaspaikka ja lisäksi kaksilohkoiseen liigaan otetaan 5 muuta seuraa. Porkkanana seuroille tarjotaan 400 miljoonan euron starttirahaa, mikä on neljä kertaa enemmän kuin Mestarien liigan voittaja Bayern München sai Uefalta viime kaudesta. Jatkossa tulovirran luvataan olevan moninkertainen Uefan korvauksiin verrattuna.\nKuka tämän lystin sitten maksaa? Maanantaina yhdysvaltalainen investointipankki JP Morgan Chase kertoi antaneensa superliigalle viiden miljardin euron takauksen sarjan käynnistämiseen. Pankki uskoo saavansa omansa takaisin myöhemmin solmittavan tv-sopimuksen tuotoista.\nJuuri tv-rahoista kiistassa on kyse – ja jossain määrin koronapandemiasta. Italian, Ranskan ja Saksan pääsarjojen tuoreet kansalliset tv-sopimukset ovat olleet arvoltaan pienempiä kuin aikaisemmat. Espanjalaisseuroista Barcelonalla on velkaa yli miljardi euroa ja Real Madridilla yli 900 miljoonaa euroa. Korona on vienyt yleisötulot ja vähentänyt oheismyyntiä.\nEnglannissa top 6 -seurat voivat paremmin, mutta niiden omistajat haluavat luopua perinteisestä eurooppalaisesta sarjasysteemissä, jossa isollekin seuralle voi jäädä luu käteen. Arsenal, Liverpool ja Manchester United ovat amerikkalaisomistuksessa, ja nämä haluavat sijoituksilleen maksimaalisen tuoton. Raha otetaan sieltä, mistä sitä löytyy, eikä paikallisten kannattajien mielipiteitä kuunnella.\nKapinalliset seurat ilmoittivat haluavansa pelata superliigaa arkipäivisin, jolloin ne pystyisivät jatkamaan kansallisissa sarjoissa viikonloppuisin. Vastaavasti Englannin, Italian ja Espanjan jalkapalloliitot ilmoittivat, että kapinallisseurat eivät voi jatkaa maiden pääsarjoissa.\nLajin kattojärjestöt Uefa ja Fifa puolestaan ilmoittivat, että superliigaan lähtevien seurojen pelaajilla ei ole asiaa maaotteluihin eikä EM- tai MM-kisoihin. Maanantain tietojen mukaan panna tuskin koskee vielä kesällä pelattavia EM-kisoja. Jos näin olisi, Suomen lohkossa pelaava Belgia menettäisi esimerkiksi maalivahti Thibaut Courtois’n ja pelintekijä Kevin de Bruynen.\nSunnuntaina myös ECA ilmoitti kuuluvansa Uefan leiriin. Tämä asetti Agnellin outoon tilanteeseen, jonka hän ratkaisi ilmoittamalla eroavansa ECA:n puheenjohtajan paikalta ja Uefan hallituksesta. Italialaispatruunan juonittelu oli suututtanut tahoja, jotka olivat aikaisemmin langenneet Agnellin lupauksiin miljardituloista.\nMaanantaina Uefa ilmoitti Bayern Münchenin puheenjohtajan Karl-Heinz Rummeniggen nousevan Uefan hallitukseen Agnellin tilalle. Myös Dortmund ja Leipzig ilmoittivat vastustavansa superliigan perustamista.\nKaikkein tunteikkaimmin superliigahankkeeseen reagoivat fanit. Sosiaalinen media täyttyi vihaisista viesteistä, joissa surkuteltiin ”jalkapallon kuolemaa”. Tottenhamin kannattajakerho paheksui nykyomistajien pölkkypäisyyttä ja historiattomuutta. Fanien mielestä lontoolaisseuran 139 vuoden tarinaa ei voi myydä huutokaupassa eniten tarjoavalle.\nMyös legendaarinen valmentaja Sir Alex Ferguson avasi suunsa. Hän muisteli vuotta 1983, jolloin pieni ja pippurinen Aberdeen voitti cupvoittajien cupin. ”Se oli kuin Mt. Everestin valloitus”, Ferguson sanoi.\nJuventuksen pääomistaja Andrea Agnelli. Kuva: Fabrice Coffrini / AFP / Lehtikuva\nJumalaton näytelmä sai maanantaina lisää kierroksia, kun ensin superliigaa puuhaavat seurat ilmoittivat haastavansa Uefan ja Fifan oikeuteen näiden esittämien uhkavaatimusten takia. Muutamaa tuntia myöhemmin Ceferin ilmoitti lehdistötilaisuudessa Uefan haastavan superliigaseurat oikeuteen sopimusrikkomusten takia.\nAgnellille häneltä ei riittänyt ymmärrystä. ”Agnelli on kaikkein pahin pettymys, enkä ole koskaan nähnyt henkilöä, joka valehtelee yhtä paljon”, Ceferin luonnehti entistä ystäväänsä.\nSuperliigan tiedotteessa Agnelli perusteli uuden liigan vetovoimaa sillä, että 12 seuraa ovat voittaneet yhteensä 99 eurocupin pokaalia. Tänä keväänä tilastoon tulee todennäköisesti sadas merkintä, mutta samalla se saattaa olla viimeinen naula superliigan omaan arkkuun.


My LOKIKIRJANI: Ei se Windows10. päivitys onnistunut pöytäkoneelle\nEi se Windows10. päivitys onnistunut pöytäkoneelle\nOli tarkoitus päivittää aamulla pöytäkone Windows10 versioon, mutta ei se sitten onnistunut. C: asemalla on vapaata tilaa noin 10Gt, joten ei ainakaan tilanpuutteen pitäisi olla kiusana. Päivitys\nkuitenkin pysähtyy ja koneelle palautuu takaisin normaalisti toimiva Windows7.\nVirheilmoitus "C1900101-20004" tulee ruutuun, mutta mitäs se sitten kertoo, ei juuri kummempaa.\nParin yrityksen jälkeen alkaa tuntua siltä, että vajaa viisi vuotta hyvin palvellut koneeni ei tarvitse uutta Windowsia. Toisaalta häiriö ei varmaan ole kovin vakava, mutta kun en tiedä miten siitä selöviäisin.\nAjattelin jo hetken lähteä hakemaan kaupasta Applen Imac 27” näytöllä, mutta on se minusta niin kallis kone, että alan katselemaan uutta PC-konetta, joka varmaan toimii kunnolla uuden kymppi käyttiksen kanssa.\n20.08.2015 HP-kannettavaan koneeseen päivitys onnistui ilman mitään ongelmia. Nyt on opeteltava tämän uuden käyttöjärjestelmän logiikka, joka ei ole ilmeisesti kovin paljon 8.1 poikkeava, joten kyllä tämä tästä.\nLinkki: Kaikkea voi sattua\nEi kaikki ole niin kuin näyttää\nJospa alan nauramaan\nNiin saapuu syys\nKohinaa ja tohinaa\nEi käytetty Ferrari paljoa maksa!\nKaunis elokuu 2015\nViikon teema: RUOHONJUURITASOLLA


Kohti joustavia Senioriyrittäjyyden polkuja - PDF\nDownload "Kohti joustavia Senioriyrittäjyyden polkuja"\n1 Oma Projekti Seniorina Yrittäjäksi Tutkimushanke 2012 loppuraportti Kohti joustavia Senioriyrittäjyyden polkuja Työryhmä: Paula Kyrö Aarni Moisala Sari Nyrhinen Tutkimusapulainen: Niko Levikari\n2 Tiivistelmä Lähtökohdat ja tavoitteet Senioriyrittäjyys on kansallisesti ja kansainvälisesti uusi ilmiö, jonka mahdollisuuksia ei ole otettu huomioon työurien pidentämisen suunnitelmissa eikä toimenpiteissä. Kaksivaiheisessa Oma Projekti Seniorina Yrittäjäksi hankkeessa tutkittiin ensin seniorina yrittäjäksi ryhtyvien palkansaajien yleisiä toimintaedellytyksiä suomalaisen lainsäädännön näkökulmasta ja luotiin yleinen viitekehys senioriyrittäjyyden tutkimiseksi. Sitten analysoitiin senioreiden yrittäjyysaikomuksia neljässä erilaisessa pilottikunnassa Kaustisilla, Keuruulla, Nurmeksessa ja Sastamalassa. Tavoitteena oli keinojen löytäminen maaseutumaisten alueiden senioriyrittäjyyden kehittämiseksi. Monipuolinen ja aktiivinen senioriyrittäjyyden potentiaali Suomen eläkeläistä ja vuoteen 2040 työelämästä poistuvat noin palkansaajaa muodostavat työkyvyn näkökulmasta varsin monipuolisen ja aktiivisen potentiaalin senioriyrittäjyydelle. Valtaosa yli 70-vuotiaistakin pitää itseään osin tai täysin työkykyisinä. Yrittäjien osuus ikäryhmän väestöstä on myös kasvanut, mikä ennustaa senioriyrittäjyyden potentiaalin ja houkuttelevuuden kasvamista. Senioriyrittäjyyden potentiaali nousee varsin erilaisista motiiveista ja tavoitteista. Yhteistä yrittäjiksi lähteville on työhön sitoutuminen ja mielekäs työuran jatkaminen. Yrittäjyys voi perustua työnantajan liiketoimintaan, omaan osaamisperustaan, harrastuksiin ja itsensä toteuttamiseen kolmannen sektorin eri tehtävissä tai kiinnostukseen olla sijoittajana muiden liiketoiminnassa. Leimallista senioriyrittäjyydelle on, että pakkoyrittäjyyden sijaan se nähdään houkuttelevana osa- tai kokoaikaisena vaihtoehtona eläkkeelle siirtymisvaiheessa oleville tai jo eläkkeelle siirtyneille työntekijöille. Joustava lainsäädäntö ja joustavat yrittäjyyspolut Senioriyrittäjyyden näkökulmasta suomalaista lainsäädäntöä luonnehtii joustavuus. Eläkelainsäädäntö luo joustavat lähtökohdat yrittäjäksi siirtymiseen ja työlainsäädäntö mahdollistaa yrittäjyysvalmiuksien kehittämisen jopa seitsemän vuoden pituisena siirtymävaiheena. Siirtymävaiheessa työntekijä voi hyödyntää erilaisia eläkeratkaisuja, osa-aikaeläkeratkaisuja, varhennettua eläkettä ja ammattikohtaisesti aikaistettuja eläkerajoja, samoin kuin esimerkiksi opinto- ja vuorotteluvapaata yritysidean kehittämiseen ja kokeiluun sekä yrittäjyysvalmiuksien hankkimiseen. Senioriyrittäjyyden kehittämiskohteet ja toimenpide-ehdotukset Tutkimus nosti esiin yhdeksän kehittämiskohdetta ja toimenpide-ehdotusta: 1. Positiivisen asenneilmaston edistäminen senioriyrittäjyyttä kohtaan Senioriyrittäjyyttä eläkkeelle jäämisen aktiivisena vaihtoehtona ei ole tiedostettu, eikä huomioitu ikääntymiskeskustelussa, eikä se myöskään juolahda mieleen potentiaalisille yrittäjille. Niinpä laajin kehittämiskohde on yleisen tietoisuuden lisääminen ja positiivisen ja kannustavan asenneilmaston luominen senioriyrittäjyyttä kohtaan huomioimalla se TEM:n elämänkulkupolitiikan suosituksissa. 2. Senioriyrittäjyysnäkökulman huomioiminen hallitusohjelman kehittämistoimissa; pysyvän kolmikantaisen työryhmän työssä, työ- ja elinkeinoministeriön ja sosiaali- ja terveysministeriön poikkihallinnollisen selvitys- ja kehittämishankkeen toimenpidesuosituksissa ja valtakunnallisessa koulutusrahaston kehittämisessä, opintovapaata koskevan lainsäädännön uudistamisessa ja Työterveyslaitoksen organisoimassa johtamisen kehittämisverkoston työssä. Konkreettiset toimenpiteet voi integroida esimerkiksi aikuiskoulutuksen kehittämispyrkimyksiin ja tavoitteisiin, tekijänoikeuslain uudistamispyrkimyksiin ja luovien alojen kehittämistoimenpiteisiin. 3. Neuvontaorganisaation osaamisen kohottaminen käynnistämällä neuvontaorganisaatioiden kouluttaminen senioriyrittäjyydestä. Koska työvoimapalvelujen ja muiden neuvontaorganisaatioiden henkilöstön asian-\n3 tunteva rooli senioriyrittäjäksi ryhtymisen siirtymävaiheessa korostuu, tarvitaan neuvontaorganisaation tietoisuuden ja osaamisen lisäämistä senioriyrittäjyydestä. 4. Potentiaalisten senioriyrittäjien yrittäjyyskoulutuksen järjestäminen eläkeikää lähestyville palkansaajille ja yrittäjille sekä eläkkeelle jo siirtyneille potentiaalisille senioriyrittäjille sekä toimintamallien luominen vertaisverkostojen kehittämiseksi. Koulutuksen tarve erilaisten senioriyrittäjien näkökulmasta koettiin keskeisenä kaikissa yrittäjyyden poluissa. Kun senioriyrittäjiksi aikoville tai siitä kiinnostuneille oli tyypillistä se, että heillä on yrittäjiä lähiverkostossaan eli roolimalleja ja toisaalta henkilökohtaisia kokemuksia ja havaintoja yrittäjyydestä, erityistä huomiota tulisi kohdentaa myös vertaisverkostojen kehittämiseen ja siihen liittyviin toimintamalleihin. 5. Koulutus- ja tiedotusaineiston tuottaminen neuvontaorganisaatioille, kouluttajille ja tiedottajille Senioriyrittäjyydestä puuttuvat sekä tiedotus-, että koulutusmateriaalit. Koulutusmateriaalin tulisi lähteä senioriyrittäjyyden erityispiirteistä, sen erilaisista poluista ja senioriyrittäjien erilaisista elämäntilanteista. Liiketaloudellisen ja lainsäädännöllisen perustietämyksen lisäksi olennainen rooli koulutuksella on kannustaa yrittäjyysvalmiuksien hankkimiseen ja uskallukseen ryhtyä osa- tai kokoaikaiseksi yrittäjäksi. Erityisesti tulisi huomioida yrittäjyyden tarjoama mahdollisuus itsensä toteuttamiseen sekä aktiiviseen ja palkitsevaan toimintaan eläkeiässä. 6. Kaksisuuntaisen senioriyrittäjyyden edistämisen loukun purkaminen toisaalta eläkkeiden superkertymän poistamisella palkansaajien viimeisten työvuosien aikana ja toisaalta toimeksiantajan ja yrittäjän välisen sopimuksen verotustulkinnan poistaminen Muutoin joustavassa työntekijästä senioriyrittäjyyteen siirtymisessä löytyi kaksisuuntainen loukku. Toisaalta eläkkeiden superkertymä kannustaa jatkamaan työuraa palkansaajana ja toisaalta yrittäjän verotuksen tulkinnallisuuteen liittyvä riski yrittäjän ja palkansaajan rooleista vähentää yrittäjyysvaihtoehdon houkuttelevuutta. 7. Senioriyrittäjyyden hyödyntäminen maaseutumaisten alueiden elinkeinorakenteen uudistamisessa Koska senioriyrittäjyyden kehittäminen ei liity ainoastaan ikäpolitiikkaan vaan alueiden rakennemuutokseen, elinkyvyn säilyttämiseen ja osaamiseen, jota tarvitaan nouseviin toimialoihin liittyviin uusiin ratkaisuihin ja julkisen ja yksityisen sektorin rakennemuutokseen, tulisi alueellisten kokeilujen mahdollisuutta käyttää näihin liittyvien ratkaisujen kehittämiseen. Huolestuttavaa oli, että pilottikunnissa senioriyrittäjyys koettiin mahdollisuutena lähinnä palvelurakenteen säilyttämisessä ja ulkoisiin muutoksiin, kuten yritysten ulkoistamiseen ja maanpuolustukseen liittyviin työttömyyspaineisiin reagoimisessa, mutta ei kuntien elinkeinorakenteen uudistamisessa. 8. Hankintalain hyödyntäminen maaseutumaisten alueiden kehittämisessä Hallitusohjelman hankintalain uudistamispyrkimyksiä tulisi aktiivisesti seurata ja niiden mahdollisuutta hyödyntää. Maaseutumaisilla alueille tähän kiinnittyy hankintaketjuihin liittyvien tahojen tiedottaminen ja kouluttaminen yhdessä uudistusten mahdollisuuksien oivaltamiseksi ja hyödyntämiseksi käytännössä niin palvelurakenteen säilyttämisessä, hyvinvointialojen kehittämisessä kuin uusien ratkaisumallien luomisessa. 9. Tutkimuksen lisääminen Uutena ilmiönä senioriyrittäjyydestä tiedetään vähän. Tutkimusta tulisi kohdentaa yrittäjyyspotentiaalin, erilaisten polkujen ja niihin liittyvien ratkaisujen kehittämiseen. Työtä tekevä seniori ei tule olemaan yksittäinen poikkeus vaan osa yhteiskunnan muuttunutta suhtautumista kolmannen iän suomiin mahdollisuuksiin. Kukin näistä toimenpiteistä voidaan toki toteuttaa erillishankkeilla, mutta huomioiden senioriyrittäjyysilmiön uutuus sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla samoin kuin toimenpiteiden laajuus, Suomi voisi olla ensimmäinen maa erillisen senioriyrittäjyyden monialaisen kehittämisohjelman luomisessa.\n4 Oma Projekti Seniorina Yrittäjäksi Tutkimushanke 2012 loppuraportti Kohti joustavia Senioriyrittäjyyden polkuja 1. Hankkeen lähtökohdat ja tavoitteet Senioriyrittäjyys suomalaisessa yhteiskunnassa Senioriyrittäjyyshankkeen tavoitteet ja toteutus Senioriyrittäjyyden potentiaali ja muodot Senioriyrittäjyyden erilaiset yrittäjyyspolut Viitekehys senioriyrittäjyyden prosessille Erilaiset yrittäjyysprosessit ja -ideat Erilaiset siirtymävaiheet eri yrittäjyysprosesseille ja -ideoille Joustava siirtymävaihe ja joustavat markkinat Lainsäädännön ja markkinoiden joustot senioriyrittäjyyden lähtökohtana ja mahdollistajana Johdanto Eläkelainsäädännön joustot ja mahdollisuudet senioriyrittäjyydelle Työlainsäädäntö yrittäjyyteen siirtymisen mahdollistajana Yritystoimintaan liittyvä lainsäädäntö Lainsäädäntö senioriyrittäjyyden mahdollistajana ja kannustajana Yhteenveto ja viitekehys joustavista senioriyrittäjyyden poluista ja mahdollisuuksista Senioriyrittäjien moninainen potentiaali Joustava lainsäädäntö Erilaiset joustavat yrittäjyyspolut ja siirtymävaiheet Senioriyrittäjyyden polut maaseutumaisten alueiden näkökulmasta Viitekehys senioriyrittäjyyden kolmelle polulle Senioriyrittäjyyden kehittämiskohteet ja toimenpidesuositukset Senioriyrittäjyyden kehittämiskohteet Yhteenveto toimenpidesuosituksista senioriyrittäjyyden kehittämiseksi Lähteet Liite: Pilottikuntia kuvaavat tilastot Kuvioluettelo Kuvio 1. Oma arvio työkyvystä ikäryhmittäin vuosina Kuvio 2. Senioriyrittäjyyden viitekehys... 8 Kuvio 3. Erilaiset siirtymäprosessit senioriyrittäjyyden poluissa Kuvio 4. Joustava vyöhyke ja markkinarakenne senioriyrittäjyydessä Kuvio 5. Yrittäjyysprosessin vaiheet ja kesto sovellettuna GEM tutkimuksen määrittelyjä Kuvio 6. Senioriyrittäjyyden viitekehys Taulukkoluettelo Taulukko 1. Työlliset ammattiaseman mukaan ikäryhmittäin Taulukko 2. Liikeidean lähteiden ja yrittäjyysprosessien väliset yhteydet... 9 Taulukko 3. Kolme erilaista lähestymistapaa yrittäjyyden käynnistämisprosessista... 10\n5 1. Hankkeen lähtökohdat ja tavoitteet 1.1 Senioriyrittäjyys suomalaisessa yhteiskunnassa Jyrki Kataisen hallituksen yksi keskeinen keino julkisen talouden vakauttamiseen on työurien pidentäminen. Työuran lopussa tavoitteena on nostaa keski-määräistä eläkkeelle siirtymisikää 60,4:stä kahdella vuodella vuoteen 2025 mennessä. Hallituksella on laaja toimenpidekirjo tavoitteeseen pääsemiseksi. Parhaillaan valmistellaan mm. työlainsäädäntöön, työelämän kehittämiseen ja työelämän sosiaalivakuutukseen liittyviä linjauksia ja lainsäädännön muutosesityksiä yhteistyössä työelämän osapuolten kanssa. Samoin työeläkepolitiikkaa koskevia asioita valmistellaan yhteistyössä keskeisten työmarkkinajärjestöjen kanssa. (Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma 2011). Valtioneuvoston julkaiseman Ikääntymisraportin - Kokonaisarvio ikääntymisen vaikutuksista ja varautumisen riittävyydestä (Laine et al. 2009) mukaan kestävyysvaje riippuu eniten työllisyysasteesta, jonka suurin potentiaali on ikääntyneissä ikäryhmissä. Tämä potentiaali tarjoaa kasvualustan senioriyrittäjyydelle. Niin Kataisen hallitusohjelmassa, kuin aktiiviseen ikääntymiseen liittyvissä EU:n ohjelmissa ja OECD:n, YK:n ja WHO:n kartoituksissa keskitytään terveyteen ja hyvinvointiin tavoitteena työurien pidentäminen palkkasuhteessa. Samoin selvitykset eläkkeelle siirtymisestä koskevat vain palkansaajia. Työuran jatkaminen yrittäjänä ja siirtyminen palkansaajasta yrittäjäksi on jäänyt ikääntymiskeskustelussa syrjään. Kuitenkin se voi tarjota vaihtoehdon, jolla sekä työuria on mahdollisuus pidentää että luoda uutta yrityskantaa. Seniorina yrittäjäksi urapolku, eli se työuraan liittyvä elämänkaaren vaihe, jossa palkansaajalla on eläkkeelle siirtymisen vaihtoehtona mahdollisuus jatkaa työuraansa itsenäisenä yrittäjänä joko yksin tai yhdessä muiden kanssa, on jäänyt hallitusohjelmassa huomiotta. Vuoteen 2040 mennessä poistuu noin palkansaajaa työelämästä. Silloin koko talouden työeläkemeno suhteessa palkkasummaan on jo noin 34 prosenttia, jonka jälkeen sen ennustetaan tasaantuvan. (Kannisto 2010). Kansantalouden kannalta seuraavat 30 vuotta ovat kriittisiä ikärakenteen ongelmien ratkaisemisessa, jolloin senioriyrittäjyyden mahdollistaminen ja siihen kannustaminen on keskeistä juuri nyt. Seniorina yrittäjäksi hankkeen yhtenä tavoitteena on kartoittaa niitä lainsäädännöllisiä keinoja, joilla voidaan edistää eläkeikää lähestyvien työntekijöiden yrittäjyyteen kannustamista. Alueellisesti ja kansantaloudellisesti tarkastellaan potentiaalia, jota nykyiset hallituksen toimenpiteet ja tavoitteet eivät ole ottaneet huomioon. Senioriyrittäjyys voikin tuoda uuden näkökulman työuran pidentämiseen. Hallituksen suunnitelmat ja erilaiset työelämän uudistamiseen liittyvät toimet luovat siihen hyvät mahdollisuudet edellyttäen, että niissä huomioidaan senioriyrittäjyyden näkökulma. Tämä edellyttää toisaalta, että tiedämme enemmän eläkkeelle siirtyvien aikomuksista ja mahdollisuuksista yrittäjinä, toisaalta että pystymme luomaan kannustavia polkuja ja kouluttautumismahdollisuuksia työuran jatkamiseen yrittäjänä. Palkansaajien työurien jatkamishalukkuuden yksilöllisiä ja yhteiskunnallisia edellytyksiä on selvitetty vähän. Weberin ja Schaperin (2004) mukaan seniorina yrittäjyyttä harkitsevien määrä on kasvussa ja senioripotentiaalin aktualisoituminen yrittäjyyden kautta on lähitulevaisuudessa todennäköisintä maissa, joissa sovelletaan joustavia eläkejärjestelyjä. Joustava vanhuuseläke on muualla maailmassa suhteellisen uusi ilmiö. Lainsäädännöllä voikin olla merkittävä asema senioriyrittäjyyteen kannustajana ja mahdollistajana. 3\n6 Tarkasteltaessa senioriyrittäjyyden alueellisia mahdollisuuksia, keskeiseksi nousevat niin julkisen sektorin kuin yksityisen sektorin rakenteelliset muutokset ja uudet nousevat alat, joilla on merkittävä asema alueiden elinkyvyn säilyttämisessä. Esimerkiksi maaseutumaisilla alueilla maatalousyrittäjien määrän jyrkkä vähentyminen ja toisaalta kestävän energian sekä lähi- ja luomuruuan tuotanto, samoin kuin ympärivuotisen lomailun kysynnän kasvu, synnyttävät uusia markkinoita yrittäjille. Toisaalta kuntien palvelutarjonnan kehittämisen uudet muodot ovat niin kansantalouden kuin alueidenkin hyvinvoinnin keskeinen osa. Senioriyrittäjyyden kasvu voi osaltaan vaikuttaa palvelutarjonnan tuottojen ja verokertymän jäämiseen kotikuntaan sekä auttaa ennakoidussa työvoimapulassa. Tämä edellyttää uusia ratkaisuja julkisen palvelutarjonnan ja kysynnän järjestämisessä. Myös tässä senioriyrittäjyys yksilöiden aktiivisen työnteon jatkamisen lisäksi on mahdollisuus, jota voi hyödyntää alueiden elinkyvyn säilyttämisessä. Senioriyrittäjyyden kehittämiseksi ja siihen kannustamiseksi on tällä hetkellä hyvät edellytykset niin uusiutuvassa lainsäädännössä, työelämän kehittämisessä kuin yksilöiden työurien mielekkäässä jatkamisessa. Ongelma on se, että työurien pidentämisessä on keskitytty palkkasuhteen jatkamiseen, eikä huomioitu senioriyrittäjyyden mahdollisuuksia. Oma Projekti Seniorina Yrittäjäksi tutkimushankkeen tavoitteena on avata näitä mahdollisuuksia lainsäädännön ja ennen kaikkea maaseutumaisten alueiden kehittämisen näkökulmasta. 1.2 Senioriyrittäjyyshankkeen tavoitteet ja toteutus Senioriyrittäjyyshankkeen tavoitteena on kansallisella tasolla tuottaa uutta tietoa seniorina yrittäjäksi aikovien palkansaajien urapolun pidentämistä varten. Tutkimuksella pyritään löytämään uusia keinoja erityisesti rakennemuutosalueiden ja maaseutualueiden palkansaajien työurien pidentämiseksi senioriyrittäjyyden avulla. Hanke koostui kahdesta osasta: 1) Seniorina yrittäjäksi ryhtyvien palkansaajien yleisten toimintaedellytysten tutkimisesta lainsäädännön näkökulmasta. Sen tuloksena koottiin kansainväliseen yrittäjyystutkimukseen ja kansallisen lainsäädäntöön pohjaava joustavien senioriyrittäjyyden polkujen viitekehys, jonka pohjalta toteutettiin osa kaksi. 2) Empiirinen kartoitus senioreiden yrittäjyysaikomuksista neljässä erilaisessa pilottikunnassa Kaustisilla, Keuruulla, Nurmeksessa ja Sastamalassa keinojen löytämiseksi maaseutumaisten alueiden senioriyrittäjyyden kehittämiseksi. Osan yksi toteutti Aalto Yliopiston kauppakorkeakoulun työryhmä ja osan kaksi Demoverkostossa Ylä-Pirkanmaan seutuyhdistys ry:n toimeksiannosta tutkimusryhmä YTM Kati Tuokkola, YTM Jarmo Nieminen ja VTT Kari Huotari. Hankkeen ohjausryhmään kuuluivat Marjaana Aarnikka (pj asti) ja Petra Stenfors (pj alkaen) työ- ja elinkeinoministeriöstä, Rauno Vanhanen Suomen yrittäjistä, Antti Korkka DEMO verkostosta, Fred Motzkin Virtain Yrityspalvelu Oy:stä, Paula Kyrö ja projektipäällikkö Aarni Moisala (esittelijä) Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta. Ryhmän sihteerinä ja viestintävastaavana toimi Sari Nyrhinen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta. Ohjausryhmä kokoontui aloituskokoukseen , ensimmäiseen seurantakokoukseen sekä toiseen seurantakokoukseen Hanke toteutettiin\n7 Raportti koostuu kuudesta luvusta. Luvussa 2 kuvataan senioriyrittäjyyden potentiaalia ja luvussa 3 kootaan tutkimuksen viitekehys, jonka avulla luvussa 4 analysoidaan lainsäädäntöä senioriyrittäjyyden mahdollistajana ja kannustajana. Luvussa 5 kootaan tulokset yhteen ja sovelletaan valittua mallia neljään esimerkkikuntaan. Luvussa 6 esitetään senioriyrittäjyyden kehittämiskohteet ja toimenpidesuositukset. 2. Senioriyrittäjyyden potentiaali ja muodot Työkyvyn näkökulmasta eläkkeelle jäävät muodostavat varsin hyvän potentiaalin senioriyrittäjyydelle. Vuosina Suomessa tehty tutkimus osoitti, että jopa yli 70-vuotiaista noin 80 prosenttia piti itseään osin tai täysin työkykyisinä (Gould et al. 2006). Kuvio 1. Oma arvio työkyvystä ikäryhmittäin vuosina (Gould et al. 2006) Vaikka työkyky arvioidaan hyväksi, uusista noin vuosittain perustettavasta yrityksestä vain harva on yli 60-vuotiaiden perustamia. (Työ- ja elinkeinoministeriön yrittäjyyskatsaukset 2011, Suomen Yrittäjien yrittäjyystilastot 2011, Tilastokeskuksen työllisyystilastot 2010). Kuitenkin Järnefeltin (2011) mukaan ikääntyneet ovat ainoa ikäryhmä, jossa yrittäjien osuus ikäryhmän väestöstä on kasvanut. Hänen mukaansa vuotiailla yrittäjien osuus on kasvanut viidestä prosentista noin kahdeksaan ja aloittavien yrittäjien osuus on kasvanut kymmenestä prosentista (2001) neljääntoista (2010). Tämä suuntaus tukee senioriyrittäjyyden potentiaalin ja houkuttelevuuden kasvamista. Taulukko 1. Työlliset ammattiaseman mukaan ikäryhmittäin 2009 Ikäryhmä Työlliset Palkansaajat Yrittäjät Yrittäjien osuus työllisistä (%) Yrittäjien suhteellinen ikäjakauma (%) Palkansaajien suhteellinen ikäjakauma (%) ,3 2,11 10, ,1 13,20 23, ,8 24,61 23, ,0 32,79 25, ,0 26,46 17, ,4 0,83 0,62 Ikäryhmät Yhteensä ,\n8 Palkansaajiin verrattuna yrittäjyysura alkaa myöhemmin ja jatkuu pitempään kuin palkansaajien. Yhtenä syynä tähän esitetään yrittäjien aktiivisempaa sitoutumista työhönsä. Järnefeltin (2011) mukaan osa sivutoimisista eläkeläisyrittäjistä on entisiä palkansaajia, joille yritystoiminta on joustava ja mielekäs tapa tehdä ansiotyötä eläkkeellä ollessa. Näin ollen työhön sitoutuminen ja mielekäs työ vaikuttavat taloudellisia kannusteita merkityksellisemmiltä senioriyrittäjyyteen houkuttelemisessa. Näiden aktiivisesti työhönsä sitoutuneiden eläkeikää lähestyvien joukon voidaan ennustaa kasvavan. Lithin (2010) selvityksen mukaan lähivuosina eläkkeelle siirtyvien joukossa on paljon henkilöitä, jotka kokonaan työmarkkinoilta vetäytymisen sijaan haluaisivat jatkaa joustavasti työntekoa yrittäjänä (ks. myös Lith 2010, Akola et al. 2008). On myös huomattava, että jo tehdyt muutokset erityisesti eläkelainsäädäntöön ovat olleet omiaan kannustamaan työntekoon myös eläkkeellä (Palomäki & Tuominen 2010, Kautonen et al. 2010, Lith 2010). Senioriyrittäjyys tarjoaa tälle potentiaalille houkuttelevan osa- tai kokoaikaisen vaihtoehdon eläkkeelle siirtymisvaiheessa. Tätä tukevat myös vuoden 2005 suuren eläkeuudistuksen vaikutuksia arvioivien tutkimusten tulokset. Niiden mukaan palkansaajien suhtautuminen eläkkeelle siirtymiseen ja omaan ajankäyttöön on muuttumassa. Palkansaajien aikomuksia jatkaa työuraa eläkeiän lähestyessä palkansaajina onkin selvitetty Suomessa poikkeuksellisen kattavasti (Volanen et al. 2010, Karisalmi et al. 2008, Gould 2010, 2001, Hakola & Määttänen 2007, Harkonmäki 2007, Forma 2004). Yksi jatkajille tunnusomainen piirre on se, että työ on heille tärkein elämän alue (Karisalmi et al. 2008, 12 18). Kautonen et al. (2010) selvityksen mukaan myös julkisen sektorin palveluksessa olevien yli 50-vuotiaiden halun ryhtyä yrittäjäksi ei ole todettu olevan muita vertailuryhmiä heikompi. Tutkimus ei kuitenkaan kata yli 64-vuotiaiden yrittäjyysaikomuksia. Nämä havainnot tukevat sitä, että 1) senioriyrittäjyydelle on potentiaalia sekä julkisen että yksityisen työuran tehneiden keskuudessa, 2) asenne työntekoon eläkeiässä on muuttumassa ja 3) sitä, että työn merkitys on keskeinen niille, jotka muodostavat senioriyrittäjyyden keskeisimmän potentiaalin. Tutkimusten mukaan myönteisimmin eläkeaikaiseen työntekoon suhtautuvat iästä riippumatta koulutetut miehet ja yksin elävät naiset, joilla on hyvä, työelämästä peritty työkyky tallella. Sen sijaan taloudelliset seikat kuten taloudelliset kannustimet eivät selitä palkansaajan työhalukkuutta eläkeiän kynnyksellä (Karisalmi et al. 2008). Seniorina yrittäjiksi ryhtyvillä on Weberin ja Schaperin (2004) mukaan osaamiseen liittyvää kokemusta, hyvät verkostot sekä taloudellista liikkumavaraa. Esteinä nähdään samoja tekijöitä kuin palkansaajinakin jatkavilla; terveyteen ja hyvinvointiin liittyvät tekijät, perhesuhteet, ikääntymiseen liitettävät asenteet sekä kansallinen sosio-ekonominen infrastruktuuri. Tyypillinen senioriyrittäjä on palkansaaja, joka haluaa eläkeiän alettua toimia edelleen aktiivisesti, mutta itsenäisesti työelämässä esimerkiksi uudessa yrityksessä, yritysten ja muiden työyhteisöjen asiantuntijana, sijoittajana, mentorina, oppisopimus-, ammatti-, tai aikuiskoulutusohjelmien työnohjaajina tai vaikkapa yhteiskunnallisen tai sosiaalisen yrittäjyyden parissa. Sytykkeenä seniorina yrittäjäksi ryhtymiseen voi olla esimerkiksi uusi idea, niiden omien haaveiden toteuttaminen, joita ei uran aikana ole voinut tehdä, omaa taloutta tukeva ansaintalogiikka, paluumuutto omalle kotiseudulle, sukupolvenvaihdoksen tukeminen tai vaikkapa yhteinen hyvä. Suomalaisten eläkkeelle jäävien potentiaali on tutkimusten mukaan varsin aktiivista. Esimerkiksi valtaosalla eläkeläisistä on jokin harrastus ja kansainvälisissä vertailuissa suomalaiset ovat EU-maista aktiivisimpia vapaaehtoistyöhön osallistumisessa (Liikkanen et al. 2005). Samoin eläkeiän saavuttaessaan aiemmin suomalaisten vaatimaton finanssivarallisuus on Laine et al. 6\n9 (2009) laatiman ikääntymisraportin mukaan kasvamassa, mikä mahdollistaa aikaisempaa paremmin yrittäjäksi ryhtymisen. Näin ollen senioriyrittäjyyden potentiaali nousee varsin erilaisista motiiveista ja tavoitteista, vaikka yhteistä yrittäjiksi lähteville näiden tutkimusten pohjalta on työhön sitoutuminen ja mielekäs työuran jatkaminen. Yrittäjyys voi perustua työnantajan liiketoimintaan, omaan osaamisperustaan, harrastuksiin ja itsensä toteuttamiseen kolmannen sektorin eri tehtävissä tai kiinnostukseen olla sijoittajana muiden liiketoiminnassa. Huomioiden eläkkeelle jäävien potentiaali ja heidän yrittäjäksi siirtymisensä kiinnostuksen kasvaminen, senioriyrittäjyys on yksi mahdollisuus edesauttaa hallituksen tavoitteiden toteuttamista. 3. Senioriyrittäjyyden erilaiset yrittäjyyspolut 3.1 Viitekehys senioriyrittäjyyden prosessille Eläkkeelle siirtymisen päätöksentekoprosessi koostuu eläkeajatuksista, päätöksestä siirtyä eläkkeelle sekä varsinaisesta eläketapahtumasta. (Beehr 1986, Salokangas et al. 2005, Harkonmäki 2007). Yrittäjyyteen siirtymisen prosessi voi koostua varsin erilaisista ja yksilöllisistä poluista (esim. Kyrö & Carrier 2005, Kyrö et al. 2011). Prosessia on tutkittu työuran alku tai keskivaiheessa mutta vasta viime aikoina on käynnistynyt yrittäjyyspolun tutkimus eläkkeelle siirtymisen yhteydessä (Botham ja Graves 2009, Curran ja Blackburn 2001, Kautonen et al. 2008, Kautonen et al. 2009, Kibler et al. 2011, Lévesque & Minniti 2006, Luoto & Tornikoski 2010, Wainwright et al. 2011). Niinpä senioriyrittäjyyden mallien kehittämisessä joudutaan soveltamaan aiemmin kehitettyjä yleisiä yrittäjyyden viitekehyksiä. Näistä tässä hankkeessa sovelletaan kahta, joista toinen käsittelee yrittäjäksi ryhtymisen prosessia ja toinen markkinarakenteen joustavuutta ja muutoksia. Viimeaikaiset tutkimukset painottavat yrittäjäksi ryhtymisen prosessissa ideoiden kehittämistä mahdollisuuksiksi ja näiden mahdollisuuksien hyödyntämistä (opportunity prosessi). Prosessi on erilainen erityyppisissä yrittäjyysideoissa. Senioriyrittäjyydessä siihen liittyy palkansaajaidentiteetin ja osaamisen kehittäminen yrittäjäidentiteetiksi ja osaamiseksi. Tästä muodostuu siirtymävaihe, jonka luonne ja pituus on paitsi yksilöllinen, myös sidottu yrittäjyysidean lähteeseen. Seniorina yrittäjäksi ryhtyvillä yrittäjyyspolun lähteet ovat erilaiset silloin, kun kyseessä on: 1. Työnantajan liiketoimintaan liittyvä yritysidea, joka perustuu esimerkiksi työntekijän immateriaalioikeuksiin tai työnantajan toimeksiantopohjaiseen työskentelyyn eläkeiän jälkeen 2. Omaan työuran aikana kertyneeseen osaamiseen pohjautuva idea 3. Harrastuksesta tai itsensä toteuttamisesta nouseva idea, jolloin työntekijä eläkkeelle jäätyään jatkaa työuraansa kehittämällä harrastuksestaan liiketoimintaa 4. Eläkkeelle jäävä haluaa sijoittaa varallisuuttaan pääomasijoittajana ja yrityksen toiminnan ohjaajana muiden omistamiin yrityksiin Kuvioon 2 on koottu näistä yrittäjyyspolun elementeistä senioriyrittäjyyden yleinen viitekehys. 7\n10 Kuvio 2. Senioriyrittäjyyden viitekehys Koska siirtymävaiheen ja yrittäjyyden välinen suhde vaihtelee erilaisissa yrittäjyysuran vaihtoehdoissa, seuraavaksi kuvataan tarkemmin ensin erilaiset yrittäjäksi ryhtymisen polut ja sitten seniorina yrittäjäksi ryhtyvien erilaiset yritysidean lähteet suhteessa näihin polkuihin. Viimein tarkastellaan sitä, miten nämä vaikuttavat siirtymävaiheeseen. Luvussa neljä tarkastellaan lainsäädännön suhdetta siirtymävaiheeseen, yrittäjyysuraan ja erilaisiin yrittäjyysideoiden lähteisiin. 3.2 Erilaiset yrittäjyysprosessit ja -ideat Taulukossa 2 on hahmoteltu viimeisimpien tutkimusten pohjalta luotua neljän erilaisen lähestymistavan mallia ja sen erilaisten prosessien suhdetta erityyppisiin liikeidean lähteisiin. Taulukkoon 3 on koottu viimein yhteen erilaiset prosessit ja liikeidean lähteet. Ensimmäinen etsimisen prosessi nojaa havaittuun ongelmaan tai tarpeeseen, johon kehitetään ratkaisua. Siinä voidaan erottaa prosessin kolme vaihetta toisistaan; mahdollisuuksien identifioiminen, niiden arviointi ja hyödyntäminen. Vaiheet seuraavat johdonmukaisesti toinen toistaan. Kyseessä on rationaalinen prosessi, jossa kehitetään ja arvioidaan erilaisia ratkaisuvaihtoehtoja. Sitä ruokkii aikaisempi tieto-, osaamis- ja kokemusperusta. Toisessa löytämisen prosessissa korostuu yksilön kannalta hänen kykynsä havaita mahdollisuuksia ja yhdistää erilaisia ideoita mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja rakentaa tästä uutta liiketoimintaa. Mahdollisuuksien identifioiminen ja arvioiminen ovat toisiinsa kietoutunut prosessi, jota seuraa hyödyntämisvaihe. Kolmannessa toiminnan prosessissa kokeillaan käytännössä erilaisia ideoita ja niiden toimivuutta ja toimitaan niistä saadun palautteen pohjalta. Mahdollisuuksien identifioiminen, arvioiminen ja hyödyntäminen ovat toisiinsa kietoutunut prosessi, jossa korostuu yrittäjän aikaisemmin oppimat käyttäytymisen mallit. Yrittäjyysprosessin muotoutumiseen vaikuttavat näin ollen yritysidean erilaisten lähtökohtien lisäksi yrittäjäksi aikovan ominaisuudet, tavoitteet, toiveet ja aikomukset. Työnantajan liiketoimintaan pohjaava prosessi voi seurata yrittäjän työnantajan palveluksessa hankkimia immateriaalioikeuksia tai sellaisia työtehtäviä, joita työnantaja haluaa ulkoistaa työuran päättymisen jälkeen. Työntekijän rooli yrittäjäksi ryhtyessään on löytää erilaisista vaihtoehdoista sopiva ratkaisu työnantajan kanssa identifioituun ongelmaan, ensin tutkimalla ja arvioimalla erilaisia ratkaisuvaihtoehtoja ja sitten perustamalla yritys, jossa hän joko hyödyntää oikeuksiaan tai tarjoaa palvelujaan tai tuotteita entiselle työnantajalleen. Näissä tapauksissa tyypillistä on se, että liiketoiminta perustuu yhteistoimintaan entisen työnantajan kanssa. 8\n11 Toinen vaihtoehto on, että työntekijä on löytänyt mahdollisuuden omalle osaamiselleen tai idealleen markkinoilta ja hän pystyy tarjoamaan osaamistaan tai tuotteitaan uudella tavalla ja/tai uusille kohderyhmille, jolloin yrittäjyyden polku voi seurata löytämisen prosessia tai käytännön toiminnassa kokeiltavan idean kehittämistä. Tähän saattaisivat esimerkiksi pätkätöiden niputtamiset ja osa-aikaiset yrittäjyyden polut tarjota hyvän mahdollisuuden. Harrastukseen pohjaava polku eroaa edellisestä siinä, että liikeidealla ei ole tekemistä seniorina yrittäjäksi ryhtyvän aikaisemman työuran kanssa, vaan se perustuu hänen harrastukseensa ja haaveisiinsa muilla elämän alueilla, jolloin sen toteuttaminen seuraa löytämisen tai toiminnan prosessia. Viimeisenä yrittäjyyden lähteenä on sellainen idea, jossa yrittäjä haluaa osallistua omalla pääomasijoituksellaan muiden kehittämien liikeideoiden toteuttamiseen ja tarjota mahdollisesti omaa osaamistaan. Tässä tapauksessa kyse voi olla joko etsimisen tai löytämisen prosesseista, jolloin aikaisempi osaaminen tai yrittäjän kognitiiviset rakenteet konkretisoituvat potentiaalisten yritysten löytämisessä. Taulukko 2. Liikeidean lähteiden ja yrittäjyysprosessien väliset yhteydet Prosessin luonne Etsimisen prosessi Löytämisen prosessi Toiminnan prosessi Senioriyrittäjän liikeidean lähde 1. Työnantajan liiketoiminta X 2. Osaamiseen pohjautuva X X 3. Harrastukseen pohjaava X X 4. Pääomasijoittaja X X Näistä ideaalimalleista voi esiintyä erilaisia variaatioita, mutta olennaista senioriyrittäjyyden kohdalla on se, että kukin erilainen malli tai sen yhdistelmä asettaa erilaisia vaatimuksia siirtymäprosessille, jolloin erilaiset lainsäädännön mahdollisuudet tai esteet näyttäytyvät erilailla siirtymäprosessissa. 9\n12 Taulukko 3. Kolme erilaista lähestymistapaa yrittäjyyden käynnistämisprosessista (Kyrö et al. 2011) Toiminnan luonne Mahdollisuus Prosessin luonne Prosessin moderaattorit Mahdollisuuksien identifioiminen Mahdollisuuksien arviointi Mahdollisuuksien hyödyntäminen Yhteenveto prosessista Senioriyrittäjän tyypillinen liikeidean lähde Etsimisen prosessi Löytämisen prosessi Toiminnan prosessi Rationaalinen ja systemaattinen Havaitsemalla mahdollisuuksia Kokeillaan käytännössä prosessi, jossa haetaan ratkaisuja ympäristössä luodaan uusia rat- ideoiden toteuttamista ja havaittuun ongelmaan tai kaisuja ja yhdistelmiä niiden toimitaan niistä saadun tarpeeseen ja arvioidaan löydettyjä hyödyntämiseksi palautteen pohjalta ratkaisuvaihtoehtoja valiten niistä kussakin tapauksessa paras mahdollinen vaihtoehto Ratkaisu yrittäjän tunnistamaan Reagointi muutokseen ympäristössä Syntyy kokeilevan ongelmaan tai tarpeeseen toiminnan kautta Lineaarinen, rationaalinen ja systemaattinen ja tavoitehakuinen prosessi Epälineaarinen prosessi, joka toteutuu kognitiivisten yksilön sisäisten mallien pohjalta. Aikaisempi tieto-, osaamis- ja kokemusperusta Yrittäjyysprosessin vaiheet Perustuu ongelmaan tai tarpeeseen Seuraa identifioimista ja keskittyy ratkaisujen etsimiseen Seuraa arviointivaihetta, eli ongelmien ratkaisuvaihetta Prosessin vaiheet seuraavat toisiaan johdonmukaisesti Työnantajan liiketoimintaan liittyvä yritysidea Pääomasijoittaja Syklinen, sattumanvarainen, opportunistinen ja improvisoituun toimintaan perustuva prosessi Aikaisemmat kognitiiviset mallit Aikaisemmat käyttäytymismallit Perustuu uuteen tilanteeseen ja erilaiseen asioiden yhdistelemiseen Yhdistellään erilaisia ajatuksia ja luodaan niistä jotakin uutta Mahdollisuuksien identifioiminen ja arvioiminen ovat toisiinsa kietoutunut prosessi, jota seuraa hyödyntämisvaihe Identifiointi ja arviointi ovat kietoutuneet toisiinsa ja näitä seuraa hyödyntäminen Työuran aikana kertyneeseen osaamiseen pohjautuva idea Harrastuksesta tai itsensä toteuttamisesta nouseva idea Pääomasijoittaja Identifioiminen on seurausta yksilön toiminnasta ja kokemuksista Luodaan toiminnan prosessissa uusia keinoja ja tavoitteita reagoimalla oman toiminnan seurauksiin Mahdollisuuksien identifioiminen, arvioiminen ja hyödyntäminen ovat toisiinsa kietoutunut prosessi Kaikki kolme vaihetta ovat toisiinsa kietoutuneita Työuran aikana kertyneeseen osaamiseen pohjautuva idea Harrastuksesta tai itsensä toteuttamisesta nouseva idea 3.3 Erilaiset siirtymävaiheet eri yrittäjyysprosesseille ja -ideoille Siirtymävaihe työntekijästä yrittäjäksi on erilainen erilaisille yrittäjäksi ryhtyville ja erilaisille siirtymäprosesseille (kts. Kuvio 3). Senioriyrittäjien erilaisuutta voi rinnasta TEM:n ikäpoliittisen työryhmän suosituksiin (Ikääntyneisiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnin työryhmän julkaisu 2011). Suositukset korostavat eläkevaihetta lähestyvien työntekijöiden erilaisuutta nuorempiin verrattuna ja painottavat erilaisuuden huomioimista myös toimenpiteissä, joiden avulla yrittäjyyttä osana aktiivista ikääntymistä edistetään. Etsimisen prosessissa voidaan selkeästi erottaa yritysidean, sen kehittämisen ja hyödyntämisen vaiheet, jolloin myös siirtymävaihe ja yrittäjyyden liittyvien valmiuksien kehittäminen voidaan jaksottaa näiden mukaan. Löytämisen prosessissa kaksi ensimmäistä vaihetta kietoutuvat toisiinsa, joten niihin liittyvien valmiuksien kehittäminen tulisi tapahtua liikeidean ja kehittämisen yksilöitynä prosessina ja viimein toiminnan prosessissa siirtymävaiheessa tulisi voida toteuttaa 10\n13 kaikkia kolmea vaihetta samanaikaisesti. Silloin siirtymävaiheessa ei ole selkeitä erillisiä vaiheita. Tämä merkitsee sitä, että siirtymävaiheen mahdollistamiseksi lainsäädännön ja yrittäjän ja palkansaajan välisten erojen tulisi myös olla joustavia. Kuvio 3. Erilaiset siirtymäprosessit senioriyrittäjyyden poluissa Siirtymävaiheessa perinteisen yrittäjyyden muotojen lisäksi potentiaalisia yrittäjyyden muotoja ja roolimalleja voivat olla uudet yrittäjyyden muodot ja kokoonpanot, kuten sosiaalinen ja yhteiskunnallinen yrittäjyys, tiimiyrittäjyys ja muiden yritysmuotojen rinnalla yhtenä vaihtoehtona osuuskuntayrittäjyys. 3.4 Joustava siirtymävaihe ja joustavat markkinat Toisen palveluksesta yrittäjäksi siirtyminen saattaa olla pitkä prosessi, johon tulisi pystyä siirtymään joustavasti vaiheittain. Tämä edellyttää joustavia eläkejärjestelyjä, joustavaa suhdetta yrittäjän ja palkansaajan roolien välillä ja siirtymävaiheessa joustavaa yrittäjävalmiuksien kehittämistä. Lainsäädännön ja työelämän suomien mahdollisuuksien joustavuus on silloin edellytys senioriyrittäjyyden tukemisessa. Lainsääntö ja siitä tehtävät tulkinnat määrittävät yrittäjän ja työntekijän sekä eläkeläisen ja palkansaajan tai yrittäjän väliset rajat. Rajojen määrittelyn sijaan senioriyrittäjyyden näkökulmasta olennaiseksi muodostuvat näiden rajojen väliset joustot. Mitä joustavammin markkinoille muodostuneita rakenteita ja yrittäjyyteen siirtymisen ja työntekijän rooleja pystytään ylittämään, sitä luontevammin työntekijän polkua yrittäjäksi voidaan tukea. Kun joustavuus työntekijän kannalta koskee lainsäädännön suomia mahdollisuuksia, niin ratkaisujen kehittäminen koskee myös julkisen ja yksityisen välistä rajanvetoa markkinoilla. Ikääntymisraportti (Laine et al. 2009) painottaa rakenteellisia toimia, erityisesti julkisen palvelutuotannon tehokkuutta ja ikääntyvien henkilöiden kannustimia pysyä työmarkkinoilla. Näissä tavoitteissa ei kuitenkaan ole otettu huomioon potentiaalista yrittäjäksi ryhtymistä. Avaintekijöiksi nousevat sekä yksilölliset joustot että uudet ja innovatiiviset rakenteelliset ratkaisut. Näitä molempia voidaan kuvata joustavan markkinarakenteen avulla, jota on hahmoteltu kuviossa 4. Joustavassa markkinarakenteessa, toisin kuin aiemmin on esitetty, markkinoille tulon rajaa edeltää joustava vyöhyke, jossa kokeillaan yritysidean toimivuutta ja vasta sen jälkeen etabloidutaan markkinoille. Tämä on itse asiassa tilanne, joka kuvaa kaikkea yritystoimintaa, ei ainoastaan senioriyrittäjyyttä. Toisaalta perinteisesti on ajateltu markkinoiden muodostuvan yksityisestä kysynnästä ja tarjonnasta, vaikka julkinen kysyntä ja tarjonta erityisesti hyvinvointiyh- 11\n14 teiskunnissa muodostaa suuren osan kysyntää ja tarjontaa. Näin ollen todellisuudessa se on keskeinen osa markkinarakennetta. Kuvio 4. Joustava vyöhyke ja markkinarakenne senioriyrittäjyydessä (Muokattu Kyrö, P & 1996, 62 ) Kuinka pitkäksi joustava vyöhyke eli siirtymävaihe muodostuu ja missä vaiheessa päätös yrittäjyyteen ryhtymisestä tai siitä vetäytymisestä tehdään, vaihtelee. Jotain osviittaa voi saada GEM tutkimuksen määrittelyistä ja toisaalta tilastoista, joissa poistuma markkinoilta ajoittuu 1-5 vuoden ajalle. GEM-tutkimus (Global Entrepreneurship Monitor) on noin 60 maassa toteutettava yrittäjyyttä ja erityisesti yrittäjyysaktiivisuutta koskeva tutkimus. Siinä käytetään viitekehystä, jossa yrittäjyyteen kouluttautumisen ja mahdollisuuksien löytymisen jälkeen siirrytään aikaiseen yrittäjyyden vaiheeseen, jossa jo ollaan tekemissä liiketoiminnan käynnistämisen kanssa. Sitä seuraa maksimissaan 3,5 vuoden aikainen omistaja-johtajuuden vaihe. (kts. kuvio 5). Näillä perusteilla siirtymävaiheen pituuden voidaan arvioida asettuvan 1-5 vuoden väliin tapauksesta riippuen. Kuvio 5. Yrittäjyysprosessin vaiheet ja kesto sovellettuna GEM tutkimuksen määrittelyjä (Global Entrepreneurship Monitor, GEM 2008) 12\n15 Kahden vuoden keskimääräisen eläkeiän nostamisen kannalta nämä aikarajat yksilön kohdalla ovat siis vähintään kaksinkertaisia, vaikka yrittäjä luopuisikin yrityksestään aikaisen vaiheen yrittäjänä. Toisaalta rakenteelliset muutokset ja julkisen palvelutarjonnan uudelleen järjestelyt luovat erilaisia mahdollisuuksia ja rajapintoja seniorina yrittäjiksi lähtevien tuotteiden ja palvelujen kysynnälle. Tämä edellyttää julkisen ja yksityisen kysynnän rajapinnan joustavoittamista ja senioriyrittäjyyden mahdollisuuksien hyödyntämistä julkisten velvoitteiden hoitamisessa. Käytännössä siis kysynnän ja tarjonnan tulisi huomioida sekä julkisen että yksityisen sektorin kysyntä ja tarjonta, samoin kuin nykyisin yhä enenevässä määrin näiden sekoittuminen toisiinsa. Erityisesti Suomen kaltaisessa hyvinvointiyhteiskunnassa meneillään olevassa rakenteellisessa murroksessa näitä rajoja joudutaan uudelleen määrittelemään, kehittämään lainsäädäntöä ja löytämään uusia ratkaisuja. Tällöin uusien senioriyrittäjiksi ryhtyvien markkinat määrittyvät sen mukaan, kuinka joustavia yksityisen ja julkisen sektorin rajoja ylittäviä palveluratkaisuja voidaan kehittää. Ongelmaksi muodostuu se, että lainsäädäntö paljolti rakentuu julkisen ja yksityisen välisten erojen määrittämisen pohjalta. Lainsäädännön rooli siirtymävaiheessa vaihtelee. Eläkelainsäädäntö luo yleiset periaatteet ja pelinsäännöt siirtymävaiheelle ja sen jälkeisen yrittäjyysuran houkuttelevuudelle ja harjoittamiselle. Työlainsäädäntö taas mahdollistaa tai rajoittaa yrittäjyysvalmiuksien kehittämistä siirtymävaiheessa ja yrityksen toimintaan liittyvä mm. verolainsäädäntö taas tulkitsee yrittäjän roolia ja määrittelee erot yrittäjän ja palkansaajan välillä. Koska yrittäjäpolku on aina toimintaympäristöönsä sidottu myös ne säännökset ja tulkinnat, jotka liittyvät yritysten tuotteiden ja palveluiden käyttöön ja yrityksen toimialan yleisiin toimintaedellytyksiin voivat joko mahdollistaa tai estää yrittäjäksi ryhtymistä ja yritystoiminnan toimintaedellytyksiä ja elinkykyä. Kun tarkastellaan maaseutumaisten alueiden elinkykyä, niin esimerkiksi hankintalain kehityksellä ja soveltamisella voi olla keskeinen merkitys alueellisen yritystoiminnan edistämisessä. 4. Lainsäädännön ja markkinoiden joustot senioriyrittäjyyden lähtökohtana ja mahdollistajana 4.1 Johdanto Seuraavassa tarkastellaan sitä, miten joustavasti palkansaaja voi nykylainsäädännön mukaan siirtyä senioriyrittäjäksi ja miten tätä joustavuutta voitaisiin lisätä. Tavoitteena on selvittää, miten nykyinen lainsäädäntö ja hallitusohjelman tavoitteet suhteutuvat joustavuuden lisäämiseen toisaalta julkisen ja yksityisen sektorin ja toisaalta palkansaajan ja yrittäjän välillä, ja miten jo ennen eläkkeelle siirtymistä voidaan tukea palkansaajan siirtymistä yrittäjäksi. Eläkelainsäädännön avulla mahdollistetaan joustavat eläkeratkaisut työurien pidentämisessä, kun taas työlainsäädännöllä voidaan helpottaa seniorin yrittäjäuralle siirtymistä jo vuosia ennen varsinaista siirtymistä. Verolainsäädännön tulkinnoilla vaikutetaan siihen, milloin ja miten palkansaajasta tulee verotuksen osalta yrittäjä. Muu yritystoimintaan liittyvä lainsäädäntö taas määrittelee yrityksen toimintaa ja sen toimintaympäristöä. 13\n16 4.2 Eläkelainsäädännön joustot ja mahdollisuudet senioriyrittäjyydelle Eläkelainsäädännön yleiset lähtökohdat ja eläkkeensaajat Eläkkeensaajia oli vuonna 2010 yhteensä noin henkilöä. Tämä joukko jo eläkkeellä olijoita kuuluu senioriyrittäjyyden potentiaaliin. Yksityisen sektorin eläkkeensaajia oli noin ja julkisen sektorin noin Yrittäjäeläkkeen saajia oli yhteensä noin ja Maatalousyrittäjien eläkkeen saajia noin Kunta-alan vakuutettuja oli samana vuonna noin henkilöä ja eläkkeensaajia yhteensä noin Samaan aikaan valtion eläkelain mukaista eläkettä sai noin henkilöä ja lisäksi vakuutettuja palkansaajia oli noin (Tilasto Suomen eläkkeen saajista 2010) Luvut osoittavat, että leimallista Suomen eläkejärjestelmälle on se, että eläkkeensaaja voi nauttia samanaikaisesti useita eläkkeitä. Eläketurvakeskuksen mukaan tulevaisuudessa yleistyvät yhä enemmän tilanteet, joissa sama henkilö saa eri eläkelajien mukaista eläkettä eri eläkejärjestelmistä. (Tilasto Suomen eläkkeen saajista 2010). Näin ollen vaikka tarkkaa senioriyrittäjyyden potentiaalia eläkkeelle jäämässä olevista ei näiden tietojen pohjalta voi määrittää, yleisesti ottaen sekä eläkkeellä jo olevat työkykyiset että eläkkeelle jäämässä olevat muodostavat suhteessa noin 2,3 miljoonaan palkansaajaan nähden varsin suuren potentiaalin senioriyrittäjyydelle. Eläkelainsäädännöllä on näin merkittävä rooli senioriyrittäjäksi siirtymisen mahdollistajana. Vuoden 2005 työeläkeuudistuksen tavoitteena oli siirtää keskimääräistä eläkkeelle siirtymisen ikää 2-3 vuodella sekä sopeuttaa uusi eläkejärjestelmä vastaamaan paremmin ja joustavammin keskimääräisen eliniän kasvuun. Palkansaaja voi nykyisin siirtyä vanhuuseläkkeelle joustavasti vuotiaana. Varhennetulle vanhuuseläkkeelle on mahdollista siirtyä 62 vuotta täytettyä. Mikäli palkansaaja haluaa olla ansiotyössä eläkkeen rinnalla, karttuu hänelle uutta eläkettä 1,5 prosenttia vuodessa 68 ikävuoteen asti ja eläkkeelle siirtymistä voi lykätä sen jälkeenkin, jolloin eläkkeeseen lasketaan pysyvä lykkäyskorotus, joka on 0,4 prosenttia jokaiselta lykätyltä kuukaudelta Eläkelainsäädännön joustavuus siirtymävaiheessa - miten joustavasti lainsäädäntö mahdollistaa yrittäjäksi siirtymisen Jo eläkkeellä olevan senioriyrittäjien potentiaalin lisäksi, merkittävä joukko löytyy niistä, jotka ovat tulevaisuudessa jäämässä eläkkeelle. Heidän näkökulmastaan yrittäjäksi ryhtymisen päätökseen vaikuttaa se, miten joustavasti eri eläkejärjestelmistä voi siirtyä senioriyrittäjäksi. Seuraavaksi kuvaamme tätä tilannetta eri eläketyyppien näkökulmasta. Työntekijän, Yrittäjän ja Maatalousyrittäjän eläkelaki: Yrittäjän eläkelaki ja työntekijän eläkelaki ovat eläkkeelle siirtymisen ajankohdan ja eläkekertymän suhteen samanlaiset. Yrittäjä kuitenkin voi saada vanhuuseläkettä, vaikka hän jatkaisikin yrittäjänä eläkkeelle siirtymisen jälkeen. Palkansaajan kohdalla vanhuuseläke sen sijaan alkaa vasta kun työntekijä on lopettanut sen työn, jonka perusteella hän hakee vanhuuseläkettä. Eläkkeellä yrittäjäksi ryhtyessään palkansaaja ei menetä ansaitsemiaan eläke-etuja, eikä hänen tarvitse myöskään nykyisin maksaa yrittäjäeläkemaksuja. Hänellä kuten jo yrittäjänä eläkkeellä yritystoimintaansa jatkavallakin on kuitenkin mahdollisuus vakuuttaa yritystoimintaansa vapaaehtoisesti, jolloin karttuma, 1,5 prosenttia vuodessa tulee maksuun aikaisintaan, kun hän täyttää 68 vuotta. Yritystoiminnasta saadut tulot eivät vähennä palkansaajan eläkettä eli eläkkeen avulla 14\n17 hän voi taata itselleen tietyn perustulon. Maatalousyrittäjän eläkelain piirissä on olemassa myös erillinen sukupolvenvaihdosjärjestelmä. Eläkejärjestelmiemme välille on rakennettu palkansaajan ja yrittäjän välinen superkannustinloukku. Työuran pidentämiseen tähtäävät kannustinjärjestelmät tukevat sitä, että palkansaaja olisi töissä pidempään, mutta jos hän päättää siirtyä senioriyrittäjäksi, saman superkertymän saamiseen liittyy yrittäjäriski ja lisäksi kannustinkarttuman saa vasta kun täyttää 68 vuotta. Kun on hyvin epätodennäköistä, että aloittava yrittäjä yltää samaan tulotasoon kuin uransa lopussa oleva palkansaaja, superkannustin voi estää yrittäjäksi ryhtymistä. Valtion ja Kunnallinen eläkelaki: Valtion eläkelain piirissä oleville työntekijöille voidaan järjestää valtiovarainministeriön määräysten pohjalta lakisääteistä eläketurvaa parempi eläketurva. Valtion liikelaitoksen palveluksessa oleville se voidaan järjestää liikelaitoksen esityksestä. Kunnallinen eläkelaitos voi järjestää työntekijöilleen myös lisäeläketurvan. Joustavuutta lisää se, että lisäeläketurvaa ei menetä, vaikka palkansaaja käynnistäisikin yritystoiminnan. Lisäksi tietyillä ammattiryhmillä (esim. poliisi, peruskoulunopettajat, tullimiehet) on erikseen määrätyin ehdoin alhaisempi eläkeikä. He ovat siten potentiaalisia aikaistettuja senioriyrittäjiksi ryhtyviä. Valtion eläkelaki poikkeaa muista eläkejärjestelmistä siten, että jos työntekijä ollessaan kahdessa tai useammassa eläkelain mukaisessa palvelusuhteessa päättää niistä yhden tai useamman jäädäkseen eläkkeelle, hän saa myös muista jatkuvasta palveluksesta maksetuista työansioista karttuneen eläkkeen, mutta voi halutessaan saada lopettamansa työsuhteen eläkettä, vaikka hän jatkaisikin muuta tai muita työsuhteitaan. Näin palkansaajan on mahdollisuus valita joustavasti itselleen sopivin vaihtoehto vaikka hän käynnistäisikin yritystoimintaansa. Eläkelainsäädännön keinot joustavuuden tukemiseksi - mitkä keinot tukevat senioriyrittäjäksi kehittymistä siirtymävaiheessa Kun palkansaaja haluaa kehittää yrittäjyyteen liittyviä tietoja ja taitoja jo ennen kuin hän perustaa oman yrityksen tai käynnistää toimintaa rinnan työntekijäuran kanssa, eläkelainsäädännössä on tähän joustavia mahdollisuuksia kuten osa-aikaeläke, varhennettu vanhuuseläke ja työkyvyttömyyseläke. Osa-aikaeläkkeen voi saada aikaisintaan 58 -vuotta täyttänyt palkansaaja, jolla ei ole muuta työeläkettä ja joka siirtyy kokoaikaisesta työstä osa-aikaiseen työhön. Osa-aikaeläkkeelle voi jäädä joko ennen 68 vuoden ikää (1947 tai myöhemmin syntyneet) tai 65 vuoden ikään saakka (ennen vuotta 1947 syntyneet). Osa-aikaeläke tarjoaa siis mahdollisuuden myös joustavaan yrittäjäksi siirtymiseen erityisesti osaamiseen ja harrastuksen/itsensä toteuttamisen yrittäjyyspoluissa. Osaaikaeläke mahdollistaa sen, että palkansaaja voi valmistautua yrittäjyyden tietojen ja taitojen omaksumiseen jo työssäoloaikana. Varhennettua vanhuuseläkettä voi saada aikaisintaan 62 vuotta täyttänyt palkansaaja. Tähän aikarajaan on olemassa julkisen sektorin eläkelaissa sekä merimieseläkelaissa tiettyjä lievennyksiä. Eläkkeen varhennus pienentää karttunutta eläkettä pysyvästi. Varhennetusta vanhuuseläkkeestä voisi hyötyä sellainen alkava senioriyrittäjä, joka on valmis aloittamaan yritystoiminnan mahdollisimman nopeasti mutta kuitenkin eläketurvaa saaden. Varhennetulle vanhuuseläkkeelle siirtyisivät oletettavasti sellaiset senioriyrittäjät, joiden liiketoiminta käynnistyy nopeasti esi- 15\n18 merkiksi työnantajan liiketoimintapolkua seuraten ja jotka pitävät osan eläke-etuuden menettämistä kannattavana, koska oletettavat hyödyt yritystoiminnasta ovat sitä suuremmat. Työkyvyttömyyseläke voidaan myöntää työeläkejärjestelmässä vuotiaille henkilöille, jolla on työkykyä alentava sairaus ja jonka ei voida kohtuudella olettaa kykenevän johonkin muuhun ansiotuloon kun otetaan huomioon hänen ikänsä, koulutuksensa, aikaisemman toimintansa, asumisolosuhteet ja muut näihin verrattavat seikat. Julkisella sektorilla riittää kun henkilö todetaan kykenemättömäksi omaan työhönsä, jolloin erilainen hänelle soveltuva työ yrittäjänä voi olla houkutteleva mahdollisuus. Eläkekarttuman kasvattamismahdollisuus virallisen eläkeiän jälkeen saattaa estää yrittäjäksi ryhtymistä niiden palkansaajien osalta, joille turvallisempi vaihtoehto tulojen ja sitä kautta eläkekarttuman kasvattamiselle on pysyä palkansaajana. 4.3 Työlainsäädäntö yrittäjyyteen siirtymisen mahdollistajana Työlainsäädännön yleiset lähtökohdat Työlainsäädäntö on uusittu viimeisen kymmenen vuoden aikana lähes kokonaan. Työlainsäädännön valmistelusta ja kehittämisestä vastaa työ- ja elinkeinoministeriö. Sen kehittäminen perustuu kolmikantayhteistyöhön ministeriön sekä työntekijöiden ja työnantajien etujärjestöjen kesken. Lisäksi palkansaajien työehtoja määrittävät mm. alakohtaiset työehtosopimukset. Seuraavassa keskitymme siihen, millä tavalla työlainsäädäntö tukee yksilöllisten yrittäjyyspolkujen mukaista joustavaa siirtymistä palkansaajasta yrittäjäksi. Vaikka emme tarkastele lainsäädäntöä työttömän työnhakijan näkökulmasta, on syytä todeta, että mahdollisesti irtisanottavalla palkansaajalla on lomautuksen tai työttömyyden varalta olemassa pelisäännöt ansioturvasta sekä mahdollisuus siirtyä yrittäjäksi 18 kuukauden ajaksi menettämättä oikeutta työttömyyspäivärahaan. Tätä mahdollisuutta yrittäjyyden kokeilemiseen voivat maaseutumaiset kunnat käyttää esimerkiksi silloin, kun yritykset ja julkisen sektorin toimijat uudelleen järjestelevät toimintojaan ja lopettavat yksiköitään. Työlainsäädännön joustavuuden arviointi tapahtuu kahdella tasolla: viranomaistoiminnan ja palkansaajan ja työantajan yhteisen keinovalikoiman tasolla. Viranomaisten toimintaa ohjaavat yhdenvertaisuuslaki, laki julkisesta työvoimapalvelusta ja laki julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain muuttamisesta sekä valtioneuvoston päätös työllisyyspoliittisesta rakennetuesta. Työnantajan ja palkansaajan yhteistoimintaa, työhyvinvointia ja osaamisen kehittämistä säätelevät vuorotteluvapaalaki, opintovapaalaki, opintovapaan asetus, laki yhteistoiminnasta yrityksissä, työterveyshuoltolaki, sairausvakuutuslaki ja työturvallisuuslaki. Alakohtaisia työehtosopimuksia emme ole tässä tutkimuksessa huomioineet. Työlainsäädännön joustavuus siirtymävaiheessa - miten joustavasti lainsäädäntö mahdollistaa yrittäjäksi siirtymisen Viranomaisten mahdollisuudet edistää senioriyrittäjyyttä Viranomaisten toimintaa ohjaavan Yhdenvertaisuuslain (2004) tarkoituksena on edistää ja turvata yhdenvertaisuuden toteutumista sekä tehostaa syrjinnän kohteeksi joutuneen oikeussuojaa. Laissa ei kuitenkaan ole erikseen velvollisuutta laatia suunnitelmaa eri-ikäisten ihmisten yhdenvertaisuudesta. Koska seniorina yrittäjäksi ryhtyminen on uusi ilmiö, ja vaikka yhdenvertaisuus- 16\n19 laki nykymuodossaankin velvoittaa huomioimaan ikääntyvien erikoistarpeet, niin käytännössä näin ei välttämättä tapahdu. Työurien pidentäminen senioriyrittäjänä on kuitenkin yhtä varteenotettava vaihtoehto kuin palkansaajan nykyisen työuran pidentäminenkin, vaikka se ei välttämättä juolahda mieleen. Näin ollen työvoimapalvelujen henkilöstön asiantunteva rooli senioriyrittäjäksi ryhtymisessä korostuu. Lain julkisesta työvoimapalvelusta (2002) tarkoituksena on mm. auttaa työnhakijaa saamaan haluamaansa, hänelle soveltuvaa työtä ja koulutusta sekä työnantajaa hankkimaan tarvitsemaansa työvoimaa. Työnhakija-asiakkaalle tarjottavien työvoimapalvelujen tulee perustua asiakkaan tarpeisiin ja vapaaseen valintaan sekä tukea hänen työllistymistään ja pysymistään vapailla työmarkkinoilla. Laki korostaa alueellisen kysynnän ja tarjonnan tasapainottamista, seikka jolla on suuri merkitys nimenomaan rakennemuutoskunnissa. Lain lähtökohtana on palkansaajan oikeus saada tietoa työllistymispalveluista riippumatta esimerkiksi iästä. Laki velvoittaa laatimaan suunnitelmat palkansaajan iästä riippumatta ja tarkastelemaan alueen palvelutarjonnassa olevia katvealueita mm. seutukuntayhteistyön muodossa. Nykyisen lain kaikkia kohtia voidaan soveltaa myös yksilöllisten yrittäjyyspolkujen tukemisessa, kyse on enemmänkin tarveharkinnasta ja lain tulkinnasta. Laki mahdollistaa myös seudullisen yhteistyön käynnistämisen senioriyrittäjyyden näkökulmasta ilman muutostarvetta. Vastaavasti voidaan työvoimapoliittinen aikuiskoulutus ja koulutuksen ajalta maksettavat etuudet -pykälän nojalla oikeuttaa senioreille annettavaa yrittäjyyttä tukevaa koulutusta, jonka tarkoitus on täydentää tarvittavia tietoja ja taitoja liikkeenharjoittamisessa eri yrittäjyysmuodoissa samaten kuin kuntoutus-, koulutus- tai työntekomahdollisuuksien järjestäminen vastaavassa tilanteessa olevalle. Nämä kaikki ovat olemassa olevia mahdollisuuksia edistää senioriyrittäjyyttä koulutuksellisin keinoin. Valtioneuvoston päätös työllisyyspoliittisesta rakennetuesta mahdollistaa työmarkkinarakennetasolla tapahtuvien kokeilujen suorittamisen ja siten myös esimerkiksi alueellisten senioriyrittäjyyden kokeilujen käynnistämisen. Kun yllä olevat mahdollisuudet koskevat niitä keinoja, joilla viranomaiset voivat edistää senioriyrittäjyyttä ja luoda siihen erilaisia kokeilumahdollisuuksia, seuraavassa on niitä työlainsäädännön suomia mahdollisuuksia, joilla yksittäiset senioriyrittäjäksi aikovat voivat itsenäisesti tai sopimalla työnantajansa kanssa lisätä yrittäjyysvalmiuksiaan. Yrittäjiksi aikovien mahdollisuudet hankkia yrittäjyysvalmiuksia Vuorotteluvapaalain tarkoituksena on edistää palkansaajan työssä jaksamista ja samalla tarjota työttömälle määräaikainen harjoittelupaikka. Vuorotteluvapaan kesto on maksimissaan yksi vuosi ja sitä voi anoa uudelleen viiden vuoden kuluttua edellisen päätyttyä. Vuorotteluvapaata voi käyttää myös ammatilliseen pätevöitymiseen tai yrittäjyyskokemuksen hankkimiseen ja siten sen avulla voidaan lisätä joustavaa siirtymistä senioriyrittäjäksi joko yrittäjyysvalmiuksien oppimiseksi tai yrityskokeilujen toteuttamiseksi. Työ- ja elinkeinotoimisto voi myöntää harkintansa mukaan kokoaikatyöstä vapaaehtoisesti osaaikatyöhön siirtyvälle osa-aikalisää, joka on noin puolet kokoaikatyön ja osa-aikatyön palkan erotuksesta. Vapaaehtoinen osa-aikatyö voi edesauttaa joustavaa siirtymistä senioriyrittäjäksi. 17\n20 Opintovapaalaki ja oikeus koskee lähinnä palkansaajan nykyisen ammatillisen pätevyyden lisäämistä, mutta tulevaisuudessa sitä voitaisiin soveltaa myös tulevien senioriyrittäjien ammattitaitoa täydentävänä instrumenttina, jonka mukaan työvoimapalvelu valvoisi opintojen etenemistä. Opintovapaaseen on oikeutettu työ- ja virkasuhteessa oleva palkansaaja, jonka päätoiminen palvelussuhde samaan työnantajaan on kestänyt vuoden. Opintovapaata voi anoa vuodeksi kerrallaan kaksi kertaa viiden vuoden aikana. Opintovapaa mahdollistaa vaiheittaisen yrittäjyysvalmiuksien hankkimisen ja kokeilujen toteuttamisen. Yhteistoimintalain tavoitteena on yhteisymmärryksessä kehittää yrityksen toimintaa ja työntekijöiden mahdollisuuksia vaikuttaa yrityksessä tehtäviin päätöksiin, jotka koskevat heidän työtään, työolojaan ja asemaansa yrityksessä. Tarkoituksena on myös tiivistää työnantajan, henkilöstön ja työvoimaviranomaisten yhteistoimintaa työntekijöiden aseman parantamiseksi ja heidän työllistymisensä tukemiseksi yrityksen toimintamuutosten yhteydessä. Lakia voidaan soveltaa myös palkansaajista senioriyrittäjäksi siirtyvien kouluttautumismahdollisuuksien tarjoajana erityisesti kun kyseessä on työnantajan liiketoimintaan suuntautuva senioriyrittäjyys ja/tai tilanteissa, jotka saattavat johtaa lomautus- tai irtisanomistarpeisiin. 4.4 Yritystoimintaan liittyvä lainsäädäntö Yritystoimintaan liittyvän lainsäädännön yleiset lähtökohdat Yritystoimintaan liittyvässä lainsäädännössä senioriyrittäjän asema aloittavana yrittäjänä ei poikkea minkään muun ikäryhmän asemasta lainsäädäntö on neutraali iän suhteen. Lainsäädäntö ei siis huomioi erikseen sitä, missä elämänvaiheessa yrittäjyys alkaa. Sen sijaan esimerkiksi yritysmuotojen joustavuus tai lakien tulkinnat senioriyrittäjän näkökulmasta voivat olla edistämässä tai estämässä yrittäjyyspäätöstä. Yritysmuotoja koskeva lainsäädännön rooli senioriyrittäjyydessä Vuonna 2006 voimaan tulleessa uudessa osakeyhtiölaissa kiinnitettiin huomiota pienten osakeyhtiöiden asemaan rajoituksia ja muotomääräyksiä vähentämällä ja menettelytapoja uudistamalla. Lain selkeyttäessä ja joustavoittaessa yhtiön hallinnointia se voi helpottaa senioriyrittäjäksi ryhtymisen aloittamiskynnystä. Osakeyhtiötä kevyemmällä ratkaisulla yksinyrittäjä voi aloittaa ammatinharjoittajana toiminnan perustuessa pääsääntöisesti yrittäjän omaan ammattitaitoon. Se voi soveltua erityisen hyvin senioriyrittäjän omaan osaamiseen tai harrastukseen perustuvaan yrittäjyyspolkuun. Senioriyrittäjän näkökulmasta osakeyhtiötä riskittömämmän ja joustavamman vaihtoehdon tarjoaa osuuskunta. Siinä yrittäjän ja palkansaajan rajanveto on joustava ja palkansaaja voi toimia yrittäjämäisesti kuitenkin säilyttäen palkansaajan lakisääteiset oikeudet osuuskunnan vastatessa hallinnoinnista ja taloudellisesta raportoinnista. Muita mahdollisia yritysmuotoja ovat mm. avoin yhtiö tai kommandiittiyhtiö. Nykyiset yritysmuodot tarjoavat riittävän laajan ja joustavan valikoiman senioriyrittäjyydelle ja sen eri muodoille. 18\nKouvolan alue 25.9.2012\nKouvolan alue 25.9.2012 Koulutus perustuu keväällä 2012 tehtyyn selvitykseen: Polut senioriyrittäjiksi neljällä DEMO-verkoston pilottipaikkakunnalla (Tuokkola, Nieminen, Huotari) Mitkä ovat reitit senioriyrittäjiksi?


kirjoittanut joyourself ilmaisia rakastelu videoita\nKauneinta pornoa ja ilmaiset eroottiset videot tältä! Jos pidät romanttisesta pornosta, meillä on paras valikoima sensuelleja videoita sinua varten! Kauneinta pornoa ja ilmaiset eroottiset videot tältä! Naisen valinta -kategoriassa olemme koonneet yhteen parhaat naisystävälliset porno- ja erotiikkavideot. Rakastelu yö Seksi videos - Ilmainen Porno ja XXX seks Videoita.fi - Suomalaisia metsästysvideoita ja -valokuvia Rakastelu yö Paras porn XXX porno! Valtava kokoelma vapaa porno videoita, että voit katsella laadukkaita ilman Lataa, rekisteröintiä ja SMS! Tule ja Katso uusi online porno joka päivä. Videoita yhteensä: 1114 kpl: Videoita katsottu: kertaa: Paikalla nyt 0 jäsentä, 11 vierasta. Ilmaisia kuvia, ilmaisia kuvia, ilmaisia vektorikuvia, ilmaisia piirroksia, ilmaisia videoita, suosittuja kuvia rakkaus taustakuva aamu musiikki kukat luonto auto liike-elämä talo sydän.\nRakastella: Joyourself ilmaisia rakastelu videoita\nLisätty: Katsottu: Kommentteja: Arvosteluja: 09:23 4035 kertaa 3 kpl 6 kpl (3.67) Karhuhaukkuja 2017 Liivikoirana Rentoniemen Peko. Lisätty: Katsottu: Kommentteja: Arvosteluja: 15:46 2353 kertaa 2 kpl 3 kpl (5) NH: Hirvijahti Moose Hunting 2018 Tässä jaksossa seuraamme Kallen hirvenpyyntisyksyn etenemistä. Lisätty: Katsottu: Kommentteja: Arvosteluja: 11:43 1952 kertaa 0 kpl 3 kpl (4.5) Majavan metsästys 2017 - Beaver hunting in Finland Kevän 2017 majavanpyyntivideo. Sensuellissa pornossa, mies tekee parhaansa tyydyttäkseen naisen, tehden mitä tahansa se vaatiikaan: intohimoista hyväilyä, suuseksiä, sormetusta ja hierontaa. Lisäksi iloisesti yllättynyt eri tyyppisiä tyttöjä brunette blondi, hoikka ja pieni, malli näyttä ja village typerys, Busty naisia, naisten Euroopan, Aasian ja latinalaisia kirjaimia.\nSeksi videos: Joyourself ilmaisia rakastelu videoita


Jari Sarasvuosta asuntosijoittaja\nMaanantai 26.1.2009 klo 14.57 (päivitetty klo 15.24)\nJari Sarasvuo ja nippu jääkiekkoilijoita ovat sijoittaneet vuokra-asuntoihin.\nTrainers' Housen toimitusjohtaja Jari Sarasvuo satsasi miljoona euroa vuokra-asuntoihin. Sarasvuo on kolmanneksi suurin sijoittaja pääomarahastossa, joka osti pääkaupunkiseudulta ja kehyskunnista 500 asuntoa, jotka se aikoo vuokrata eteenpäin.\nSamaisen rahaston sijoittajista löytyy myös jääkiekkoilijoita. Mukana ovat Mikko Koivu, Saku Koivun puoliso Hanna sekä veljesten äiti Tuire. Kukin sijoitti rahastoon 100 000. Valmentajana tunnettu Raimo Summanen sijoitti 50 000.\nSuurimman satsauksen, reilut kuusi miljoonaa, teki Rauno Puolimatka yhtiönsä Rausannen kautta.\nRahastolla on kovat tavoitteet, sillä se aikoo nousta "Suomen suurimmaksi vapaarahoitteisten asuntojen omistajatahoksi vuoteen 2015 mennessä". Sijoittajana siinä on kolmisenkymmentä yritystä, yksityishenkilöä ja instituutiota.\nTrainers' Housen lokakuisessa osavuosiraportissa Sarasvuo mainitsi taantuman tarjoavan tilaisuuden "ratkaisevaan irtiottoon". Jääkin nähtäväksi tarkoittiko hän sillä asuntosijoittamista.\n- Olen polttanut näppini viime aikoina tarpeeksi monta kertaa, kun olen kuunnellut kuinka sijoittajille puhutaan suurista linjoista ja kasvusta, Sarasvuo kertoo Taloussanomille.\n- Vuokra-asuntobisnestä ymmärtää tyhmempikin, Sarasvuo kommentoi lehdelle.\nSarasvuo tienasi vuonna 2007 27 miljoonaa euroa käteisenä, Trainers' House yhdistyi Satama Interactiven kanssa. Tässä valossa sijoitus ei tunnu vielä kovin mittavalta.


Ystävällisin terveisin: Väritellään leimakuvia- haaste #1 (KK)\nVäritellään leimakuvia- haaste #1 (KK)\nKoukussa kortteihin- sivuston Väritellään leimasinkuvia-osioonkin on saatu ensimmäinen haaste! Ja osallistuin toki minäkin :) Tämän ensimmäisen haasteen ohje oli sanallinen: kortin pääväreinä oli oltava vihreä, oranssi ja valkoinen. Ja luonnollisesti väritetty leimasinkuva tulee kortista löytyä.\nItseltäni valmistui kortti tarpeeseen, olin luvannut tämän tehdä "tilaustyönä" (sukulaisille), jotka ovat osallistumassa eräille 60-vuotiskekkereille. Enkelin väritys nyt on mitä on, mutta aloittelijoitahan tässä vasta ollaankin.\nKortti toimitettiin tänään antajille ja onneksi se kelpasi. Tarkoitus kun oli tehdä parikin vaihtoehtoista korttia, mutta kas kun se aika viikolla vaan kummasti jonnekin katosi...\nSinänsä tämän haasteen tehtävänanto oli minulle mieluinen ja juuri passeli, että tykkään värittää Distress Inkeillä (joilla enkeli siis on väritetty), mutta omistan vain kaksi ko. mustetta: Peeled Paint täyttöpullona ja Spiced Marmalade tyynynä. Eli toisin sanoen minulta löytyy vain vihreä ja oranssi :) Tuo täyttöpullokin on minulle eksynyt erehdyksessä joskus vuosikausia sitten (itseasiassa aikavälillä 2005 syksy-2006 kesä tarkalleen ottaen), mutta enpä ole sille mitään käyttöä keksinyt. Ennen kuin nyt kun tähän leimasinkuvien värittelyhommaan olen alkanut tehdä tuttavuutta.\nTässä vielä lähikuvaa kortista.\nLähettänyt Sinikka klo 23.05\nTunnisteet: KK, värihaaste, värihaaste1, värittely\nMari 23.5.2010 23.22\nKaunis ja sopusointuinen kortti :)\nValokuvatorstai #168 - Viesti\nKK Tekniikkakymppi - Masking\nKK haaste nro 4\nTaitotaivaan haaste (TThaaste) #1\nPenny Black Saturday Challenge #100 - Ensimmäinen ...\nÄitienpäivä osa 3\nÄitienpäivä osa 2, äitienpäiväteema jatkuu\nÄitienpäivä osa 1


Jopa perustuslaki voi olla esteenä Tuija Nurmen ja muiden ex-kansanedustajien sopeutumiseläkkeen perumiselle - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJopa perustuslaki voi olla esteenä Tuija Nurmen ja muiden ex-kansanedustajien sopeutumiseläkkeen perumiselle\nKotimaa Julkaistu 29.11.2017 18:42\nIhmetystä on herättänyt muun muassa kokoomuksen entisen kansanedustajan Tuija Nurmen toiminta. Hän on nostanut vuodesta 2011 lähtien sopeutumiseläkettä, mutta työskentelee yleislääkärinä Terveystalossa. Lehtikuva\nEx-kansanedustajien sopeutumiseläkejärjestelmän muuttaminen ei välttämättä onnistu sormia napsauttamalla, arvioivat keskustan ja sinisten eduskuntaryhmien puheenjohtajat.\nEduskunnan puhemiehen Maria Lohelan (sin.) ja eduskuntaryhmien puheenjohtajien on määrä keskustella lähiviikkoina keskustelua herättäneestä sopeutumiseläkejärjestelmästä.\nIhmetystä on herättänyt muun muassa kokoomuksen entisen kansanedustajan Tuija Nurmen toiminta. Hän on nostanut vuodesta 2011 lähtien sopeutumiseläkettä, mutta työskentelee yleislääkärinä Terveystalossa. Iltalehden mukaan Nurmi on laskuttanut Terveystaloa perheyhtiönsä kautta, mutta ei ole nostanut palkkaa perheyhtiöstä.\nEnnen vuotta 2011 eduskuntaan valitut kansanedustajat ovat oikeutettuja sopeutumiseläkkeeseen, jos he ovat työskennelleet kansanedustajina vähintään seitsemän vuotta. Sopeutumiseläke korvattiin vuonna 2011 sopeutumisrahalla, jonka edut ovat sopeutumiseläkettä suppeampia.\nEduskuntaryhmien puheenjohtajien mukaan Lohela on teettänyt selvityksiä sopeutumiseläkejärjestelmään liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Antti Kaikkosen (kesk.) ja Simon Elon (sin.) mukaan järjestelmän muuttaminen ei ole välttämättä pelkkä läpihuutojuttu.\n– Tällaisen taannehtivan lainsäädännön tekeminen ei ole aivan yksinkertaista, siinä voi olla perustuslaillisiakin ongelmia, Kaikkonen sanoi STT:lle.\n– Varmasti tässä herää omaisuuden suojaan ja perusteltuihin odotuksiin liittyviä perustuslaillisia kysymyksiä, että voidaanko taannehtivasti muuttaa perusteltua odotusta siitä, että henkilö saa sopeutumiseläkettä, joka aikanaan hänelle on kuitenkin luvattu, Elo puolestaan arvioi.\nKaikkosen ja Elon mielestä Nurmen tapaus ei anna hyvää kuvaa sopeutumiseläkejärjestelmästä.\n– Se on yksi niistä tapauksista, joiden takia tämä asia on nyt keskusteluun noussut. Ihmiset näkevät että tässä järjestelmässä on väärinkäytöksen mahdollisuus, Elo sanoo.\n– Sinisten mielestä järjestelmän täytyy olla sellainen, että se kestää kriittisen tarkastelun ja saa kansalaisten hyväksynnän. Nämä julkisuudessa olleet tapaukset osoittavat, että nykyisellään tässä on ongelmia, Elo painottaa.\nKaikkonen ja Elo eivät halua vielä arvioida, miten järjestelmää pitäisi muuttaa epäkohtien poistamiseksi. Yhtenä vaihtoehtona on esitetty sitä, että ansiotulojen ohella myös entisten kansanedustajien pääomatulot vaikuttaisivat sopeutumiseläkkeen saantiin.\n– Katsotaan sen jälkeen näitä jatkoaskelia, kun olemme kuulleet puhemiehen ajatuksia asiasta, Kaikkonen sanoo.\nMyöskään kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kalle Jokinen ei keskiviikkona osannut sanoa, millä tavalla sopeutumiseläkejärjestelmää pitäisi muuttaa epäkohtien poistamiseksi.\n– Käydään nyt selvitykset läpi puhemiehen kanssa, tehdään sitten arvio mikä tilanne on, Jokinen sanoi STT:lle.\n– Tällaiset ylilyönnit eivät ole tämän järjestelmän tarkoitus, Jokinen sanoi.\nKokoomuksen puheenjohtaja ja valtiovarainministeri Petteri Orpo paheksui tiistaina Nurmen tapausta Iltalehden haastattelussa.\n– Jos entinen kansanedustaja on työllistynyt omaan ammattiinsa – ja vielä hyvätuloiseen ammattiin – tai jos hänellä on muita tuloja, niin pidän silloin vääränä sitä, että hän nauttii edelleen sopeutumiseläkettä, Orpo sanoi Iltalehdelle.\nEduskunnan puhemies aikoo käydä läpi kansanedustajien muhkeat sopeutumiseläkkeet eduskuntaryhmien kanssa 28.11.2017\nSopeutumiseläkkeen valuvioista eivät kohujen sytykkeet lopu 27.11.2017\nIL: Ex-kansanedustaja tekee lääkärin töitä yrityksensä kautta – nostaa samalla kansanedustajan sopeutumiseläkettä 27.11.2017\nKauppalehti: Moni ex-kansanedustaja nostaa sopeutumiseläkettä menestyvästä yritystoiminnasta huolimatta 5.10.2017\nToimituspäällikön kommentti: Naton kannatus sen kuin laskee – presidenttiehdokkaille se on ok, paitsi yhdelle Panda on yhä uhanalainen – luonnonvaraisena niitä elää vain noin 1800


DNA :n kuuluvuus ei toimi maaseudulla ja palvelu huonoa - DNA. - Suomi24 Keskustelut\nDNA :n kuuluvuus ei toimi maaseudulla ja palvelu huonoa\nKatson aiheelliseksi varoittaa DNA:n hankkimista. Kuuluvuus Suomessa on todella vaihtelevaa, heikkoa tai sitä ei ole ollenkaan. Katvealueita saattaa löytyä jopa sellaisilta alueilta, missä ei olettaisi kuuluvuuden olevan huonoa.\nDNA:n liittymiin ei saa hankittua EU-maiden ulkopuolelle matkustettaessa minkäänlaista järkevää puhelinpakettia (toisin kuin TELIA:lla).\nToiminnassa on muutoinkin rahastamisen maku. Älkää langetko mihinkään tarjouskampanjoihin. Me valitettavasti niihin langettiin ja maksettiin siitä erheestä sievoinen summa. Monen puhelun jälkeen - saatiin puhelinliittymät lopetettua.\nSuomen kalleimmat liittymät ja mms maksaa melkein 0,50s kpl.\nDNA ja Telia toimii parhaiten Lapissa ja Pohjois-karjalassa yhteisverkkojen ansiosta. Elisa ei ole näissä mukana.\nNo ei kyllä toimi pohjois-karjalassa dna\nHyvin pelaa täällä jopa paremmin kuin etelässä koska DNA käyttää täällä Yhteisverkkoja eli ovat Telian kanssa rakentaneet yhteiset mastot.\nEdelleen DNA laskuttaa jostain euroja, vaikka liittymä lopetettu 2kk sitten ja laskut maksettu. Kehen kannattaa olla yhteydessä, sillä tämä vaikuttaa jo vainoamiselta.\nSe liittymä pitää irtisanoa, eikä lopettaa!


Avida laina | Vertaile muihin pankkeihin | VertaaEnsin.fi\nAvida – lainat ja kulutusluotot\nAvida Finans AB on Ruotsin finanssivalvonnan alaisena toimiva rahoitusyhtiö. Avida tarjoaa vakuudettomia kulutusluottoja 2 000 euron ja 50 000 euron välillä. Vertaile Avidan lainat vertailumme kautta, niin näet koko lainamarkkinan tarjonnan yhdellä kertaa.\nAvidan asiakaspalvelu päivystää ma-pe klo 10-17 numerossa 075 755 0070. Tämän lisäksi Avidaan saa yhteyttä sähköpostilla osoitteessa asiakaspalvelu@avidafinans.fi. Jos haluat hakea uutta lainaa, tee se vertailumme kautta. Näin näet kaikki lainat yhdellä kertaa, nopeasti ja ilmaiseksi.\nAvida on toiminut jo vuodesta 1983 lähtien tarjoten rahoitusta yksityishenkilöille ja yrityksille. Yksityishenkilöt voivat hakea Avidalta perinteistä kulutusluottoa tai lainaa. Yritysasiakkaille Avida tarjoaa Factoring-rahoitusta, vientirahoitusta ja yritysluottoa.\nAvidan lainan korko on aina asiakaskohtainen ja vaihtelee luottokelpoisuuden mukaan. Avida lainan korko on pienimmillään 6,95%. Yksityishenkilö voi hakea Avida Finansilta lainaa 2 000–50 000 euroa. Laina-aika vaihtelee yhdestä vuodesta jopa 15 vuoteen.\nTältä sivulta löydät tietoa Avidan lainoista, sekä ohjeet kuinka voit hakea eri luottotuotteita myös muilta pankeilta ja rahoituslaitoksilta. Avida tarjoaa kuluttajille lainatuotteita, joista löydät tietoa alta. Voit esimerkiksi käyttää Avida-lainaa maksaaksesi pois kalliimpia luottoja: saat alhaisemman kuukausierän ja maksat vain yhtä lainaa. Avida laina ei vaadi takaajia eikä vakuuksia. Voit vertailla myös muiden tarjoajien kulutusluottoja vertailussamme.\n["provider_hero_section","provider_product_introduction","topic_introduction","cta_sticky_banner_provider","faq_refresh","articles","newsletter_subscription"] Vertaile lainat muutamassa minuutissa Näet kaikki tulokset listassa, helposti ja sitoumuksetta\nTärkeää tietoa Avidan lainoista\nAvida lainan hakeminen\nAvida lainan hakuehdot\nAvida lainan maksaminen\nLainojen yhdistäminen Avida\nVoit hakea Avida lainaa helposti netissä. Lainapäätös lähetetään sinulle sähköpostitse. Mikäli laina on myönnettävissä, saat sähköpostiisi linkin elektroniseen luottosopimukseen, jonka voit käydä hyväksymässä nettipankkitunnuksillasi. Jos lainhakemuksesi hyväksytään, tulee luottosopimuksen allekirjoituksen yhteydessä toimittaa Avidalle dokumentti, joka todistaa tulosi (palkkatodistus, eläkkeen maksuilmoitus tms.). Dokumentin voi lähettää elektronisesti.\nLaina maksetaan hakemuksessa ilmoittamallesi pankkitilille, kun lainahakemus on hyväksytty ja lainasopimus allekirjoitettu. Lainanhakijan pankista riippuen lainanmaksussa voi kestää 1–2 pankkipäivää ennen kuin rahat näkyvät tilillä.\nVoit hakea Avida lainaa, jos olet 24 - 70-vuotias ja sinulla on säännölliset, vähintään 16 000 euron vuositulot työstä tai eläkkeestä. Sinulla ei saa olla maksuhäiriöitä ja sinun tulee olla asunut Suomessa vakituisesti vähintään kolme vuotta. Rinnakkaishakija helpottaa haetun summan saamista. Jos olet avo- tai avioliitossa, rinnakkaishakijasta on apua etenkin suurempia summia haettaessa.\nLasku tulee Avidalta kuukausittain ja sen eräpäivä on aina kuukauden 28. päivä, eikä sitä voi muuttaa. Laina on annuiteettilaina, mikä tarkoittaa, että lainaa lyhennetään tasaerissä joka kuukausi. Voit maksaa koko luoton etuajassa ilman lisäkustannuksia ja maksat korkoa vain siihen päivään asti, kun Avida on vastaanottanut suorituksen. Ota yhteyttä Avida asiakaspalveluun ennen kuin maksat tavallista suuremman suorituksen.\nVoit halutessasi lyhentää lainaa joko maksamalla sovittua suurempaa kuukausierää tai tekemällä lainalle suuremman kertasuorituksen. Ylimääräinen suoritus ei vaikuta tuleviin kuukausieriin, vaan pienentää jäljellä olevan lainan pääomaa. Näin ollen lainasi tulee maksettua kokonaisuudessaan pois nopeammin kuin sovitussa laina-ajassa.\nVoit hakea Avida Finansilta maksuvapaata kuukautta sen jälkeen, kun olet maksanut ajallaan vähintään neljä maksua. Voit saada korkeintaan kaksi maksuvapaata kuukautta kalenterivuotta kohti. Käytetyn maksuvapaan kuukauden korko ja mahdolliset muut kulut lisätään velkapääomaan, ja takaisinmaksuaika muuttuu vastaavasti.\nKlikkaa tiesi vertailuumme ja täytä perustietosi, niin voit saada lainaa netistä pankkitunnuksilla Avidan kautta. Prosessi toimii seuraavasti:\nLähetä lainahakemus, niin tiedät paljonko saan lainaa.\nPalveluntarjoaja, tässä tapauksessa Avida, lähettää sinulle alustavan lainapäätöksen.\nPalauta tarvittavat liitteet.\nVertaaEnsin.fi:llä on paljon kokemuksia siitä, millaisen lainan voi saada eri pankeilta tai rahoituslaitoksilta, sillä olemme auttaneet jo yli 300 000 suomalaista löytämään parhaat rahoitustuotteet. Kun vertailet lainoja kauttamme, sinun on mahdollista saada heti suuntaa antava tarjous jopa 20 eri pankilta.\nAvidan laina on järkevä vaihtoehto, jos sinulla on kalliita kulutusluottoja ja haluat yhdistää lainat. Yhdistämällä lainat Avidan tuotteella voit pienentää kuukausikulujasi huomattavasti. Voit hakea lainojen yhdistämistä vertailumme kautta ja säästää selvää rahaa.


Sielun Halaus: Malaysia Airlines, lento 370 - mitä tapahtui lentokoneelle ja matkustajille?\nAnonyymi 17. maaliskuuta 2014 klo 11.40\nSelailin tuota tutkakuvaa. Huomasin, että myös kolmas kone katoaa kuvasta hieman ennen tuota konetta, joka kiihdytti. jää hieman alemmas ja vasemmalle, kuin kiihdyttänyt kone. Outoa! Krisukka\nAnonyymi 17. maaliskuuta 2014 klo 19.20\nAnonyymi 21. maaliskuuta 2014 klo 10.27\nWautsi wau! Tällasia ollu mullakin mielessä, kaikki hyvin, matkustajat ja kone Hollow Earthissa jne\nAnonyymi 21. maaliskuuta 2014 klo 16.23\nMun kanavointi sanoo että matkustajat hengissä, odottamassa trooppisessa paikassa. Tuntuu että ei ihan tässä ulottuvuudessa. Ainut mahdollisuus että ovat oikeasti agarthassa mikä on oikeasti aivan älytöntä miltei mahdotonta järki sanoo. Mut tää oli taas vaan visio. salaisessa tukikohdassa jossain kuitenkin ja ehdottomasti ei hostiilissa seurassa. Mutta panttivankeja silti ovat..


Rikki – Hikipedia\nRikki saa alkunsa kuljetustarkoituksellisista laivamatkoista Tyynen valtameren yli.\nTapahtumaketju on yksinkertainen: Konehuoneen masentunut ja henkisesti epästabiili jätkä alkaa huitoa itseään korjaussarjalla tai Oprah-lounaslaatikolla päähän, vapauttaen negatiivisia ajatuksia, jotka saastuttavat lähellä olevan polttoyljysäiliön. Tämän takia kohta tapahtuva palamisreaktio muuttuu epätäydelliseksi, vapauttaen rikkiä.\nTampereella asuva Tero Långkuk keksi tällekin aineelle hyötykäytön vuonna 1907. Hänen ollessaan matkustajana laivassa hän kärsi ärsyttävän juutalaiskakaran seurasta. Kahden tunnin jälkeen hän sai tarpeekseen ipanasta ja hänen savihyrrästään. Raivopäissään hän nappasi lapsen ja kiipesi laivan savupiipulle. Siinä hän piteli penskaa keskellä savua. Yskimisen muuttuminen tuskalliseksi ja yhtäkkinen rauhallisuus antoivat Terolle idean: Tämän idean voi myydä Saksalle!\nTässä kuva muuan käyttökohteesta.\nJuutalaisten kesäleirien suositun suihkutuotteen sydän.\nNoudettu kohteesta https://hiki.pedia.ws/index.php?title=Rikki&oldid=558217\nSivua on viimeksi muutettu 24. heinäkuuta 2017 kello 11.45.


HOWTO: OmegaT:n kääntäminen omalle kielellesi\nYleisiä huomioita kääntämisestä\n"Me" viittaa alla OmegaT-projektitiimiin. OmegaT-projektitiimi ei ole yhtiö tai oikeushenkilö, vaan ryhmä OmegaT-projektissa mukana olevia vapaaehtoisia.\nOmegaT on ilmainen avoimen lähdekoodin käännösmuistisovellus. Käyttöliittymä ja dokumentaatio on alunperin kirjoitettu englanniksi. Ohjelma on tarkoitettu kääntäjille ympäri maailmaa, ei vain englanninkielisiin maihin, joten on tarkoituksenmukaista, että dokumentaatio (ja mahdollisuuksien mukaan myös itse ohjelma) olisi saatavilla muillakin kielillä. Koska ohjelmaa kuitenkin annetaan ilmaiseksi eikä myydä kaupallisesti, käännöksistä ei ole mahdollisuutta maksaa. Sen sijaan OmegaT-projektissa mukana olevat toivovat, että käännöksiä tekisivät ensisijaisesti OmegaT:tä kokeilleet kääntäjät, jotka ovat vakuuttuneet sen merkityksestä koko kääntäjäyhteisölle.\nTätä kirjoitettaessa käännettävä aineisto käsittää seuraavat:\n* Käyttöliittymä (valikot jne.)\n* Käyttöopas (erittäin kattava)\n* Pika-aloitusopas (lyhyt esittely OmegaT:n käyttämiseen)\n* Readme-tiedosto (sisältää yleistä tietoa OmegaT:stä)\n* The OmegaT:n verkkosivut (joilta todennäköisesti luet tätä)\nKääntäjät voivat ottaa tehtäväkseen niin paljon tai niin vähän työtä kuin haluavat. Käyttöoppaan kääntämiseen menee noin kaksi viikkoa, ja voi olla hyvä jakaa työ useamman kääntäjän kesken.\n1. Ota yhteyttä lokalisaatiokoordinaattoriin, joka osaa kertoa, liittyykö kieleesi jotain erityistä huomioitavaa.\n2. Liity OmegaT:n käyttäjäryhmään (joka tunnetaan nimellä "OmT"). Tilauksen aikana joudut lähettämään ryhmän moderaattoreille lyhyen viestin: näin he osaavat erottaa aidot käyttäjät roskapostittajista.\nLiityttyäsi ryhmään käy katsomassa OmegaT:n lokalisointisuunnitelma osoitteessa tech.groups.yahoo.com/group/omegat/database > OmegaT Localization Plan. Suunnitelmassa näkyvät OmegaT:lle jo tehdyt sekä tekeillä olevat käännökset ja lokalisointi. Jos sopivaa työtä kielelläsi ei ole vielä aloitettu, voit tehdä suunnitelmaan merkinnän, josta näkyy, että olet ottanut sen vastuullesi. Suunnitelman tarkoituksena on estää kahta tai useampaa kääntäjää tekemästä toisistaan tietämättä samaa käännöstä (kaksinkertainen työ). Ettei useampi kääntäjä kääntäisi samaa kieltä samanaikaisesti, on erittäin tärkeää tehdä merkintä lokalisointisuunnitelmaan kun aloittaa käännöksen tekemisen.\n3. OmegaT:n lokalisoijien postituslistalle (tunnetaan nimellä "OmT-l10n") liittyminen ei ole välttämätöntä, mutta suositeltavaa.\n4. Lataa käännettävät tiedostot. Itse OmegaT-ohjelman lokalisointitiedostot voi ladata täältä. Valitse "Download" ja paketti "Other - L10N projects". Saat valittavaksi kaksi ladattavaa pakettia - "Full" ja "Minimal".\nFull eli koko paketti sisältää käyttöoppaan, pika-aloitusoppaan, käyttöliittymän resurssinipun sekä readme-tiedoston. Minimal eli pieni paketti sisältää samat tiedostot lukuun ottamatta käyttöopasta. Pakettia ei tarvitse kääntää kokonaan, vaan voit esimerkiksi kääntää vain käyttöliittymän (Bundle.properties), tai vain pika-aloitusoppaan.\nJos haluat kääntää OmegaT:n verkkosivut, tiedostopaketin voi ladata täältä. (Huomio: paketissa ovat englanninkieliset tiedostot. Jos haluat kääntää jostain muusta kielestä, jolle OmegaT on jo käännetty, ota yhteyttä lokalisointikoordinaattoriin.\n5. Kielelläsi voi olla saatavana vanhempaa dokumentaatiota ja/tai käännösmuisteja (TMX-tiedostoja), joista voi olla hyötyä kääntämisessä. Näiden tiedostojen raaka-arkiston voi ladata OmegaT:n verkkosivuilta osoitteesta www.omegat.org/files/tmx_repository/XX.zip, jossa XX on kielikoodi (esimerkiksi saksankielisten TMX-tiedostojen raaka-arkiston osoite on www.omegat.org/files/tmx_repository/de.zip). Kannattaa myös kysyä lokalisoijien sähköpostilistalla (OmT-l10n), onko kenelläkään aineistoa kääntämisen avuksi.\n6. Käännä valitsemasi tiedostot. Luonnollisesti haluaisimme, että teet OmegaT:n lokalisoinnin käyttäen OmegaT:tä. Voit kuitenkin halutessasi käyttää muutakin ohjelmaa.\nPura lataamasi kokonaisen tai pienen paketin zip-arkistot. Purettuina OmegaT:n lokalisointitiedostot ovat käyttövalmis OmegaT-projekti. OmegaT-projektia ei tarvitse erikseen luoda kuten tavallisesti.\nVoit kääntää täysin vapaasti. Voit harkintasi mukaan muuttaa, korjata, lisätä tai poistaa tietoa. OmT-l10n-lista on paras paikka esittää mahdolliset kysymykset.\nJos kääntämäsi dokumentti sisältää GPL (GNU Public License) tai GFDL (GNU Free Documentation License) -lisenssin, älä käännä sitä. Ensinnäkin siksi, että vain alkuperäinen englanninkielinen versio on laillisesti pätevä. Käännöksen voi tehdä tiedoksi, mutta sillä ei ole laillista pätevyyttä. Toiseksikin molemmat dokumentit on todennäköisesti käännetty kielellesi, ellei se ole erittäin harvinainen. Käännökset todennäköisesti löytyvät verkosta etsimällä.\nKäännös tulisi pitää alkuperäisessä muodossaan. OmegaT:tä käytettäessä muotoilu säilyy automaattisesti. Olemme kiitollisia kaikista käännöksistä, mutta niiden palauttaminen samassa muodossa (eikä esimerkiksi Word-tiedostoina) helpottaa työtämme huomattavasti.\n7. Voit halutessasi testata käännöksesi.\nKäynnistä OmegaT komentoriviltä (MS-DOS-ikkuna) seuraavilla komennoilla (ellet ole varma, OmegaT:n käyttöoppaassa on ohjeet)\ncd [koko polku OmegaT:hen]\njava -jar OmegaT.jar resource-bundle=[nipun ja koko polun nimi],\njossa [koko polku OmegaT:hen] on koko polku OmegaT-ohjelman sisältävään kansioon ja [nipun ja koko polun nimi] on resurssinipun käännöksen nimi (bundle_en.properties, ellet ole muuttanut nimeä), joka sisältää koko polun sen sijaintiin.\nKäynnistettäessä avautuvan pikaoppaan testaaminen:\nLuo alikansio, jolla on käyttöjärjestelmäsi kielen ISO-koodi, ja kopio opas tähän kansioon. Käynnistä sitten OmegaT tavalliseen tapaan. (Jos olet kääntänyt muulle kuin käyttöjärjestelmäsi kielelle, katso alempaa kohta "Lokalisoitujen versioiden käsittely OmegaT:ssä").\n8. Ota kuvakaappaus OmegaT:stä omalla kielelläsi. Tämänkin voit tehdä halutessasi (ja vain jos pystyt käynnistämään OmegaT:n lokalisoimallasi nipulla - katso yllä), mutta käännöksestä tulee parempi, jos sen mukana on kuvakaappaus. Kuvakaappaus OmegaT:stä otetaan seuraavasti:\nKäynnistä OmegaT ja ota ruudulle sopiva kuva kuvakaappausta varten, esimerkiksi uuden projektin luomisen valintaikkuna, jossa näkyvät tyypilliset polut\nAvaa Paint (Käynnistä-valikko, Kaikki ohjelmat, Apuohjelmat, Paint)<br> Liitä (Muokkaa-valikko/Liitä, tai vain Ctrl+V)\nValitse tiedostotyyppi PNG\nAnna kuvan nimeksi NewImage.png\nLinux-käyttäjät voivat käyttää tähän ksnapshotia.\n9. Toimita tiedosto lokalisaatiokoordinaattorille, joka välittää sen kehitystiimille. Se sisällytetään OmegaT:n seuraavaan versioon. Jos olet tehnyt käännöksen käyttäen OmegaT:tä tai jotain muuta CAT-ohjelmaa, lähetä käännöksen mukana myös käännösmuisti (TMX-tiedosto). Se helpottaa huomattavasti käännöksen päivittämistä vastaisuudessa. ÄLÄ lähetä lokalisaatiokoordinaattorille koko OmegaT-projektitiedostoa (hän ei kaipaa monikertaisia kopioita koko projektista kiintolevynsä tukkeeksi). Luo mieluummin kaksi erillistä zip- tai tar.gz-arkistoa, joista toisessa on vain kohdedokumentit ja toisessa tmx-tiedostot.\n10. Muista päivittää OmegaT:n lokalisaatiosuunnitelmaan (menettelyn kohta 2), että olet tehnyt tietyn dokumentin tai version käännöksen. Päivitä suunnitelmaan myös tieto kääntämisen jättämisestä kesken jostain syystä. Sitten dokumentti on vapaa jonkun toisen käännettäväksi. Jos keskeytät kääntämisen, luo kuitenkin tmx-tiedostot siitä, mitä olet tehnyt, ja lähetä ne lokalisaatiokoordinaattorille.\nLokalisoitujen versioiden käsittely OmegaT:ssä\nTätä kirjoitettaessa OmegaT tunnistaa käyttöjärjestelmäsi kielen. Se lataa käyttöliittymän ja/tai käyttöoppaan tällä kielellä, jos se on saatavana. Ellei käyttöliittymää tai käyttöopasta ole saatavana käyttöjärjestelmän kielellä, OmegaT näyttää oletuksena englanninkieliset versiot.\nJos haluat käyttää OmegaT:tä jollain muulla saatavana olevalla kielellä kuin käyttöjärjestelmäsi kielellä, OmegaT:n voi pakottaa siihen muuttamalla käynnistyskomentoa. Käynnistyskomento on "omegat" ja/tai "omegat.bat" -tiedostossa ohjelman sisältävässä kansiossa. Tavallinen komento on:\nKomentoon lisätään kielivaihtoehto ja vastaava kielikoodi, esimerkiksi ranskan kielelle:\njava -Duser.language=fr -jar OmegaT.jar\nSuurin osa OmegaT:n dokumentaatiosta on lisensoitu käytettäväksi GNU Public License (GPL) tai GNU Free Documentation License (GFDL) -lisenssillä. Verkkosivuja ei ole lisensoitu käytettäviksi. Tämä koskee vain erityisesti tekijänoikeuksista kiinnostuneita. Dokumentaation tekijät nimetään työnsä tekijöiksi ja tekijänoikeuden haltijoiksi.\n© Marc Prior, 2008