Clubhouse on nyt Suomessa! Mutta mikä se oikein on? - PING Helsinki\nOletko jo kuullut uudesta, ääneen ja puheeseen perustuvasta sosiaalisen median sovelluksesta Clubhousesta, jossa ihmiset voivat keskustella keskenään ympäri maailmaa eri aiheille luoduissa keskusteluhuoneissa? Jos vastaauksesi on “en”, sopii tämä artikkeli loistavasti sinulle! Jos taas vastasit “kyllä“, sopii tämä artikkeli sinulle silti, sillä se sisältää tehokkaita tietoiskuja käyttämisen tueksi!\nMikä on Clubhouse?\nClubhouse on vuonna 2020 alussa julkaistu ääneen ja puheeseen perustuva sovellus, jossa ihmiset ympäri maailmaa voivat keskustella kenen tahansa kanssa eri aiheille luoduissa virtuaalisissa keskusteluhuoneissa. Clubhousen käyttö on maksutonta ja se toimii tällä hetkellä vielä toistaiseksi vain Applen iOS-laitteilla. Lisäksi Clubhouseen pääsee liittymään vain toisen henkilön kutsumana.\nMitä Clubhousessa voi tehdä?\nLiittymisen jälkeen käyttäjä voi valita itseään kiinnostavat teemat ja sovellus alkaa tarjoamaan niiden perusteella juuri käyttäjää kiinnostavia huoneita ja klubeja. Huoneita voi alkaa seuraamaan tai liittyä itseään kiinnostaviin keskusteluihin, ihan koska tahansa, ihan missä tahansa. Koska Clubhouse perustuu vain ääneen, ei siellä voi siksi julkaista ollenkaan kuva- tai tekstisisältöjä ja se tekeekin sovelluksesta hyvin erilaisen ja uniikin. Keskusteluhuoneissa käydyt keskustelut eivät myöskään tallennu, vaan niitä voi kuunnella vain ja ainoastaan live- lähetyksenä.\nMihin Clubhousea voi käyttää?\nClubhousea voi käyttää sulavasti eri käyttötarkoituksiin, kuten esimerkiksi verkostostoitumisvartteihin, yhteiskunnalliseen keskusteluun, ideointisessioihin, henkilöbrändäykseen, sparrailuun, illanviettoihin tai vaikkapa vaikuttajamarkkinoinnin asiantuntijoiden lounasteluihin. Clubhouse tarjoaa oivan alustan muun muassa henkilöbrändin kehittämiseen ja vahvistamiseen sekä se toimii erinomaisesti yhteiskunnallisten aiheiden keskustelualustana. Mitäpä, jos loisit itsellesi, tietylle porukalle tai yrityksellesi säännöllisesti jatkuvan 15 minuutin Clubhouse-vartin, jossa voisit keskustella muiden samanhenkisten ihmisten kanssa ja luoda sitä kautta uusia verkostoja, vankkoja suhteita ja jopa lisätä myyntiä?\nKaipaatko sinä sparrausta someen tai somesisältöihisi? Haluaisitko luoda jotain uutta ja ilmiömäistä?\nPING Helsinki auttaa sinua kaikissa mahdollisissa asioissa, joten älä epäröi olla yhteyksissä meihin!<3\nMiksi PING Helsingistä tuli arvopohjaisen vaikuttajamarkkinoinnin edelläkävijä ja miten voimme autta...\nPING HelsinkiAjankohtaista inspiraatiota0


Ketamiini - Page 8 - psychoactive vault\nPost by Retiisi » Thu 23 May 2013, 22:42\nMulle ketamiini on aina ollu tosi miellyttävä kokemus. Viime kesän dissosiatiiviset yöt muistuvat mieleeni. Eräänlaisen pikkumökin sängyssä makoilin ja väsäsin kertakäyttölautaselle K-hole toisensa jälkeen about 150mg + 150mg lainit, molemmille sieraimille omansa. Nokitettuani nenässä alkaa pian nautinnollisen tuskalliset polttelut jotka hiljalleen feidautuvat pois, alkaa kuulumaan tuttua valkoista kohinaa ja kohta seilaillaan "vuoristoratamaisissa informaatiopyörteissä" ilman minää. Enimmillään kävin kolmen päivän aikana 10 kertaa K-holessa, mikä on mulle aika paljon.\nKerran holesta pihalle tullessani istuskelin risti-istunnassa ja näin/muistin/kuvittelin itseni ehkä parisataa vuotta takaperin jossain itämaisessa tyynyin pehmustellussa ja hienoin koristein koristellussa paikassa, johon porukka kokoontuu yksitellen viereisiin kankain eroteltuihin huoneen tapaisiin tsydeemeihin meditoimaan. Joskus koin olevani kaverini sängyssä makoilemassa vaikka olin kotona. Joskus hengailin huoneen katossa. Ne oudot pyörteet, nopea liikkuminen vuoristoratamaisesti hyvin lähellä sitä paikkaa missä olin makoilemassa, mutta tavallaan "toisella puolella", hmm nämä ovat mielenkiintoisina jääneet mieleen.\nTuppaa itellä olemaan ketku vähän sellaista, että jos sitä on niin siitä on päästävä mahdollisimman nopeasti eroon Silloin tällöin tykkään hankkia tätä ja käydä muutamaan otteeseen "latautumassa" K-holessa.\nPost by Personaes » Thu 30 May 2013, 13:18\nTää ketamiini, on kyllä yksi mun kaikkien aikojen suosikki aineistani!\nJa jollakin ollut kyllä selvästi jatkettua, jos tuollaisia satojen milligrammojen nokkia vedettyä perus-nokkina.\n100mg potkinut nokaan jo kovaa ja I.M vedettynä sillä oon ollut jo k-holessakin(vaikka yleensä vähän isompia oon kuitenkin ottanut, että on kunnolla "twilight zonessa").\nKun perus tryptamiineilla, esim. sienillä ja ayahuascalla maailmaa ymmärtää ja näkee selkeästi maailman eri ulottuvuudet ja tasot, niin ketamiinilla taas tuntuu että menee sellaiseen väliavaruuteen, jossa seikkaillaan(joudutaan/päästään) eri ulottuvuuksien välille, joissa jokaisessa toimii erillaiset fysiikan lait. Se on sellaista bizarria ja yli-luonnollista/käsittämätöntä menoa, jossa tuntuu että jatkuvasti mennään eri kerroksien läpi joka muuttaa koko matkan suuntaa/tunnetta/todellisuutta. Hyvin vaikea tyhjentävästi selittää, etenkin kun viime kerrasta on jo aikaa.\nTäytyy kyllä suositella tämän aineen testausta kaikille "päihde-harrastajille". On mun kaikkien testattujen aineiden(~+100-xxx) joukossa top 5:ssä heittämällä.\nVieläkin aina kun kuulee sanan ketamiini, tulee se nousujen "sähinä ääni/tunne" ja se maku vahvasti mieleen.\nPost by Pen » Thu 30 May 2013, 14:11\n^ tai toleranssia. Käytäppä pari viikkoa ketkua putkeen ja kato riittääkö 100mg. Oiskohan joku 150mg molempiin sieraimiin oma ennätys. MXE:n kanssa aika sama vaikka mexessä doset on normisti puolet pienemmät.\nToisaalta, ketkua käytän ehkä n. 10g vuodessa - MXEtä käytän varmaan 30g. Mutta sillon kun käytän, niin käytän pari viikkoa päivittäin putkeen, kunnes loppuu - sitten taas taukoa. Talk about waste.\nToki, eihän toi kannattavaa ole, mut ainakin omalla kohalla itsekuri on tosi heikko kun douppia pöydässä.\nKyllä mulkin aikoinaan 100mg vei toisiin ulottuvuuksiin. En sitä tiiä miten nyt kävis kun taukoa ketkusta taas puolisen vuotta. MXEtä tosin on mennyt senkin eestä ja ristitoleja lienee olemassa.\nDissot tosiaan on se päihde joita mä "narkkaan" vähän niinkuin monet käyttää esim buprea päivittäin.\nVaikka en nyt ihan päivittäin voikaan käyttää koska välillä tulli tekee tepposia.\nPost by Personaes » Thu 30 May 2013, 15:11\ntai toleranssia. Käytäppä pari viikkoa ketkua putkeen ja kato riittääkö 100mg.\nNjoo, ihan totta, tiedän kyllä että tähän nousee toleranssi aika pahasti, jotenkin ajattelin että kyseessä oli satunnaisia viihdekäyttö annoksia.\nEn ole koskaan ite ottanut useammin kuin parina päivänä peräkkäin, eikä mitään aamusta iltaan, vaan iltasella joidenkin tuntien sessiot.\nTää on kyllä juuri ainetta, jota tekisi mieli ottaa jatkuvasti. Itsellä opiaatti riippuvuus rajoitti aika hyvin muiden aineiden käyttöä, kun opiaattien hankkiminen ja käytön rahoittaminen meni kaiken muun viihdekäytön edelle.\nihan senkin takia, että jarru-kipeenä ei kauheesti viihteillä.\nPost by Retiisi » Sun 02 Jun 2013, 23:08\nLaatu oli kyllä todella hyvää. Huvikseni otin sitä enemmän kuin tarpeeksi.\nPost by Kasvualusta » Wed 10 Jul 2013, 23:44\nKetamiinivallankumous masennuksen hoidossa? Mitäs sanotte, toimiiko?\nPost by Landmark » Fri 19 Jul 2013, 12:34\nEilen tuli tyypattua tätä ensimmäistä kertaa,alla oli myös 50-60mg oksikodonia ja muutama rivatril. Annostuksena tais olla n.50mg IV:nä. Tuli myös hyvältä frendiltä eli hänen sanojensa mukaan täysin jatkamatonta.\nKokemus oli mielenkiintoinen vaikka harmikseni en siitä enää hirveämmin mitään muista. Jossain vaiheessa vaan havahduin siihen että makoilen frendin kämpillä. Olin vaan makoillut sängyllä liikkumattomana ja puhumattomana, tuijottaen seinää ja siinä näkyviä kuvioita. Ei mulla ollut edes mitään hajua miten mä olisin liikkunut. Olo oli mitä smoothein. Unohdin täysin itseni (ja oikeastaan koko ympäristön missä olin) ja se tuntui hyvältä.\nKovasti haluaisin uudestaan tätä testata ja selvään päähän niin, että muistaisin kaiken vähän paremmin. Harmitti kun toi "henkinen" puoli jäi vähän takaa-alalle varmaan just noitten konttien ja rivojen takia(?)\nLast edited by Landmark on Sat 20 Jul 2013, 17:17, edited 1 time in total.\nPost by frapathea » Fri 19 Jul 2013, 12:37\n^ No, ei ketamiini musta ole "henkistä" samalla tavalla kuin vaikka jotkut psykedeelit.\nPost by Landmark » Fri 19 Jul 2013, 14:37\nJoo,mun pää tuntui vaan isolta tyhjiöltä. Mieleni oli aivan hiljaa ja tuntui, että olin vain kaiken tarkkailia.\nPost by SahkoinenVelho » Tue 30 Jul 2013, 04:49\ndesoxy wrote: näyttäis siltä että kun olen itse poissa niin "joku muu" käyttää ruumistani. aika spookyä. jää ihme sama "stigmata", saatanan nimmari käteen. käsittämätön punainen jälki.\nJoo, tää on kyl asia joka tässä aineessa oikeesti häiritsee vaikka tää onkin ihan vitun siistiä kamaa. Vaikutus kun alkaa laskea ja alkaa jo tajuamaan että on ottanut ketamiinia niin sitä kuumottelee vähän väliä että mitä vittua, oonko muka maannut tässä kokoajan, kun omat fiilikset on että ihan yhtähyvin ois voinut olla juossut kämpästä kadulle alasti huutamaan, tai ihan mitä tahansa muuta erittäin friikkiä. Tuntuu helposti jopa todennäköisemmältä kuin se, että olis tosiaan vaan rauhassa maannut sohvalla...\nVaikka dissot ei oikein tuppaakkaan mitään kuumotuksia ja friikautuksia tekemään, niin se todellisuudentajun menetys on kuitenkin jotain niin perustavanlaatuista että jossain vaiheessa trippiä tulee yleensä käytyä edes hetken läpi sellainen vahva krapulamorkkikseen verrattavissa oleva tila. Tai ehkä ei ole vielä tarpeeksi kokemusta ja ei jotenkin osaa päästää irti. Eikö kenellekään muulle tule ketamiinista laskuissa edes hetkeksi oikeasti vähän nihkeä olo? Nousuissa, kun ei ole vielä poissa, vaan jumala, sitä miettii helposti että ei näin siistiä kamaa voi ollakkaan. Laskuissa takaisin palatessa on helposti vähän "no huhhuh" -fiilis, jos joku sanoisi että se tuntuu samalta kuin romahtaisit jostain aivan järjettömästä puoleen tuntiin tiivistetystä maanisesta psykoosista takaisin todellisuuteen, niin en ihmettelisi Ei ole kokemusta oikeasta psykoosista niin en osaa sanoa.\ndesoxy wrote: tämä paska on kyllä diipeintä paskaa mitä löytyy.\nHyvin sanottu kyllä. Reilu annos niin menee pari minuuttia ja sitten pörisee ja surisee, sen jälkeen matkataan avaruusaluksella jossain 300 miljoonan valovuoden päässä ja sukellusveneellä syvimmissä merissä ikinä, sitten tiedetään ja tunnetaan kaikki ja kun alkaa tuntemaan itsensä jo vanhan testamentin Jumalaakin julmemmaksi ja vahvemmaksi niin sitten katkeaakin filmi, yhtäkkiä jossain ikuisuuksissa ja maailmankaikkeuden pohjamudissa vellomisien jälkeen alkaa heräilemään sohvalta ja hätäilemään että onko kaikki hyvin ja nyt joku roti tähän touhuun\nPost by Velho » Wed 07 Aug 2013, 18:34\nKiinnostas kovasti miten esketamiini eroaa ketamiinista, lähinnä vaikutuksilta vai eroaako?\nwikipediasta kopioitu: Esketamiini on yleisanestesiassa käytettävä dissosiatiivinen lääkeaine. Sitä myydään kauppanimellä Ketanest S. Esketamiini on NMDA-reseptoreiden agonisti, ja se on ketamiinin S-enantiomeeri.\nKetamiinia käytetään useammin, vaikka esketamiini on ketamiinia voimakkaampi.\nPost by Infitialis » Wed 14 Aug 2013, 08:13\nVelho wrote: NMDA-reseptoreiden agonisti, ja se on ketamiinin S-enantiomeeri.\nTän on oltava virhe... NMDA-agonistihan tappais?\nPost by VXA » Wed 14 Aug 2013, 20:31\nniin no antagonistia hän kai tarkoitti, mutta nyt alko kiinnostaa.\nJOS MÄ OTTAISIN NMDA-AGONISTIA, NI KUOLISIKSMÄ?\nmitä siin tapahtuis, miten nmda-agonisti vaikuttais tarkalleen, onks nmda-agonistejä olemassa, jne.?\nnimimerkillä: vähän aikaa sitten kelailinki tosiaan että kun nmda-antagonistit on "semmosii" ni "mimmosii" -agonistit sit ois?\nPost by zerk » Wed 14 Aug 2013, 20:40\nVanXskua wrote: niin no antagonistia hän kai tarkoitti, mutta nyt alko kiinnostaa.\nPost by Velho » Sun 18 Aug 2013, 16:57\nJoo kuten varmaan huomasitte niin kopioin tuon wikipediasta niinkuin ilmotin sen olevan mutta jos siinä on virhe se pitäisi varmaan muokata oikeaksi\nmeni vähän nyt offtopikiks\nPost by xammy » Sat 29 Mar 2014, 12:40\nTaitaa olla nykyään yks harvinaisimpia substansseja Suomessa? Ei ole ikinä tullut tätä vastaan, mutta joitain vuosia sitten pari kaveria päässyt kokeilemaan. Eikö tälle muka ole kysyntää, vai onko sitä niin vitun vaikea saada maahan?\nPost by Huiko » Sat 29 Mar 2014, 14:18\nLiian pienet markkinat. Ja tietty tästäkin saa paremman hinnan koksun jatkeena. Pitäisi alkaa jonkun porukan tuomaan puhtaana suomeen tätä, ja organisoimaan jakelu. Rahottaja on hyvä löytää ensin, ja suunnitella oikein. Aasiastahan tuota saisi pilkkahinnalla, mutta tuomiot ovat sitten aika kovat kun tuo huumeita suomeen. Voi saada isommasta toiminnasta ihan 15. vuottakin...\nEhkä parempi tilailla vaan niitä pieniä määriä omaan käyttöön tullipostin läpi? Vaikka vähän toivonkin että tämä epäkohta suomen huumemarkkinoilta poistuisi itsekin.\nPost by xammy » Sat 29 Mar 2014, 14:27\nJoo, itsellä ei ole pokkaa tilata ulkomailta edes pieniä määriä koska mahdollinen kotietsintä vituttaisi liikaa, vaikka nyt syyttämättäjättämispäätös tulisikin.\nLast edited by Mushru on Sat 29 Mar 2014, 15:04, edited 1 time in total.\nReason: Editoin pois sopimattoman kysymyksen\nPost by paarmasisti » Fri 04 Apr 2014, 19:47\nBilehuume ketamiinista lupaavia tuloksia vakavan masennuksen hoidossa -HS\nJännä, että ketamiini on tässä profiloitu "bilehuumeeksi", vaikka tätä lie käytetään eniten anesteettina.\nOnkohan DXM myös "bilehuume"?\nJoo, mutta anyway, ei muutaku ketkua masentuneille!\nPost by Pen » Sat 05 Apr 2014, 05:40\nMXE ja ketamiini on bilehuumeita erityisesti homojen keskuudessa briteissä.\nTuskin vetävät mitään K-Hole doseja bileissä tosin.\nMolemmat näistä on toimivia masennuslääkkeitä, pieni dose päivässä on auttanut itselläni ja parilla kaverilla masennukseen hyvin kun testailtiin joskus. Huono saatavuus vaan tulee ongelmaksi.\nPost by Dexma » Sat 05 Apr 2014, 13:52\nPen wrote: Molemmat näistä on toimivia masennuslääkkeitä, pieni dose päivässä on auttanut itselläni ja parilla kaverilla masennukseen hyvin kun testailtiin joskus.\nMyös toimii hiton hyvin vierottautuessa. Parantaa sitä ahistusta ja isot doset vie pois niitä vieroitusoireita aina.\nPost by Landmark » Sun 24 Aug 2014, 12:46\nYllätyin ketamiinin viihdyttävyydestä bileissä. Tanssiminen oli kyllä mielenkiintoista.\nPost by Pen » Sun 24 Aug 2014, 12:53\nNo siis, pienemmillä doseilla ketku on tosi jees tamppaamiseen. Mut koita joskus joku 100 mg - 200 mg nenään ja kato miten tanssijalka sitten vipattaa\nIsommat doset mieluiten himassa turvallisessa ympäristössä.\nPost by Landmark » Sun 24 Aug 2014, 12:59\nPen wrote: No siis, pienemmillä doseilla ketku on tosi jees tamppaamiseen. Mut koita joskus joku 100 mg - 200 mg nenään ja kato miten tanssijalka sitten vipattaa\nJoo pienemmillä annoksilla nenään tamppaus onnistu mut Iv:nä kun otti joskus aikaisemmin ja putos K-holeen niin ei sielä paljon tamppailla.\nPost by doof » Thu 28 Aug 2014, 15:43\nMinkämoist eroo + ja - ketkulla on isoilla annoksilla? Tuota "huonompaa" oon joskus ottanu n. 120mg ja se fiilis mikä siitä tuli tuntu enemmä bilefiilikseltä kuin dissossa pyörimiseltä. Holeen en ole kummallakaan päässy mutta sillä "paremmalla" lähelle sitä, joka sit oliki vitun mahtavaa ja haluan kokea sen tai vastaavan uudelleen.\nPost by Metku » Wed 03 Sep 2014, 16:28\nJoskus ison annoksen jälkeen meinaa just ja just mennä K-reikään, mutta sit tulee jostain aivan älytön energiabuusti, jossa on sitten pakko tanssia. S-Ketkulla sai mämmilaskuissa aikaan biisin sanojen "valumista" pitkin huonetta yms hienoo, ihan jännää.\nTykkään kyllä ylivoimaisesti raseemisesta ketamiinista, todella letkeää ja välillä ottaa IV:sti sitten kun haluaa syvemmälle.\nIV:nä löytyy jonkun verran kokemusta raseemisesta- ja S-isomeerin ketamiinista. Se mikä raseemisella kestää "vain" 10-15 sekunttia, että rupeaa uppoamaan tapahtuu S+:lla alle 5 sekunnissa. Se on aika jäätävä tajunnantason vaihto, on ehkä ilmiselvää että yksinkäyttäessä tulee kiire laittaa värkit tuppiin ja asettaa vanulappua pistopaikan päälle. En suosittele S-isomeeria kellekkään IV:nä, kesto on aivan liian lyhyt ollakseen koko operaation arvoista. Ehkä kerran illassa ihan siisti koittaa vähän isompaa annosta IV:nä, sekin on enemmän vaivansa arvoista raseemisella.\nCombottelusta sen verran vielä, että stimut on nou-nou, verenpaine nousee stratosfäärisiin lukemiin ja stimuissa et pääse uppoamaan kovinkaan syvälle.\nJarrujen kanssa ei ole turvallista, mutta buprenorfiinin päälle pienet annokset S-ketaa on yllättävän jees. Varovaisuutta tässä, pariin otteeseen olen isompien annosten aikana huomannut, että nyt ei keuhkot pelitä aivan oikein ja joutuu manuaalisesti hengittämään.\nRupespa tekee mieli kirjotellessa. Perkele.\nPost by Metku » Wed 24 Sep 2014, 23:08\nRaseeminen todettu myös loistavaksi vaihtoehdoksi, jos päräyttäviä bile-elämyksiä etsitään. Kuningas K\nPost by Metku » Wed 12 Nov 2014, 03:34\ndesoxy wrote: tota sai aikoinaan ihan hyvinkin, laadukasta kirkasta kristallia ja halpaa. mut sit intiassa hallinto puuttui siihen et tehtaat saatto kytkee yöks koko tuotantolinjan puskeen ketaa ja aamulla jatkaa normia toimintaansa.\nTästä oli mukava kuulla kun en ole skenessä pyörinyt paria vuotta kauempaa.\nJa kun kohtuu käytöstä puhutaan niin tuntuu, että juuri tämän kanssa et vain pysty lopettamaan puoleen pussiin jos ajattelit säästää vaan se on pakko rykiä uittoja myöten pois Sillontällöin kyl mukava herätä kun pussissa olikin vielä muutaman annokset niin siitä rykäistä sitten ja ruveta koomailemaan.\nKannattaako ketamiinia ns. kadulta ostettuna laittaa lihakseen? Pari kertaa kaveri kysynyt, mutta en ole kertaakaan kehdannut tökätä hänelle kun aineen puhtaus harvoin on täysin varma. Tehdas valmisteiset ampullit olisivat tosin tähän ideaaliset.\nLast edited by Metku on Fri 14 Nov 2014, 21:51, edited 1 time in total.\nPost by Huiko » Wed 12 Nov 2014, 07:28\nEi tosiaankaan kannata ilman kunnon filtteröintiä. Jauheena Ketkujen puhtaus ei ole useinkaan 60-80% kummoisempaa ja sitten vielä jotkut hölmöt jatkaa näitä.\nPost by Drawsku » Thu 20 Nov 2014, 23:55\nKumpi mieluummin K:n kanssa: Hatsi vai LSD? Jotkut luetut kokemukset kertovat että K:n kanssa on turha ottaa muita päihteitä koska ne jäävät K:n alle varsinkin holetteluannoksilla, mutta onko kuitenkaan näin? Ainakin hapon päälle nautittu MXE linkosi hetkeksi melko taajuuksille.\nHatsin olen lukenut sopivan hyvin ketkun kanssa monessa tapauksessa. En kuitenkaan haluaisi sekoittaa kaikkea kolmea koska hatsi ja happo yhdessä saavat aikaan turhan sekavan olon josta ei saa oikein mitään irti. Osaako joku suositella jompaa kumpaa ja mahdollisesti vielä perustella valintansa?


HYVINVOINTI KOULUYHTEISÖSSÄ (HVK) - kehittämishankkeen loppuraportti - PDF\nHYVINVOINTI KOULUYHTEISÖSSÄ (HVK) - kehittämishankkeen loppuraportti\nDownload "HYVINVOINTI KOULUYHTEISÖSSÄ (HVK) - kehittämishankkeen loppuraportti"\n1 HYVINVOINTI KOULUYHTEISÖSSÄ (HVK) - kehittämishankkeen loppuraportti Aiheita 25/2003 OSA I OSA II Perttilä Kerttu Kautto Sari Lounamaa Anne Luopa Pauliina Ritamo Maija Rimpelä Matti Pesonen Aino-Elina Zotow Marianna\n2 ISBN ISSN Stakesin monistamo, Helsinki 2003 Stakes, Aiheita 25/2003 3\n3 Tiivistelmä Hyvinvointi koulussa -hanke (HVK-hanke) toteutettiin prosessikonsultaation periaatetta noudattaen soveltaen ja testaten kouluyhteisön hyvinvointia edistäviä työja toimintakäytäntöjä samalla rakentaen koulujen välistä verkostoitumista. Loppuraportissa kuvataan hankkeen lähtökohdat, toteutuminen ja kokemukset. Toisena osana on kahden ulkopuolisen arvioijan arviointiraportti. Terve Kunta -verkoston aloitteesta syksyllä 2000 käynnistyneeseen hankkeeseen osallistui 8 kunnasta 21 koulua. Terve Kunta -verkoston koordinaattorit neuvottelivat kunnissa opetustoimen johdon ja rehtoreiden kanssa hankkeeseen osallistumisesta sekä organisoivat koulujen kanssa hankkeen käynnistämiseen liittyviä asioita. Tämän jälkeen kehittämisprosessi eteni Stakesin ja koulujen välisenä yhteistyönä. Stakes loi HVK-verkostolle yhteistyöfoorumin, ehdotti työmenetelmiä ja tuki niiden käyttöönottoa. Hankkeessa testattiin verkostoitumista, dialogisia kehittämismenetelmiä (teemaseula ja tulevaisuusdialogi), vertaisarviointia, koulujen hyvinvointiprofiileja, kouluyhteisön hyvinvointikuvausta ja hyvien käytäntöjen raportointia. Yhteensä 11 työkokouksessa oli osallistujaa ja niihin käytettiin 15 työpäivää. Hanke toteutettiin Stakesissa Terve kunta -verkoston osahankkeena varaamatta siihen omia voimavaroja. Kunnat vastasivat oman toimintansa kustannuksista. Hanke käynnistyi jokaisessa koulussa dialogisten menetelmien - teemaseulan ja tulevaisuusdialogin - sovelluksella, jota koordinoi Stakesin asiantuntija. Koulujen yhdyshenkilöt järjestivät verkostopalaverit. Osallistuvista kouluista yläkoulut ja lukiot saivat Stakesilta kouluterveyskyselyn pohjalta laaditun hyvinvointiprofiilin. Koulut valmistelivat kotisivuilleen koulujen kuvaukset, laativat koulunsa hyvinvointikuvauksen, toteuttivat koulujen välistä vertaisarviointia ja raportoivat hyvistä käytännöistä HVK-verkostolle. Koulut arvioivat HVK-hanketta syksyllä 2002 vastaamalla koulujen yhdyshenkilöille lähetettyyn lomakekyselyyn. Käytettyjä menetelmiä ja kehittämisprosessia arvioitiin lähes jokaisessa työkokouksessa. Stakesin Kuntien hyvinvointistrategiat -ryhmän jäsenet arvioivat osallistuvan havainnoinnin näkökulmasta menetelmien toimivuutta ja kokemuksiaan yleisemmin. Kaksi ulkopuolista arvioijaa tutustui hankkeessa kertyneeseen Stakesin aineistoon ja koulujen raportteihin sekä haastatteli viiden HVK-koulun edustajia ja sosiaali/terveys/opetushallinnon avainhenkilöitä. HVK-hanke käynnistyi hyvin ja alkuvaiheessa kouluissa oli kasvavaa kiinnostusta yhteistyöhön. Työkokouksiin osallistuttiin aktiivisesti. Koulut pitivät myönteisenä sitä, että heille tarjottiin työmenetelmiä yhteisönsä hyvinvoinnin edistämiseen yleisesti, ei ratkaisuja tiettyihin ongelmiin. Kokemukset verkostoitumisesta, teemaseulasta ja vertaisarvioinnista olivat rohkaisevia. Dialogisista menetelmistä 4 Stakes, Aiheita 25/2003\n4 tulevaisuusdialogi koettiin vaikeammaksi kuin teemaseula. Koulujen hyvinvointiprofiilien hyödyntäminen jäi satunnaiseksi. Hyvinvointikuvaukset ja hyviksi koettujen käytäntöjen raportointi käynnistyivät hitaasti. Menetelmäkoulutusta kaivattiin selvästi tarjottua enemmän. Myönteiset kokemukset menetelmistä eivät saaneet aikaan hyvien käytäntöjen leviämistä kuntien muihin kouluihin. Yhteenvetona kouluissa todettiin, että hanke auttoi jäsentämään kouluyhteisön hyvinvointitilannetta ja tehosti monin tavoin toimintaa hyvinvoinnin edistämiseksi. HVK-hanke kasvoi suunniteltua laajemmaksi ja vaativammaksi ja oli Stakesin ryhmälle merkittävä oppimiskokemus. Ilman erikseen hankkeeseen varattuja voimavaroja ei ollut mahdollista riittävästi vastata koulujen odotuksiin. Kolmen vuoden aikana verkostoituminen onnistui, teemaseula ja vertaisarviointi alkoivat juurtua kouluihin, mutta muissa menetelmissä tarvitaan edelleen kehitystyötä. Stakes, Aiheita 25/2003 5\n5 Sisällys Tiivistelmä... 4 OSA I Hyvinvointi koulussa -hankkeen tausta, toteutus ja menetelmäkuvaukset Hyvinvointi koulussa (HVK) -hankkeen lähtökohdat Tausta ja tarkoitus Hyvinvoinnin edistäminen kouluyhteisössä Mitä Hyvinvointi koulussa -hankkeessa tavoiteltiin? Hankkeen tavoitteet Stakesin näkökulmasta Koulujen tavoitteet hankkeen käynnistyessä Tavoitteiden määrittelyä ohjaavia pohdintoja Tavoitteiden tarkistaminen Toimijat ja työnjako Terve kunta -verkoston hanke Hankkeeseen osallistuvat kunnat ja koulut Stakes hankkeen koordinaattorina Koulut toimijoina ja sisällön kehittäjinä Ideasta toteutukseen Aloitus ja osallistumisen vahvistaminen Toimintasuunnitelmat Kehittämisprosessin eteneminen Kouluyhteisön hyvinvoinnin edistämisen menetelmien toteutuminen ja arviointia Verkostoituminen Teemaseula Tulevaisuusdialogi - ratkaisulähtöiset dialogit hyvinvoinnin käsittelyssä Vertaiskonsultointi koulujen yhteistyön tehostajana Koulun hyvinvointikuvaus Koulujen hyvinvointiprofiilit kouluterveyskyselyn mukaan Kokemukset HVK-prosessista Koulujen itsearviointi Stakesin KHS-ryhmän kokemuksia Yhteenveto ja johtopäätökset HVK-hankkeen päätulokset Kehittämisprosessin vahvuudet ja pulmat Lähteet Stakes, Aiheita 25/2003\n6 OSA II HVK-HANKE KOULUYHTEISÖN SILMIN Arviointi haastattelututkimuksena Aineisto ja arvioinnin toteutus Koulujen kuvaukset Haastattelujen tuloksia Ajatuksia hankkeen käynnistymisestä Koulun arki hyvinvoinnin rakentajana - oppilaiden ja vanhempien ajatuksia Rehtorien, opettajien ja oppilashuoltoryhmien ajatuksia hankkeen menetelmistä Hankkeeseen sitoutuminen Koulun uudistuvat käytännöt Oppimista ja yhteistyötä tukevat koulujen hyvät käytännöt Lukuvuoden aloitus Käyttäytyminen ja uudistuneet kurinpitokäytännöt Opettajan arjen jaksamista tukevat hyvät käytännöt Muut koulun hyvinvointia tukevat käytännöt Opetussuunnitelmatyö Kunnan päätöksenteko Koulujen ajatuksia kunnallisesta päätöksenteosta Opetushallituksen ja Kuntaliiton ajatuksia Hyvinvointi koulussa -hankkeesta Stakesin rooli hankkeessa Yhteenveto ja pohdinta Taulukot: OSA I TAULUKKO 1. Koulujen kuvaukset, syksy TAULUKKO 2. HVK-hankkeen työkokoukset vuosina TAULUKKO 3. Vertaisarviointien toteutus kouluissa TAULUKKO 4. Kouluyhteisössä hyvinvointiasioiden käsittelyyn osallistuvat TAULUKKO 5. Arviointiyhteenvetona prosessia koskevien arviointien hajonta ja niiden keskiarvot OSA II TAULUKKO 1. Haastatteluihin osallistuneet henkilöt ja ryhmät kouluittain TAULUKKO 2. Haastatteluun osallistuneiden koulujen perustamisvuosi, oppilasmäärä ja erityispiirteet Kuviot: KUVIO 1. Koulun terveyden edistämisen toimintaympäristö KUVIO 2. Yhdysvaltalainen koulun terveysohjelma KUVIO 3. Hyvinvointi koulun viitekehyksessä KUVIO 4. HVK-hankkeen eteneminen; toimijat, toteutus ja sisältö KUVIO 5. Teemaseulan ja tulevaisuusdialogin toteutusta kuvaava käytännön asetelma Stakes, Aiheita 25/2003 7\n7 KUVIO 6. Esimerkki koulun hyvinvointiprofiilista. Kouluterveyskyselyn koulutyöindikaattorit koulun 1 yläasteen 8. ja 9. luokkien oppilaista vuosina 1997,1999, 2001 ja Liitteet: Liite 1. Hyvinvointi koulussa -hankkeen toteuttamissuunnitelma Liite 2. Kouluterveyskyselyn hyvinvointi-indikaattorit Liite 3. Yhteenveto teemaseulan tuloksena käynnistetyistä toimenpiteistä Liite 4. Hyvinvointi koulussa arviointi - itsearviointilomake Liite 5. Haastattelujen teemat 8 Stakes, Aiheita 25/2003\n8 OSA I HYVINVOINTI KOULUSSA (HVK) Hankkeen tausta, toteutus ja menetelmä- kuvaukset Perttilä Kerttu Kautto Sari Lounamaa Anne Luopa Pauliina Ritamo Maija Rimpelä Matti Stakes, Aiheita 25/2003 9\n9 Hyvinvointi koulussa (HVK) -hankkeen lähtökohdat Tausta ja tarkoitus Suomalaiset lapset ovat 1980-luvulta alkaen kansainvälisten arviointien mukaan olleet vastasyntyneinä maailman terveimpien joukossa. Lapsuuden elinolot vaikuttavat ratkaisevasti hyvinvoinnin ja terveyden kehittymiseen. Lapsissa heijastuu perheiden ja yhteiskunnan hyvinvointi ja myös pahoinvointi, joka näkyy mm. psykososiaalisina oireina, koulunkäyntiongelmina ja päihteiden käyttönä. Lasten ja nuorten pahoinvointia ilmaisevien ongelmien määrä on kasvanut luvulla (Kouluterveyskysely ja Nuorten terveystapatutkimus). Kouluiässä alkava syrjäytyminen näkyy usein ensimmäiseksi oppimis- ja sopeutumisongelmina sekä poissaoloina koulusta (Kouluterveydenhuolto 2002). Koulu tavoittaa vähintään yhdeksän vuoden ajan lähes kaikki kunkin ikäluokan nuorista. Kouluyhteisön kehittäminen entistä paremmin lasten terveyttä ja hyvinvointia tukevaksi onkin tärkeä osa lasten hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä. Keskeisiä tekijöitä ovat oppilaiden suhde opettajiin ja toisiin oppilaisiin, kouluterveyspalvelujen ja psykososiaalisen tuen saatavuus sekä koulun työolojen järjestäminen (fyysiset työolot, ilmapiiri ja turvallisuus) (Linnakylä 1993; Stewart 1997; Kouluterveydenhuolto 2002; Korkeakoski ym. 2001). Koulu vaikuttaa lasten hyvinvointiin ehkä enemmän kuin tavallisesti oletetaan. Jos varhaislapsuuden elinolot ja perhetilanteet uhkaavat lapsen hyvinvoinnin ja terveyden kehitystä, hyvinvointia ylläpitävä ja edistävä koulu voi kääntää kehitysprosessit myönteiseen suuntaan. Myös vastakkaiset vaikutukset kuuluvat koulumaailman arkeen, huonosti toimiva kouluyhteisö voi myös vahingoittaa lapsen hyvinvointia (Rimpelä 2002). Lasten ja nuorten hyvinvointia ja sen vahvistamista korostetaan äskettäin voimaantulleissa koululakien muutoksissa (HE 2015/2002). Perusteluissa painotetaan lasten ja nuorten kehitykseen liittyvien vaikeuksien ennalta ehkäisemistä, varhaista puuttumista näihin vaikeuksiin ja hyvän oppimisen sekä psyykkisen ja 10 Stakes, Aiheita 25/2003\n10 fyysisen terveyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistämistä. Opetussuunnitelmien perusteisiin on lisätty oppilas- ja opiskelijahuollon sekä kodin ja koulun yhteistyön keskeiset periaatteet. Oppilashuollon tehtävänä on oppilaan ja opiskelijan hyvän oppimisen, hyvän psyykkisen ja fyysisen terveyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistäminen ja ylläpitäminen sekä näiden edellytysten lisääminen. Oppilashuollon tavoitteena on luoda turvallinen ja terve oppimis- ja työympäristö, suojata mielenterveyttä ja ehkäistä syrjäytymistä sekä edistää työyhteisön hyvinvointia (OPH päätös 5/420/2002). Uusissa koululaeissa on täydennetty myös turvallista opiskeluympäristöä koskevia säännöksiä, järjestyssääntöjä ja järjestyksenpitoa sekä oppilaiden suojaamista väkivallalta, kiusaamiselta ja häirinnältä koskevilla säännöksillä. Lasten ja nuorten hyvinvoinnin vahvistaminen on ollut viime vuosina esillä myös monissa kunnissa ja maakunnissa. Vuoteen 2003 mennessä lasten ja nuorten hyvinvointistrategioita tai -ohjelmia on valmisteltu yli 40 kunnassa ja valmisteilla niitä on yli 50 kunnassa (www. kunnat.net). Hyvinvointi koulussa (HVK) -hanke käynnistyi syksyllä 1999 Terve Kunta - verkoston (www.stakes.fi/hyvinvointi/khs) aloitteesta 24 koulussa. Terve Kunta - verkosto on vuonna 1996 perustettu 13 kunnan ja yhden maakunnan muodostama terveyden edistämisen verkosto, joka kehittää ja arvioi verkostokuntien hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen strategioita ja toimintamuotoja paikallisella tasolla sekä tuottaa ja välittää kokemuksellista tietoa hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen mahdollisuuksista, keinoista ja työtavoista kuntien ja seutukuntien välillä ja valtakunnallisesti. Verkosto laatii toiminnastaan suunnitelman kolmeksi vuodeksi ja päivittää sen vuosittain. Laatiessaan vuosien toimintasuunnitelmaa verkostokunnat halusivat käynnistää sellaisen väestön hyvinvointiin vaikuttavan kehittämishankkeen, joka olisi useimpien kuntien hyvinvointipolitiikan keskiössä ja jonka kehittämistyössä kunnilla olisi mahdollisuus oppia toinen toistensa käytännöistä. Hyvinvoinnin parantaminen kouluyhteisössä koettiin haastavaksi, varsin ajankohtaiseksi ja ver- Stakes, Aiheita 25/\n11 kostotyön kannalta hyväksi hankkeeksi. Verkosto halusi käynnistää projektin, jossa toimeksianto ja liikkumavara antaisivat tilaa innovaatioille. Päämääränä oli selvittää, mitkä ovat hyvinvoinnin ydinkysymyksiä kouluyhteisössä ja miten niihin voidaan löytää rakentavia ratkaisuja. Pidemmän aikavälin tavoitteena oli löytää lasten ja nuorten hyvinvointia parantavia työmenetelmiä ja toimintatapoja, jotka olisivat sovellettavissa myös muissa kouluissa ja kunnissa. Hankkeen valmistelu annettiin Terve Kunta -verkoston koordinaatiosta vastuussa olevalle Stakesin Terveyden edistämisen kuntastrategiat (TED) -ryhmälle (myöhemmin Kuntien hyvinvointistrategiat eli KHS-ryhmä). Samalla hanke pyrittiin kytkemään muihin meneillään oleviin lasten ja nuorten hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen valtakunnallisiin hankkeisiin. HVK-hankkeen lähtökohtana oli hyvinvoinnin ja erityisesti hyvinvointihaasteiden näkyväksi tekeminen kouluyhteisössä kehittämällä siihen soveltuvia välineitä ja menetelmiä. Tuolloin oletettiin, että kehittämällä ja tekemällä tunnetuksi hyvinvointia vahvistavia työ- ja toimintakäytäntöjä samalla vahvistetaan kouluyhteisöjen hyvinvointia. Kouluyhteisö ymmärrettiin koulun henkilöstön ja oppilaiden työyhteisönä, johon luettiin mukaan myös koulun lähiympäristö ja vanhemmat. Hyvinvointia tarkasteltiin koko kouluyhteisön näkökulmasta ja siinä pyrittiin ottamaan huomioon toimintaympäristön ne ulottuvuudet, joiden koettiin vahvistavan tai uhkaavan koulun hyvinvointia. (kuvio 1). 12 Stakes, Aiheita 25/2003\n12 PERHE vanhemmat sisarukset sukulaiset KOULUTERVEYDEN- HUOLTO ja OPPILASHUOLTO KOULU opettajat oppilaat muut aikuiset kouluympäristö LÄHIYHTEISÖ yritykset liikenne terveyskeskus päivähoito KAVERIT harrastukset Kuvio 1. Koulun terveyden edistämisen toimintaympäristö (mukaeltu, Suomen Kuntaliitto 2002) Tämän raportin osassa I kuvataan HVK-hankkeen lähtökohtia, toteutusta sekä sovellettuja menetelmiä ja niiden arviointia. Osassa II kuvataan HVK-hanketta kouluyhteisöjen sekä sosiaali-, terveys- ja opetushallinnon arvioimana. Ulkopuolisen arvioinnin ovat laatineet Helsingin Diakonia Ammattikorkeakoulun lehtorit Marianna Zotow ja Aino-Elina Pesonen. Stakes, Aiheita 25/\n13 Hyvinvoinnin edistäminen kouluyhteisössä Koulun psykososiaaliset ja fyysiset olosuhteet vaikuttavat lasten ja nuorten terveyteen ja hyvinvointiin. Kouluikäiset viettävät suuren osan valveillaoloajastaan koulussa, jossa opitaan terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä tietoja ja taitoja. Koulun arki, siellä tehdyt ratkaisut ja koetut toimintamallit vaikuttavat myös nuorten terveyteen ja hyvinvointiin (Peltonen 2000). Jos kouluyhteisö toimijoineen voi hyvin, opetuksen ja oppimisen haasteita on mahdollista kasvattaa verrattuna tilanteeseen, jossa terveyshaitat ja hyvinvointiongelmat vaikeuttavat suoritustasoa. Opetus, oppiminen ja hyvinvointi kietoutuvat toisiinsa. Nuorten syrjäytymisen taustalla löytyy usein oppimisvaikeuksia, joita ei ole tunnistettu tai joihin ei ole saatu riittävästi apua. Kouluterveyskyselyjen mukaan oppimisvaikeuksilla, koulukiusaamisella ja lapsen saamalla tuella kotona tai koulussa on yhteys toisiinsa. Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen koulussa edellyttää monipuolista tietoa kouluyhteisöstä ja sen toiminnasta. Kaikkien kouluyhteisössä toimivien näkemykset ovat arvokkaita hyvinvoinnin kartoituksessa ja parannuskeinojen hakemisessa. Kansainvälisessä kirjallisuudessa korostetaan yhä voimakkaammin oppimisen ja hyvinvoinnin edistämisen yhteyttä. Opas kouluterveydenhuollolle, peruskouluille ja kunnille (Stakes, Oppaita 51) esittelee kolme toisistaan poikkeavaa tapaa jäsentää kouluhyvinvointia; australialaisen koulun mielenterveyden edistämisohjelman (Melbournen yliopisto, Centre for Adolescent Health: The Gatehouse Project, yhdysvaltalaisen koulun hyvinvointija terveysohjelman (www.cdc.gov/nccdphp/dash/ataglanc.htm) sekä Euroopan terveet koulut -ohjelman (WHO; Suomen verkoston kotisivut: Australialaisen ohjelman mukaan hyvinvoinnin parantamisen lähtökohtana on sosiaalisen yhteisön, oppimisympäristön ja oppilaan yksilöllisten ominaisuuksien vuorovaikutus. Oppimistulokset ja oppilaiden emotionaalinen hyvinvointi ovat voimakkaassa yhteydessä toisiinsa. Oppilaan hyvinvoinnin vahvistamisessa on tärkeää kiinnittyminen koulun ja luokan yhteisöön, turvallisuuden ja luottamuksen kokemus koulussa sekä myönteinen palaute. Kun hyvinvointia pyritään lisäämään, 14 Stakes, Aiheita 25/2003\n14 tärkeimmiksi asioiksi nousevat koko koulun ja luokan ilmapiiri ja myönteisten muutosten toteutuminen koulun opetusohjelmassa. Kuvio 2. havainnollistaa Yhdysvalloissa yleistä koulun kokonaisvaltaisen terveysohjelman ajattelutapaa. Terveyden edistämisen toiminta-alueita ovat kouluterveydenhuolto, oppilashuolto ja opetuksen tukipalvelut, kouluruokailu, terveellinen ja turvallinen ympäristö, kodin ja koulun yhteistyö, opettajien ja muun henkilöstön terveys ja työkyky, koulun liikunta sekä terveystiedon opetussuunnitelma. Kouluterveydenhuolto Kokonaisvaltainen terveystiedon opetussuunnitelma Koululiikunta Oppilashuolto ja opetuksen tukipalvelut Terveyden edistämisen toiminta-alueet koulussa = KOULUN TERVEYS- OHJELMA Opettajien ja muun henkilökunnan terveyden ja työkyvyn edistäminen koulussa Kouluruokailu Terveellinen ja turvallinen kouluympäristö ja kouluyhteisö Koulun, kodin ja muun ympäröivän yhteiskunnan yhteistyö KUVIO 2. Yhdysvaltalainen koulun terveysohjelma (ks. Kouluterveydenhuolto 2002; Mc Kentzie&Richmond 1998, Korhonen J 2001). Euroopan Terveet Koulut (ETK) -ohjelmassa korostetaan kouluyhteisön terveyden edistämisessä osallistumista ja omistajuutta ottaen huomioon ihmissuhteet koulussa, kodeissa ja laajemmin lähiyhteisössä. Siihen sisältyy terveys koulun arvona ja eetoksena, terveysopetuksen näkyvyys sekä koulun psykososiaalisen ja fyysisen ympäristön huomioon ottaminen. Tavoitteena on kasvattaa lapsista ja Stakes, Aiheita 25/\n15 nuorista kykeneviä tekemään terveyttä edistäviä valintoja. Terveyttä edistävän koulun käsite (Health Promoting Schools) kuvaa perinteisen terveyskasvatusfilosofian muutosta monipuoliseksi koulun terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi. ETK -ohjelman tavoitteita kouluyhteisön tasolla ovat: 1) terveysopetuksen liittäminen koulun opetussuunnitelmiin ja arkikäytäntöihin, 2) sosiaalisesti ja ekologisesti terveen kouluympäristön takaaminen, 3) kouluyhteisön jäsenten terveyden ja hyvinvoinnin huomioon ottaminen, 4) terveyden edistämisen yhteistyö kotien ja muiden sidosryhmien kanssa. (www.health.fi/enhps/perustieto; Stakes, Oppaita 51) HVK-hankkeeseen orientoivassa seminaarissa käsiteltiin hyvinvointia koulun viitekehyksessä Anne Konun laatiman kehikon avulla (kuvio 3). Aika Hyvinvointi koulun viitekehyksessä KOTI OPETUS JA KASVATUS YMPÄRÖIVÄ YHTEISÖ KOULU OPPIMINEN HYVINVOINTI having loving being health Koulun olosuhteet * ympäristö, koulutilat * opetuksen järjestelyt * välitunnit, lukujärjestys * ryhmäkoot, turvallisuus * rangaistukset, palvelut * kouluruokailu * Sosiaaliset suhteet * oppimisilmapiiri * johtaminen * opettaja-oppilassuhde * ryhmien toiminta * koulukiusaaminen * kodin ja koulun yhteistyö Mahdollisuus itsensä toteuttamiseen * työn merkitys ja arvostus * mahdollisuus - luovuuteen, harrastuksiin - palautteeseen, ohjaukseen - kannustukseen, rohkaikaisuun - vaikuttamiseen Terveys * koettu terveys * psykosomaattiset oireet * pitkäaikaissairaudet * KUVIO 3. Hyvinvointi koulun viitekehyksessä (mukaeltu, Konu 1999). 16 Stakes, Aiheita 25/2003\n16 Koulu on oppilaiden, opettajien ja koulun muun henkilöstön työympäristö. Työolot luovat edellytyksiä oppimiselle, opetukselle ja kasvatustyölle. Kouluyhteisön hyvinvointiin vaikuttavia tekijöitä ovat koulun olosuhteet ja sosiaaliset suhteet. Fyysiset olosuhteet syntyvät koulun sisä- ja ulkotiloista, niiden turvallisuudesta, viihtyisyydestä ja toimivuudesta sekä koulun lähiympäristöstä ja koulumatkojen turvallisuudesta. Koulutyöjärjestelyihin luetaan mm. koulun työvälineet, työskentelymuotojen sopivuus, lukujärjestysten sopivuus, tuen saanti tarvittaessa, työrauha ja luokkaryhmien toiminta. Oppilashuollon palvelut, terveydenhuolto ja kouluruokailu ovat osa koulun työoloja. Kouluyhteisön ilmapiiriin vaikuttavat voimavarojen ja fyysisten olosuhteiden ohella yhteistyö eri tahojen kanssa sekä koulun johtaminen, sen tavoitteellisuus, oikeudenmukaisuus, joustavuus ja oppilaiden mahdollisuus osallistua suunnitteluun ja kehittämiseen. Kiusaaminen ja kouluväkivalta vaikuttavat koulun sosiaalisiin olosuhteisiin. Kiusaamisella tarkoitetaan toistuvaa henkistä, verbaalista tai fyysistä väkivaltaa, jonka yksi tai useampi lapsi tai aikuinen kohdistaa yhteen uhriin (Stakes, Oppaita 51). Lapsen hyvinvointi tai pahoinvointi riippuvat paljon myös lapsen kasvuympäristöstä, elinoloista ja perheoloista. Yhteistyö vanhempien kanssa ja perheen tukeminen korostuvat lapsen pahoinvointia selvitettäessä. Stakes, Aiheita 25/\n17 Mitä Hyvinvointi koulussa -hankkeessa tavoiteltiin? Hankkeen tavoitteet Stakesin näkökulmasta Kouluyhteisön hyvinvointi tuntui Stakesin lasten ja nuorten terveyden edistämisen kehikossa kiinnostavalta ja luontevalta kehittämiskohteelta. Kouluterveyskysely tuotti tietoa oppilaiden elinoloista, koulukokemuksista, terveydestä ja terveystottumuksista. Näitä tietoja hyödynnettiin eri hankkeissa, kuntien strategiatyössä, lasten ja nuorten hyvinvointiselontekohankkeissa sekä hyvinvointiindikaattorityössä. Hyvinvointi ilmiönä ja kehittämisen kohteena koulun arkiympäristössä tarjosi Kuntien hyvinvointistrategiat (KHS) -ryhmälle mahdollisuuksia erityyppisten osaamisten yhdistämiseen. HVK-hankkeen ajateltiin tuovan kouluterveyskyselyn tulosten tulkinnalle uusia ulottuvuuksia, oppilaiden näkemysten lisäksi opettajien, vanhempien ja oppilashuollon sekä koko kouluyhteisön näkökulman. HVK-hankkeen kiinnostavuutta ja haasteellisuutta lisäsi myös se, että koulumaailma oli Stakesin ryhmälle melko vieras kehittämisympäristönä. Yhteistyö hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen näkökulmasta toisen hallinnonalan kentällä haastoi tiiviimpään kanssakäymiseen opetushallinnon kanssa ja edellytti selviä pelisääntöjä hankkeen tavoitteita, työnjakoa ja vastuita määriteltäessä. Stakesilla ei ollut tarkoitus eikä mahdollistakaan ryhtyä kehittämään kouluyhteisön hyvinvoinnin sisältöjä, vaan herättää koulujen uteliaisuus asiaa kohtaan. Tavoitteeksi asetettiin hyvinvointikysymysten näkyväksi tekeminen, hyvinvointia jäsentävien ja käsittelevien menetelmien ja välineiden kehittäminen sekä muissa yhteyksissä koeteltujen menetelmien soveltaminen koulukontekstiin. Stakes tarjosi kouluille kehittämismenetelmiä ja tuki kouluja soveltamaan niitä omiin sisältökysymyksiinsä. Kyse ei ollut koulutushankkeesta vaan sisällön kehittämiseen kietoutuvasta menetelmäoppimisesta, jonka tarkoituksena oli samalla vahvistaa koulujen hyvinvointirakennetta ja hyvinvointistrategista ajattelua sekä koulujen välistä hyvinvointiverkostoa. 18 Stakes, Aiheita 25/2003\n18 Stakesin KHS-ryhmä pohti omalta kannaltaan hankkeeseen sitoutumista ja siihen käytettävien kehittämisresurssien vaihtosuhdetta. Hankkeen avulla voitiin lisätä ymmärrystä ennakoivista ja varhaisen huolen alueella esiintyvistä lasten ja nuorten terveyden ja hyvinvoinnin uhkista, kasvattaa menetelmäosaamista ja vahvistaa siten yleistettävissä olevaa lasten ja nuorten terveyden edistämisen 'työkalupakkia'. Menetelmäkehittämiseen tarvitaan sisällöllisiä teemoja ja aitoa arkipäivän toimintaympäristöjä. HVK-hanke tarjosi koulumaailman kontekstin käsitellä lasten ja nuorten hyvinvointia sekä kehittää asioiden tunnistamiseen, kuvaamiseen, käsittelyyn, ratkaisuun ja arvioimiseen liittyviä välineitä ja menettelytapoja muissakin kouluissa hyödynnettäviksi. Osallistuminen HVK-hankkeeseen oli Stakesin kannalta ajankohtaista myös siksi, että samanaikaisesti oli käynnistymässä poikkihallinnollisena yhteistyönä sosiaalija terveysministeriön toimeksiannosta kouluterveydenhuollon oppaan laadinta, johon Stakes aktiivisesti osallistui. (Stakes, Oppaita 51.) Koulujen tavoitteet hankkeen käynnistyessä Kun koulut neuvottelivat Terve Kunta -verkoston paikallisten koordinaattoreiden ja koulutoimen johdon kanssa HVK-hankkeeseen ryhtymisestä, ne eivät kovin tarkkaan tienneet, mihin olivat sitoutumassa. Miten hanke toteutetaan ja millaisia velvoitteita se heille asettaa? Avoimin mielin mukaan lähteminen osoittanee osittain sitä, että vallitsevaa tilannetta, kouluyhteisön hyvinvointia, ei koettu tyydyttäväksi tai ainakin sen parantaminen nähtiin mielekkääksi. Uteliaisuus ja hankkeesta koituvien tulevien velvoitteiden ristiriita keskustelutti kuitenkin 'monien projektien' kouluyhteisöä. Neuvotteluvaiheessa korostettu innovoiva kehittäminen, kumppanuus muiden samoja asioita pohtivien koulujen ja Stakesin muiden lasten ja nuorten hyvinvointia edistävien hankkeiden kanssa sekä kytkentä verkostomenetelmiä kehittävien Stakesin hankkeiden kanssa kiinnosti useita kouluja. Monet mukaan ilmoittautuneista kouluista yhdistivät HVK-hankkeen jo meneillään ole- Stakes, Aiheita 25/\n19 viin muihin oppimisen edellytyksiä parantaviin projekteihinsa ja hakivat hankkeesta koululle hyvinvoinnin kehittämiskokonaisuutta rakentavaa kehystä. Tavoitteiden hahmottamisessa oli havaittavissa uuden kehittämisen ja toisilta opittavien kokemusten monistamisen ristiriitaa. Yhtäältä haluttiin itse synnyttää uusia innovaatioita omista prosesseista lähtien, toisaalta odotettiin jo kokeiltujen mallien kopioimisen mahdollisuuksia ja hankkeen johdolta saatavia tarkkoja toimintaohjeita, 'parempaa tietämystä'. Koulujen kiinnostusta hankkeeseen lisäsi myös se, että kohteena oli koko kouluyhteisön hyvinvointi, yhteistyökumppaneina erilaiset koulut eri puolilta maata ja että hankkeen johto ja koordinaatio tuli koulumaailman ulkopuolelta, valtakunnallisena hankkeena sosiaali- ja terveydenhuollon hallinnon alalta. Stakes koulujen yhteistyökumppanina oli monille uusi. Koulujen HVK-hankkeelle asettamat odotukset ja tavoitteet kuvataan tarkemmin hankkeen arviointiosiossa, raportin osassa II. Tavoitteiden määrittelyä ohjaavia pohdintoja Kouluyhteisöstä tulee kotiin tietoa tavallisimmin oppilaiden oppimissuoritteiden ja vuoden aikana järjestettävien muutamien vanhempieniltojen kautta. Kokemusten mukaan kunnan päätöksenteossa käsitellään kouluasioita pääasiassa tila- ja resurssikysymyksinä. Kuntien päätösasiakirjojen mukaan lasten ja nuorten hyvinvoinnista puhutaan kuntatasolla useimmiten syrjäytymisen ehkäisynä, vapaa-ajan toimintamahdollisuuksien tarjontana ja perheiden hyvinvoinnin tukemisena. Kuntien hyvinvointistrategioissa ei juurikaan viitata kouluyhteisön mahdollisuuksiin lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämisessä. Opetussuunnitelmatyöhön on viime vuosina haastettu yhteistyökumppaneita myös opettajakunnan ulkopuolelta. Monissa kouluissa oppilashuoltohenkilöstö osallistuu opetussuunnitelman valmisteluun. Vanhempien osallistuminen lienee harvi- 20 Stakes, Aiheita 25/2003\n20 naista. Vanhempien illoissa kouluyhteisön hyvinvointia käsitellään silloin kun jostakin kysymyksestä on tullut yhteinen ongelma ja siitä halutaan informoida vanhempia. Vanhempien yhdistysten pääasiallinen tehtävä painottuu erityistarpeisiin ja harrastuksiin tarvittavan rahan keräämiseen, vaikka yhdistysten työmuodoissa poikkeuksiakin löytyy. Keskustelu hyvinvoinnista aidosti kehittämiskohteena ei liene kovin tavallista koko kouluyhteisöä ajatellen. HVK-hankkeen alussa tärkeäksi tavoitteeksi nousivat kysymykset: Mitä kouluyhteisön hyvinvointi on? Kenelle hyvinvointi koulussa kuuluu, ketkä ovat asian 'omistajia' ja toimijoita? Varsin nopeasti oltiin yhtä mieltä siitä, että hyvinvointi kuuluu kaikille kouluyhteisössä toimiville; oppilaille, koulun henkilökunnalle ja vanhemmille. Kouluyhteisön hyvinvointitilannetta selvitettäessä olisi syytä saada kaikkien asianosaisten ääni kuuluviin. Seuraavaksi pohdittiin, miten hyvinvointiin vaikuttavat asiat tiedostetaan kouluyhteisössä ja voidaanko niistä keskustella avoimesti, jos keskustelijoina ovat niinkin eri asemissa olevat intressiryhmät kuin opettajat, oppilashuolto, vanhemmat ja oppilaat. Ovatko hyvinvointiin vaikuttavat asiat suuria periaatteellisia kysymyksiä vai pieniä menettelytapakysymyksiä vai kaikkia siltä väliltä? Kenen hyvinvoinnista puhutaan ja onko mahdollista löytää ratkaisuja, joiden avulla koko kouluyhteisön hyvinvointi kohentuu? Olisiko hyvinvointiasioiden puheeksi ottaminen helpompaa, jos koulussa olisi jokin yhteinen foorumi, jossa näitä asioita olisi tarkoitettu käsiteltäväksi. Auttaako puheeksi ottaminen ja asioiden näkyväksi tekeminen vastuun jakamista ja asioiden hoitamista? Varsin pian todettiin, että Stakesissa oli kehitetty työmenetelmiä, joita voitaisiin soveltaa myös kouluyhteisön hyvinvointitilanteen puheeksi ottamiseen. Alun perin lastensuojelun tarpeisiin kehitetyt dialogiset menetelmät (Arnkil & Eriksson 1998a ja 1998b) tuntuivat tähänkin tilanteeseen sopivilta ja menetelmiä kehittänyt Stakesin Verkostoryhmä lähti innolla kehittämään sovelluksia kouluyhteisössä. Ensimmäisessä vaiheessa pyydettiin oppilaita, opettajia, vanhempia ja oppilashuoltoryhmää tuomaan esille kouluyhteisön hyvinvointia vahvistavia ja uh- Stakes, Aiheita 25/\n21 kaavia asioita. Eri osapuolia kuultaessa ja kuunneltaessa oletettiin kustakin koulusta löytyvän joitakin koululle tyypillisiä teemoja tai 'kipupisteitä', joita sitten lähdettäisiin käsittelemään edelleen samojen henkilöstöryhmien kanssa ratkaisumalleja hakevia menetelmiä soveltaen. Uusien toimintakäytäntöjen haltuun ottamista ja käsittelyä helpottaa usein uusien menettelytapojen ja työvälineiden kokeileminen. Vaikka menetelmät ovat vain välineitä toteuttaa hyviksi havaittuja käytäntöjä, niiden kehittämisprosessi antaa legitiimin luvan käsitellä arkojakin asioita. Ajatuksena oli, että käsittelyn myötä hyvinvointikysymykset konkretisoituvat vakavasti otettaviksi toiminnan kohteiksi kouluyhteisössä. Hankkeen tavoitteita pohdittaessa alkoi hahmottua kysymys koulun hyvinvointirakenteesta ja sen vahvistamisen tarpeesta. Tavoitteiden tarkistaminen HVK-hankkeen tarkoitus määriteltiin ensimmäisen orientoivan työkokouksen jälkeen päivätyssä hankesuunnitelmassa seuraavasti: 'HVK-hankkeen tarkoituksena on selvittää hyvinvointia kouluyhteisössä, kartoittaa voimavaroja, huolen aiheita ja yhteistyön kohteita, etsiä hyvinvointia parantavia työ- ja toimintakäytäntöjä sekä testata ja arvioida niitä käytännössä. Kehittämishanke etenee kuntakohtaisina hankkeina, joiden ideointia, toteuttamista, seuraamista ja arviointia tuetaan Stakesin ohjaamalla kartoituksella ja metodikoulutuksella, kuntien välisellä vertaisarvioinnilla sekä valtakunnallisella tiedontuottamisella.' Hankkeen tavoitteet määriteltiin tarkemmin syksyn työkokouksessa (Muistio: Tuolloin haettiin koulujen yhdyshenkilöiden kanssa yhdessä vastauksia kysymykseen, mitä olemme saavuttaneet HVK-hankkeessa vuoden 2002 loppuun mennessä. 22 Stakes, Aiheita 25/2003\n22 Vastaukset voidaan tiivistää seuraavasti: Hyvinvoinnista kouluyhteisössä on tullut tärkeä asia. Hyvinvointiin liittyvien kysymysten käsittely on läpinäkyvää ja yhteistyö on laajentunut koulun ulkopuolelle. Tunnistamme kouluyhteisössä esiintyvät hyvinvointiin liittyvät kysymykset ja niiden työstämiseen on käytettävissä sopivia työmenetelmiä. Hyvinvointikysymysten käsittelylle on ominaista moniäänisyys. Osaamme kuvata kouluyhteisön hyvinvointia. Käytettävissä on yhteismitallisia indikaattoreita ja mittareita hyvinvoinnin kuvaamiseen, muutosten seuraamiseen ja niiden arvioimiseen. Hyvinvoinnin kuvaus sisältyy vuosittain koulun toimintakertomukseen. Hyvinvointiin vaikuttavat toimintakäytännöt tulevat laajasti tietoisuuteen (myös koulujen ja kuntien välillä) ja niiden toimivuutta ja merkitystä arvioidaan soveltuvin osin. Muodostuu toimiva hyvinvointi koulussa -verkosto, joka tukee vertaisoppimista ja vertaisarviointia (www -sivut toimivat yhtenä välineenä) Vähitellen muodostuu tietoinen koulun hyvinvointirakenne ja hyvinvoinnin strateginen ajattelutapa. Stakes, Aiheita 25/\n23 Toimijat ja työnjako Kehittämishanketta käynnistettäessä on varmistettava hankkeeseen osallistuvien osapuolien sitoutuminen yhteiseen hankkeeseen. Sitoutuminen edellyttää eräänlaista vaihtosuhteen luomista, jossa kaikki osapuolet käyttävät toisiaan kehittymisensä hyväksi 'itsekkäistä' intresseistään lähtien (Arnkil ym. 2000, 62). Millaisia vaihtosuhteita sisältyi HVK-hankkeessa koulujen, kuntien ja kansallisen kehittämishankkeen intressien yhteensovittamisessa? Terve Kunta -verkoston hanke Aloite HVK-hankkeeseen tuli Terve Kunta -verkostolta, joka halusi sisällyttää toimintasuunnitelmaansa konkreettisen, kuntalaisten hyvinvointia parantavan kehittämisprojektin. Lasten ja nuorten hyvinvoinnin vahvistaminen on kunnassa kiinnostava, mutta samalla usein ylikunnallinen ja hallinnonalat ylittävä kehittämiskohde. Terve Kunta -verkosto tarjosi kouluille mahdollisuuden ylikunnalliseen yhteistyöhön kansallisessa, sosiaali- ja terveystoimen koordinoimassa hankkeessa. Terve Kunta -verkostolla ei ollut alkuun esittää mitään 'lupaavia' ratkaisumalleja hanke-ehdotuksen toteuttamisesta tai siinä saavutettavista tuloksista. Terve Kunta -verkoston koordinaattorit toimivat kunnassa hankkeen käynnistäjinä. He neuvottelivat opetustoimen johdon ja rehtoreiden kanssa hankkeeseen osallistumisesta ja organisoivat koulujen kanssa niiden yhdyshenkilöiden sekä työ- tai ohjausryhmien nimeämisen. Verkoston koordinaattorit osallistuivat käynnistysvaiheessa kouluissa tehtäviin ensimmäisiin kartoituksiin, mutta tämän jälkeen prosessi eteni Stakesin ja koulujen välisenä kehittämishankkeena. Terve Kunta -verkosto sai kaiken HVK-hanketta koskevan informaation. Hanketta käsiteltiin verkoston työkokouksissa, joissa keskusteltiin hankkeen suunnitelmista ja prosessin etenemisestä. HVK-hankkeen työkokouksiin verkoston koordinaattorit eivät juurikaan osallistuneet, paitsi Tampereen koordinaattori. Hank- 24 Stakes, Aiheita 25/2003\n24 keen loppuvaiheessa verkoston koordinaattorit haastettiin aktiivisemmin mukaan pohtimaan koeteltujen menetelmien ja hyväksi havaittujen käytäntöjen juurruttamista kunnan muihin kouluihin ja muihin kuntiin. Hankkeeseen osallistuvat kunnat ja koulut HVK-hankkeeseen osallistuminen oli avoin kaikille Terve Kunta -verkoston kunnille. Hankkeen käynnistäminen edellytti kunnassa toimintasuunnitelman mukaan yhdyshenkilön ja hanketta ohjaavan työ- tai ohjausryhmän nimeämistä sekä voimavarojen varaamista hankkeen toteuttamista varten. Voimavaroja tuli varata yhdyshenkilön työpanokseen, työkokouksien järjestämiseen kunnassa, Stakesin järjestämiin työkokouksiin osallistumiseen ja hankkeen kuntakohtaiseen raportointiin. Hankkeesta kiinnostui odotettua useampi kunta. Myös osallistuvien koulujen lukumäärä kasvoi odotettua suuremmaksi. HVK-hankkeeseen ilmoittautui 24 koulua, joista 21 koulua jatkoi hankkeen loppuun saakka. Vuoden 2001 keväällä kouluille esitettiin mahdollisuutta jättäytyä hankkeesta, jos tuntui siltä, että voimavarat eivät riittäneet tai että hankesuunnitelma loppuajaksi ei olisi omaa koulua riittävästi kiinnostava. Heinolan Niemelän koulu ilmoitti, että se oli saanut haltuunsa ne menetelmät, joista se oli ollut kiinnostunut ja halusi lopettaa hankkeessa. Lapinlahden Kirkonkylän koululla alkoi suuri homevaurioihin liittyvä remontti, jolloin se joutui hajasijoittumaan eri puolille kuntaa, eikä näin ollen nähnyt mahdolliseksi jatkaa. Vantaalta hankkeessa oli mukana aluksi kahdeksan koulua, joista neljä 'liitännäisjäseninä', Vantaan yhdyshenkilön koordinoimana. Näistä kaksi jättäytyi pois vuoden 2001 lopussa. Kajaanin Keskuskoulu tuli hankkeeseen mukaan hieman muita kouluja myöhemmin, vuoden 2001 alusta. Hankkeeseen osallistuvat kunnat ja koulut vuonna 2000: Heinola (Niemelän koulu) Stakes, Aiheita 25/\n25 Helsinki (Ressun peruskoulu, Yhtenäiskoulu, Siilitien ala-aste/hillerikujan koulu, Itäkeskuksen lukio) Kajaani (Hauholan koulu, Kuluntalahden koulu, Keskuskoulu) Kuopio (Kuopion Yhteiskoulun yläaste ja Musiikkilukio) Lapinlahti (Kirkonkylän koulu, Matin ja Liisan yläaste) Pori (Kuninkaanhaan yläaste, Porin suomalaisen yhteislyseon yläaste) Tampere (Tesomajärven ala-aste, Tesoman yläaste) Vantaa (Havukallion koulu, Kulomäen koulu, Leppäkorven koulu, Mikkolan koulu, Ruusuvuoren koulu, Simonkylän koulu, Simonkallion koulu, Tikkurilan koulu) Stakes hankkeen koordinaattorina Hankkeen johtamisesta vastasi Stakesin KHS-ryhmän Terve Kunta -verkoston koordinaattorin ominaisuudessa, hankkeen vastuuhenkilönä kehittämispäällikkö Kerttu Perttilä ( vastuuhenkilönä projektipäällikkö Kristiina Poikajärvi). Hankkeeseen liittyvät menetelmälliset ja sisällölliset kehittämistehtävät haastoivat silloisen KHS-ryhmän mukaan kehittämään ja oppimaan yhteisestä hankkeesta (Kerttu Perttilä, Sari Kautto, Sakari Karvonen, Sari Koskinen, Anne Lounamaa, Pauliina Luopa, Soili Orre, Maija Ritamo ja Matti Rimpelä). Kehittämistyössä olivat mukana myös Stakesin Verkostoryhmästä tutkimusprofessori Tom Erik Arnkil ja erikoistutkija Esa Eriksson dialogisten menetelmien asiantuntijoina. Stakesin tehtävät määriteltiin HVK-hankkeen ensimmäisessä toimintasuunnitelmassa ( ) seuraavasti: 'Stakesin tehtävänä on tuottaa hankkeen käyttöön työmenetelmiä sekä luoda hyvinvointi koulussa verkostolle keskustelu- sekä tiedon ja kokemusten vaihdon foorumi. Stakes toteuttaa teemaseulakartoitukset yhdyshenkilöiden kanssa, vastaa raportoinnin kokoamisesta, kouluttaa yhdyshenkilöitä ohjaamaan ja toteuttamaan kartoituksia laajemmin kunnassa sekä järjes- 26 Stakes, Aiheita 25/2003\n26 tää kuntien yhteiset työkokoukset. Stakesin tehtävänä on vastata työmenetelmien arvioinnista ja niiden hyödyntämisen tukemisesta sekä hankkeen kokonaisraportoinnista. Stakes vastaa hankkeen aiheuttamista omista kustannuksistaan.' HVK-hanke käynnistyi ja eteni toimijalähtöisenä prosessikehittämisenä (ks. Seppänen-Järvelä 1999). Toimijalähtöiselle prosessikehittämiselle on ominaista, että toteutuksen strategia on tilanne-ehtoinen ja avoin toimintaympäristön ominaisuuksille. Kehittämishankkeella ei ole alussa tarkkaa toteuttamista ohjaavaa tai rajaavaa suunnitelmaa, joskin prosessin etenemistä ohjaa tietoisuus vaikutussuunnasta. Prosessi on hidas, muuntuva, aikaan sidottu ja muodoiltaan rönsyilevä ja kehittämistehtävä muotoutuu prosessin aikana. Toimintatapa sisältää epävarmuutta, ennakoimattomuutta ja prosessin etenemiseen liittyviä riskejä. Toimijalähtöinen prosessikehittäminen perustuu yhteistoiminnalliselle dialogisuudelle. (Seppälä-Järvelä 1999; 196) HVK-kehittämisprosessin eteenpäin vieminen oli tilanne-ehtoista ja avoin siihen osallistuvien koulujen ehdotuksille. Valtakunnallinen projekti antoi tietyn, tavoitteellisesti suuntaavan viitekehyksen, jonka sisälle sijoitettiin paikallisia kehittämisprojekteja (ks. Seppänen-Järvelä 1999;105). Stakesin tehtävänä oli toimia kehittämisprosessien prosessiasiantuntijana. Stakes toi koulujen käyttöön kehittämismenetelmiä ja -välineitä, antoi niissä koulutusta, johti kehittämisprosessin etenemistä ja arviointia sekä etsi yhteisiä ja yleisempiä piirteitä paikallisista projekteista. Varsinaisia sisällön asiantuntijoita ja toimijoita HVK-hankkeessa olivat koulut; rehtorit, opettajat, oppilaat, oppilashuollon edustajat, koulun muu henkilöstö ja vanhemmat. Kouluyhteisöt toimivat hyvinvointia vahvistavien käytäntöjen kehittäjinä ja olivat siitä vastuussa. HVK-kehittämisprosessiin tuotiin tarjolle uusia menetelmiä ja tapoja kartoittaa, käsitellä, suunnitella, arvioida ja seurata hyvinvointia kouluyhteisössä. Uudet menetelmät kokeiltiin aina ensin muutamassa koulussa, jonka jälkeen niistä keskusteltiin ja niitä arvioitiin yhteisissä työkokouksissa. Vasta yhteisen hyväksynnän Stakes, Aiheita 25/\n27 jälkeen uusien menetelmien soveltaminen laajennettiin muihin kouluihin. Kaikkia tarjolle tuotuja suunnitelmia ei otettu käyttöön. Tällaisia toteuttamatta jääneitä suunnitelmia olivat mm. tulevaisuusdialogin jälkeen laadittavat koulukohtaiset toimintasuunnitelmat, joista koulujen hyvinvointikuvausten ajateltiin muotoutuvan. Eräänä sivupolkuna hankkeessa suunniteltiin koulussa työskentelevien henkilöiden kirjaamien huolen vyöhykkeiden kartoittamista (ks. Arnkil ym. 2000; 143), mutta siitä luovuttiin ajan puutteen takia. Kehittämissuunnitelma laadittiin aluksi ensimmäistä vuotta sitovaksi ja kahta seuraavaa vuotta hahmottelevaksi (ks. liite 1, HVK -hankkeen työsuunnitelmat, päivitetty ). Ensimmäisen vuoden syksyllä suunnitelmaa täsmennettiin yhdessä koulujen yhdyshenkilöiden kanssa. Koulut toimijoina ja sisällön kehittäjinä HVK-hankkeen työsuunnitelmaan kirjattiin Stakesin ja kuntien välisestä työnjaosta seuraavaa. 'Kuntien tehtävänä on vastata hankkeen etenemisestä kunnassa yhdessä Stakesin kanssa. Yhdyshenkilöt järjestävät kuntakohtaiset kokoukset ja verkostopalaverit, osallistuvat Stakesin kanssa teemaseula- sekä hyvien työ- ja toimintakäytäntöjen kartoitukseen ja raportoivat niistä. Yhdyshenkilöt vastaavat uusien työ- ja toimintakäytäntöjen ja mallien toteuttamisesta, käyttöön ottamisesta ja niiden arvioinnista kunnassa. Kunnat vastaavat hankkeen aiheuttamista kustannuksista omalta osaltaan'. (Toteuttamissuunnitelma ). Kuntien vastuulle osoitetut velvoitteet tarkoittavat käytännössä hankkeeseen osallistuvia kouluja. Hankkeen valmisteluvaiheessa koulut kysyivät osallistumisesta koituvien velvoitteiden ja hyötyjen suhdetta. Koulut olivat tulleet mukaan hankkeeseen, vaikka alkuun ei oltu osattu arvioida hyötyjen ja menetetyn tai hankkeeseen osallistumiseen tarvittavan 'ylimääräisen' ajan suhdetta. Osallistumisen hyöty syntyi ulkoapäin tulevasta kehittämistuesta, verkostoyhteistyöstä ja hankkeen 28 Stakes, Aiheita 25/2003\n28 synnyttämästä 'lupauksesta' parantaa oppimisympäristöä ja samalla kaikkien kouluyhteisössä toimivien hyvinvointia. Vastapainoksi koulut olivat valmiita käyttämään aikaansa ja osaamistaan kehittämishankkeeseen, josta myöhemmin myös muut koulut voisivat hyötyä. Päätökset hankkeeseen osallistumisesta tehtiin kouluissa hieman eri tavoin. Joissakin kouluissa rehtori ilmoitti koulunsa osallistuvan hankkeeseen, joissakin osallistumiseen päädyttiin rehtorin ja opettajien yhteisen neuvottelun tuloksena. Hankkeeseen osallistumistapa vaihteli. Joissakin kouluissa oli nimetty muutaman henkilön työryhmä (rehtori/apulaisrehtori, opettajia, terveydenhoitaja, koulukuraattori, psykologi), joka osallistui Stakesin työkokouksiin. Muutamista kouluista työkokouksiin osallistui rehtori ja joistakin yhdyshenkilöksi nimetty opettaja. Osassa kouluista osallistuja vaihteli lähes kokouksittain. Erilaiset osallistumisen vaihtoehdot hyväksyttiin, tärkeintä oli saada hyvinvointitietoisuus kasvamaan koulun sisällä laajemmin. Osallistuvien koulujen keskeinen tehtävä oli kehittää ja vahvistaa eri tavoin koulun hyvinvointirakennetta ja strategista ajattelua sekä tuoda koulun hyvinvointiin liittyvät kysymykset näkyviksi kouluyhteisön ulkopuolelle. Tämän toteuttamiseksi kouluilta odotettiin: 1. osallistumista HVK-hankkeen yhteisiin työkokouksiin; 2. kouluyhteisöä kuvaamaan tiedon tuottamista (koulun esittelykuvaus, koulun www-sivuille oman HVK-hankkeen kuvaus, koulun hyvinvointikuvaus); 3. hyvinvointikartoitusta varten järjestettävien tilaisuuksien organisoimista; 4. kartoituksessa esiin tulleiden teemojen käsittelyn jatkamista ja edelleen kehittelyä koulussa eri foorumeilla; 5. mahdollisesti hyvinvointikartoitusten toistamista seuraavana vuonna; 6. vertaisarvioinnin tai vertaiskonsultoinnin toteuttamista yhteisesti sovituista aihealueista sekä niiden raportoimista; 7. kouluyhteisössä hyvinvointia vahvistavia hyvien käytäntöjen kehittämistä ja niistä raportoimista HVK-verkostolle sekä Stakes, Aiheita 25/\n29 8. hankkeesta saatujen kokemusten välittämistä toisille, myös verkoston ulkopuolisille kouluille erilaisissa koulutustilaisuuksissa ja työkokouksissa. 30 Stakes, Aiheita 25/2003\n30 Ideasta toteutukseen Aloitus ja osallistumisen vahvistaminen Hanketta käynnistävään ensimmäiseen työkokouksen ( ) kutsuttiin eri alojen asiantuntijoita (tutkijoita, rehtoreita, koulukuraattoreita, psykologeja, opettajia ja kouluterveydenhuollon asiantuntijoita) pohtimaan kouluyhteisön hyvinvoinnin perusteita. Työkokouksessa esiteltiin dialogisia menetelmiä, joita oli käytetty lastensuojelutyössä vaikeiden asioiden puheeksi ottamisen välineinä (Arnkil ja Eriksson, 1998). Stakesin Terveyden edistämisen kuntastrategiat (TED) -ryhmässä kirjoitettiin työkokouksen jälkeen ensimmäinen hankesuunnitelmaluonnos ( , www. stakes.fi/hyvinvointi/ted/tkverkosto -> Hyvinvointi koulussa -> Arkisto), joka lähetettiin Terve Kunta -verkoston kunnille arvioitavaksi ja samalla kuntia ja kouluja pyydettiin päättämään osallistumisestaan HVK-hankkeeseen. HVKhankkeen toimintasuunnitelman luonnos käsiteltiin Terve Kunta -verkoston kokouksessa HVK-hankkeen ensimmäinen varsinainen työkokous pidettiin Lähettämällä edustajansa tähän kokoukseen koulut vahvistivat osallistumisensa hankkeeseen. Taulukossa 1. kuvataan hankkeeseen osallistuneet koulut. TAULUKKO 1. Koulujen kuvaukset, syksy 2003 Kunta Koulu Perustamisvuosi Oppilaita lkm Luokkaasteet Opettajat lkm Oppilashuolto-ryhmä *) Heinola Niemelän koulu 1895/ Vakinaisesti: R, EO, TH (1 6) R, EO, KO, OO, TH (6 9) Helsinki Hillerikujan koulu / Siilitien ala-aste R, KP, KK, TH, EO, OO Stakes, Aiheita 25/\n31 Itäkeskuksen lukio Ressun peruskoulu lukio 34 R, OO, KP, TH, EO, OP R, VR, EO, OO, OP, KL, TH, KP, KK Yhtenäiskoulu Kajaani Hauholan koulu R, EO, TH, KK, OO Kuopio Lapinlahti Pori Kuluntalahden koulu R, OP, EO, TH, KP, ST Keskuskoulu R, KK, TH, EO Kuopion Yhteiskoulun yläaste Kuopion Yhteiskoulun lukio 24 Musiikki- lukio Kirkonkylän koulu Matin ja Liisan yläaste Kuninkaanhaan yläaste Porin suomalaisen yhteislyseon koulu R, KK, TH, EO, OO R, OO, TH, EO, KK Tampere Tesomajärven ala-aste ½ R, VR, EO, TH, KK, KP Tesoman koulu R, VR, KK, EO, OP, TH, OO Vantaa Hanalan koulu R, TH, KP, KK Havukallion koulu VR, KP, KK, EO, TH, NTT Kulomäen koulu R, EO, KP, KK, TH, OP Leppäkorven koulu R, EO, KP, TH, KK Mikkolan koulu R, EO, TH, KK, KP, OO Ruusuvuoren 1957/ koulu Simonkallion koulu R, KP, KK, TH, EO, NO Simonkylän koulu R, KK, TH, EO, OO Tikkurilan koulu R, VR, EO, OP, KP, OO, KK, TH, NO *) R=rehtori, VR=vararehtori/apulaisrehtori, EO=erityisopettaja, TH=kouluterveydenhoitaja, KK=koulukuraattori, KP=koulupsykologi, KO=klinikkaopettaja, NNT=nuorisotyöntekijä, OO=opintoohjaaja, OP=opettaja, KL=koululääkäri, ST=sosiaalityöntekijä, NO=nuoriso-ohjaaja 32 Stakes, Aiheita 25/2003\n32 Toimintasuunnitelmat Vuoden 2000 toimintasuunnitelmassa tarkasteltiin ensimmäistä toimintavuotta yksityiskohtaisemmin ja seuraavien vuosien suunnitelmat yleisluonteisemmin. Suunnitelma päivitettiin vuosittain ( , ks. www -sivut). (Työsuunnitelman yhteenveto liitteenä 1.) Koulujen osalta hanke kirjattiin päättyväksi projektina vuonna Vuonna 2003 hanke tuli arvioida ja raportoida. Vuoden 2000 toimintasuunnitelmaan sisältyi hankkeen käynnistäminen ja verkoston luominen. Koulut nimesivät hankkeen yhdyshenkilön ja ohjausryhmän sekä kirjoittivat lyhyen kuvauksen koulustaan liitettäväksi Stakesin HVKhankkeen www-sivuille. Vuodelle 2000 suunniteltiin 1. kolmea tai neljää työkokousta; 2. hyvinvoinnin vahvuuksien ja huolen aiheiden kartoittamista kouluissa teemaseulamenetelmää käyttäen; 3. esille nousseiden hyvinvointiteemojen edelleen käsittelyä ratkaisujen löytämiseksi tulevaisuusdialogimenetelmää käyttäen sekä 4. hankkeen nettisivujen laatimista. Vuonna 2001 työsuunnitelmaan kirjattiin 1. tulevaisuusdialogien jatkaminen; 2. koulujen jatkosuunnitelmien laadinta hyvinvointikysymysten käsittelemiseksi; 3. koulujen HVK -nettisivujen avaaminen ja joidenkin kouluhyvinvoinnin edistämisessä hyviksi koettujen käytäntöjen kirjaaminen kotisivuille; 4. koulujen välisten vertaisarviointien käynnistäminen; 5. hankkeen esittely valtakunnallisilla kehittämispäivillä (Terve Kunta- ja Kouluterveyspäivät) sekä 6. kahden työkokouksen järjestäminen. Vuoden 2002 työsuunnitelman mukaan hyvinvointikysymysten moniäänistä ja läpinäkyvää käsittelyä tuli jatkaa koulujen omien toimintasuunnitelmien mukaisesti. Tavoitteena oli Stakes, Aiheita 25/\n33 Kehittämisprosessin eteneminen HVK-hankkeen etenemistä kuvataan prosessina kuviossa 4. Jälkikäteen arvioiden prosessi eteni kutakuinkin kuvion mukaisesti, joskaan ei käytännössä näin suoraviivaisesti. Prosessin osat eivät eroa ajallisesti toisistaan näin selvästi, mutta lukijan kannalta lienee parempi 'parannella' lopputulosta selkeyden kustannuksella kuin yrittää kuvat todellista prosessin 'elämänkertaa'. 1. jatkaa koulujen välistä vertaisarviointia/-konsultointia; 2. päivittää nettisivuja; 3. laatia koulujen hyvinvointikuvauksia; 4. käynnistää hankkeen itsearviointi; 5. esitellä hanketta Terve Kunta -päivillä ja 6. järjestää kaksi varsinaista työkokousta ja yksi metodikoulutus vertaisarvioinnista. Hyvinvoinnin käsittely kouluyhteisössä ylittää ammatilliset rajat vertikaalisesti ja horisontaalisesti. Koulun johdon, luokanopettajien ja aineopettajien, kouluterveydenhuollon, koulupsykologin ja kuraattorin, koulun muun henkilöstön, oppilaiden ja oppilaiden vanhempien sekä kunnan koulutoimenjohdon intressien tulisi olla yhtä vahvoja. Päädyimme esittämään, että kehittämishankkeelle nimetään kouluissa poikkihallinnollinen ohjausryhmä, johon voisi osallistua myös koulun ulkopuolisia intressipiirejä. Hanke tulisi ankkuroida viralliseen koulun johtamisjärjes- siten, että se istuu koulutyön arkeen pidemmälläkin telmään aikavälillä. Stakesin Palmuke -projektissa oli kehitelty lastensuojeluasioiden kehikossa dialogisia menetelmiä ottaa puheeksi vaikeasti käsiteltäviä asioita, kartoittaa huolen aiheita eri ammattiryhmien ja perheiden näkökulmasta. Lastensuojeluasioissa eri ammattiryhmien edustajilla erikseen ja perheenjäsenillä erikseen voi olla hyvin erilaiset näkemykset asioista ja niiden käsitteleminen vaatii tarkkaa kuulemista ja 34 Stakes, Aiheita 25/2003


Haanjan ylänkö – Wikipedia\nKoordinaatit: 57.835°N, 27.015°E\nNarvanjoen vesistöalueen kartta, jossa Haanjan ylänkö näkyy ruskealla väritettynä alueena Peipsijärven lounaispuolella.\nHaanjan ylängöllä on lunta ennen alankojen alueita ja oikealla ylhäällä maiden välisellä rajalla. Kuvan yläreunasta leikkautuu pois osa Otepään ylängöstä.\nHaanjan ylänkö  (vir. Haanja kõrgustik , latv. Hānjas augstiene, ven. Хаанья возвышенность, Haanja Vozvyšennost) on tämän nimisenä pääasiassa Virossa sijaitseva, mutta myös itään Venäjän Pihkovan alueelle ja etelään Itä-Latviaan ulottuva pieni ylänkö. Se on osa Baltiassa sijaitsevaa Itä-Latvian ylänköaluetta, joka muodostuu pienemmistä ylängöistä Viron, Latvian ja Venäjän puolella. Latviassa katsotaan Haanjan ylängön muodostavan pohjoisosan Itä-Vidzemen ylänköalueesta, jonka Haanjan eteläpuolista osaa Latvian puolella kutsutaan Alūksnen ylängöksi. Haanjan ylängöllä sijaitsevat Baltian korkeimmat mäenhuiput.\n2 Alueen väestö\n3 Alueen vesistöt\n4 Geologiaa ja luonnonhistoriaa\nHaajan ylängön pinta-ala on noin 2 500 neliökilometriä, josta 816 neliökilometriä jää Viron puolelle ja alueen eteläosasta suuri osa jää Latvian ja kaakkoisosasta pieni osa Venäjän puolelle. Ylängön keskikorkeudeksi ilmoitetaan noin 200 metriä mpy. Ylänkö muodostuu kalkkikivikalliosta, joka kohoaa 160 metriin, ja sen päälle kerrostuneesta moreenista, hiekasta ja muusta jääkauden loppuvaiheen aikana kerääntyneestä aineksesta. Kallion päällä on irtonaista ainesta 25–60 metrin paksuinen kerrostuma.\nYlänkö sijaitsee Virossa sen kaakkoisosassa pääosin Võrumaan maakunnassa ja siellä pääosin Rõugen ja Võrun kunnissa sekä Setomaan kunnan eteläosassa. Latvian puolella sen eteläosa mahtuu Alūksnen kuntaan ja Venäjällä Petserin piiriin. Ylängön alue on selvärajainen sen pohjois- ja luoteisosissa Võrun laaksossa, missä se alkaa jyrkällä nousulla alueen korkeimmalle alueelle. Alueen länsipuolella sijaitsee Karulan ylänkö ja ylänköjen välissä kulkee Harglan kanjoni, jossa virtaa Mustjõgi. Mainitusta pohjoisrajasta on matkaa Latvian rajalle 40 kilometriä ja Harglan kanjonin tasalta on Venäjän rajalle matkaa 30 kilometriä.\nAlueen väestö[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nYlängön moreenimaat ovat olleet hyviä ja sen hiekkamaat taas heikkoja viljelymaita. Siksi asutus on keskittynyt moreeni- ja savialueille ja hiekkakankaat ovat jääneet metsämaiksi. Alue on aiemmin ollut tiheästi viljeltyä, mutta viimeisen 50 vuoden aikana osa pelloista on metsittynyt viljelyn puuttumisen vuoksi. Metsämaata onkin 60 % ja peltomaata 36 %. Peltoalueet ovat olleet pieniä ja ne ovat sijainneet hajallaan. Suurin kaupunki Võru sijaitsee ylängön pohjoissivulla Võhandu jõen jokilaaksossa. Ylänköalueella olevia virolaisia taajamia ovat esimerkiksi Vatseliina, Misso ja Rõuge, latvialaisia Ape ja Korneti, ja venäläisiä taajamia Lavry.[a]\nAlueen vesistöt[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVirossa sataa 550–800 millimetriä vuodessa, mistä suuri osa tulee kasvukaudella. Ylängöllä Latvian puolella sataa 50–100 millimetriä enemmän kuin maassa keskimäärin. Talven osuus kokonaissademäärästä on 100 millimetriä vuodessa. Sama voidaan otaksua tapahtuvan Vironkin puolella rajaa.[b][c]\nJääkauden jälkeen ylängön maaston epätasaisuus johti lukuisten pienien järvien syntymiseen. Järvien välille syntyi ojien, purojen ja jokien verkosto. Joet virtasivat alas ylängön rinteitä ja vesireittien vedet päätyivät Itämereen Narvanjoen, Koivajoen ja Väinäjoen valuma-alueiden kautta. Syntyneet uomat kuluttivat nopeasti järvien laskukynnyksiä, jolloin järvien vedenpinnat laskivat. Jäljelle jäävistä järvistä osa on ehtinyt soistua umpeen, mutta edelleen on ylängöllä noin 170 järveä. Alueen vedestä osa tunkeutuu kalkkikivikallioon, jonka pohjavesi virtaa kallioiden raoissa kohti ylängön reunaosia ja vedet purkautuvat siellä lähteinä ja joskus korkealle ilmaan työntyvinä vesisuihkuina. Osa järvistä muodostui jäätikköjokilaaksoihin, jossa veden epätasaisen kulutustyön seurauksena järvet voivat olla suhteellisen syviä.\nYlängöltä alas virtaavat ojat ja joet yhtyvät alempana virtaaviin pääuomiinsa. Lännessä ylänköä seuraa Pärlijõgi sen länsirinteen alapuolella ja se yhtyy pohjoisessa Mustjõgeen. Etelässä ylänköä seuraa Peeli jõgi, joka yhtyy Mustjõgeen idästä päin. Mustjõgi on Koivajoen sivujoki ja se laskee Riianlahteen. Pohjoispuolella virtaa Võhandu jõgi, joka kerää pohjoiseen laskevat ojat itseensä ja virtaa sitten koilliseen ja laskee Peipsijärveen. Piusa jõgi kerää ylängön pohjois- ja itäpuolen vesiä ja johtaa ne Peipsijärven Pihkovanjärveen. Itäpuolella virtaava Pedetsijoki laskee kohti etelää ja kääntyy Latvian puolella kohti lounasta yhtyen Väinäjokeen, joka laskee myös Riianlahteen.[a]\nGeologiaa ja luonnonhistoriaa[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKallioperä on myöhäisdevonikaudella sedimentoitunutta ja sittemmin kivettynyttä kalkki- ja hiekkakiveä. Jääkauden kylmän vaiheen aikana mannerjäätiköt liukuivat alueen yli kuluttaen kalkkikivikalliota tasaiseksi. Kun jääkausi lähestyi päättymistään, jääkerros oheni ja jakautui pienemmiksi jäävirroiksi. Pienemmät jäävirrat kiersivät korkeat paikat ja jättivät sinne moreenia useaan otteeseen. Jääkauden loppuvaiheessa noin 12 000 vuotta sitten jäätikön reuna oli vetäytynyt etelästä Haanjan seudulle, jossa jäätikön reuna työnsi moreenimassoja ylöspäin lisäten samalla niiden määrää entisestään. Moreenia onkin löydetty viideltä eri jääkauden ajanjaksolta. Monet nykyään havaittavat maaston piirteet selittyvät siitä tilanteesta, joka vallitsi seudulla 12 000–13 000 vuotta sitten. Silloin mannerjäätikön reuna patosi eteensä paljon sulamisvesiä jäätikköjärveksi, jonka vedet virtasivat länteen päin kuluttaen moreenirinteitä, alla olevaa kallioperää ja kasasivat irrottamaansa maa-ainesta hiekkaisiksi sanduureiksi. Jäätikköjärvi tyhjeni lopuksi tätä jäätikköjokea myöten ja vedestä paljastui Haanjan ylänköä kiertävä jäätikköjokilaakso, jota kutsutaan myös Harglan kanjoniksi. Ylängön mäet ovat jyrkkäpiirteisiä ja niiden rinteet kallistuvat usein 12–30 astetta. Muutamassa tapauksissa rinteen kaltevuus voi nousta 40 asteeseen.\nYlängön maasto on syntytapansa ja muodostuman geologisesta nuoruudesta johtuen varsin epätasaista. Alueella vuorottelevat mäet ja laaksot, joiden suhteellinen korkeusero vaihtelee 25–60 metriä. Virolaiset kutsuvat mäkiä myös nimillä kunnaat (vir. küngas) ja vaarat (vir. vaar).\nAlla on luettelo Haanjan korkeimmista mäistä, jossa mäen korkeus on ilmoitettu metreinä mpy. Tähdellä merkitty mäki sijaitsee Latvian puolella [b][c][d]:\nSuur Munamägi, 317,4 m\nVällamägi, 304 m\nKerekunnu mägi, 296 m\nTsälbämägi, 293 m\nRohtõsuu mägi, 289 m\nHaragamägi, 289 m\nPapisöödü mägi, 288 m\nKivestmägi, 288 m\nMustikmägi, 286 m\nVänni Kõrgõmägi, 285 m\nDēliņkalns, 271 m (*)\nDrusku-Pilskalns, 223 m (*)\n↑ a b Taajamat, joet ja järvet on poimittu Internetin karttapalveluista.\n↑ a b Luettelo on otettu vironkielisestä wikipedia-artikkelista et:Haanja kõrgustik. Osa tiedoista on lähteistetty, mutta osa ei ole. Kaikkia tietoja ei ole tarkistettu.\n↑ a b Tiedot on poimittu latviankielisestä wikipedia-artikkelista lv:Alūksnes augstiene. Osa tiedoista on lähteistetty, mutta osa ei ole. Kaikkia tietoja ei ole tarkistettu.\n↑ Tiedot on poimittu latviankielisestä wikipedia-artikkelista ru:Хаанья (возвышенность). Osa tiedoista on lähteistetty, mutta osa ei ole. Kaikkia tietoja ei ole tarkistettu.\n↑ Kielitoimiston ohjepankki: Viron paikannimet: suomeen mukautettu vai vironkielinen nimiasu?, Kotimaisten kielten keskus, viitattu 2.12.2019\n↑ a b c d e f g Eesti Entsyklopeedia: Haanja kõrgustik, viitattu 2.12.2019 (viroksi)\n↑ Etelä-Viro, Viron ulkomuseo, viitattu 2.12.2019\n↑ a b c Haanja kõrgustik (PDF), Tarton Yliopisto, Geologian laitos, viitattu 2.12.2019 (viroksi) [vanhentunut linkki]\n↑ a b c Estonica: Haanja kõrgustik, Enstüklpeedia Eestist, viitattu 2.12.2019 (viroksi)\n↑ a b Leito, Tiit: Viron luonnonmaisemat, lounakirjastot.fi, viitattu 2.12.2019\nAlkuperäiset artikkelit: et:Haanja kõrgustik & lv:Alūksnes augstiene & ru:Хаанья (возвышенность)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Haanjan_ylänkö&oldid=20010857”\nLatvian ja Viron raja\nVenäjän ja Viron raja\nSivua on viimeksi muutettu 21. syyskuuta 2021 kello 18.57.


Historia | Terveystalo\nTerveystalo 20 vuotta vuonna 2021\nTerveystalon tarina alkaa vuodesta 2001, jolloin kaksi yksityistä lääkäriasemaa Medipa Oy ja Vaajakosken Lääkäriasema Oy yhdistyivät. Toimipaikkoja oli ensimmäisenä vuonna neljä, joissa asiakkaita palveli 60 terveydenhuollon ammattilaista. Vuosien saatossa olemme kasvattaneet toimipaikkaverkostoamme ja palveluvalikoimaamme yli 200 yritysostolla. Tänään Terveystalo palvelee yli 360 toimipaikassa ympäri Suomen. Ruotsissa tarjoamme työterveyden palveluita 120 toimipaikassa.\nVuosina 2007-2009 Terveystalon entinen emoyhtiö, Terveystalo Healthcare Oy oli listattu Helsingin Pörssissä. Nopeasti kasvanut ja velkaantunut yritys ajautui kuitenkin globaalin finanssikriisin myötä haasteelliseen tilanteeseen. Yhtiön suunta muuttui vuonna 2009, kun englantilainen pääomasijoittaja Bridgepoint Capital osti Terveystalon pois pörssistä. Bridgepointin omistuksen aikana Terveystalo keskitti konsernipalveluitaan ja rakensi yhdenmukaisia prosesseja erilaisista yrityskaupoista muodostuneeseen yhtiöön. Vuonna 2013 Bridgepoint myi Terveystalon ruotsalaiselle EQT-pääomasijoitusyhtiölle. EQT:n aikana Terveystalo investoi erityisesti digitaalisten palvelujen kehittämiseen, kuluttajabrändäykseen, lääketieteellisten palvelujen laadun kehittämiseen, sekä valtakunnallisen verkoston rakennukseen. Pääomistajasijoittavaiheiden jälkeen uudistunut Terveystalo listattiin jälleen Helsingin pörssiin vuonna 2017. Tänään Terveystalolla on vahva ja sitoutunut suomalainen omistus.\nYhtiön kahteenkymmeneen toimintavuoteen on mahtunut useita merkittäviä ja yhtiön suuntaa määrittäviä yritysostoja. Diacor-kauppa vuonna 2017 vauhditti verkoston kasvua erityisesti pääkaupunkiseudulla ja Turussa. Attendo terveyspalveluiden ostaminen vuonna 2018 kasvatti puolestaan julkiselle sektorille tarjottavien terveydenhuollon palveluiden valikoimaa ja osaamista. Suunterveyden palveluihin laajentuminen aloitettiin jo vuonna 2015: Tavoitteena oli rakentaa Suomen ensimmäinen maanlaajuinen suunterveyden palveluiden verkosto ja tarjota perusterveydenhuoltoon integroituja monipuolisia suunterveyden palveluja sekä yksityis- että työterveysasiakkaille. Olemme laajentaneet yrityskaupoilla myös palveluvalikoimaamme kattamaan koko integroidun hoitoketjun.\nMyös työterveyden asiakaskunta on kasvanut tasaisesti: vuonna 2013 Terveystalolla oli noin 13 000 työterveyshuollon yritysasiakasta, kun vuonna 2021 jo yli 25 000 yritysasiakasta Suomessa ja 8 300 Ruotsissa osti työterveyspalvelunsa Terveystalosta.\nVuonna 2021 laajensimme toimintaamme myös Suomen rajojen ulkopuolelle ostamalla Feelgood AB:n, yhden Ruotsin suurimmista työterveyspalveluiden tarjoajista. Lisäksi Rela-ketjumme tarjoaa hierontapalveluita myös Virossa.\nTerveydenhuollon digitalisoituminen ja asiakkaan kokonaisvaltainen hoitopolku strategian ytimessä\nViimeisen vuosikymmenen aikana terveydenhuolto on kehittynyt merkittävästi teknologian avulla. Terveystalo keskitti ja standardisoi toimintaansa vuosina 2010–2013, ja investoi vahvasti teknologiaan voidakseen palvella asiakkaita entistä paremmin ja tehokkaammin. Asiakas tuli myös strategian ytimeen entistä selkeämmin. Merkittävä askel asiakkaan kokonaisvaltaisen hoidon ja eheän hoitopolun vahvistamisessa otettiin vuonna 2010 kun Terveystalo investoi ensimmäiseen sairaalayksikköönsä Helsingin Kampissa. Asiakaskeskeisyyttä tukevat myös digitaaliset palvelumme, jotka käynnistettiin vuonna 2013 Oma Terveys -verkkosovelluksella. Kolme vuotta myöhemmin toimme asiakkaillemme digitaaliset palvelut myös mobiilisovellukseen. Nyt Terveystalon etäpalveluiden kotina toimii Terveystalo-sovellus, jolla on Suomessa jo yli aktiivista 500 000 käyttäjää. Terveystalon digitaalisten palveluiden käyttäjiksi on rekisteröitynyt jo 1,7 miljoonaa ihmistä Suomessa.\nMatka tähän päivään on ollut täynnä värikkäitä vaiheita. Tehtävämme on kuitenkin selkeä ja sitä edistävät päivittäin yli 15 500 terveydenhuollon ja muiden alojen asiantuntijaamme: taistelemme terveemmän elämän puolesta.


Vierumäelle tulee täysimittainen kylpylä – Holiday Club avaa hotellin jo ensi kesänä | Yle Uutiset\nVierumäen hotellilla on ollut eri operaattoreita. Nyt se kylkeensä Holiday Clubin nimen. Havainnekuva. Kuva: Holiday Club Resorts\n16.4.2021 • Päivitetty 16.4.2021 15:12\nHoliday Club alkaa pyörittää hotellitoimintaa Heinolan Vierumäellä. Hotellin yhteyteen aiotaan rakentaa myös täysimittainen kylpylä.\nHoliday Club Resorts Oy.stä tulee nyt tyhjillään olevan hotellin uusi operaattori, ja tavoitteena on avata se heinäkuussa 2021. Samalla yhtiö aloittaa kiinteistön omistajien kanssa hankesuunnittelun, jossa tavoitteena on rakentaa hotellin yhteyteen täysimittainen kylpylä vuoteen 2024 mennessä.\nKiinteistö on hyvässä kunnossa, mutta koronaepidemian vuoksi avajaispäivämäärää ei ole lyöty tarkemmin lukkoon.\n– Palveluja tullaan kehittämään kesään mennessä. Olemme jo aloittaneet pohdinnan, millaista ravintolatarjontaa Vierumäelle vaiheittain tuodaan, kertoo Holiday Club Resortsin toimitusjohtaja Maisa Romanainen.\nKiinteistössä on jo valmiina day spa -tilat ja keilahalli. Hotellikiinteistön omistaa S-Pankin hallinnoima yhteissijoitusyhtiö, jossa sijoittajina ovat Keskinäinen Vakuutusyhtiö Fennia sekä Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo.\nAktiviteetit tärkeä osa matkailupakettia\nHoliday Club on jo rakentanut loma-asuntoja Vierumäelle, ja yhtiö jatkaa sitä. Suunnitteilla on loma-asuntoja myös hotellin yhteyteen.\nToimitusjohtaja Romanaisen mukaan tontilla on paljon tilaa kylpylälle, mutta hän ei vielä osaa sanoa tarkemmin, minkäkokoinen siitä on määrä tulla. Konseptia sovitellaan tämän päivän tarpeisiin, mutta ainakin saunamaailma, ulkoallas, sisäallas ja lapsille suunnatut toiminnot ovat listalla.\nRomanainen katsoo, että Vierumäki tarjoaa hyvät puitteet yrityksen asiakkaille, jotka ovat kaivanneet kylpylää Etelä-Suomeen ja jotka arvostavat aktiviteetteja.\n– Asiakkaamme golfaavat, hiihtävät, pelaavat tennistä ja nauttivat luonnosta. Nämä kaikki elementit ovat Vierumäellä valmiiksi.\nToinenkin hotellihanke on meneillään\nMyös Vierumäki-yhtiöt on rakentamassa hotellia alueelle. Se tulee vanhaan Ilkka-rakennukseen. Yhtiö investoi myös muun muassa urheilu- ja liikuntatilojen kohentamiseen Vierumäellä. Toimitusjohtaja Maisa Romanaisen mukaan Holiday Club Resorts tekee alueen muiden toimijoiden yhteistyötä ja kehittää asiakkaiden käyttämiä palveluja.\nHotellitoiminta Vierumäellä on ollut viime vuosina vastatuulessa. Scandic luopui muutama vuosi sitten hotellin operoinnista. Sen jälkeen hotellia pyöritti Vierumäki Country Club, mutta se hakeutui konkurssiin keväällä 2020.\nUutta toimijaa menneisyys ei paina. Holiday Club Resorts luottaa hyvään sijaintiin ja yhtiön omaan, valmiiseen asiakaspohjaan.\n– Käyttöasteet ennen koronaa olivat erittäin hyviä kaikissa kohteissamme. Tämä yhdistettynä aktiviteetteihin ja tulevaan kylpylään antaa vahvat mahdollisuudet onnistua, toimitusjohtaja Romanainen vakuuttaa.\nVierumäellä saattaa olla tarjolla hotellimajoitusta jo talvella\nVierumäkiLahtiKotimaaPäijät-HämeHeinolaHoliday ClubHotellitLomaosakkeetKylpylähotellitMatkailuVapaa-ajan asunnotKylpylätMajoitus- ja ravitsemistoiminta


Reininviiniä ja yrttitarhoja | Olemme puutarhassa\nKoti · vapaalla · Reininviiniä ja yrttitarhoja\nheinäkuun 26. päivänä 2015 | Täti PunainenEi vastakaikua\nJuhannuksen jälkeen vietimme pari viikkoa Reinin mutkan alueella, eli siellä missä joki sekä erottaa että yhdistää Ranskan, Saksan ja Sveitsin valtakunnat. Alueen asukkailla on tavallaan kolmoiskansalaisuus eli he voivat lyhyistä välimatkoista johtuen rajan estämättä asua, työskennellä, käydä kaupassa ja viettää vapaa-aikaa kolmessa erilaisessa kulttuurissa!\nKoska Rein on hamasta esihistoriasta lähtien ollut merkittävä kulkuväylä, sen varrella on valinnan varaa historiallisista käyntikohteista. Olimme ajatelleet käydä muutamissa keskiaikaisissa yrttitarhoissa, mutta puolivahingossa keskiajasta muodostuikin matkan keskeinen teema. Heti ensimmäisenä päivänä osuimme näet sattumalta Euroopan suurimpiin keskiaikamarkkinoihin Horbin kaupungissa noin 40 kilometriä Stuttgartista etelään.\n”Keskiaikaiset” hipit musisoivat\nPieni kukkuloiden ympäröimä keskiaikainen kaupunki onkin loistava tausta värikkäälle keskiaikatapahtumalle, joka levittäytyi Reinin sivujoen Neckarin rannoille. Ruoka, juoma, musiikki ja esitykset henkivät keskiajan kulttuuria ja elämää (tosin usein aika lailla nykyaikaistetussa muodossa…!) Markkinoilta olisi saanut täydellisen keskiaikaisen asun tai sotisovan tykötarpeineen, jos olisi kiinnostunut esimerkiksi aiheeseen liittyvistä roolipeleistä. Turnajaisnäytöksen aihe kietoutui kaupungin omaan historiaan eli keisari Maximilian I:n vaiheisiin 1400-luvulla. Erikoinen ja mieleenpainuva kokemus!\nColmarin keskiaikainen kaupunki\nVarsinainen suunnitelmamme oli tutustua Colmarin kaupunkiin Ranskan puolella Alsacessa eli Elsassissa kuten alueen suomenkielinen nimi kuuluu. Elsassin maakunta on historiansa aikana kuulunut milloin Ranskalle, milloin Saksalle, ja vieläkin saksalaisen kulttuurin ja kielen vaikutus on merkittävä.\nAlsace/Elsass on yksi maailman tunnetuimmista viinintuotantoalueista. Sen viinit ovat meidänkin suosikkejamme, mikä osaltaan varmaan vaikutti matkakohteen valintaan. Colmar sijaitsee keskivaiheilla kuuluisaa Route du Vin’iä eli viinitietä, joka kiemurtelee runsaan sadan kilometrin matkan Vosges-vuoriston itärinteiden viinikylistä toiseen. Kaupunki onkin sopiva tukikohta, jos haluaa tutustua viininviljelyalueeseen.\nVaikka toki Colmarissa yksinkin olisi yllin kyllin nähtävää; kaupungin keskiaikainen keskusta on laaja ja erittäin hyvin säilynyt. Kaupungin museot ovat täynnä häikäiseviä keskiaikaisen taiteen aarteita, kuten esimerkiksi meitä puutarhureita kiinnostava Martin Schongauerin (n. 1440–1491) alttaritaulu ”Neitsyt ruusutarhassa”, joka on luonnontieteellisestäkin näkökulmasta vaikuttava teos! Mainioita ruokapaikkoja on joka korttelissa, ja paikallinen cuisine on maanläheistä ja rehellistä. Viinibaareissa voi maistella paikallisia viinejä, jos ei ehdi matkustaa kyliin asti.\nHaut-Kœnigsbourg ja viinitien kylät\nTutustuimme Elsassin viinitien kyliin lähellä Haut-Kœnigsbourgin linnaa, joka vartio Vosges-vuorten kukkuloilta Reinin laaksoa. Niin kuin monet muut Reinin varren linnat se on aikoinaan raunioitunut, mutta 1900-luvun alkupuolella se on kunnostettu Saksan keisari Vilhelm II:n toimesta museoksi. Joitakin vuosia sitten linnan kylkeen on myös perustettu pieni puutarha keskiaikaisten esikuvien mukaan.\nNäkymä Haut-Kœnigsbourgin linnasta\nHaut-Kœnigsbourgin keskiaikaiseen puutarhaan\nMyös viinitien kylissä on innostuttu luomaan omia keskiaikaisia puutarhoja, mutta niiden taso vaihtelee kunnianhimon ja toteutuksen puolesta kovasti toisistaan. Jos puutarhojen perustamisen tarkoituksena on ollut turistien houkuttelu, niin kikkailu on ollut turhaa – kylät ovat jo itsessään kyllin viehättäviä! Esimerkiksi Bergheimin kylä on kuin postikortti, ja kaiken lisäksi osuimme siellä sattumalta yhden suosikkiviinimme tuottajan viinikellarille. Gustave Lorentzin Sylvaner-valkoviini löytyy Alkon valikoimasta ja se on erityisen hieno kesäviini, raikas ja vivahteikas ja omiaan kasvisruokien ystävälle!\nTalo viinikylässä Elsassissa\nViimeinen kohteemme oli Reichenaun saari Bodenjärvessä, jonka läpi Rein virtaa Saksan ja Sveitsin rajalla. Reichenau on UNESCOn maailmanperintökohde sen vuoksi, että se on muinaisen benediktiiniläisluostarin kotisaari ja luostarin peruja saarella on muun muassa monia hienoja kirkkoja. Luostarin toiminta alkoi jo Kaarle Suuren aikoihin ja varhaisimmat kirkoista ovat 800-luvulta.\nSaari ei kuitenkaan ole pelkkä museo, vaan sen asukkaat saavat elantonsa puutarhaviljelystä. Reichenaussa kasvatetaan erityisesti salaatteja ja yksi sen tunnusmerkki ovatkin hauskan raidalliset salaattipellot, joissa vihreälehtiset ja punalehtiset salaatit vaihtelevat rytmikkään säännöllisesti!\nMeitä kiinnosti eniten se, että Reichenaun luostarissa oli yrttitarha, joka esittelee 800-luvulla eläneen luostarin apotin Walafrid Strabon ajan yrttitietämystä. Apotti Strabo kirjoitti Saksan alueen ensimmäisen puutarhakirjan ”De cultura hortorum”, jossa esitellään 24 erilaista tuolloin tunnettua hyötykasvia. Ne ovat salvia, viiniruuta, aaprotti, pullokurpitsa, meloni, koiruoho, hurtanminttu, fenkoli, saksankurjenmiekka, lipstikka, kirveli, lilja, oopiumiunikko, muskatellisalvia, palsamipäivänkakkara, minttu, puolanminttu, selleri, rohtopähkämö, maarianverijuuri, pietaryrtti, kissanminttu, retikka ja ruusu.\nWalahfrid Strabon yrttitarha\nMelonit ja pullokurpitsat Strabon yrttitarhassa\nKoska Strabon aikaan ei vielä ollut käytössä yhtenäistä kasvien tieteellisten nimien järjestelmää, joistakin kasveista on vaikea tietää, mitä nimenomaista lajia Strabo on tarkoittanut. Edellä mainitut ovat kuitenkin tutkijoiden mielestä todennäköisimmät veikkaukset. Useimmat siis vieläkin ajankohtaisia kasveja.\nKaiken kaikkiaan hauska ja opettavainen matka, joka antoi paljon inspiraatiota omaan puutarhaharrastukseen. Ehkä meidänkin keskeneräinen terassimme jonain päivänä kehittyy yrttitarhan suuntaan, ja siinä vaatimattomat mutta kauniit keskiaikaiset yrttitarhat ovat hyvä esimerkki!


Historia jatkuu...: Ompelijattaren omatunto\nAnonyymi 30. joulukuuta 2015 klo 3.46\nTeemaa lievästi sivuten, Hertan ,siis tv sarjan eräs esillenostama sivujuonne,eli ohranan osuus maamme politisten tapahtumien taustaohjaajana. Leinon rooli ja ajautuminen on ollut selvä jo aiemminkin. Lapuanliikeen mäntsälänkapinan tukahduttaminen ,johtoryhmään vinaksien kanssa menneen valpon miehen toimesta on myös todennettu. Lootuvuoren muilutus niinikään on ilmeisemmin myös saman tahon ainakin ideoimia, saatinhan näin kansakunnan kriittinen massa vastustamaan ääriliikeen toimia. On myös erittäin suuria epäilyjä, erään nykyään Portugalissa eläkepäiviään viettävän skp toimian supo yhteyksistä. Olen hieman kahdenvaiheilla toivoisinko edellämainitun tradition jatkuvan vaikkapa hommalaisten tekoja ohjaillen ja tarkkaillen.


6h,k,khh,s, Koivuahontie 76, Paukarlahti, Leppävirta - Kiinteistömaailma\nMyytävät asunnot Paukarlahti Paukarlahti\nOT 1190784 Paukarlahti 335000 Kuopio Torikartano\n1190784 6h,k,khh,s, 204 m², Paukarlahti, Leppävirta https://www.kiinteistomaailma.fi/file/property/1190784/e86bj2euq08n9wgb8qpcvlgf5.jpg 335 000,00 EUR InStock /Leppävirta /Leppävirta/Paukarlahti /Leppävirta/Paukarlahti/Paukarlahti Kiinteistömaailma | Kuopion Huoneistovälitys Oy, (017) 279 8910 Normaalikohde Omakotitalo Myytävä 6h 2016-12-20\n204 m² OT, 6h, k, khh, s\nTämä on huikea! Ilmatilaa niin sisällä kuin ulkona. Oma koivikkoinen tontti n. 1,5 ha, sataneliöinen autotalli/varastorakennus, jota voi käyttää myös työtilana. Sotkanselkä, kalastajan paratiisi, ihan lähellä. Lukittu venelaituri, hiekkaranta, makkaranpaistopisto - upea retkipaikka pienillle ja isoille kalamiehille. Todella pidetty Oravikosken lähikoulu, eikä Matkukseenkaan ole kuin 10 minuutin matka. Tämä on nähtävä paikan päällä! Lisätiedot ja esittelykäynnit numerosta 017 2798 910 - soita vaikka heti!\n220 m², OT, 5h,k,khh,th,kuntosali,pkh,varasto,at\nKoivuahontie 76, 71460 Paukarlahti\nSähkölämmitys, öljy, vesikiertoinen lattialämmitys, varaava takka\nOikeus vesialueisiin (hiekkaranta, lukittu venelaituri, makkaranpaistopaikka)\nSotkanselkä, parhaita kalavesiä\nLämmin autotalli, rakennettu 2010, 64 m2 / 100 m2\nnurmikko, koivikko, kiveytyksiä\nSide by side kylmäkeskus jääkaappi / pakastekaappi, saareke, keraaminen liesi, erillisuuni, liesituuletin, astianpesukone 2016, laminaattitasot\nKylpyhuone, erillinen wc, sauna, sähkökiuas, suihkuseinä, poremme, peili, kiinteät valaisimet, kylpyhuonekaapisto, pesukoneliitäntä, lattialämmitys, kurasyöppö\nKaapit, kiinteät valaisimet, sälekaihtimet, naulakko, keskuspölynimuri 2016, varaava takka, lämminvesivaraaja, matontamppausteline, pyykinkuivausteline, jätesäiliö, pihavarusteet, terassilasitus, istutukset, palju, leikkimökki, hiekkalaatikko\nn.4150 e / v (29.500 kWh / v)\nOravikoski (n. 10 km)\nPaukarlahti (n. 5 km)\nMatkus (n. 10 km)


Muistatko 70-luvun reseptikortit? Nämä tutut hittiruuat löytyvät jo niistä - Ajankohtaista - Ilta-Sanomat\nMuistatko 70-luvun reseptikortit? Nämä tutut hittiruuat löytyvät jo niistä\nRuokanostalgiaa 1970-luvulta! Vanhoissa reseptikorteissa on yllättävän tuttuja herkkuja. (KUVA: Emilia Kolari)\nBanaaniletut, munakoisovuoka, pesto. Moni tuttu hittiruoka löytyy 70-luvun reseptikorttilaatikosta. Tässä muutama ruoka, joita olet todennäköisesti vastikään kokannut.\nÖljyssä keitetyt juustoset saattavat kuulostaa etäisesti tutuilta. Ainakin, jos olet viime aikoina syönyt halloumiranskalaisia. Entä banaaniletut?\nMuutaman raaka-aineen hittiherkku valtasi somen joku vuosi sitten, jolloin joka keittiössä kärisi lettupannu.\nRuokaohjekerho Mestarikokki oli 1970-luvulla suosittu tapa kerätä kotikeittiöön sopivia reseptejä. Reseptikorttikerhoja oli muitakin, mutta Mestarikokki yksi suurimmista. Sen kortteja tilattiin kotiin postitse ja säilöttiin muovilaatikkoon kategorioiden mukaan. Ruotsista käännetyt ruokaohjeet toivat uusia vaikutteita suomalaisiin keittiöihin.\nKun kortteja penkoo läpi, löytää yllättäviä yhtäläisyyksiä trendikokkailuun. Hittejä olivat avokadot ja banaanit, joita käytettiin ennakkoluulottomasti eri ruokiin. Matkoilta tuttuja herkkuja, kuten pestoa, sangriaa ja gazpachoa, opeteltiin tekemään kotonakin.\nKaikkia raaka-aineita ei kuitenkaan ollut kotikaupassa saatavilla, minkä vuoksi esimerkiksi peston basilika on pitänyt vaihtaa tuoreena löytyvään persiljaan.\nPalautetaan mieleen yksi superhiteistä, nimittäin banaaniletut. Niiden kokeilemista suositellaan, vaikka kortin mukaan ”olemme tottuneet useimmiten nauttimaan banaanimme tuoreena ilman sen suurempia valmisteluja”.\nMestarikokin lettuihin tarvitaan kolme banaania soseutettuna, muna ja 2 rkl jauhoja, joista sekoitettu taikina paistetaan ohukaispannulla rasvassa. Vain kolme ainesta!\nTästä kannattaa kotikokkien ehdottomasti innostua, taas kerran.\nLue lisää reseptikorteista Soppa365:stahttps://www.soppa365.fi/artikkeli/artikkelit/ilmiot-ja-puheenaiheet/terveisia-70-luvulta-naita-ruokakorttien-ruokia-olet!\nTällä ohjeella niitä tehtiin – alkuperäinen mokkapalojen resepti\nIhana nostalgiaherkku tuo mieleen lapsuuden. 28.10.2017 9:00 Lue lisää ›\nMummolasta tuttu nostalgiaruoka – koska söit viimeksi munasalaattia?\nKermainen salaatti vie ajatukset mummolan onnellisiin kesiin. 3.8.2017 7:22 Lue lisää ›\nRetroherkku lämppärit tehdään nyt sesongin raaka-aineesta\nIhanat lämpimät voileivät maistuvat iltapalana. 31.10.2016 8:29 Lue lisää ›