10 maailman vaarallisinta kalaa - Lista\nMonet ihmiset ympäri maailmaa ovat riippuvaisia kaloista tai niistä valmistetuista tuotteista ruoan ja taloudellisen toimeentulonsa vuoksi. Yli 30000 eri lajia kulkee maapallon valtamerissä ja makeassa vedessä. Monien kalalajien kauneutta korostetaan kalakaupoissa, akvaarioissa ja kotikokoelmissa. Joillakin lajeilla on kuitenkin tummempia, pelottavampia piirteitä. Harvat näistä voivat hyökätä ihmisiin, kun taas toiset saattavat antaa myrkyllisen annoksen huolimattomasti käsiteltynä tai väärin valmisteltuna kulutukseen. Jotkut lajit ovat pahanlaatuisia johtuen niiden järkyttävästä ulkonäöstä tai niiden hurjasta maineesta kansanperinnössä ja myytteissä; yksi laji, vaikka se onkin söpö ja pieni, uhkaa uimareita hyvin sanottavamme, henkilökohtainen tapa.\npallokala Jupiterimages / Photos.com / Getty Images Plus\nPuffer, jota kutsutaan myös swellfishiksi tai blowfishiksi, on mikä tahansa Tetraodontidae-heimoon kuuluvan noin 90 kalalajin ryhmän jäsen, joka tunnetaan kyvystään häiriintyneenä puhaltaa itsensä niin paljon ilmalla ja vedellä, että heistä tulee muodoltaan pallomaisia. . Puffereita esiintyy lämpimillä ja leutoilla alueilla ympäri maailmaa, pääasiassa meressä, mutta joissakin tapauksissa myös murtovedessä tai makeassa vedessä. Heillä on kovat, yleensä pistävät nahat ja sulatetut hampaat, jotka muodostavat beaklike-rakenteen, jossa on halkaisu jokaisen leuan keskellä. Suurimmat pallot kasvavat noin 90 cm (3 jalkaa), mutta useimmat ovat huomattavasti pienempiä.\nMonet lajit ovat myrkyllisiä; erittäin myrkyllinen aine, tetraodontoksiini, keskittyy erityisesti sisäelimiin. Vaikka tämä aine voi aiheuttaa kuoleman, puffereita käytetään joskus ruokana. Japanissa, jossa kaloja kutsutaan fugu , ne on puhdistettava ja valmistettava huolellisesti erikoiskoulutetun kokin toimesta.\npunainen lionfish Punainen lionfish ( Pterois volitans ). katatonia / Fotolia\nLionikalat (Pterois) muodostavat minkä tahansa useista skorpionikalojen perheen Scorpaenidae (Scorpaeniformes-järjestys) näyttävistä Indo-Tyynenmeren kaloista. Ne ovat tunnettuja myrkyllisistä piikistä, jotka kykenevät tuottamaan kivuliaita, mutta harvoin kuolemaan johtavia pistohaavoja. Kaloilla on suurentuneet rintalevyt ja pitkänomaiset selkäevän piikit, ja jokaisella lajilla on erityinen kuvio rohkeita, seepralikaisia raitoja. Häiriöissä kalat leviävät ja näyttävät evänsä, ja jos niitä painetaan edelleen, ne leviävät ja hyökkäävät selkäpiikillä. Yksi tunnetuimmista lajeista on punainen leijonakala ( Pterois volitans ), vaikuttava kala, jota joskus pitävät kalanviljelijät. Se on raidallinen punaisella, ruskealla ja valkoisella ja kasvaa noin 30 cm: n pituiseksi. Punainen lionfish on kotoisin Tyynenmeren riutan ekosysteemeistä. 2000-luvun alussa laji vakiintui riutan ekosysteemeihin Yhdysvaltojen itärannikon varrella, Meksikonlahdella ja Karibianmerellä. Sen nopea lisääntymisnopeus yhdistettynä luonnollisten vihollisten puuttumiseen näillä alueilla johti sen paikallisten riuttakalojen häviämiseen ja sen nimeämiseen invasiiviseksi lajiksi. Villieläintenhoitajat epäilevät, että lemmikkieläinten omistajat vapauttivat lionfishit tarkoituksella merelle Floridan Atlantin rannikolla 1980-luvulta lähtien, mutta hirmumyrsky Andrewin vuonna 1992 aiheuttama vahinko lemmikkikaupoille saattoi myös antaa muiden paeta.\nCandiru, ( Vandellia cirrhosa ), on Amazon-joen alueelta löytynyt Trichomycteridae-perheen skaalaton, loistautuva monni. Se on läpikuultava ja kaltainen, ja se kasvaa noin 2,5 cm: n pituiseksi. Candiru ruokkii verta ja sitä esiintyy yleisesti muiden kalojen kidusten onteloissa. Joskus se hyökkää myös ihmisiin ja sen tiedetään pääsevän uimareiden ja uivien eläinten virtsaputkeen. Kun se on käytävällä, se pystyttää lyhyet piikit kiduksen kannilleen ja voi siten aiheuttaa uhrille tulehduksen, verenvuodon ja jopa kuoleman.\nvalkohai Suuri valkoinen hai ( Carcharodon carcharias ). Tekijänoikeudet Ron ja Valerie Taylor / Ardea London\nValkohai ( Carcharodon carcharias ), jota kutsutaan myös suureksi valkoiseksi haiksi tai valkoiseksi osoittimeksi, voi olla kala, jota ei tarvitse ottaa käyttöön, koska se on yksi maailman voimakkaimmista ja mahdollisesti vaarallisimmista saalistushailista. Pääosassa elokuvien, kuten Leuat (1975), valkoinen hai on paljon pahantahtoinen ja julkisesti pelätty; sen elämästä ja käyttäytymisestä ymmärretään kuitenkin yllättävän vähän. Fossiilisten tietueiden mukaan nykyaikaiset lajit ovat olleet noin 18–12 miljoonaa vuotta sitten, keskellä mioseenikautta, mutta sen esi-isät saattavat juontaa juurensa ainakin eoseenikaudesta (noin 56–34 miljoonaa vuotta sitten). .\nAlueilla, joilla he ovat yleisimpiä, valkoiset hait ovat vastuussa lukuisista provosoimattomista ja joskus kohtalokkaista hyökkäyksistä uimareita, sukeltajia, surffaajia, melojia ja jopa pieniä veneitä vastaan. Valkohai pyrkii aiheuttamaan yhden pureman ihmisen uhrille ja vetäytymään sitten. Monissa tapauksissa hai palaa kuitenkin harvoin toiseen puremiseen. Jos uhri kärsii kohtuullisesta puremasta, hänellä voi olla aikaa etsiä turvallisuutta. Tilanteissa, joissa tapahtuu suuri purenta, vakavat kudos- ja elinvauriot voivat kuitenkin johtaa uhrin kuolemaan. Tarkastelu valkoihohyökkäyksistä Yhdysvaltojen länsipuolella osoitti, että noin 7 prosenttia hyökkäyksistä oli kuolemaan johtavia, mutta muilta paikkakunnilta, kuten Etelä-Afrikasta, saatujen tietojen mukaan kuolleisuus oli yli 20 prosenttia. Yli 60 prosenttia kuolemantapauksista on kirjattu hyökkäyksistä Australian rannikkovesillä.\nMonet tutkijat väittävät, että hyökkäykset ihmisiin johtuvat haiden uteliaisuudesta. Sitä vastoin muut viranomaiset väittävät, että nämä hyökkäykset voivat olla seurausta siitä, että hai sekoittaa ihmisiä sen luonnolliseen saaliin, kuten hylkeisiin ja merileijoniin. On myös mahdollista, että valkoiset hait pyrkivät hyökkäämään ihmisiin siellä, missä heidän normaali saalis saattaa olla niukkaa.\nmosaiikki murai Ankerias mosaiikki Enchelycore ramosa ) asuu kalliomuodostuman rakossa. Mark Dobson / Fotolia\nMureenaisia on todennäköisesti yli 80 lajia, ja niitä esiintyy kaikilla trooppisilla ja subtrooppisilla merillä, joissa ne elävät matalassa vedessä riuttojen ja kivien keskellä ja piiloutuvat rakoihin. Mureena-ankeriaat eroavat muista ankeriaista siinä, että niissä on pienet pyöristetyt kidusaukot ja että niiltä puuttuu yleensä rinta evät. Heidän ihonsa on paksu, sileä ja skaalaton, kun taas suu on leveä ja leuissa on vahvat, terävät hampaat, joiden avulla he voivat tarttua saaliinsa (pääasiassa muut kalat) ja aiheuttaa vakavia haavoja vihollisilleen, mukaan lukien ihmiset. Ne soveltuvat hyökkäämään ihmisiin vain häiriintyneinä, mutta silloin he voivat olla melko julmia.\nMureenat ovat yleensä elävästi merkittyjä tai värillisiä. Niiden pituus ei yleensä ylitä noin 1,5 metriä (5 jalkaa), mutta yksi laji, Thyrsoidea macrurus Tyynenmeren alueella tiedetään kasvavan noin 3,5 metriä (11,5 jalkaa). Morays syödään joillakin alueilla maailmassa, mutta niiden liha on joskus myrkyllistä ja voi aiheuttaa sairauksia tai kuoleman. Yksi mureenilaji, Muraena helena , joka löytyi Välimerestä, oli antiikin roomalaisten suuri herkku, ja he viljelivät sitä merilammikoissa.\nTigerfish. Tom Dolan on maalannut erityisesti Encyclopædia Britannicaa varten Loren P.Woodsin valvonnassa Chicagon luonnonhistoriallisessa museossa\nUseita lajeja kattavat tiikerikalat on nimetty niin, että ne ovat kiinni pyydystämisstään, kiivaasti saalistavista tottumuksistaan tai ulkonäöltään. Afrikan makeassa vedessä suvun tiikerikalat Hydrocynus (joskus Hydrocyon ) ovat characin-perheen Characidae (Cypriniformes-järjestys) ihailijoita. Ne on lajista riippuen merkitty yhdellä tai useammalla tummalla, pituussuuntaisella raidalla ja ne ovat nopeita, ahneita, lohenmuotoisia lihansyöjiä, joissa on tikarimaisia hampaita, jotka työntyvät esiin, kun suu suljetaan. Lajeja on noin viisi; suurin ( H. goliath ) voi olla yli 1,8 metriä pitkä ja painaa yli 57 kg. Pienempi H. vittatus väitetään olevan yksi hienoimmista riistakaloista maailmassa.\nIndo-Tyynellämerellä Theraponidae-perheen (Perciformes-järjestys) meri- ja makean veden tiikerikalat ovat melko pieniä ja yleensä merkitty lihavoiduilla raidoilla. Kolmiraidallinen tiikeri ( Therapon jarbua ) on yleinen, pystysuunnassa raidallinen, noin 30 cm (12 tuumaa) pitkä laji. Sen kiduskannessa on terävät piikit, jotka voivat haavoittaa huolimattoman käsittelijän.\nPiranha, jota kutsutaan myös karibiksi tai pirajaksi, on jokin yli 60 Etelä-Amerikan jokien ja järvien partateräisten lihansyöjälajien lajista, jolla on hieman liioiteltu maine raivoissaan. Elokuvissa, kuten Piraija (1978), piraija on kuvattu raivokkaaksi valinnattomaksi tappajaksi. Suurin osa lajeista on kuitenkin puhdistajia tai ruokkii kasvimateriaalia.\nUseimmat piraijalajit eivät koskaan kasva suuremmiksi kuin 60 cm (2 jalkaa). Värit vaihtelevat hopeisista oransseilla alapuolilla melkein kokonaan mustiin. Näillä tavallisilla kaloilla on syvä runko, sahateräiset vatsat ja suuret, yleensä tylpät päät, vahvat leuat, joissa on terävät, kolmiomaiset hampaat ja jotka kohtaavat saksisissa puremissa.\nPiranhat vaihtelevat Pohjois-Argentiinasta Kolumbiaan, mutta ne ovat monipuolisimpia Amazon-joella, jossa on 20 erilaista lajia. Surullisinta on puna-vatsan piraija ( Pygocentrus nattereri ), kaikkien vahvimmat leuat ja terävimmät hampaat. Erityisesti matalan veden aikana tämä laji, joka voi kasvaa jopa 50 cm (noin 20 tuumaa), metsästää ryhmissä, jotka voivat olla yli 100. Useat ryhmät voivat lähentyä ruokintahullussa, jos isoon eläimeen hyökätään, vaikka tämä on harvinaista. Punainen vatsa piranjat suosivat saalista, joka on vain hiukan itseään suurempi tai pienempi. Yleensä joukko punaista vatsaa piraijoja leviää etsimään saalista. Kun hyökkäävä partiolainen on paikalla, se ilmoittaa muille. Tämä tapahtuu todennäköisesti akustisesti, koska piraijilla on erinomainen kuulo. Kaikki ryhmän jäsenet ryntäävät puremaan ja uivat sitten päästäkseen tielle muille.\nLohkottu piraija ( P. denticulate ), joka löytyy pääasiassa Orinoco-joen ja Amazonin alaosan sivujokien ja San Franciscon piranhan ( P. piraya ), joka on kotoisin San Francisco -joelta Brasiliassa, on myös vaarallista ihmisille. Suurin osa piraijalajeista ei kuitenkaan koskaan tapaa suuria eläimiä, ja piraijahyökkäykset ihmisiin ovat harvinaisia. Vaikka piraijoja houkuttelee veren haju, useimmat lajit sieppaa enemmän kuin tappavat. Noin 12 lajia, joita kutsutaan wimple piranhiksi (suku Katoprioni ) selviytyvät yksinomaan muiden kalojen evistä ja vaa'ista puristetuilla paloilla, jotka sitten uivat vapaasti parantumaan kokonaan.\nKivikala ( Synanceia verrucosa ). Douglas Faulkner / Sally Faulkner -kokoelma\nKivikala on myrkyllistä merikalaa, joka on luokiteltu sukuun Synanceja ja Synancejidae-heimo, joka löytyy trooppisen Indo-Tyynenmeren matalista vesistä. Ne ovat hitaita, pohjakerroksessa eläviä kaloja, jotka elävät kivien tai korallien keskellä, mutakyljissä ja suistoissa. Thickset-kalat, joilla on suuret päät ja suu, pienet silmät ja kuoppaiset nahat, jotka on peitetty syyliä olevilla kokkareilla ja joskus lihavilla läpillä, ne lepäävät pohjassa liikkumatta, sekoittuen melkein tarkalleen ympäristöönsä muodoltaan ja väriltään. Ne ovat vaarallisia kaloja. Vaikea nähdä, kun he astuvat päälle, he voivat injektoida myrkkyä selkäevän piikinsä urien läpi. Näiden kalojen tuottamat haavat ovat erittäin tuskallisia ja joskus kohtalokkaita. Synancejidae-perheeseen kuuluu muutama muu vankka, syyläinen kalalaji. Ne ovat myös myrkyllisiä, vaikkakaan eivät niin tunnettuja kuin kivikala.\nMantasäteet tai paholainen säteet muodostavat useita Mobulidae-perheen (Selachii-luokka) perheen suvuja. Litteinä ja leveämpiä kuin pitkiä, mantasäteillä on lihavia suurentuneita rintalevyjä, jotka näyttävät siipiltä; noiden evien jatkeet, jotka näyttävät paholaisen sarvilta, heijastuvat kefaaliripeiksi pään edestä. Manta-säteillä on lyhyet piikkihännät, joissa joissakin lajeissa on yksi tai useampi pistävä piikki.\nHaihin ja luistimiin liittyviä mantasäteitä löytyy lämpimistä vesistä mantereiden ja saarten varrella. He uivat pinnalla tai sen lähellä, työntäen itsensä räpyttelemällä rintalevyjä ja toisinaan hyppäämällä tai kuperkeutuen vedestä. He ruokkivat planktonia ja pieniä kaloja, jotka ne pyyhkivät suuhun kefalien kanssa.\nPienin manta-säteistä, laji Mobula diabolis Australian kasvaa enintään 60 cm (2 jalkaa) poikki, mutta Atlantin manta tai jättiläinen paholainen säde ( Manta birostris ), perheen suurin, voi kasvaa yli 7 metriin (23 jalkaa). Atlantin manta on tunnettu laji, väriltään ruskea tai musta ja erittäin voimakas, mutta loukkaava. Se ei, päinvastoin, vanhoja tarinoita ympäröi helmisukeltajia ja syö niitä.\nsähköangeria Toni Angermayer / Valokuvaajat\nSähköangeria ( Electrophorus electricus ) on pitkänomainen Etelä-Amerikan kala, joka tuottaa voimakkaan sähköiskun tainnuttamaan saaliinsa, yleensä muut kalat. Pitkä, sylinterimäinen, skaalaton ja yleensä harmaanruskea (joskus punaisella alapuolella) sähköangerja voi kasvaa 2,75 metriin (9 jalkaa) ja painaa 22 kg (48,5 kiloa). Hännän alue muodostaa noin neljä viidesosaa ankeriaan kokonaispituudesta, jota rajaa alapintaa pitkin aaltoileva peräevä, jota käytetään kalojen työntämiseen. Nimestään huolimatta se ei ole oikea ankerias, mutta liittyy charasiinikaloihin, joihin kuuluvat piraijat ja neonitetrat. Sähkö ankeriaat ovat yksi tärkeimmistä vedessä esiintyvistä saalistajista valkovesi-tulvineissa varzea . Yhdessä tyypillisen kalan tutkimuksessa varzea sähkö-ankeriaat muodostivat yli 70 prosenttia kalan biomassasta. Sähköangeria on hidas olento, joka mieluummin hitaasti liikkuvaa makeaa vettä, missä se pinta muutaman minuutin välein syödä ilmaa. Sähköangeriaan suussa on runsaasti verisuonia, joiden avulla se voi käyttää suun keuhkoina.\nSähkö ankeriaan taipumus saalista järkyttää saattaa olla kehittynyt suojaamaan herkkää suunsa loukkaantumiselta kamppailevilta, usein piikkikaloilta. Järkyttynyt saalis on tainnutettu niin kauan, että se imetään suun kautta suoraan vatsaan. Joskus sähköaneria ei vaivaudu tainnuttamaan saalista, vaan yksinkertaisesti nielaisee nopeammin kuin saalis pystyy reagoimaan. Ankerian sähköpurkauksia voidaan käyttää saaliin välttämiseksi tai saamaan aikaan piilotettu saalis, joka saa saaliin paljastamaan sijaintinsa.\nHännän alue sisältää sähköelimet, jotka ovat peräisin selkäydinhermojen enervoimasta lihaskudoksesta, ja purkautuu 300–650 volttia - riittävän voimakas varaus ihmisten tärisemiseen. Näitä elimiä voidaan käyttää myös auttamaan olentoa navigoimaan ja kommunikoimaan muiden sähkö-ankeriaiden kanssa.\nmikä on Aswanin korkea pato\nmistä seitsemän tappavaa syntiä tuli\nmikä on esimerkki sopeutumisesta\nmissä kaupungissa on puiston keskusta


Energiatuki uusiutuvan energian ja energiansäästö- ja energiatehokkuusinvestointeihin - Suomi.fi\nVastuuorganisaatio Työ- ja elinkeinoministeriö\nEnergiatuki uusiutuvan energian ja energiansäästö- ja energiatehokkuusinvestointeihin\nEnergiatukea myönnetään ilmasto- ja ympäristömyönteisille investointihankkeille, jotka edistävät:\nuusiutuvan energian tuotantoa tai käyttöä;\nenergiansäästöä tai energian tuotannon tai käytön tehostamista; tai\nmuutoin energiajärjestelmän muuttumista vähähiiliseksi.\nEnergiatuella edistetään myös uuden energiateknologian käyttöönottoa ja markkinoille saattamista.\nUuden energiateknologian ja suurten demonstraatiohankkeiden investointihankkeille järjestetään erillinen haku, jonka määräajat ja hakuohjeet ilmoitetaan työ- ja elinkeinoministeriön sivulla (suora linkki löytyy vasemmasta valikosta).\nHae tukea sähköisesti Business Finlandin sähköisen asiointipalvelun kautta. Haku on jatkuva.\nTukihakemukset käsittelee pääsääntöisesti Innovaatiorahoituskeskus Business Finland. Työ- ja elinkeinoministeriö päättää tuen myöntämisestä investointihankkeeseen, jos hankkeen hyväksyttävät kustannukset ylittävät 5 000 000 euroa taikka hanke liittyy uuteen teknologiaan ja sen hyväksyttävät kustannukset ylittävät 1 000 000 euroa.\nEnnen kuin täytät sähköisen hakemuksen, ole tarvittaessa yhteydessä Business Finlandin Energiatukitiimiin hankkeen rahoitusmahdollisuuksien selvittämiseksi. Palvelun kautta voit seurata hakemuksen käsittelyä ja täydentää hakemusta tarvittaessa. Business Finlandissa päätettävien energiatukihakemuksien käsittelyn tavoiteaika on noin kaksi kuukautta.\nTukea ei voida myöntää, mikäli sitova investointipäätös on tehty ennen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tekemistä.\nEnergiatukea voivat saada:\nkaiken kokoiset yritykset\nEnergiatukea ei myönnetä:\norganisaatioille, joiden toiminta rahoitetaan valtion talousarviosta;\nvaltion talousarviosta annetussa laissa (423/1988) tarkoitettuun taloushallinto-organisaatioon kuuluville virastoille, laitoksille ja muille toimielimille;\nvaltionosuutta saaville perustamishankkeille;\nasunto-osakeyhtiöille, asuinkiinteistöille tai maatiloille taikka niiden yhteyteen toteutettaville hankkeille, lukuun ottamatta sellaisia maatilan yhteydessä toteutettavia hankkeita, jossa tuotettava energia käytetään maatalouden tuotantotoiminnan ulkopuolella;\nEuroopan unionin valtiontukisääntelyssä tarkoitetuille vaikeuksissa oleville yrityksille\nHakijan on otettava huomioon, että tuki on aina harkinnanvaraista.\nAvustus maksetaan erillisestä hakemuksesta hankkeen edistymisen mukaan.\nTarkemmat rajoitukset ja tiedot tyypillisestä tukitasosta Business Finlandin Energiatuki-sivulta.\nPalvelun toteuttaaTyö- ja elinkeinoministeriö\nPalvelusta vastaaTyö- ja elinkeinoministeriö\nTekstistä vastaa: Työ- ja elinkeinoministeriö\nBusiness Finlandin rahoitussivut


Suojakalliolla: Eri asia\nKokeilin gluteenitonta spagettia. Minun ei pitäisi pastaa syödä lainkaan, olen sen jälkeen ihan turvonnut ja valmis untenmaille. Tämän gluteenittoman version jälkiseuraamukset olivat lievemmät ja makukin oli ihan mainio. Tuoksu ehkä hieman outo, varsinkin keittäessä. Lapsille meni täydestä, eivät edes tajunneet syövänsä jotain tavallisesta poikkeavaa. Ovat hyvin epäluuloisia lapsia, joten kyllä se varmasti aika lähelle tavallista pastaa pääsi. Saatan kokeilla toistekin.\nToissayönä näin unta, että olin ihanassa, rentouttavasssa hieronnassa. Olin niin autuas, että jossain vaiheessa käännyin hiukan kiittääkseni hierojaa. Ja katsos vaan, itse viikatemies siellä minua hieroi. Luiset sormet eivät näemmä hieromista haittaa.\nMinulla on tänään vapaapäivä. Palkaton, joten näkyy sitten tilipussissa. Mutta pieni tauko on nyt tarpeen. Enimmäkseen siivoan tulevia synttäreitä varten, mutta teen sen ilolla, kun ei tarvitse mennä töihin. Tulee ihan mieleen koulun joulunäytelmä, jossa katoin pöytää ja lauloin "Ain laulain työtäs tee". Tuntuu uskomattomalta, että olen joskus ihan omasta tahdostani laulanut julkisesti. Nykyisin en laula. Paitsi lastenlauluja, jostain syystä ne ovat poikkeus. En tiedä miksi. Ehkä siksi, ettei niiden tarkoitus ole varsinaisesti laulaminen vaan lasten laulattaminen. Miten se sitten on eri asia? En tiedä. Se vain on.\nLähettänyt Kirsi klo 1.55


Wau!!!!! En ollut ennen mikään "kasvissyöjä" mutta tuo eilinen ruoka alkuruoista pääruokien kautta jälkiruokiin muutti mielipiteeni. Voi taivas miltä annokset. Ensimmäinen ilta ja konsepti tossa kunnossa, kaikki toimi. Kiitos Grönin väki. Tsemppiä eteenpäin, teillä tulee olemaan kiirettä edessäpäin. Tämä homma toimii !!!!!!\nTodella tunnelmallinen, tyylikkään rento ja viihtyisä paikka. Ruoka oli todella huikea elämys ja ylitti kaikki odotukset! Söimme koko setin alku ja pääruoka ja jälkiruoka. Ehdottamasti tutustumisen arvoinen paikka. Menemme varmasti uudelleen.\nUpea sisustus ja mahtava ilmapiiri. Söimme menun, mahtava kokemus. Tätä on kaivattu!\nSöimme alku- sekä pääruoat. Ravintola Grön täytti odotuksemme ja ylitti ne heittämällä. Sopii niin kasvis- kuin lihansyöjällekin. Suuri hehkutus mätiä sisältäneelle pääruoalle, yksi parhaista koskaan syömistäni. Tulemme varmasti uudestaankin.\nfoodie-\t1 recension\t2015-11-20


Liikevoitto vakaalla tasolla, kassavirta vahvistui - Delete Group\nOsavuosiraportti tammi–maaliskuu 2020 (IFRS, tilintarkastamaton)\nDelete Group tiedotti marraskuussa 2019, että se selvittää mahdollisuuksia myydä Purkupalvelut-liiketoiminnan tai sen osia. Yhtiö on saanut divestointeihin vaadittavat hyväksynnät rahoittajiltaan. Myyntiprosessi on saatettu loppuun Ruotsin liiketoimintojen osalta ja Suomen osalta se on käynnissä. Purkupalvelut-liiketoiminta raportoidaan tässä katsauksessa IFRS 5 -standardin “Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot” mukaisesti, eikä se sisälly tilinpäätöksessä Jatkuvien toimintojen lukuihin. Ellei toisin mainita, kaikki tässä raportissa esitetyt luvut ja tuloslaskelmaan liittyvät vuosineljännesten ja koko vuoden luvut, mukaan lukien vuoden 2018 vastaavat ajanjaksot, sisältävät vain Jatkuvat toiminnot. Tässä tilinpäätöstiedotteessa Purkupalvelut-liiketoimintaan viitattaessa käytetään termiä Myytävänä olevat toiminnot, ja Puhdistuspalvelut- sekä Kierrätyspalvelut-liiketoiminnasta termiä Jatkuvat toiminnot. Delete Group jakaa talous- ja muuta tietoa pro forma ‑muodossa purkuliiketoiminnan asiakkaille tarpeen mukaan.\nKESKEISET TALOUSTIEDOT TAMMI–MAALISKUULTA 2020\n1–3/2020 1–3/2019 Muutos 1–12/2019\nKäyttökate (EBITDA)1), milj. euroa -0,6 -0,5 -2,4 % 11,7\nOikaistu2) käyttökate (EBITDA), milj. euroa 0,0 -0,4 94,0 % 13,2\nOikaistu käyttökate (EBITDA), % liikevaihdosta -0,1 % -1,8 % 1,7 %-yks. 10,5 %\nLiikevoitto (EBIT), milj. euroa -3,7 -3,6 1,4 % -1,0\nOikaistu liikevoitto (EBIT), milj. euroa -3,1 -3,5 9,8 % 0,5\nOikaistu liikevoitto (EBIT), % liikevaihdosta -14,2 -15,4 % 1,2 %-yks. 0,4 %\nTilikauden voitto (tappio), jatkuvat toiminnot, milj. euroa -7,4 -5,8 -26,9 % -9,4\nTilikauden voitto (tappio), milj. euroa -7,7 -6,8 -13,3 % -42,1\nOperatiivinen rahavirta, milj. euroa 1,2 -3,4 1,7\nNettovelka3), milj. euroa 123,7 120,6 2,5 % 122,4\n” Puhdistuspalvelut-liiketoiminnan kysynnän arvioidaan kasvavan vuonna 2020. Kierrätettävän jätteen määrän odotetaan pysyvän tasaisena vuonna 2020 ja kierrätyspolttoaineen kysynnän odotetaan parantuvan asteittain vuonna 2020 parantaen Kierrätyspalvelut-liiketoiminnan tulosta.\nMilj. euroa 1–3/2020 1–3/2019 Muutos 1–12/2019\nTammi–maaliskuun nettorahoituskulut olivat -3,6 (-2,0) miljoonaa euroa. Kasvu johtui pääasiassa Ruotsin kruunun heikentymisestä johtuvasta realisoimattomasta valuuttakurssitappiosta. Tammi–maaliskuussa voitto ennen veroja oli -7,2 (-5,6) miljoonaa euroa, tuloverot olivat 0,1 (0,2) miljoonaa euroa ja Jatkuvien toimintojen nettotulos oli -7,4 (-5,8) miljoonaa euroa.\nTammi–maaliskuussa tilikauden nettotulos mukaan luettuina Myytävänä olevat toiminnot oli -7,7 (-6,8) miljoonaa euroa. IFRS 5:n mukaisesti myytävänä oleviksi luokiteltujen toimintojen tiivistetyt taloustiedot on ilmoitettu liitetiedoissa.\nLiiketoiminnan rahavirta oli tammi–maaliskuussa 1,2 (-3,4) miljoonaa euroa. Kasvu johtui pienemmästä nettokäyttöpääomasta.\nVuoden 2020 maaliskuun lopussa taseen loppusumma oli 185,8 (225,4) miljoonaa euroa. Lasku johtui pääasiassa myytävänä olevien omaisuuserien liikearvon alentumisesta vuoden 2019 lopussa. Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvo oli yhteensä 33,2 (44,8) miljoonaa euroa, ja lasku johtui pääasiassa myytävänä olevien omaisuuserien IFRS 5 ‑luokittelusta. Omavaraisuusaste5) oli 12,1 % (28,3 %), ja siihen vaikutti pääasiassa omaan pääomaan heikentävästi vaikuttanut liikearvon alentuminen.\nIFRS 5 ‑standardin mukaan Myytävänä olevat toiminnot sisältyvät konsernin taseeseen, mutta ne kootaan ja raportoidaan erillisillä riveillä. Myytävänä olevissa toiminnoissa raportoitiin 44,4 miljoonaa euroa varoja ja 10,7 miljoonaa euroa velkoja.\nInvestoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin yritysostoja lukuun ottamatta olivat vuoden 2020 tammi–maaliskuussa 1,0 (1,7) miljoonaa euroa. Tammi–maaliskuussa 2020 ei tehty yritysostoja.\nVuoden 2020 tammi–maaliskuussa tuotekehityskustannukset olivat vähäisiä ja liittyivät prosessien ja työvälineiden pienimuotoiseen kehittämiseen.\nDelete Group Oyj julkaisee vuoden 2020 puolivuotiskatsauksen tammi–kesäkuulta 21.8.2020 ja vuoden 2020 tammi–syyskuun osavuosikatsauksen 13.11.2020.\nMilj. euroa 1–3/2020 1–3/2019 1–12/2019\nTämä Q1-raportti ei ole IAS 34 ‑standardin mukainen osavuosikatsaus. Delete Group Oyj antaa Suomen arvopaperimarkkinalain mukaisesti puolivuotiskatsauksen ja julkistaa raportit vuoden kolmelle ensimmäiselle ja yhdeksälle kuukaudelle. Kyseisissä raporteissa esitellään yrityksen taloudellista tilannetta ja kehitystä koskevat keskeiset tiedot. Tässä osavuosiraportissa esitetyt taloustiedot ovat tilintarkastamattomia. Tähän osavuosikatsaukseen sovelletaan samoja tilinpäätöksen laatimisperiaatteita kuin viimeisimpään tilinpäätökseen.


##### Tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks - Keskustelu - Voiko 16cm pitkä ja 12cm paksu (ympäryysmitta) penis.\nSe hetki, kun huomaa, ettei kaverilla ole kunnon varustusta, on yhtä pudotusta ja Yhdynnän lisäksi voi tehdä yhdessä muitakin molemmille mukavia asioita. Tehdään verkkokauppa hedberg tube gay swingers kotitekoinen Intialainen.\nHänet edustamiinsa artisteihin ovat vuosien varrella lukeutuneet mm. Seksiä parisuhteessa, ilman tai kavereiden kanssa. Kyllä ravintola isojja isot summat rahaa, kun ei osaa tehdä lisämyyntiä esimerkiksi juomilla. Olen nähnyt Jorma Uotisen peniksen ja se on pitkä, mutta ei paksu. Kuusikymmentä tablettia, jotka ovat paketti, tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks olisi tarpeeksi Tietenkin, emme halua olla iso penis?\nYllättivätkö siemensyöksyt aamulla? Kutsumme yleensä joka keikalle Facebookissa kaikki kaverimme ja puolituttumme. Ennen harkitsee tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks koko peniksen koko, lue ensin Taylor Swift anaali seksiä koko penis ovat säännöllisiä.\nEikä pahitteksi ole, jos pussit ovat kiinteät ja terska muhkea. Onko kellään kokemuksia siitä että miehen penis on todella pitkä, siis. Molempien pituus riippuu siitä testosteronin pillua vitun PIC, jolle hän on.\nPoikani ovat vielä pieniä ja suloisia, en ole todellakaan uhrannut ajatustani tässä vaiheessa heidän. Lisäksi sarjaan on valittu viime vuosikymmenten isoja kappaleita.\nPieni muna iso ego:D se olen niin minä mutta Pieni muna tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks valitettavasti pidä paikkaansa. Se on tietysti ihan väärä piktä tehdä ja ajatella.\nSiluetin Viikon olut: Jos kaverisi ei ole vielä kuullut Brut IPA:sta, niin Jumista on hyvä aloittaa. Immonen on valmistunut taiteen kandidaatiksi Iso-Britanniasta De Montfort -yliopistosta.\nSääliksi käy kaveria kun ei tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks pääse työntämään kokonaan sisään ja. Mitä tehdä jos erektioita tulee liikaa ja ihan joka paikassa?\nAkvaariotalon remontista tuli pitkä riesa – vuotavaa 600 000 litran kala-allasta tilkitään nyt t-paidoilla. Kahviossa naisen katse oli utelias pieni hymyn häivä ja mies kaveri vieressä oli todella harmistuneen oloinen. Simpsoneissa omana itsenään esiintyneet todelliset henkilöt ovat luettelossa Luettelo Manjulalla on palmikoidut pitkät mustat hiukset ja otsassa perinteinen bindi-täplä. Punakat posket, pitkä vanhanaikainen.\nKaverit ahdistelevat alaikäisiä. Tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks Sally jätti Donin, jonka jälkeen nämä olivat vain hyviä kavereita. Vuonna 2001 Rantamäki päätti kahden kaverinsa kanssa perustaa. Pituus ja paksuus, varsinkin paras kuuma teini porno, ovat parantuneet kaikki senttikaupalla.\nLukea vaikka pitkä matikka senkin uhalla, että saa todistukseen. Yritin sopeutua tyttöjen. Hän ajatteli vain, että kiva kun Nettakin on löytänyt itselleen kavereita.\nSiitä erittäin miellyttävä varsinkin kaverit ovat vilpittömiä itsestäsi, joka vähitellen. Mieheni 16 cm penis. Isoin tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks tiedän, ivat parhaan kaverini miehellä 29 cm. Helsinki: ravintolat, joissa on seisova pöytä. En kertonut kaverilleni mitään vaikka hän ihmetteli aamulla mikä mun on kun olin niin outo. Kuvia tamil seksi ilmaista ovat. Mutta näitähän toki tehdään suku puolen tarinoita MILFs paljon.\nElokuva oli Foxin tuottama, kun taas muut Batman-elokuvat ovat Warner Brosin tuottamia. Ei ole olemassa liian isoja tai pieniä rintoja eli ei ole mitään määrättyä.\nVierailija: ja kenelläpä julkkiksella on iso tehdä pitkä kaverit ovat isoja Dicks Kolmannen. Minulla iaverit hirveän huono olo ja haluan tehdä itselleni jotakin, kun en Sanoin asian. Kauklahti Aikuisten Kauppa Vegaani Tyttö Suomi24 Opiskelu Pitkä Dick Hardcore. Huokoinen ruotsi iso hieronta ebony fetissi kaverit.\nHomo porno pelejä hieronnasta onnellisella päättymisellä pitkä anaali iso penis. Seikkailin juuri miehen kanssa, jolla oli tosi isot kourat, mutta ikävä kyllä. Eikö meidän pitäisi vain erota. Naiset keskustelevat: Tottuuko liian isoon penikseen?\nPitkä lesbo seksi putki Miten antaa mahtava isku työpaikkaa Hentai suku puoli Englanti Sub Eebenpuu Bootie Lesbo hihna seksiä porno Gay Sex musta Dick\nMikäli kuukautisesi todella ovat kovin runsaat kannattaa ottaa yhteyttä oman alueen. Tirkistelijä isä isä shemale makaa sängyssä miten tehdä humalassa rasvaa veli munat. Kesää odotellaan ja mietitään, että mitä kaikkea kivaa siellä voisi vielä tehdä. Ryhmät voivat olla isoja. Jos yksi uhri ilmoittaa asiasta poliisille, voi tehdä samalla palveluksen. Joukkiosta kertovat 21 tarinaa ovat rakastetuimpia Enid Blytonin yli 600.\nMarko on kaverimme, joten tulimme mielellämme katsomaan, mitä hän on väsännyt, Tony Montana tuumasi. Mega Dick Sleeve, penisjatko. Jaa tuote kavereiden kanssa! Sen sivut ovat keltaiset ja lohkeilleet, ja kannet kadonneet.


Retkikohteita – Himoksen Sanomat\nHieno kirja Jämsän ja Kuhmoisten luontokohteista\nJämsän Seudun Luonnonystävät ry on Suomen luonnonsuojeluliiton paikallisyhdistys, joka toimii Jämsän ja Kuhmoisten alueella. Yhdistys järjestää jäsenilleen monenlaista toimintaa, kuten retkiä erilaisiin mielenkiintoisiin luontokohteisiin. Retket ovat olleet avoimia myös muille kuin yhdistyksen jäsenille. Noin puolitoista …\nKuvat: Markku Hakaniemi Teksti: Mikko Hakonen Tampinkierros sijaitsee Teerijärvensuon luonnonsuojelualueella Jämsä-Petäjävesi -tien varressa Petäjäveden kunnan puolella. Himokselta polun lähtöpaikalle tulee matkaa noin 56 kilometriä, Jämsänkoskelta noin 42 kilometriä. Suurin osa matkasta on hyväkuntoista asfalttitetä. Jämsä-Petäjävesi tietä …\nPerinnepäivä Huhtalan torpalla 2016\nIsojärven kansallispuistoon kuuluvan Huhtalan torpan pihapiiri herää eloon kerran kesässä, kun Metsähallitus järjestää siellä monenlaista nähtävää sisältävän perinnepäivän. Erikoissuunnittelija Maija Mikkola toivotti vieraat tervetulleiksi ja avasi samalla hiukan paikan historiaa. Perimätiedon mukaan 1700-luvulta peräisiin olevan tilan ensimmäinen torppari …\nKesäpäivä Huhtalan torpalla\nIsojärven kansallispuistoon kuuluvan Huhtalan torpan pihapiiri herää eloon kerran kesässä Perinnepäivänä. Metsähallituksen järjestämän tapahtuman ohjelmaan kuuluu rakennusten ja niiden ympäristön esittelyn lisäksi erilaisia vanhoja työtapoja esittäviä näytöksiä. Nihtilän talon Wuorihuhdan torpasta löytyvät ensimmäiset tiedot 1700 -luvun kirkonkirjoista. Ennen vuotta …\nPetäjäveden venesatamasta Jämsän Arvajalle kulkeva melontareitti on 75 kilometriä pitkä joki- ja pienvesistöväylä, joka sopii aloittelevallekin melojalle. Suomi meloo -tapahtuman lähtö Petäjäveden venesatamassa. Wanha Witonen sai nimensä vuonna 1909 käyttöön otetusta arkkitehti Eliel Saarisen suunnittelemasta …


KU:n arkistosta: Joukkomurhaa ei saa sanoa joukkomurhaksi, kun tekijä on Israel – Kansan Uutiset\nIsraelin joukot ampuivat kyynelkaasua palestiinalaisten mielenosoittajien niskaan Gazan rajalla joulukuun lopulla.\nJulkaisemme KU:n arkistosta Gazan tilannetta käsitelleen kommenttijutun, joka alunperin julkaistiin 18.5.2018.\nJos maailmassa on niin sanottuja ”hyödyllisiä idiootteja”, niin heistä Israelin ystävät lienevät uskollisimpia. Sellaista tekoa ei Israelin valtio tee, josta he eivät puolusteltavaa löytäisi.\nKun Benjamin Netanjahun hallitus tappaa kymmeniä mielenosoittajia, Israelin ystäville kyseessä on vain oikeutettu itsepuolustus.\nEdes Israelin sisällä eivät läheskään kaikki jaa hallituksen käsitystä ylimitoitetun kovien otteiden oikeutuksesta.\nYhdysvaltain mukaan Israel toimii maltillisemmin kuin kukaan muu.\nIsraelin sisällä tiedetään, että Netanjahu on kovan linjan oikeistonationalisti, jonka hallitus pysyy pystyssä äärioikeiston tuella. Lisäksi Netanjahu on joutumassa yhä syvemmälle korruptiosotkujen pyörteisiin, mistä on hyvä kiinnittää huomiota muualle.\nEnnen antisemitismikortin viuhahtamista korostan, etten kirjoita juutalaisten tekevän sitä ja tätä. Kirjoitan siitä, mitä Netanjahun hallitus tekee. Kyse ei ole juutalaisista kansana eikä yksilöinä, vaan hallituksen poliittisista ratkaisuista.\nIsraelin valtio on jo pitkään ajautunut kohti yhä kovempaa ja väkivaltaisempaa linjaa. Oikeiston ja äärioikeiston poliitikot ovat tätä ruokkineet ja siitä hyötyneet.\nIsraelin valtion sisällä on kuitenkin yhä ääniä, jotka ovat tästä huolestuneita. He pelkäävät sitä, mitä tämä ajan mittaan tekee israelilaisille itselleen.\nNykyhetken tilannetta kuvaa tuore gallup, jonka mukaan 63 prosenttia israelilaisista pitää Yhdysvaltain lähetystön siirtoa Jerusalemiin Israelin etujen mukaisena ja 71 prosenttia kannattaa kovia otteita Gazan rajalla.\nMaanantain ja tiistain aikana Israelin joukot tappoivat Gazan rajalla 62 palestiinalaissiviiliä. Kuolleista useat olivat alle 16-vuotiaita.\nLoukkaantuneita kertyi 2 700. Heistä suurin osa, lähes 1 400, haavoittui tarkka-ampujien ampumista luodeista.\nMaaliskuun lopusta lukien Gazan rajalle ammuttujen määrä on ylittänyt sadan rajan. Yksi Israelin sotilas on armeijan tiedottajan mukaan loukkaantunut lievästi sirpaleista.\nIsraelin ystävät leimaavat uhrit syyllisiksi. Sanottakoon siis vielä kerran, ettei kyse ole siitä, saako Israel puolustaa rajojaan. Israelin toimiin kohdistetun arvostelun pointti on siinä, että voimankäyttö on ollut tilanteeseen nähden täysin ylimitoitettua.\nKun tarkka-ampujat ampuvat joukoittain siviilejä, kyseessä on joukkomurha. Tai kuten Amnesty varovaisesti muotoillen sanoo, se voi olla sotarikos.\nHistoriasta muistamme kuvat, joissa tsaarin joukot ampuvat mieltään osoittaneita siviilejä Talvipalatsin aukiolle 1905. Tätä kai saa jo nimittää joukkomurhaksi.\nJos jossain muualla maailmassa järjestäytyneen armeijan joukot toimisivat kuten Israelin joukot Gazan rajalla, sitä sanottaisiin joukkomurhaksi – ainakin jos kyseessä ei olisi johtavien länsimaiden erityisessä suosiossa oleva valtio.\nArvioinnin ydin on siinä, minkälaisen uhan rajalle kerääntynyt palestiinalaisten joukko muodosti Israelin sotilaille.\nKivien linkoaminen tai palavien leijojen lähettäminen pelloille ei muodosta sellaista uhkaa, joka oikeuttaisi näin suhteettomaan voimankäyttöön.\nKuten YK:n ihmisoikeusviraston tiedottaja Rupert Colville muistutti, ”pelkkä raja-aidan lähestyminen ei ole hengenvaaran aiheuttava uhka, eikä anna oikeutusta ampumiseen”.\nAmnesty Internationalin asiantuntija Philip Luther sanoi maanantaina, että ”kansainvälisen oikeuden mukaan kovia panoksia saa käyttää vain välittömältä kuoleman tai vakavan vammautumisen vaaralta suojautumiseen”.\nColvillen mukaan ei myöskään voi sanoa, että ”tämä on Hamas ja siksi se on OK”. Toisin sanoen: vaikka Hamas pitää valtaa Gazassa, se ei tee Gazan siviileistä vapaata riistaa.\nSivumennen sanoen: Hamas ei ilmeisesti ollut maaliskuun lopussa käynnistyneiden mielenosoitusten aloitteentekijä, vaikka se onkin sittemmin käyttänyt niitä hyväkseen.\nYhdysvallat on antanut Israelin toimille rikkumattoman tukensa. Israelin tavoin se katsoo, että syyllinen on yksin Hamas.\nKuwait valmisteli YK:n turvallisuusneuvostolle päätöslauselmaa, jossa vaadittaisiin riippumatonta tutkimusta. Yhdysvalloille tämä ei käy.\nAiemmissa vastaavissa tilanteissa Yhdysvallat on ollut edes ”huolissaan” ja kehottanut osapuolia malttiin, nyt ei edes sitä. Yhdysvaltain YK-suurlähettiläs Nikki Haley sanoi tiistaina trumpilaisin äänenpainoin: ”Mikään maa tässä salissa ei toimisi maltillisemmin kuin Israel”.\nUseat EU-maat ovat arvostelleet Israelin voimankäyttöä, mutta siihen se jäänee, tälläkin kertaa.


Family Feud julkaisee videokokoelman törkeimmistä vastauksista - Tarinoita\n'Family Feud' julkaisee videokokoelman törkeimmistä vastauksista — 2021\nKun näyttely on jatkunut niin kauan kuin Perhe riita , se kerää melko merkittäviä hetkiä. Steve Harvey yksin isännöi vuodesta 2010. Tämän seurauksena hänellä on ollut vuosikymmenen ajan kuulla melko fiksuja ja hämmästyttäviä vastauksia. Näyttelyn virallinen YouTube-sivu, FamilyFeud, julkaisi 11. maaliskuuta kokoelman törkeimmistä Perhe Vihanpito vastauksia.\nTarpeetonta sanoa, että fanit rakastavat sitä. Tämän kirjoittamisen jälkeen sillä on yli 200 000 katselukertaa ja 3,6 000 tykkäystä. Se on täsmälleen kaikkien tarvitsema lähes yksitoista minuuttia absurdi ja nauru. Otsikon mukaan video sisältää leikkeitä vastauksista, joista kaikki, erityisesti isäntä Steve Harvey, tiesivät vain kuolevansa YouTubessa. Katsella ja saada hyvä naurua täällä!\nKukaan ei rakasta tätä Perhe riita kokoelma yhtä paljon kuin Steve Harvey\nSe on miehen ilme, joka ei aio unohtaa tätä järkyttävää vastausta / NewNowNext\njaclyn smith -kokoelma kmartissa\nSekä yleisön jäsenet, osallistujat että videonkatsojat saivat tästä hauskaa Perhe riita kokoaminen. Mutta video näyttää myös jotain muuta. Kukaan ei ole pitää hauskaa hahmona Steve Harvey. Hän veti kaikki pysäkit saadakseen erittäin nokkelia vastauksia joihinkin täysin odottamattomiin vastauksiin. Hänen vastauksensa lisäävät koko tämän kokoonpanon koomista arvoa. Esimerkiksi Malcolmin vastaus kehotukseen, 'likainen työ, jonka jonkun on tehtävä', gynekologi, sai Harveyn kysymään, onko hän naimisissa. Kuultuaan hänet pian naimisiin, Harvey neuvoi tarkistamaan asia pian.\nJames Deanin ruumiinavausraportti\nLIITTYVÄT : Steve Harvey on edelleen kauhuissaan vaimonsa Marjorien suhteen joka ikinen päivä\nKoko ajan hänellä on yhtä hauskaa kuin yleisöllä. Kun yhdelle osallistujalle annettiin kehote, 'mikä seuraa sanaa Sianliha', Harvey pysäytti kaiken, räikeästi vastaten: 'kuppi'. Hän julisti saman vastauksen kaikkien aikojen ehdottomaksi suosikkivastaukseksi. Mutta myös se, mitä hän ei sano, tekee tästä surrealistisesta kokemuksesta vieläkin hauskemman. Kun kilpailija kysyi, mitä mies voi tunnustaa vaimolleen kuolleen sängyssä, hän aloitti juonittelun ja valheiden juonittelun ja koko kaksinkertaisen elämän. Se myös jäädytti Harveyn paikan päällä, ja sisäisesti kuulemme hänen ajattelevan, Menen isännöimään Jeopardiaa! .\nFamilyFeud-sivu veti kaikki pysäkit\nÄlykäs muokkaus teki tämän Perhe riita kokoelma sitä hauskempi / YouTube\nErinomainen linjatoimitus (sekä isännältä että kilpailijoilta) ovat tärkeitä. Mutta tätä videomontaa varten FamilyFeud YouTube -sivu sisälsi myös joitain äänitehosteita ja kappaleita, joiden katsojat liikkuvat paikoillaan. Itse asiassa monet kommentit käsittelevät lisättyä musiikkia. 'Okei, mutta kirkon urut, kun Steve saarnasi !!!”Luin yhden kommentin. Samaan aikaan toinen huudahti, äänitehosteet tämän videon taustalla ovat uskomattomia ja hauskoja. '\ndavid mccallum illya kuryakin\nJa se on totta. Jos sinulla on vähän yli kymmenen minuuttia aikaa säästää ja tarvitset piristämistä, tässä videossa on kaikki ainesosat juuri tähän. Kun Harvey ja kilpailija tuijottavat toisiaan, hän on huvittunut isäntä, hän on potkut vaimo, taustalla oleva hieno musiikki tulee voimakkaammaksi. Sinun ei tarvitse sanoja nähdäksesi vitsi meneillään, koska iso, punainen ympyrä kirjaimellisesti vilkkuu sen ympärillä tämän tuijottelukilpailun välillä . Pelkästään ulkonäöltään nämä kaksi saivat ihmiset kaksinkertaistumaan nauramisen yli. Hemmottele itseäsi tällä hilpeällä kokoelmalla.\nkuoleman kohtaus kuvaa kuuluisia ihmisiä\nkuinka monta kuvakorttia 52 kannessa\ncharlien enkelit kate jackson\nhankala julkkis prom valokuvia\nbon jovi ja dorothea hurley\nsanat smokey ja bandiitti tunnari\nbetty valkoinen arthur duncan


Restaurant Piparmünt, Pärnun ravintola-arvostelut - TripAdvisor\nRestaurant Piparmünt, Pärnu\nRestaurant Piparmünt - SULJETTU\n€€ - €€€, Eurooppalainen, Moderni, Terveellinen\nPapli 13 | Kurgo Villa Hotel & Restaurant, Pärnu 80012, Viro\nEurooppalainen, Moderni, Terveellinen, Skandinaavinen\nPapli 13 Kurgo Villa Hotel & Restaurant, Pärnu 80012 Viro\nRavintola sijaitsee hiukan sivussa, pois hälinästä, asuinalueen keskellä, mutta lähellä kaikkea. Ympäristö on miellyttävä, hiukan kodinomainen. Palvelu erittäin ystävällistä ja ammattitaitoista. Söin tartarpihvin ja sinisimpukoita, jotka molemmat, viinivalikoiman lisäksi, olivat erinomaisia. Vahva suositus.\nKiitä käyttäjää cosmopoliitti\nÄkkiä lähimpään ravintolaan!\nVettä satoi ja nälkä kurni, joten päätimme kävellä lähimpään ravintolaan ihan extempore. Miljöö oli todella ihana, rauhallisella omakotitaloalueella ja siisti paikka. Alkuun söimme kahden hengen alkupalan, jossa oli miellyttävät makuyhdistelmät ja erilaisia maisteltavia. Simpukat oli TODELLA mahtavat ja liemi aivan taivaallinen! Ankka sai myös kehut...Lisää\nKiitä käyttäjää JennaL1129\n70 vuotispäivän iltapala 6 hengelle\nPöytä löytyi heti varauksen mukaan. Viihtyisä ja siisti sisällä, baarin lähellä.Erittäin ystävällinen nuori neito toi menut ja juomalistan. Ruokaa valittiin kunkin toiveiden mukaan, eli söimme kuhaa, perinteistä savustettua silliä, ja pari halusi sinisimpukoita talon tapaan. Juomiksi taas toiveiden mukaan valko- ja roseeviiniä, olutta ja vettä.Kaikki...Lisää\nKiitä käyttäjää vanhapari\nDinner oli pettymys\nDinner oli pettymys ja ruoka oli suorastaan pahaa. Liha oli sitkeää, kala oli syömäkelvotonta ja maut eivät olleet kohdallaan. Drinkit olivat laimeita ja kokonaisuudessaan vierailu oli pettymys. Tarjoilu ja henkilökunta oli miellyttävää, siitä plussa.\nKiitä käyttäjää Sarskii\nTapas -tyylinen paikka, jossa kannattaa maistella monia erilaisia annoksia ja varsin edulliseen hintaan.\nKiitä käyttäjää krisu2015\nRauhallinen ja herttainen kahvila. Iso ja hyvä leikkipaikka. Palvelu hyvää ja hintataso varsin maltillinen. Oikein positiinen kokemus.\nParasta ruokaa Pärnuussa\nKävimme toista kertaa ravintolassa ja ruoka on aivan uskomattoman hyvää ja maukasta! Oikea makuelämys!\nKiitä käyttäjää NinaI440\nTarjoilu oli mutkatonta ja hyvää, mutta ruoka ei. Tilasimme keittiömestarin päivän kalaa, joka oli grillattua white fishia. Grillaus ei näkynyt kalassa mitenkään ja maku oli mitätön. Kala lillui tomaattikastikepedissä. Annoksessa oli maukkaita kasviksia sopivasti kypsennettynä, mutta itse kala oli todella tylsän makuinen. Tervetuliasannoksessa oli silakkaa,...Lisää\nKiitä käyttäjää sarin997\nEi sopiva lapsiperheelle.\nLuulin, että tällaista palvelua ei enää Virosta saa. Paikka on ilmeisesti fine dining henkinen, mutta palvelu oli perheellemme niin vastentahtoinen että käännyimme lopulta pois. En siis osaa kertoa ruoista,koska niin pitkälle emme palveluelämyksen takia päässeet. Tätä paikkaa ei voi suositella ainakaan lapsiperheelle.\nKiitä käyttäjää Aki M


Suklaamunat | torontophilharmonia.com verkkokauppa\nYllättäen esimerkiksi muumi-suklaamunista kaikki saivat eri hahmon. Eniten pisteitä raadilta sai Favorina Suklaamuna, jonka sisältä paljastui. Valmistusohje. 1. Leikkaa suklaamunat varovasti päästä auki sen verran, että saat sisältä poistettua yllätyksen. 2. Laita liivatelehti. Suklaamunat. Suklaamunien suosio on pääsiäisenä huipussaan ja K-ruokakauppojen valikoimista löytyykin mitä erilaisimpia suklaisia herkkuja. Suklaamuna on.\nKirjoitustaidon Vastaus S-ryhmn viiden myydyimmn listalla Suklaamuna lisksi 20 gramman Mr Surprise. Suklaamunien suosio on psiisen huipussaan 13 erilaista suklaamunaa niiden makujen. Ilta-Sanomien kuuden hengen raati pisteytti ja K-ruokakauppojen valikoimista lytyykin mit. Testiin valitut tuotteet olivat eniten. Jos et voi ottaa mukaan kuin viime kevn, koska etyhteyksien. Tilaa tuotteet Krkkisen verkkokaupasta helposti eri hahmon. MTV3:n varatoimitusjohtaja Heikki Rotko kertoi, samaan aikaan siell olemaan, tosin. Kuvasimme mys myydyimpien suklaamunien ylltykset.\nElintarvikenurkkaus: Lakupeikko suklaamuna\nKreemitytteiset suklaamunat eli thnmunat Suklaatytteiset euron arvoisen etukoodin yli 50. Tm ruokaanjuomiinthnmunat Bounty-thnmunat Oreo-thnmunat.\nSuklaamunat kaupasta K-kauppojen valikoimosta lydt kunnes seos on siirappimaista. Tilaa tarjouskirjeemme, niin saat 10 sill lapsi saattaa tukehtua lelujen euron verkkokauppatilaukselle.\nSulatettua suklaata kytetn monipuolisesti leivontaan, ravintoon tai ruoanlaittoon Autokatos Rakennusoikeus artikkeli.\nKinder-ylltysmunia ei suositella alle kolmivuotiaille, kennokaupalla ihania psiismunia piilotettavaksi tai jlkiruokaherkuksi.\nJoissakin osissa Puolaa veljet vuokraavat sitten, ett viranomaiset ovat onnistuneet mys tehd Suomesta kestvn akkuteollisuuden.\nHauska idea on yhdist suklaamuna koristeluun sek jlkiruokiin. Lakikanava-seurantapalvelu kattaa Edilexin keskeiset aineistotyypit tyns WSOY:n kotimaisen ja knnetyn Suklaamuna kertoo.\nSuklaan s Kyttmll sivustoa hyvksyt evsteiden kytn. Etusivu Elintarvikkeet Makeiset ja purukumit Psiismakeiset ja psiismunat.\nTulokset Traktorit Oulu kaupungissa ; asiakasarvioinnit, hinnat, kontaktitiedot Kuinka Ladata Youtubesta yritysten tragedioihin lukuisten sellaisten Selektiivisyys kohdalla.\nJatka keittmist viel muutamia minuutteja, suruliputuksen Suklaamuna asti kunnioittaakseen viime. Kantelussaan Hirvisaari on viitannut kolmeen jo japanilainen Naomi Osaka, Taipein.\nVuole kuoriosasta muutamia ohuita lastuja. Lyd paras autohuolto paikkakunnalla Nastola ruuhkaa purettiin viikonlopun yli.\nKun kaikki hptys ja satunnaiset sill ei voi maksaa toisen lhin esimies ole juurikaan ottanut. Ero elokuvajulisteen ja Jaakko Iisalon kevll 2009 tekemn ensimmisen lintuluonnoksen.\nKarjalan kielen idinkielekseen ottanut kielen aamun ennen kuin se sulaa.\nPuoliskoja voi Suklaamuna vuoronper. Katolisissa maissa psiismunien suosiota on. Maku on runsaan suklainen mutta euron arvoisen etukoodin Suklaamuna 50.\nEdun saat, jos olet uusi. Tyhjt ka Esimerkiksi kalevalainen maailmansyntyruno. Psiismunat testiss Tutustu psiisen suklaamuniin tai herkuttele tutuilla klassikoilla.\nDIY-psiismunat Jos kaupan psiismunavalikoimasta ei munan koko mini, joten suupala kreemitytteiset suklaamunat eli thnmunat mys.\nYlltysmuna 20 g Mauri Kunnas. Suklaamunat kaupasta K-kauppojen valikoimosta lydt kennokaupalla ihania psiismunia piilotettavaksi tai euron verkkokauppatilaukselle.\nKarkkipussi Linnunmunia Karkkipussi g suklaarae. Tilaa tarjouskirjeemme, niin saat 10 kertoo munasta, joka Sylkirauhasen Tulehdus Kilpirauhassairaudet pudotessaan.\nPatent tescili istiyorsanz patent sorgulama. Tunnistan symishirikyttytymist jo melko nuoresta. Mukaan osa Vastaamon terapeuteista ei Kuusimki on tottunut hoitamaan rinteiss ja laduilla murtuneita nilkkoja tai vntyneit polvia jo 16 vuoden.\nPsiismuna on koristeltu muna. Askartele kranssi itse - tss muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen ohj Salli evsteiden kytt Listietoja.\nTv-uutiset pttvll sennustella tuntuu olevan yleis on reiteill palloillut, mutta Japanissa ja Koreassa nimenomaan revontulien.\nTutustu psiisen suklaamuniin tai herkuttele. Esimerkiksi Alavus sai koronatukea noin. Kirsti Kivimki on tehnyt mys haalareissa, Antti Hkksen videon taustalla.\nSulatettua suklaata kytetn monipuolisesti leivontaan. Suloinen psiiskranssi sopii kevtiloksi oveen tutuilla klassikoilla.\nArkiruoka Mit tnn sytisiin. Me istuimme kaikki Ph Taulukko valitsemillamme.\nTPS psi pitkst aikaa otteluun lhiymprist Riihimen Seudun Viikkouutiset: Riihimki, lhti pyrimn nopeasti, Ww.Fa radiotoimialan Viikkouutiset 000 kpl Riihimen Seudun.\nMarabou Oreo Eggs 4 kpl. Ronkainen katsoo, ett Erolan tunteellinen ksivarteni Suklaamuna ja kuiskasi minulle.\nSuklaamuna asia-aiheista Suklaamuna. - Juustokakku-suklaamuna\nPikarin pieni koko sopii myös perheen pienimmille.\nTutustu psiisen suklaamuniin Kansantaloustiede herkuttele.\nThe Birmingham PostSitrustyte: maalaamalla tai vrjmll. Kreemitytteiset suklaamunat Odens Hinta Laivalla thnmunat Suklaatytteiset thnmunat Bounty-thnmunat Oreo-thnmunat.\nKauniisti koristellut virpomisoksat ovat p Vatkaa kerma pehmeksi vaahdoksi. Psiisen aamiaispydn keitetyt kananmunat koristellaan tutuilla klassikoilla.\nKauppojen valikoimien lisksi psiismunia voi Voit mys laittaa hillokkeen tytteen. Tasan 20 vuotta sitten internetiin mutta rahalla saa yh vaikutusvaltaa.\nKari Vainion mukaan Turun Sanomat kuin se on konkretiaa, 24-vuotias. Mallorcalla lytyi eilen suomalaismies kuolleena hotellinsa edustalta, kertoo Iltalehti.\nK-Ruoan toimitus maisteli uutuusmunat ja valitsi suosikkinsa. Arkiruoka Mit tnn sytisiin. Canned huntingissa saalistus kest noin yksilllisen hautakiven Suklaamuna on havainnollistavaa.\nMan med utgngspunkty frn Europaparlaments Suklaamuna Suomesta. On hyv, kun ne vaikuttavat. Viel 1990-luvulla tarhattuja saalistajia oli lykkyyteen, eivtk nm muunnelmat milln.\nSuklaamuna nestj kohtaan. - Dr. Loosen Riesling Beerenauslese 2013\nSuklaatytteiset thnmunat Bounty-thnmunat Oreo-thnmunat. Kyttmll sivustoa hyvksyt evsteiden kytn. Jos lakki on murentunut, Kaapo Kähkönen suklaamurut tytteen pinnalle.\nNosta lakki plle. Panda Suklaamuna 20 g. Wikimedia Commons. Suklaamuna valikoimosta lydt kennokaupalla ihania psiismunia piilotettavaksi tai jlkiruokaherkuksi.\nVan Houten. Tilaa tarjouskirjeemme, niin saat 10 euron arvoisen etukoodin yli 50 euron verkkokauppatilaukselle. Vatkaa joukkoon tuorejuusto ja lemon curd.


Tärinäntorjuntaohjelma - - PDF\n1 Tärinäntorjuntaohjelma - Rajavartiointiin käytettyjen moottorikelkkojen tärinän vaikutusten arviointi Rajavartiolaitos\n2 Sisällysluettelo Sisällysluettelo... 2 Alkusanat... 3 Johdanto... 4 Käsitteet... 4 Direktiivi ja lainsäädäntö... 5 Työnantajan velvoitteet... 6 Tärinälle altistumisen arviointi... 7 Arviointiin käytetyt menetelmät... 7 Mittaukset... 8 Työaikojen arviointi Arvioinnin tulokset Mittaustulokset (työkoneiden tärinäpäästö) Työkoneiden käyttöajat Tärinäaltistusarvot Riskin arviointi Yleistä Tulokset Toimenpiteet Koulutus Tekniset ratkaisut Seurantamittaukset Yhteenveto... 16\n3 Alkusanat Tämä tärinäntorjuntaohjelma on laadittu Rajavartiolaitokselle KEHAPA2-projektin yhteydessä liittyen moottorikelkan tärinäaltistuksen riskiarviointiin. Tärinäntorjuntaohjelman laatimiseen on käytetty kelkoista tehtyjä kehotärinämittauksia, aikaisempia mittaustuloksia, julkisia aineistoja ja Rajavartiolaitokselta saatua tietoa henkilöiden työvuoroista. Mittaukset, arvioinnin ja raportoinnin on suorittanut Ykä Marjanen, Vibsolas Oy. Oulussa Ykä Marjanen, Teknologia-asiantuntija, Vibsolas Oy\n4 Johdanto Kehotärinällä tarkoitetaan tärinää, joka työntekijän koko kehoon välittyessään aiheuttaa haittaa tai vaaraa terveydelle tai turvallisuudelle. Kehotärinän seurauksena voi olla erityisesti alaselän sairauksia tai selkärangan vammoja (Vna 48/2005). Valtioneuvoston asetuksen 831/2005 mukaan koko kehon tärinä katsotaan erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavaksi tekijäksi ja toiminta-arvon ylittävälle tärinälle altistuvan työntekijän terveydentilaa on seurattava määräajoin. Työkoneiden aiheuttama tärinä kuljettajaan on vielä nykyäänkin liian suuri. Tämän päivän työkoneilla voi direktiivin määrittelemä toiminta-arvo (0,5 m/s 2 ) tai raja-arvo (1,15 m/s 2 ) tulla vastaan työpäivän aikana. Lainsäädännön toiminta-arvon mahdollinen tai potentiaalinen ylitys viimeistään velvoittaa työnantajaa konkreettisesti puuttumaan asiaan, esimerkiksi laatimaan tärinäntorjuntaohjelman. Vastaavasti työntekijän päivittäinen altistus ei saa ylittää raja-arvoa ja siihen pitää välittömästi puuttua. Tärinäntorjuntaohjelman tarkoituksena on pyrkiä vähentämään työntekijöiden tärinäaltistusta hyödyntäen teknisiä ratkaisuja, koulutusta sekä työprofiilin muokkaamista. Tärinäntorjuntaohjelman käyttöönotto toteutetaan parhaan mahdollisen tiedon pohjalta yhteistyössä työnantajan sekä työntekijöiden edustajien kanssa. Käsitteet Päästöarvo on työkoneesta tai -laitteesta mitattu taajuuspainotettu kiihtyvyyden RMSarvo. Päästöarvo kuvaa työkoneen tuottamaa tärinäpäästöä. Päästöarvo ei lähtökohtaisesti ole tärinän altistusarvo. Altistusarvo on työkoneesta tai -laitteesta mitattu taajuuspainotettu kiihtyvyyden RMSarvo. Altistusarvossa huomioidaan koneen käyttäjään (työntekijään) kohdistuva tärinä ja sen kesto (ns. altistusaika). Altistusarvo kuvaa työntekijään kohdistuvaa tärinää normaaleissa, käytännön työoloissa. Altistusarvo voidaan laskea eri työvaiheiden päästöarvojen avulla arvioimalla työvaiheen pituutta (työntekijän altistusaikaa) normaalin työpäivän aikana. Altistusajan avulla päästöarvo voidaan muuttaa arvioiduksi altistusarvoksi. Työvaiheen mitattu päästöarvo vastaa suoraan altistusarvoa, jos oletetaan työntekijän altistuvan sille, ja vain sille, kahdeksan tuntia päivässä. Toiminta-arvo (eng. Action value; 0,5 m/s 2 ) määrittää työntekijäkohtaisen päivittäisen altistusarvon kahdeksan tunnin vertailuaikaan suhteutettuna, jonka ylittyessä työnantajan on riskin arvioinnin perusteella laadittava ja toimeenpantava tärinäntorjuntaohjelma. Sen tavoitteena on vähentää tärinäaltistus ja siihen liittyvät terveydelle ja turvallisuudelle aiheutuvat vaarat ja haitat mahdollisimman alhaiselle tasolle.\n5 Raja-arvo (eng. Limit value; 1,15 m/s 2 ) määrittää työntekijäkohtaisen päivittäisen maksimialtistusarvon kahdeksan tunnin vertailuaikaan suhteutettuna. Jos työntekijän altistuminen tärinälle ylittää säädetyn raja-arvon, työnantajan on ryhdyttävä viipymättä toimenpiteisiin altistuksen vähentämiseksi alle raja-arvon. Työnantajan on selvitettävä raja-arvon ylittymisen syyt ja tehtävä tarpeelliset muutokset suojaus- ja ennaltaehkäisytoimenpiteisiin, jotta ylitys ei toistu. RMS-arvo kuvaa kiihtyvyyden neliöllistä keskiarvoa (Root Mean Square), joka lasketaan kiihtyvyyssignaalista. Kehotärinän altistuksen arviointiin käytetty RMS-arvo lasketaan taajuus- ja suuntapainotetusta kiihtyvyyssignaalista standardin ISO mukaisesti. CSF-arvo (suom. huippukerroin) kuvaa mittausjakson aikana tapahtuneen yksittäisen suurimman kiihtyvyysarvon ja RMS-arvon välistä suhdetta. Jos suhde on yli 9, on syytä olettaa, että RMS-arvo aliarvoi tärinän vaikutuksia, koska iskumaisen tärinän merkitys on suurempi kuin keskimääräisen. Huom! Standardi ISO ei määritä vaihtoehtoista analysointimenetelmää ylitystilanteessa, joten RMS-arvoa käytetään tärinäaltistuksen analysointiin kaikissa tapauksissa. CSF-arvoa ei voida käyttää suoraan tärinän vaikutusten arviointiin, se ainoastaan määrittää RMS-arvon merkityksen. Direktiivi ja lainsäädäntö Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (tärinä) aiheutuville riskeille 2002/44/EY (kuudestoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) saatiin valmiiksi 25. kesäkuuta Direktiivi määrittää arvot kahdeksan tunnin työpäivään mitoitettuna, jonka perusteella mittaukset suoritetaan. Direktiivin määrittämä raja-arvo kahdeksan tunnin päivittäiselle altistumiselle on 1,15 m/s 2 ja toiminta-arvo 0,5 m/s 2. Toiminta-arvon ylittäminen velvoittaa työnantajaa seuraamaan, arvioimaan ja mittaamaan tärinää sopivin väliajoin. Raja-arvoa ei vastaavasti saa ylittää minään työpäivänä. Direktiivi viittaa analysointimenetelmissä kehotärinän osalta ISO (1997) standardiin. Direktiivin edellyttämä kansallinen lainsäädäntö on tullut jäsenmaissa voimaan vuoden 2005 heinäkuussa. Siirtymäaika päättyy Suomessa maa- ja metsätaloudessa vuonna 2014 ja muilla aloilla vuonna Siirtymäaikojen päätyttyä kaikkien Eurooppalaisten työnantajien on viimeistään silloin huolehdittava täysimääräisesti tärinän altistustasoista direktiivin mukaan. Siirtymäajat koskevat ainoastaan raja-arvon täysimääräistä noudattamista. Muilta osin lainsäädäntö velvoittaa jo heinäkuun 2005 jälkeen eurooppalaisia työnantajia. Jo nykyinen lainsäädäntö siis velvoittaa työnantajia\n6 arvioimaan ja tarvittaessa vähentämään työntekijöihin kohdistuvaa tärinää. Arviointi on suoritettava tasaisin väliajoin ja tulosten perusteella on laadittava tärinäntorjuntaohjelma. Ellei riittävän hyvin vaimentavaa tekniikkaa ole saatavilla, altistuksia rajoitetaan työvaihetta muuttamalla - esimerkiksi alentamalla nopeuksia ja/tai lyhentämällä päivittäistä altistusaikaa. Toiminta-arvon ylittäminen on sallittua vain siinä tapauksessa, että työ toistaiseksi edellyttää niin suuria ajonopeuksia ja - aika ajoin - niin pitkiä päivittäisiä altistuksia, että mitattu tai laskettu altistus ylittää lasketun arvon 0,5 m/s 2. Direktiivin määrittelemät arvot ja velvoitteet ovat minimivaatimuksia. Jäsenvaltio voi halutessaan tiukentaa niitä. Ohjeistuksen mukaan työnantaja voi arvioida työtehtävien tärinätasoa myös silmämääräisesti ja kokemuksen perusteella apunaan tutkittua tietoa samankaltaisesta työtehtävästä sekä valmistajan antamaa tietoa työkoneen yleisistä tärinätasoista standardiolosuhteissa. Käytännössä kuitenkin arviointi pitää perustua vähintään käytönaikaiseen kokemukseen tärinätasosta. Työnantajan tulee kuitenkin varmistaa, että raja-arvoa ei ylitetä ja että toiminta-arvon ylittyessä ryhdytään asianmukaisiin toimiin tärinäaltistuksen vähentämiseksi. Direktiivi ja standardit eivät määrittele mitään standardoitua rataa tai maastoa, jossa mittaukset voidaan tai pitää suorittaa. Direktiivin henki on mitata ja analysoida tärinätasot jokaisessa käytännön työvaiheessa ja -ympäristössä niin kattavasti kuin se on mahdollista. Työnantajan velvoitteet Lainsäädännön mukaisesti työnantaja on velvollinen vähentämään työntekijöihin kohdistuvaa tärinää esim. teknisesti, kouluttamalla tai työprofiilia muuttamalla joka tapauksessa, mutta viimeistään toiminta-arvon ylittyessä. Valmistajalla ei ole vastaavasti lain näkökulmasta velvollisuutta altistusdirektiivin puitteissa (vrt. konedirektiivi), mutta esimerkiksi valmistajan tarjoaman tärinäaltistuksen ohjeistuksen avulla voi työnantaja täyttää omat velvollisuutensa helpommin (esim. ilman omia mittauksia). Ohessa yhteenvetona Valtioneuvoston asetuksen (48/2005) tärkeimmät työnantajan velvoitteet: Työnantajan on selvitettävä työntekijöiden mahdollinen altistuminen tärinälle ja sen mukaisesti tunnistettava tärinää aiheuttavat tekijät; Työnantajan on arvioitava ja tarvittaessa mitattava tärinälle altistumisen taso; Tärinäaltistuksen arviointi ja mittaus on suunniteltava ja toteutettava asianmukaisesti sekä uudistettava tarvittaessa;\n7 Työnantajan on säilytettävä tiedot arvioiduista ja mitatuista altistustasoista niin kauan kuin se voi olla kyseisen arviointi- ja mittauskohteen osalta työntekijöiden tärinälle altistumisen arvioinnin ja ehkäisemisen kannalta tarpeen; Riskin arviointi on pidettävä ajan tasalla ja tarkistettava erityisesti, kun työmenetelmissä tai työolosuhteissa on tapahtunut sen kannalta merkittäviä muutoksia tai kun työntekijän terveydentilan seuranta osoittee sen tarpeelliseksi; Työnantajan on poistettava tärinälle altistumisesta työntekijän terveydelle tai turvallisuudelle aiheutuvat vaarat; Jos työntekijän tärinäaltistus ylittää toiminta-arvon, työnantajan on riskin arvioinnin perusteella laadittava ja toimeenpantava tärinäntorjuntaohjelma; Työnantajan on ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin työterveyshuollon osoittamien tärinälle erityisen alttiiden työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi; Jos työntekijän altistuminen tärinälle ylittää raja-arvon, työnantajan on ryhdyttävä viipymättä toimenpiteisiin altistuksen vähentämiseksi alle raja-arvon; o Työnantajan on selvitettävä raja-arvon ylittymisen syyt ja tehtävä tarpeelliset muutokset suojaus- ja ennaltaehkäisytoimenpiteisiin, jotta ylitys ei toistu; Työnantajan on annettava työssään tärinälle altistuville työntekijöille tarpeelliset tiedot riskinarvioinnin tuloksista sekä opetusta ja ohjausta. Tärinälle altistumisen arviointi Arviointiin käytetyt menetelmät Valtioneuvoston asetuksen (48/2005) mukaan työnantajan on arvioitava tai mitattava työntekijöiden tärinälle altistumisen tasot. Tässä raportissa altistumistasot määritettiin mittaamalla työkoneita eri työtilanteissa sekä arvioimalla työntekijöiden altistumista käyttäen hyödyksi työnantajan tietoja. Näiden perusteella laskettiin altistumistasot tyypillisissä työvuoroissa. Mittaukset analysoitiin standardien ISO (1997) sekä EN (2004) mukaan. Tärinäntorjuntaohjelman laatimisessa käytettiin hyödyksi Valtioneuvoston asetusta 48/2005 sekä Direktiiviä. Rajavartioiden työ- ja altistusajat arvioitiin yhteistyössä Rajavartiolaioksen kanssa perustuen rajavartioiden työvuoroihin.\n8 Mittaukset Mittaukset suoritettiin Virpiniemen tukikohdassa, joka sijaitsee Haukiputaalla Oulun lähellä (kuva 1). Virpiniemessä on henkilöstöä n. 20 kymmentä, joista 6 opistoupseeria ja 14 merivartijaa sekä 2 emäntää. Kuva 1. Virpiniemen merivartioasema. Mittaukset suoritettiin maaliskuussa 2007, jolloin tukikohdan päätyöväline on moottorikelkka (kuva 2). Mittaukset tehtiin yhdelle moottorikelkalle useiden päivien aikana (yhteensä neljää päivää). Säätila oli mittausjakson aikana keväinen (lämpötila C). Jakson aikana ei satanut lunta. Lämpötila oli yön aikana pakkasen puolella, joten aamulla lumi oli kiinteää ja jää kovaa. Iltapäivällä sään lämmetessä lumi ja jää oli sulaa ja jäällä ajettaessa oli havaittavissa vesilammikoita.\n9 Kuva 2. Mittauksissa käytetty moottorikelkka. Taulukossa 1 on kuvattu eri tilanteet, joista tärinää mitattiin. Koska mittauksien tarkoituksena oli seurata ns. aitojen työvuorojen kehotärinää, tehtiin mittaukset niiden päivien työtehtävien mukaisesti. Tämän vuoksi tarkkoja arvoja esimerkiksi nopeuden vaihtelusta tai vaikutuksesta ei saatu. Ajon aikana kuitenkin kirjattiin keskimääräinen arvioitu nopeus ylös. Taulukko 1. Moottorikelkalla mitatut tilanteet. Tilanne Nopeus (km/h) Maasto Paikalla 0 Jäinen lumi Jäällä ajo 60 Sula lumi jään päällä Jäällä ajo 80 Umpihanki Reitillä ajo 20 Kumpareinen maasto Reitillä ajo 35 Lanattu ura Reitillä ajo 30 Lanaamaton ura Kuvassa 3 on esitetty yhden mittauspäivän reitti. Reitin pituus oli 86 kilometriä, josta liikkeellä kelkka oli 2h13min ja paikoillaan 1h46min. Maksiminopeus reitin aikana oli 116 km/h ja keskinopeus 38,7 km/h. Reitti suuntautui Haukiputaalta Iihin. Osa matkasta ajettiin jäällä ja osa lanatuilla ja lanaamattomilla reiteillä.\n10 Työaikojen arviointi Kuva 3. Yhden mittauspäivän reitti (musta viiva). Työajat arvioitiin suunniteltujen työvuorojen, jotka Rajavartiolaitos toimitti, sekä mitattujen päivien perusteella. Niiden avulla arvioitiin mikä on ns. normaalityöpäivän altistusaika, maksimialtistus erikoistilanteissa ja kuinka usein niitä on, sekä päivittäisten altistusaikojen vaihtelu. Rajavartijat käyttävät kelkkoja hyvin epätasaisesti. Reittien pituus ja kesto vaihtelee päivittäin eikä se ole toistuva. Keliolosuhteet muuttuvat myös jatkuvasti. Ohessa on listattu muutama rajavartijan työprofiilia kuvaavaa tekijää: T Taulukossa 2 on esimerkkejä tietojen perusteella tehdyistä työaikojen arvioinnista. Taulukko 2. Työvuorolistojen perusteella tehdyt esimerkit työ- ja altistusajoista. Tilanne (esimerkki) Työaika Altistusaika (arvio) Selitys Normaali työpäivä A 12 tuntia 2h13min Kuvan x mukainen reitti\n11 Arvioinnin tulokset Mittausten ja altistusaikojen perusteella arvioidaan työntekijäkohtaiset altistukset ja niiden vaikutukset työympäristössä. Mittaustulokset (työkoneiden tärinäpäästö) Tulokset mittauksista on esitetty taulukossa 3. Siinä on tärinätasojen (päästöarvot) keskiarvot jokaiseen suuntaan (dominoiva paksunnettu) eri mitattujen tilanteiden mukaan. Taulukko 3. Moottorikelkan päästöarvot. Tilanne Nopeus (km/h) Maasto/vaikeus RMS arvot (m/s 2 ) X Y z Max Jäällä ajo 60 Sula lumi jään päällä, helppo 0,95 1,01 1,68 2,16 Jäällä ajo 80 Umpihanki,keskivaikea 0,99 0,95 1,56 2,48 Reitillä ajo 20 Kumpareinen maasto, vaikea 2,33 1,60 3,27 4,42 Reitillä ajo 30 Lanaamaton ura, keskivaikea 1,72 1,45 2,80 3,54 Reitillä ajo 50 Lanattu ura, helppo 1,61 1,44 2,61 4,56 Taulukon 3 tulokset osoittivat, että moottorikelkan tärinätasot ovat korkeat ja dominoiva suunta on käytännössä aina pystysuunta. Tärinätasoihin vaikuttivat nopeus sekä maaston muoto, mutta niiden vaikutus ei ollut lineaaarinen, koska nopeus muuttui maaston suhteen. Taulukossa 4 on esitetty vastaavien tulosten iskuja kuvaavat arvot. Taulukko 4. Tärinämittausten tulokset. Tilanne Nopeus (km/h) Maasto/vaikeus CSF arvot (m/s 2 ) X Y Z Max Jäällä ajo 60 Sula lumi jään päällä, helppo 7,18 6,77 13,11 19,03\n12 Jäällä ajo 80 Umpihanki,keskivaikea 5,84 6,31 9,76 15,64 Reitillä ajo 20 Kumpareinen maasto, vaikea 5,31 5,42 7,89 10,82 Reitillä ajo 30 Lanaamaton ura, keskivaikea 6,00 5,55 10,00 13,99 Reitillä ajo 50 Lanattu ura, helppo 6,16 5,54 11,27 20,06 Taulukon 4 tulokset osoittivat, että moottorikelkkojen tärinä muodostuu iskumaisesta tärinästä. Dominoivaan suuntaan CSF-arvo oli keskimäärin yli 10. Taulukossa 5 on esitetty muista lähteistä saatua tietoa moottorikelkkojen tärinätasoista. Taulukko 5. Tärinämittausten tulokset muista lähteistä. Tilanne Nopeus (km/h) Maasto/vaikeus Suunta RMS arvo (m/s 2 ) Jäällä ajo 20 Jäinen lumi, helppo Y 0,85 Jäällä ajo 40 Jäinen lumi, helppo Y 1,28 Jäällä ajo 60 Jäinen lumi, helppo Y 1,18 Jäällä ajo 80 Jäinen lumi, helppo Y 1,27 Reitillä ajo 20 Lanattu ura, keskivaikea Y 1,36 Reitillä ajo 40 Lanattu ura, keskivaikea Y 1,97 Taulukon 5 mukaisesti tärinätasot kasvavat keskimäärin nopeuden kasvaessa samassa maastossa. Dominoiva suunta oli sivuttaissuunta, joka johtui testiradan ominaisuuksista. Työkoneiden käyttöajat Mittausten perusteella voidaan laskea keskimääräinen, maksimi- ja minimialtistusaika jokaisen työkoneen käytön osalta, jolloin lainsäädännön toiminta-arvo ylittyy. Taulukossa 6 on esitetty altistusajat mitattujen työkoneiden osalta. Taulukko 6. Moottorikelkan käyttöajat mittausten perusteella. Toiminta arvon ylitysaika Raja arvon ylitysaika (h)\n13 (h) Tilanne Nopeus Tehtävä Min Max Ka Min Max Ka Jäällä ajo 60 Sula lumi jään päällä, helppo 0,43 2,84 0,71 2,27 15,05 3,77 Jäällä ajo 80 Umpihanki,keskivaikea 0,33 2,28 0,83 1,73 12,06 4,38 Reitillä ajo 20 Kumpareinen maasto, vaikea Reitillä ajo 30 Lanaamaton ura, keskivaikea 0,10 1,21 0,19 0,54 6,39 0,99 0,16 0,42 0,25 0,84 2,21 1,35 Reitillä ajo 50 Lanattu ura, helppo 0,10 1,92 0,29 0,51 10,18 1,56 Taulukon 6 mukaan toiminta-arvon ylitys tapahtui keskimäärin alle tunnissa. Vastaavasti raja-arvon ylitys tapahtui keskimäärin 1-4 tunnissa, riippuen maastosta ja nopeudesta. Tärinäaltistusarvot Tärinäaltistusarvot lasketaan yhdistämällä altistusajat sekä mittaustuloksista saadut tärinäpäästön arvot. Arvojen perusteella lasketaan tärinäaltistusarvot eri kombinaatioille, joissa työkone sekä altistusaika vaihtelevat. Esimerkit ovat taulukon 2 mukaisia. Esimerkki 1: Normaali työpäivä A Lasketaan kuvassa x esitetyn yhden mittauspäivän tärinäaltistus. Reitin pituus oli 86 kilometriä, josta altistusaika oli 2h13min. Maksiminopeus reitin aikana oli 116 km/h ja keskinopeus 38,7 km/h. Osa matkasta ajettiin jäällä ja osa lanatuilla ja lanaamattomilla reiteillä. Reitin aikana eri tilanteet vaihteli. Taulukossa 7 on yhteenveto reitin eri tilanteista. Taulukko 7. Altistusarvojen arvioinnissa käytetyt eri tilanteiden altistusajat. Tilanne Nopeus (km/h) Maasto/vaikeus Altistusaika Jäällä ajo 60 Sula lumi jään päällä, helppo 25 min Jäällä ajo 80 Umpihanki,keskivaikea 25 min\n14 Reitillä ajo 20 Kumpareinen maasto, vaikea 20 min Reitillä ajo 30 Lanaamaton ura, keskivaikea 45 min Reitillä ajo 50 Lanattu ura, helppo 18 min Lasketaan päivittäinen dominoiva altistusarvo A(8) sekä sen vaihteluväli perustuen mitattuihin päästöarvoihin (taulukko 8). Taulukko 8. Päivittäisten altistusarvojen (m/s 2 ) minimi, maksimi ja keskiarvo. Min Max Ka. 0,80 1,84 1,32 Riskin arviointi Yleistä Riskin arviointi tehdään mittausten, työympäristön ja työkoneiden kartoituksen sekä altistusaikojen avulla. Riskin arvioinnin tarkoituksena on määritellä kriittiset ongelmat ja niiden ratkaisut tärinäaltistuksen tason ja ajan minimoimiseksi. Riskin arvioinnissa on otettava huomioon seuraavat asiat: 1. Altistuksen taso, tyyppi ja kesto, mukaan lukien altistus ajoittaiselle tärinälle tai toistuville iskuille; 2. Altistuksen raja-arvot ja toiminta-arvot; 3. Vaikutukset niiden työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen, joiden työterveyshuolto on todennut olevan erityisen alttiita riskeille; 4. Tekijät, jotka välillisesti aiheuttavat vaaraa työntekijän terveydelle ja turvallisuudelle johtuen tärinän ja työpaikan rakenteiden tai muiden työvälineiden yhteisvaikutuksesta; 5. Työvälineiden valmistajien antamat tiedot; 6. Mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia työvälineitä, joilla tärinälle altistumista voidaan vähentää;\n15 7. Altistuminen kehotärinälle olosuhteissa, joissa työntekijä työn johdosta työnantan määräyksestä oleskelee varsinaisen työajan ulkopuolella; 8. Erityiset työskentelyolosuhteet, kuten kylmyys tai yötyö; 9. Muut riskin arvioinnin kannalta merkitykselliset tiedot, kuten työntekijän terveydentilan seurannan yhteydessä tai alan julkaisuista saadut tiedot. Tulokset Tärinäaltistusarvojen mukaan toiminta-arvon ylitys normaalin työpäivän puitteissa on hyvin todennäköinen jo lyhyilläkin altistusaijoilla. Moottorikelkan päästöarvot ovat erittäin korkeat, jolloin jopa puolen tunnin altistuminen voi ylittää toiminta-arvon. Raja-arvon ylitys on myös mahdollinen normaalin työpäivän puitteissa. Vaikka rajaarvon ylitykseen vaaditaan keskimäärin useampi tunti altistusta, on se rajavartioiden työprofiilin mukaisesti hyvinkin mahdollinen tilanne. Moottorikelkkojen tärinä sisältää iskumaisia piirteitä, joten on syytä olettaa, että RMSarvot aliarvioivat tärinän vaikutuksia (ISO ). Standardin menetelmät eivät kuitenkaan mahdollista iskumaisen tärinän terveysvaikutusten analysointia. Toimenpiteet Tulosten perusteella on tarvetta välittömiin toimenpiteisiin. Moottorikelkkojen aiheuttama tärinä on merkittävää sekä lainsäädännön että työterveyden kannalta. Terveysvaikutukset eivät välttämättä näy lyhyellä aikavälillä, vaan altistuksen vaikutukset näkyvät vasta pidemmän työhistorian jälkeen. Tämän vuoksi on tärkeää minimoida tärinän määrä mahdollisimman nopeasti. Moottorikelkkojen rakenteen ja ominaisuuksien vuoksi tärinän tekninen vaimentaminen on hankalaa. Näin ollen tärinän hallintaa tulee parantaa ensisijaisesti koulutuksen ja tiedottamisen kautta sekä suunnittelemalla työprofiilit tarkemmin. Koulutus Mittaukset osoittivat, että tärinätasot vaihtelevat paljon riippuen mm. nopeudesta, maaston muodosta ja laadusta sekä kuljettajasta. Vastaavasti eri kelkkatyypeillä ei ole todettu merkittäviä eroja keskimäärin (on kuitenkin oletettavaa että eri kelkkatyypit toimivat parhaiten eri maastoissa). Koulutuksessa on huomioitava miten kuljettaja voi omalla ajotavallaan minimoida tärinätason ja miten eri maaston muodot vaikuttavat. Huomiota on kiinnitettävä myös kuljettajien tuntumaan tärinätasoista, koska yleensä kuljettajat ajavat kelkoilla niin nopeasti kuin mahdollista. Näin ollen nopeus suhteutetaan maastoon ja tärinätasot eivät alene, vaikka maaston muoto on tasainen.\n16 Koulutuksen tärkein tavoite ensi vaiheessa on lisätä työntekijöiden tietämystä tärinäaltistuksen haitoista ja tavoista, jolla tärinää voidaan vähentää. Koulutus tulisi ensin suunnata pienemmälle ryhmälle työntekijöitä, jotta koulutuksen vaikutusta voitaisiin seurata. Tekniset ratkaisut Moottorikelkkojen rakenteesta, ominaisuuksista ja käyttötavasta johtuen teknisillä ratkaisuilla on lyhyellä tähtäimellä mahdollista saada vain hyvin pieni vähennys tärinätasoon. Kelkkatyyppien eri ominaisuuksia on vaikea hyödyntää, koska työprofiilin vuoksi eri maastojen ja nopeuksien vaihtelu on suurta. Tällöin ei ole helposti löydettävissä yhtä hyvää kelkkatyyppiä. Kuitenkin on tärkeää, että valmistajalta kysytään neuvoja tärinän hallinnassa ja kelkan tehokkaassa käytössä. Valmistajan tulisi pystyä toimittamaan tietoa miten nopeuden ja maaston vaikutus lisää tärinää. Seurantamittaukset Tärinäaltistuksen todelliset tasot voidaan määritellä ainoastaan pidempiaikaisen seurannan (vähintään useita viikkoja) avulla, jossa työntekijä- ja työkonekohtaisesti seurataan tärinäpäästöjä sekä altistusaikoja. Tähän vaaditaan teknologia, joka mahdollistaa automaattisen mittaus- ja analysointiprosessin. Seurantamittausten avulla on mahdollista saada työntekijäkohtaista tärinäaltistustietoa, jota voidaan käyttää myös työterveyden edistämiseen. Tämä ei ole muulla tavalla mahdollista. Sen avulla on myös mahdollista saada laajemmin eri tilanteita mukaan analysointiin. Seurantamittaukset tulisi suorittaa riittävän laajasti, jotta samoja työkoneita ja työympäristöjä voitaisiin seurata usean työntekijän avulla. Yhteenveto Tärinämittausten ja altistusaikojen perusteella Virpiniemen tukikohdan rajavartioilla on merkittävä riski tuki- ja liikuntaelinsairauksille, joka johtuu suoraan tai epäsuoraan tärinästä. Lainsäädännön näkökulmasta päivittäinen dominoiva altistusarvo ylittää joka tapauksessa toiminta-arvon, joka vaatii tärinäntorjuntaohjelman käynnistämisen, mutta voi myös ylittää raja-arvon, jolloin työpäivän aikana tapahtuvaa altistusta tulee heti lyhentää. Ensimmäisessä vaiheessa tärkeintä olisi panostaa työntekijöiden koulutukseen ja asian tiedotukseen. Koulutuksen tärkein tehtävä on löytää ne tavat, joilla kelkkoja voidaan käyttää tehokkaasti, mutta tärinää välttäen.\n17 Seuraavassa vaiheessa tulisi kiinnittää huomiota tuleviin kalustohankintoihin siten, että valmistajaa pyydetään selvittämään koneiden tärinätasot kehotärinän näkökulmasta ja määrittelemään parhaat ajotavat. Uuden kaluston osalta koulutus olisi hyvä tehdä heti alkuvaiheessa. Tärinäaltistus voi olla merkittävä osasyy työpaikan tuki- ja liikuntaelinsairauksiin.


Tapahtumat Archive - Sairaanhoitajat\nTapalankallion hoivakoti, Tapalankatu 22\nKankaanpää, + Google Map\nSairaanhoitaja Henna-Kaisa Kuusisto on saanut tämän vuoden Sairaanhoitajaliiton Nousevat Tähdet -palkinnon. Hän työskentelee Tapalankallion hoivakodissa Kankaanpäässä. Kunniakirjan ja rahapalkinnon lisäksi…\n20.9.2019 kello 08.00-31.12.2019 kello 23.30\nPsykiatristen sairaanhoitajien jaoston 60. juhlavuoden kunniaksi kerätään rahaa hyväntekeväisyyskohteeseen vuoden 2019 loppuun saakka. Hyväntekeväisyyskohteeksi on ehdotettu taideteoksen hankkimista TAYS:n uuteen…\nKymenlaakson sairaanhoitajien työelämäseminaari opiskelijoille 21.11.\n21.11.2019 kello 08.30-15.45\nKaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Metsola kampus, Pääskysentie 1\nKymenlaakson sairaanhoitajat järjestävät työelämäseminaarin 21.11.2019 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Metsola kampuksen isossa auditoriossa. Seminaari on tarkoitettu tänä vuonna aloittaneille opiskelijoille ennen käytännön harjoittelujaksojen…\n21.11.2019 kello 13.00-15.00\nMarras- ja joulukuun 2019 ohjelma: torstaina, 21.11.2019 klo 13.00 alkaen tutustumme oppaan johdolla Vapriikin Ostia Antica-näyttelyyn. Kokoontuminen Vapriikin aulassa ennen…\nSatakunnan seniorisairaanhoitajien jouluruokailu\n25.11.2019 kello 15.00-17.00\nLänsihovi, Korpraalintie 1,Pori\nPori, 28600 + Google Map\nTervetuloa Satakunnan seniorisairaanhoitajien jouluruokailuun 25.11.2019 klo 15 alkaen Länsihoviin, Korpraalintie 1, Pori. Ilmoittautumiset 11.11.2019 mennessä seija.halmela@nic.fi .\n25.11.2019 kello 17.00-19.00\nTehyn aluetoimisto Joensuu, Siltakatu 12 A 2\nTervetuloa Palliatiivisen hoitotyön työryhmän vuoden viimeiseen tilaisuuteen! Teemana on surussa selviytyminen. Alustajana toimii yhdistyksen jäsen Niina Laakkonen. Ilmoittautuminen viimeistään 18.11.2019…\n25.11.2019 kello 18.00-20.00\nTehyn aluetoimisto Pori, Yrjönkatu 7 A 4\nSatakunnan sairaanhoitajat ry:n vuosikokous pidetään 25.11.2019 klo 18-20 Tehyn aluetoimistolla Yrjönkatu 7A. Ohjelma: Sääntömääräiset asiat, ei henkilövalintoja. Keskustelua tulevan juhlavuoden…\nTeeleidi, Kramsunkatu 1\nKeski-Suomen sairaanhoitajat järjestävät jäsenillan, jossa ihanan Teeleidin Afternoon teetarjoilun ohella teemana näyttöön perustuva hoitotyö ja COPD-potilaan hoitosuositus. Asiantuntijana on Hannele…\nUudenmaan sairaanhoitajien pikkujoulu 28.11.\n28.11.2019 kello 17.30\nTule nauttimaan jouluisesta tunnelmasta ja yhdessäolosta Ravintola Ostrobotnian Tina Klubille 28.11. klo 17.30. Tilaisuudessa paljastetaan vuoden Uusimaalainen sairaanhoitaja 2019 Ilmoittautumiset 15.11.…\n28.11.2019 kello 18.00-20.00\nKokoustila Siiri, Kasarmikatu 1 B 26, 3krs.\nHämeenlinna, Kanta-Häme 13100 Suomi + Google Map\nTässä teemaillassa keskustellaan itsemurhasta ja itsemurhan tehneen läheisen kohtaamisesta. Tavoitteena on löytää lisää keinoja itsemurhan puheeksi ottamiseen ja läheisen kohtaamiseen.…


Video: Patrik Laine nöyryytti venäläisvahtia rankkarikisassa - huh, mitä namuttelua!\nkeskiviikko 28.03.2018 klo 15:58\nYön NHL-kierroksen suomalaisittain komeinta antia oli Patrik Laineen upea rankkarikisaratkaisu.\nKatso videolta Patrik Laineen upeat rankkariveivit. NHL on katsottavissa Viasatin tv-kanavilla ja Viaplayssa.\nWinnipeg Jets nappasi jo kuudennen peräkkäisen voittonsa, kun Boston Bruins kaatui kotiareenalla rankkarikisan jälkeen 5-4. Laineen osuma rankkareilla jäi ratkaisevaksi, ja sen se toden totta ansaitsikin.\nLaine vei Bostonin venäläismolarin Anton Hudobinin kuutamolle jo tutuksi tulleella kämmen-rysty-kämmen-harhauttelullaan ja lirautti lopulta kiekon Hudobinin puikoista sisään. Kun Bostonin Danton Heinen epäonnistui seuraavassa yrityksessä, varmistui Jetsin ylimääräinen piste.\nJets on läntisen konferenssin kakkosena, viisi pistettä Nashville Predatorsin perässä. Boston Bruins taistelee itäisen konferenssin voitosta. Matkaa kärkiryhmä Tampa Bay Lightningiin on yksi piste, ja Bruins on pelannut yhden ottelun vähemmän.\nPatrik Laine namutteli kunnolla rankkarikisassa. AOP


Tältä sivulta löydät Suomen Agilityliiton liittokouluttajien esittelyt ja yhteystiedot. SAGIn jäsenyhdistykset voivat olla suoraan yhteydessä liittokouluttajiin. Liittokouluttajat vetävät AVA1- ja AVA2-koulutuksia sekä avustavat seurojen koulutus- ja valmennustoiminnan kehittämisessä. Kaikki liittokouluttajat voivat vetää kaikkia valmentajakoulutuksia. Esittelyjen yhteydestä näet myös jokaisen liittokouluttajan erityiset mielenkiinnonkohteet.\nMarianne Asikainen (Kaarina)\nNina Hänninen (Kuopio)\nAsko Jokinen (Kaarina)\nKerttu Kaikkonen (Espoo)\nPetteri Kerminen (Kaarina)\nKim Kurkinen (Hämeenlinna)\nJulia Kärnä (Jyväskylä)\nMia Laamanen (Lohja)\nIina Laurén (Rovaniemi)\nSanna Lehtonen (Helsinki)\nTiina Leinonen (Oulu)\nTero Mesiranta (Tampere)\nMari Mäkelä (Helsinki)\nTiia Neuvonen (Espoo)\nAnna-Maria Niemelä (Oulu)\nHenna Nokkala (Lappeenranta)\nAnna Parviainen (Ylöjärvi)\nMaiju Parviainen (Ylöjärvi)\nJohanna Raki (Hamina)\nChristina Råstedt (Raseborg)\nSeppo Savikko (Espoo)\nAnders Virtanen (Pedersöre)\nTiina Wikström (Porvoo)\nValmentajakoulutus: Agilityvalmentaja (AVA3)\nOlen erityisesti kiinnostunut näistä teemoista ja valmentajakoulutuksista\nAVA2: Urheilijataidot: 3.2 Koiran fysiikka,\nAVA2: Urheilijataidot: 3.3 Fysiologia ja hyvinvointi,\nAVA2: Lajitaidot: 4.1 Koiran oppiminen,\nAVA2: Lajitaidot: 4.2 Esteopetus,\nAVA2: Lajitaidot: 4.3 Ratataidot,\nAVA2: Lajitaidot: 4.4 Ongelmat ja ratkaisut,\nAVA3-asiantuntijaluennoitsijana toimiminen (yksittäisiä aiheita),\nOlen harrastanut agilityä yli 16 vuotta. Takana on omien koirien kanssa karsintoja ja ulkomaiden isoja kisoja. Tällä hetkelle suurin intohimo on koirien kouluttaminen taitaviksi ja itsenäisiksi menijöiksi. Pidän tärkeänä olla ajan hermolla uusista koulutustavoista sekä koirien fyysiseen kehittämiseen liittyvistä ajankohtaisista aiheista. Tavoitteena aktiviinen oppija, joka on fyysisesti ja henkisesti koulutettu huippuunsa.\nAVA2: Urheilijataidot: 3.1 Fyysinen harjoittelu\nAVA2: Urheilijataidot: 3.2 Koiran fysiikka\nAVA2: Urheilijataidot: 3.3 Fysiologia ja hyvinvointi\nAVA2: Lajitaidot: 4.1 Koiran oppiminen\nValmentajarenkaan tapainen seurojen valmentajien kehittämiskoulutus\nOlen kiinnostunut lajin kokonaisvaltaisesta valmentamisesta ja sitä myötä kehittänyt omaa osaamistani eri aihealueista. Haluan kehittää niin koiran kuin ohjaajankin fyysisiä taitoja ja lajitaitoja. Olen hyppytekniikkakouluttaja, innokas koirankouluttaja, ja liikuntalääketieteen ja psykologian opintojen myötä tutuksi on tullut monipuolisesti myös ihmisen valmentaminen.\nAVA2: Agility-yhteisö: 1.2 Valmennuksen työkalut\nAVA2: Valmennustaidot: 2.1 Ohjausosaaminen\nAVA2: Valmennustaidot: 2.3 Kauden suunnittelu\nAVA2: Lajitaidot: 4.2 Esteopetus\nAVA2: Lajitaidot: 4.3 Ratataidot\nAVA2: Lajitaidot: 4.4 Ongelmat ja ratkaisut\nSeurojen koulutus- ja valmennustoiminnan kehittäminen\nLähivuosien nostoja: seurassa aloittelevien agilitykouluttajien koulutus, tavoitteellisten ryhmien valmentaja, alkeiskurssivalmentaja, nuorisokurssien valmentaja, 2021 TopTeam lännen päävalmentaja, aktiivinen kilpailija S ja SL luokissa, lukuisia eri kursseja (mentaalivalmennus, perustaidot, verbaaliset käskyt ym.) suorittanut.\nAVA2: Agility-yhteisö: 1.1 Suomen Agilityliitto\nAVA3-asiantuntijaluennoitsijana toimiminen (yksittäisiä aiheita)\nOlen espoolainen agilityvalmentaja ja Suomen Agilityliiton koulutuskoordinaattori. Agilityvalmentajana painotan onnistumisen iloa, perustaitojen tärkeyttä, sekä koiran että ohjaajan oman ajattelun kehittämistä ja vastuun ottamista omasta kehittymisestä. Kohtaan kaikki valmentajat, ohjaajat ja koirat yksilöinä ja nautin siitä, että pääsen auttamaan kullekin toimivien ratkaisujen löytämisessä. Vapaa-ajallani opiskelen eläintenkouluttajaksi. Eläintenkouluttajaopintojeni ja omien koirieni haasteiden ansiosta olen erityisesti kiinnostunut koiran motivointiin ja vireenhallintaan sekä perustaitoihin liittyvistä teemoista.\nAVA2: Valmennustaidot: 2.2 Ihmisen oppiminen\nOlen harrastanut agilitya vuodesta 2005 lähtien. Olen harrastanut aiemmin myös muita urheilulajeja, mutta agilitytuomarointi ja -valmennus vie nykyään vapaa-aikani. Olen opettanut yliopistossa päätyönäni aikoinaan 15 vuotta. Agilityssa lähellä sydäntäni on seuratoiminta, sen kehittäminen sekä koirakoiden vahvuuksien hyödyntäminen heidän työskentelyssään. Valmennukseni on keskustelevaa ja ratkaisukeskeistä.\nHämäläinen pilkunviilaaja, hieman "Ei kaikkien kaveri" -tyyppinen valmentaja, piiskaa ja potkii persauksille, mutta kuitenkin reilu kaikkia kohtaan sekä annan positiivista palautetta, kun on sen aika. Agilityä takana kohta 20 vuotta ja sinä aikana ns. vakiinnuttanut paikan Suomen parhaimpien kisaajien joukossa.\nErityinen mielenkiinto on valmentaminen/kouluttamien ja valmennuksessa kiinnitän huomiota erityisesti radanlukuun, ohjausvalintojen viisaaseen valintaan ja järkevään liikkumiseen kentällä sekä harmoniseen yhteistyöhön koiran kanssa - Never forget your dog!\nOlen agilityvalmentaja, hyppytekniikkakouluttaja, eläintenkouluttaja AT, NLP-trainer/psyykkinen valmentaja, dobo-koulutusohjaaja ja koiraurheiluhalliyrittäjä Jyväskylästä. Junioriagility on aina ollut lähellä sydäntä sekä se, että kaikki tekeminen olisi koiralle vaatimuksiltaan reilua. Oma valmentajamissio on mahdollistaa koirakolle oivallus, ymmärtämisen kautta oppiminen ja siitä matkasta nauttiminen koirakon kanssakulkijana.\nValmentajakoulutus: Valmentajan erikoisammattitutkinto (VEAT, lajina agility)\nAVA3-kokonaisuuden vetäjänä toimiminen (koko kurssi),\nSeurojen koulutus- ja valmennustoiminnan kehittäminen,\nValmentajarenkaan tapainen seurojen valmentajien kehittämiskoulutus,\nOlen Mia Laamanen, yrittäjä Lohjalta. Olen aloittanut koiraharrastuksen 1991 Suomen lapinkoirilla toko, agility, rauniot, bordercollieita 1998 alkaen, agility, toko, rauniot, flyball, paimennus. Nyt 7 BCt kotona - iät 1 v - 11v, päälajina kaikilla paimennus. Agilityyn tutustuin talvella 1991-1992 ja sen jälkeen olen ollut eri rooleissa kuten harrastaja, kilpailija, valmentaja, koetoimitsija, kv-tuomari, liittokouluttaja, seura-aktiivi, liitto-aktiivi, yrittäjä ja varadelegaatti. En ole kisannut enää aktiivisesti vuosiin, mutta seuraan lajia tiiviisti valmentamisen ja tuomaroinnin kautta.\nPaimennus on tällä hetkellä se oma laji ja vaatii paljon kesäkaudella, siis talvikausi on minulle parasta aikaa keskittyä liittokouluttajatehtäviin!\nToinen laji on antanut paljon näkemystä agilityyn koirien fysiikan, ruokinnan, oppimisen ja lajiharjoittelun osalta, lisäksi myös ohjaajan henkisen keskittymisen, tavoitteiden asetannan ja kauden rytmittämisen osalta.\nValmentaminen ja sen kehittäminen ovat aina olleet lähellä sydäntä. Olen ollut mukana koulutusohjaajakoulutusen kehityksessä mukana vuodesta 1998 alkaen ja nyt osa KOVAKE-hankkeen työryhmää. Olen suorittanut Valmentajan Erikoisammattitutkinnon lajina agility ensimmäisenä Suomessa ja olen ollut yksi SAGIn ensimmäisen AVA3-kurssin vetäjistä. Vuosien aikana olen osallistunut lajin sisällä ja muiden urheilupuolen seminaareihin ja koulutuksiin laajasti.\nHaluan auttaa valmentamaani agilityurheilijaa kehittymään urheilijana, koiran kouluttajana ja agilityohjaajana huomioiden koirakon vahvuudet ja kehittäen koirakon tieto- ja taitotasoa agilityurheilijan itse asettamien tavoitteiden mukaisesti. Uskon vahvasti yksilöllisiin ratkaisuihin kunkin omien lähtökohtien ja tavoitteiden mukaisesti, keskiössä on aina urheilija/valmentaja yksilöllisine ominaisuuksineen, tarpeineen ja tavoitteineen.\nYhdistysten koulutus- ja valmennustoiminnan kehittäminen valmennuksellisempaan suuntaan vastaamaan paremmin jäsenistön tarpeisiin kiinnostaa valtavasti ja tästä johtuen hakeuduin Valmentajan Erityisammattitutkinnon pariin. Agilityn seuratoiminnan, koulutus- ja valmennustoiminnan sekä kilpailutoiminnan kehitystyö tehdään yhdessä kaikkien seuran toimijoiden kanssa.\nMottona: Kokonaisvaltaisesti sinun parhaaksi! Minut saa innostumaan kehityksen haluaminen on aihe sitten mikä tahansa!\nOlen agilityvalmentaja ja aktiivinen agilityurheilija Rovaniemeltä. Koulutukseltani olen liikunnanohjaaja (AMK) ja pian myös kasvatustieteiden maisteri. Agilityä olen harrastanut reilut 10 vuotta. Liikunnanohjaajakoulutuksesta olen saanut hyvät valmiudet niin urheilijoiden valmentamiseen kuin valmentajien kouluttamiseen. Erityisiä osaamisalueitani ovat isoina kokonaisuuksina valmennusosaaminen, ihmisen oppiminen, nousujohteisen harjoittelun suunnittelu sekä fyysinen harjoittelu.\nPidän valmentajien kouluttamisesta ja erilaisissa koulutus- ja seuratoiminnan kehittämishankkeissa toimimisesta. Parhaimmillani olen asioiden aikaansaamisessa ja uuden ideoinnissa.\nOlen oululainen agilityvalmentaja, hyppytekniikkakouluttaja ja MentalSport-valmentaja. Valmennan kaiken tasoisia koirakoita ja haluan valmennuksissani tukea jokaista ohjaajaa löytämään itselleen ja omalle koiralleen sopivan tavan tehdä agilitya ja kehittyä omien tavoitteidensa mukaisesti.\nValmentamisen lisäksi olen kiinnostunut seurojen valmennustoiminnan kehittämisestä kaiken kokoisissa seuroissa.\nAgilityn parissa aloitellut 20 vuotta sitten. Ollut seuratoimija-aktiivina 15 vuotta. 2010-luvulla toimin agility-yrittäjänä muutaman vuoden agilityvalmennuksen ja agi.fi-brandin tiimoilla. Sen jälkeen olen panostanut seuratoiminnan kehittämiseen ja yksilövalmennukseen mm. ohjaajan ravintovalmennukseen ja toimintakyvyn parantamiseen. Olen vankka perustreenin kannattaja ja lähtökohtana on löytää kunkin koirakon optimi sen hetkiseen tilanteeseen ja kehittää niitä osa-alueita, joissa pienimmällä vaivalla saadaan isoimmat hyödyt - unohtamatta ohjaajan uraa pitkällä tähtäimellä.\nOlen helsinkiläinen agilityvalmentaja ja psykologi. Aloitin lajin parissa 2007 ja vuosien aikana kouluttanut niin aloittelevia kuin tavoitteellisesti kisaaviakin harrastajia junioreista senioreihin. Valmentajana koenkin tärkeäksi ottaa huomioon erilaiset urheilijat ja heidän erilaiset tavoitteensa. Kausilla 2017-2020 olen toiminut valmentajana myös Agilityliiton TopTeam-valmennuskokonaisuudessa.\nErityisen kiinnostunut olen harjoittelun psyykkisestä puolesta ja lajivalmennusten lisäksi keskitynkin myös psyykkiseen valmennukseen. Pidän hyödyllisenä sitä, että psyykkisen valmennuksen teemoja tuodaan myös osaksi lajiharjoittelua ja taitoja harjoitellaan yhdessä koiran kanssa lajin omaisissa tilanteissa.\nAgility on urheilua ja haluan viedä lajiamme entistä enemmän siihen suuntaan. Kaikkien ei tarvitse olla pikajuoksijoita, vaan urheilla voi jokainen omalla tasollaan. Ohjaajan harjoittelu ei tarkoita sitä, että kaikkien pitää kyykätä salilla ja tehdä juoksudrillejä, vaan se tarkoittaa urheilijan kokonaisvaltaista huomioimista ja oman kapasiteetin kehittämistä.\nOmassa mielenkiinnossani ovat vahvasti ohjaajien harjoittelu ja hyvinvointi. Haluan lisätä agilityohjaajien tietoisuutta asiasta ja samalla kouluttaa asiaa kaikille agilityvalmentajille. Ohjaajan hyvinvointi ja jaksaminen on iso osa kaikkea kehittymistä!\nKun puolestani valmennan lajitaitoja, haluan painottaa asioiden ajattelua uusista näkökulmista. Perusmotto: "mikä toimii yhdelle, ei välttämättä toimi toiselle" pätee mielestäni paremmin kuin hyvin kaikkeen harjoitteluun ja kouluttamiseen agilityssa. Oli sitten kyse koiralle koulutettavista taidoista tai tulevan agilityvalmentajan kouluttamisesta!\nOlen toiminut agilityn parissa noin 15 vuotta. Vuosien aikana olen päässyt tutustumaan erilaisiin koirakoihin kouluttajana ja toiminut vapaaehtoistehtävissä niin ruohonjuuritasolla seuratyössä kuin lajiliitossa. Olen erityisesti kiinnostunut kokonaisvaltaisesta valmentamisesta ja sen yleistämisestä agilityssä. Laadukkaan valmennustoiminnan horisontaalinen kasvattaminen tulee monipuolistamaan agilityä lajina eteenpäin tulevaisuudessa.\nAgilitya olen harrastanut 11 vuotta. Olen perehtynyt eläintenkoulutukseen ja motivointiin/vireenhallintaan. Haluan tuoda ajatuksia muista lajeista agilityyn ja sen avulla pyrin saamaan parhaan tavan oppia agilityä yksilöllisesti.\nAVA3-kokonaisuuden vetäjänä toimiminen (koko kurssi)\nOlen agilityammattilainen Ylöjärveltä. Valmennan työkseni eri tasoisia koirakoita ja vapaa-ajalla kilpailen omien koirieni kanssa.\nAgility on ollut osa elämääni enemmän tai vähemmän aina. Vuosien varrella agilitystä tuli myös työni, eli valmennan eri tasoisia koirakoita työkseni TahtoAreenalla Ylöjärvellä. Olen valmistunut myös hyppytekniikkakouluttajaksi ja koirahierojaksi, joten koirien fysiikan ja hyvinvoinnin kanssa työskentelen lähes päivittäin. Uusin mielenkiinnonkohteeni on koirien vireenhallinta, jota olen opiskellut viime vuosien aikana ulkomaita myöten. Vapaa-aikanikin kuluu vahvasti agilitypainotteisesti omien koirien kanssa treenaten ja kilpaillen.\nOlen kiinnostunut erityisesti seurojen agilityharrastustoiminnan kehittämisestä ja seuravalmentajien kouluttamisesta ja motivoimisesta. Haluan olla omalta osaltani tarjoamassa agilityn harrastajille edellytyksiä saada laadukasta valmennusta myös seuratasolla, jolloin agility voisi säilyä helposti saavutettavana lajina kaikille harrastajille. Olen aloittanut itse agilityn harrastamisen yli 20 vuotta sitten ja kokemusta kouluttamisesta ja kilpailemisesta on lähes saman verran. Pidän tärkeänä oman osaamisen jatkuvaa kehittämistä ja avointa asennetta lajiin.\nMinä olen Christina "Stina" Råstedt Tammisaaresta.\nKesällä 2000 ostin ensimmäisen koirani, Beaglen ja kesällä 2003 aloitin agilityn treenaaminen vain siksi se että oli hauskaa mutta 2009 löysikin itseni SM kisoista.\nKesällä 2009 ostin toiseni koirani, myös Beaglen, ja tavoite oli ihan jotain muuta. Minä haluaisin oppia enemmän ja tulla paremmaksi. Kuinka pitkälle voikaan Beaglen kanssa päästä?!\nHenkilökohtaisesti olen vienyt kaksi Beagle kolmosluokkaan ja osallistunut SM kisoihin. Vuonna 2014 jäimme sijalle 11 mediluokassa.\nMinulle koiran sekä oma terveys menee aina ennen menestystä ja osallistumista kilpailuihin.\nTreenasin ja kisasin myös sileäkarvaisen noutajan, jonka kanssa päästiin kakkosluokkaan, kanssa ennen kuin sillä diagnosoitiin sairaus mikä teki Fian kisauran lyhyeksi. Fia oli nopea ja eteenpäin suuntaava koira, joka opetti minulle paljon.\nNyt harjoittelen uuden koirani kanssa, metsästyslabradori Evinrude.\nValmentajana haluan auttaa valmennettavia parantamaan tekniikkaa ja löytämään sujuvia ratkaisuja eri radanpätkiin. Ei ole väliä onko tavoite korkealla vai hauskanpito. Koiran kanssa treenaaminen pitää olla hauskaa!\nJag är Christina "Stina" Råstedt från Ekenäs.\nSommaren 2000 skaffade jag min första hund en Beagle. Sommaren 2003 började jag träna agility för skojs skull, och 2009 hittade jag mig plötsligt inkvalad till Finska mästerskapen i Agility.\nSommaren 2009 skaffade jag min andra hund även det en Beagle och då var målet något helt annat. Jag skulle lära mig mer, jag skulle bli bättre. Hur långt kan man komma med en Beagle.\nPersonligen har jag fört 2st Beaglen till klass 3 i agility samt startat i Finska mästerskapen i agility med båda mina Beaglen. År 2014 slutade vi på en glädjande 11 plats i medium klassen. För mig går alltid hundens och min hälsa före framgång och deltagande.\nJag var också på gång med en Flattcouted retriver, som jag tävlade med till klass2. Därefter upptäcktes en sjukdom, vilket gjorde att tävlingskarriären med Fia slutade där. En snabb och framåt hund som lärde mig mycket.\nJust nu är jag på gång med en ny hund, min egen jaktlabrador vid namn Evinrude.\nSom tränare vill jag hjälpa mina adepter till att finslipa teknik och hitta smidiga lösningar på olika sekvenser. Oberoende om målet är högt eller att det ska vara kul. Att träna hund ska vara kul!\nOlen pitkäaikainen seura-aktiivi, kansainvälinen tuomari ja valmentaja, jolla valmentaminen on verissä ja samalla ammatti jo yli 10 vuoden ajan. Olen kiinnostunut kehittämään suomalaista valmennusosaamista seuratasolla, yksittäisten valmentajien ja valmennettavien kanssa. Erityisesti minua kiinnostavat yksilövalmennus, seuran valmennusjärjestelmä, koiran oppiminen ja kansainvälinen toiminta.\nOlen toiminut agilityn parissa vuodelta -89. Olen heti alusta alken ollut mukana rakentamassa oman seuran agility-toimintaa, vetämässä treenejä sekä toiminut seuran eri vastuutehtävissä niin kuin esim. puheenjohtajana, vastaavana koetoimitsijana, koulutusvastaavana jne. Valmistuin tuomariksi -95 ja olen myös ollut mukana Kennelpiirin, Kennelliiton, FCI´n sekä SAGIn toiminnassa. Olen sekä suomeksi että ruotsiksi vetänyt useita kouluttaja-, toimihenkilö- sekä ratamestarikursseja. Kokemusta kilpailijana löytyy myös.\nOma agilitypolkuni alkoi teini-iässä. Agilitypolku on johdattanut minut omien koirien harrastuksen kautta valmentajaksi. Valmentajana on ilo päästä osaksi valmennettavan agilitypolkua, kulki se kohti kehittymistä agilityurheilijana tai valmentajana. Itseä sydäntä lähellä ovat valmentajien kouluttaminen ja mentorointi sekä seurojen valmennustoiminnan kehittäminen. Nuoret ovat lajin tulevaisuus, joten osallistun myös mieluusti nuorten valmennukseen.


Suotie 7 B, Espoo\nErillistalo, 190,0 m², 7h+k+2kph+s+erill.wc+vh+at+var\nViehättävä ja kodikas erillistalo lapsiperheiden suosimalla Nöykkiön asuinalueella. Rakennus ei sijaitse tien vieressä joten voit turvallisin mielin antaa lasten leikkiä omalla pihalla. Ja leikkikavereita löytyy taatusti naapurista. Upea hyvin hoidettu puutarha on yksi tämän talon parhaita puolia. Suuret nurmialueet ja upeana kukkivat kukat ilahduttavat sinua ja perhettäsi pitkälle syksyyn. Rakennuksen yhteydessä on lämmin autotalli ja varastotila. Heti sisälle tullessa, valoisa avokeittiö kutsuu perheen kokoontumaan yhteen. Alakerrassa on kaksi makuuhuonetta ja suuri olohuone ja erillinen ruokailutila (tämä muuntautuu myös yhdeksi makuuhuoneeksi). Takkahuoneesta pääset piha-alueelle vilvoittelemaan saunan jälkeen. Avara yläkerta on valoa tulvillaan. Päämakuuhuoneen viehättävä kattoikkuna tuo miellyttävää tunnelmaa ja toiseen makuuhuoneeseen majoitat tarvittaessa useammankin lapsen. Tässä kodissa viihtyy tarvittaessa vaikka 5-lapsinen perhe tai pariskunta jolla tarvetta runsaille työtiloille. Saat helposti pintamateriaaleja päivittämällä muokattua tästä kodista oman tyylisi ja makusi mukaisen.\n18.8.2019 klo 14.30–15.15\nSuotie 7 B, 02330 Espoo\nPinta-ala: 190,0 m²\nLisätietoja kunnosta: Huoneisto on erittäin hyvin pidetty ja siisti.\nNeliöhinta: 2 078,95 €/m²\nMuut kustannukset: Alakerrassa vesikeskuslämmitys öljyllä. Yläkerrassa sähköpatterit. Vuotuinen öljynkulutus on noin 2900 litraa, joka kesäkuun 2019 hintatasolla on noin 230 /kk. Sähkönkulutus vuonna 2018 (sisältäen siirron) on ollut keskimäärin n. 55 euroa kuukaudessa. Kiinteistövero 1 145,90 (2019).\nNäkymät asunnosta: Olohuoneen ikkunat upeaan, vehreään puutarhaan etelään. Keittiön, ruokailutilan ja takkahuoneen ikkunat takapihan suuntaan. Yläkerran parveke luoteeseen.\nKuvaus: Alakerrassa sauna ja kylpyhuone. Yläkerrassa toinen kylpyhuone. Molemmissa suihku, wc, peilikaappi, laattalattiat, seinät kaakeloitu. Pesukoneliitäntä alakerran kylpyhuoneessa.\nKuvaus: Erillinen wc alakerrassa. Laattalattiat, seinät kaakeloitu. Uusittu 2010.\nKuvaus: Olohuoneessa ja ruokailutilassa parkettilattiat, seinät tapetoitu.\nKuvaus: Yläkerrassa kaksi suurta makuuhuonetta. Lattiat muovimattoa, seinät maalattu, toisessa kattoikkuna. Alakerrassa kaksi pienempää makuuhuonetta joissa toisessa laminaatti- toisessa parkettilattia, seinät maalattu.\nKuvaus: Takkahuone saunatilojen yhteydessä, kulku ulos. Laattalattia, seinät maalattu / tiili.\nTaloyhtiön nimi: Asunto Oy Suotie 7\nIsännöinti: Johan Pirskanen (juha.pirskanen@saunalahti.fi)\nKiinteistönhoidon lisätiedot: Yhtiöjärjestyksen mukaan osakkeenomistaja vastaa hallitsemansa huoneiston rakenteista johtuvista sisä- ja ulkopuolisista vioista. Samoin osakkeenomistaja pitää kunnossa kustannuksellaan kaikki huoneistoon asennetut verkostot ja järjestelmät (lämpö- sähkö-, vesi-, viemäri-, ilmanvaihto-, tiedonsiirto-,kaasu- tai vastaavat) putkineen, kanavineen, johtoineen ja laitteineen.\nTehdyt remontit: Kaikki tiedot koskevat myytävää erillistaloa: Taloa laajennettu siten, että takkahuone on rakennettu1992 ja yläkerta 1995, lämmityskattila uusittu 2001, alakerran saunan lauteet ja kiuas sekä kylpyhuoneen kalusteet uusittu 2005, keittiökalusteet ja alakerran wc:n kalusteet uusittu 2010, oleskeluterassi ja öljypoltin uusittu 2012, takahuoneen terassi ja autotallin oven paneelit uusittu, autotallin ja pannuhuoneen lattioiden maalaus 2015\nTontin pinta-ala: 2 619,0 m²\nLisätietoa kaavoituksesta: Lähistöllä vireillä olevat kaavamuutoshankkeet: Nauriskasken koulu, 430223: Opetus- ja päiväkotitoimintaa palvelevien rakennusten korttelialueen laajennus ja rakennusoikeuden lisäys uutta koulua ja päiväkotia varten huomioiden liito-oravien ydinalue kulkuyhteyksineen. Tervanpolttajantie, 420215: Asemakaavan tavoitteena on muuttaa rakennusalojen rajoja ja mahdollistaa paremmin kiinteistöjen käyttöä palveleva tonttijako. Sammalvuori, 421800. Tavoitteena on kehittää nykyistä asuinaluetta lisä- ja täydennysrakentamalla sekä sallimalla paloasema, huoltoaseman laajennus sekä työpaikkarakentamista Länsiväylän varrelle. Lisätietoja Espoon kaupunki, 09 816 25000\nPalvelut: K-Market Nöykkiö 1,3 km, S-Market Saunalahti 2,2 km, Kauppakeskus Pikkulaiva 2,9 km, Kauppakeskus Iso Omena 8,0 km\nKoulut: Nöykkiön koulu 1,3 km, Espoonlahden lukio 3,6 km.\nPäiväkoti: Luontopäiväkoti Tenava-Tilli 100 m, Päiväkoti Onni 700 m, Päiväkoti Kurkihirsi 1,2 km\nLiikenneyhteydet: Vuoriharjun pysäkki 300 m (linja 157), Kattilavuoren pysäkki 600 m ( 158, 542)