Täällä ollaan edelleen ja yhtä kiimaisina kuin ennenkin\nOn taas tullut taukoa kirjoitteluun, arki ja uudet harrastukset tainneet viedä aikaa niin paljon ettei ole ennättänyt blogia päivittää. No nyt on aikaa joten tässäpä meidän kuulumisia:\nNyrkkinainnista kirjoittelin jo aiemmin ja nyt voinen ylpeänä kertoa että olemme siinä onnistuneet ;) M on kertonut nyrkkinainnista lukeneensa ja onnistuessaan sen pitäisi olla suunnilleen tajunnanräjäyttävä kokemus. No, ihan sitä se ei ole, mutta kyllähän se hyvältä tuntuu. Sitä on vaikea sanoin kuvata, mutta tässä eräänkin kerran M nai mua nyrkillä takaapäin ja tämä oli mun mielestä paras nyrkkinainti koskaan. Ollaan siis tätä nyt muutaman kerran onnistuneesti harrastettu. Tämä paras kerta oli siis sellainen että makasin vatsallani jalat hieman levitettynä ja takapuoli hieman koholla. Kun M:n nyrkki oli kokonaan sisällä, meinasin laueta jo pelkästään siitä tunteesta kuinka täynnä ja ääriäni myöden venytetty pilluni oli. Venytys tuntui klitoriksessa saakka ja pienikin hipaisu klitorikseen sai mut orgasmin partaalle. Ehdottomasti suosittelen kokeilemaan.\nTässä yön pitkinä tunteina eksyin lukemaan erästä toista blogia ja siellä mietittiin mitä meille kuuluu ryhmäseksisession jälkeen. Me emme Tampereen tapahtumiin ole pahemmin palanneet, parisuhteeseemme tapahtumat eivät ole pidemmällä aikavälillä vaikuttaneet. Jotenkin koko tapaus on jäänyt unholaan enkä ainakaan minä ole montaakaan ajatusta tapahtuneelle suonut. Osittain varmaan siksi että siinä ei loppupelissä ole mitään muisteltavaa, jotenkin se tuntuu hyvin mitäänsanomattomalta tapahtumalta. Sitä en tiedä onko M mielessään Tampereen tapahtumiin palannut ja mitä fiiliksiä hänellä on tapauksesta. Sen tiedän, että ihan heti en ole samaan ryhtymässä, niin suuri pettymys se tapaus oli. Enkä myöskään tieten tahtoen ole samanlaista mielipahaa itselleni hankkimassa, vaikka tapahtumat itsessään tuntuvat nyt merkityksettömiltä niin sen mielipahan kyllä .\nIhanaa ja kiihkeää kevättä kaikille\nJa tässäpä vielä kuvaa meidän nyrkkinainnista ;)\nLähettänyt onnelliset2 klo 3.02 Ei kommentteja:\nKokemuksia ja tuntemuksia ryhmäseksistä\nPäästiin tosiaan N:n kanssa kokeilemaan neljän kimppaa ja täytyy sanoa, että aika ristiriitaisia tunteita tämä kokemus on herättänyt. Tässä kertomus minun näkökulmastani. Jätän turhat pohjustukset pois ja siirryn suoraan asiaan.\nHeti alkuun täytyy sanoa, että naisten välinen seksi oli kyllä kiihottavaa katseltavaa. N nuolemassa ja sormettamassa pillua, hyväilemässä rintoja ja ottamassa vastaan samanlaista käsittelyä naiselta. Kiihottavaa oli myös se kun molemmat naiset olivat kullini kimpussa ja se, kun sain sormettaa kumpaakin naista yhtäaikaa ja molemmat tuntuivat nauttivan tästä, vaikkakin tämän toisen naisen tuntemusten aitous jäi hieman epäselväksi. Yksi asia, jota olin odottanut ryhmäseksiltä, oli kullin imeminen. Sen pääsin myös kokemaan ja sekin tuntui hyvältä. Yllätyin siitä, kuinka estottomasti homma lähti loppujen lopuksi käyntiin, koska olin alunperin kuvitellut ujostelevani, varsinkin toisen miehen edessä. Ujous taisi kuitenkin iskeä siinä kohtaa, kun mies alkoi imeä minua. Toisaalta se tuntui hyvältä, mutta erektion kanssa oli silti ongelmia.\nTämä toinen mies oli kova yllyttämään minua panemaan hänen naistaan ja minä tein työtä käskettyä, joskaan en saanut siitä paljoa irti. Se ei tuntunut siltä, mihin olen N:n kanssa tottunut; jatkuva pieni puristus ja hankaus, pillun seinämät hieroo kullin kärkeä ja saan N:n lantion juuri sellaiseen asentoon, minkä tiedän olevan molemmille hyvä. Mutta se ei ollut mitään tällaista, se tuntui sellaiselta ensikertalaisen sohimiselta, enemmän nautin sormettamisesta, niin ja kävihän siellä koko käsikin. Aluksi yritin varovasti työntää, kunnes tämä nainen otti kädestäni kiinni ja ohjasi sen väkisin rannetta myöten sisään. Tämän jälkeen en tuntenut lainkaan sääliä, vaan survoin rajusti nyrkkiä pilluun niin kauan, kunnes nainen käski lopettaa.\nMyös N sai vierasta ja aluksi se kiihotti minua. Vieras mies jalkovälissä, samalla kun minä panen suuhun. Se oli kiihottavaa niin kauan, kunnes mies oli laueta N:n sisään. Siinä vaiheessa mustasukkaisuuden aalto pyyhkäisi lävitseni ja hetken ihmettelin, että tuliko se? Kun tajusin, että niin ei käynyt, sain jätettyä nämä tunteet taka-alalle. Jälkeenpäin olen miettinyt, että mikäköhän minussa on vikana, kun annan toisen miehen panna vaimoani.\nOlimme tyydyttäneet toisiamme ristiinrastiin, välillä omaa, välillä vierasta ja minä olin pidätellyt orgasmia jo pidemmän aikaa kun nainen alkoi runkata minua, kieltään samalla käyttäen. Ranneliike kiihtyi ja kiihtyi, luulin pystyväni jatkamaan. Oltiin sovittu N:n kanssa, että laukean ainoastaan hänen toimesta, mutta toisin kävi. Viimeiseen asti olin varma sietokyvystäni, mutta kun tulee niin tulee. Yritin vielä pelastaa tilannetta kääntymällä N:n puoleen, ehtimättä kuitenkaan muuta, kuin laueta N:n kasvoille ja jälkeenpäin selvisi, että taisin tehdä tällä liikkeellä vielä enemmän hallaa.\nYleensä kokemukset ovat rikkautta, mutta tällä hetkellä ei kyllä siltä tunnu. Ei kai seksin kuulu aiheuttaa huonoa omaatuntoa, häpeää, pelkoa, mustasukkaisuutta, katumusta...\nEhkä tämä ei ollut meitä varten, mutta tulipahan koettua. Sitäpaisi kyllä se oma kumppani on se, joka tuntee ja tietää parhaiten ja jonka kanssa voit olla oma estoton itsesi ;)\nLähettänyt onnelliset2 klo 19.53 2 kommenttia:\nNyt se on sitten tehty ja koettu, seksi toisen parin kanssa ja tällä hetkellä fiilis on se, että tuohon yhteen kertaan kokeilu saa jäädä. Tässä vähän kertomusta mitä tapahtui ja mitä tunteita tapahtunut herätti.\nTavattiin tämä toinen pari sovitusti ja aika pian siirryttiin hotellihuoneeseen ja ryhdyttiin tositoimiin. Miehet selvästi tykkäsivät katsella naisten välistä sekstailua. Nuolin naisen pillua, rintoja, sormetin ja kaikkea samaa teki myös tämä toinen nainen minulle. M pääsi imemään toisen miehen kullia ja sama toisin päin. Reilu tunti meni sekstaillessa ja tunnustan, että viimeisen puolen tunnin ajan odotin vaan, että homma loppuisi ja se toinen pari lähtisi pois. Mä en mitenkään suuresti nauttinut koko touhusta, ennemminkin se oli mun puolelta sellaista puoliväkisin suorittamista. Alkuun se oli ihan jees, oli kiva nuolla ja sormettaa toista naista, mutta siinä vaiheessa, kun tämä toinen nainen alkoi kovaääniseksi, mun mielenkiinto lopahti. Mä voin vaikka vannoa, että se toinen nainen feikkas ja oikeen kunnolla. En siis väitä, etteikö se olisi nauttinut, mutta se sen ääntely ja "orgasmit" oli jotain ihan käsittämätöntä huutoa ja kiljumista. Miehiä moinen huuto ja kiljuminen saattaa kiihottaa mutta mua ei, ensinnäkin se toi mieleen jonkun huonosti näytellyn pornoleffan ja toisekseen pelotti, että koska joku hotellin henkilökunnasta pamahtaa paikalle rauhoittamaan menoa. Muutamankin kerran tuli mieleen painaa tyyny sen naisen naamalle, että se metelöinti loppuis. Ja väitän, että mä naisena tiedän, mitä orgasmin aikana naisen kehossa tapahtuu, miten aidon orgasmin aikana emätin supistelee ja puristuu ja näin ei kyllä tapahtuntu kun tämä toinen nainen "sai" kun kolmella sormella häntä sormetin. No ihan sama, mun puolesta kukin saa feikata niin paljon kuin haluaa, mietityttää vaan hänen miehensä asema, miltä siitä miehestä tuntuu jos joskus saa tietää, että hänen naisensa teeskentelee orgasmeja.\nKuinka moni mies ylipäätään tunnistaa naisen aidon orgasmin? Olen ymmärtänyt, että moni nainen teeskentelee ja mies ei teeskentelystä tiedä tuon taivaallista. Me ollaan M:n kanssa monesti puhuttu orgasmeista ja siitä, miltä mun orgasmit M:n mielestä tuntuu. M on sanonut, että kun mä saan, mun emätin puristuu/turpoaa tiukasti M:n kullin ympärille ja tunnen kyllä itsekkin miten pillu turpoaa ja sen jälkeen alkaa sykkiä. Ja se sykkiminen jatkuu välillä pitkään rakastelun jälkeenkin ;)\nM pääsi sen toisen naisen kanssa kokeilemaan myös nyrkkinaintia, mehän emme edelleenkään ole siinä onnistuneet.\nOltiin kymmeniä kertoja puhuttu ja omasta mielestämme hyvin valmistauduttu ryhmäseksiin, pelisäännöt oltiin sovittu ja siinä suhteessa luottavaisin mielin hommaan lähdettiin. Homma ei kuitenkaan mennyt ihan sovitusti. Minä olen meidän suhteessa se epävarmempi ja varmaan myös mustasukkaisempi osapuoli. Mua ei häirinnyt yhtään katsella, kun M nuoli, sormetti ja muuten hyväili toista naista. Mutta kun M pani sitä naista samalla himokkaasti naisen kasvoja katsellen, se tuntui tosi pahalta. Samoin kun M pani mua ja samalla katseli sitä toista naista. Mä tunsin olevani sivuroolissa. Oltiin etukäteen sovittu, että M laukeaa vain mun toimesta, en halua nähdä mieheni laukeavan toisen naisen toimesta. No tämäkään ei mennyt ihan suunnitelmien mukaan. Tämä toinen nainen runkkasi ja nuoli M:n kullia, jolloin M laukesi. Sen verran M teki, että ruikki spermat mun kasvoille, mutta se orgasmi oli siis sen toisen naisen aikaansaannos ja se tuntui pahalta, edelleen se saa kyyneleet mun silmiin kun tilannetta ajattelen. Asiaa ei yhtään helpota se, että spermojen saaminen naamalle siinä tilanteessa sai mut tuntemaan itteni halvalta huoralta. Mä en voi käsittää, miksei M lopettanut hommaa ajoissa, vaan antoi sen naisen hoitaa homman loppuun asti. Tuntuiko sen toisen naisen runkkaaminen niin hyvältä, ettei M malttanut lopettaa ajoissa.. Tämähän oli taas omiaan lisäämään mun epävarmuutta ja itsetunto-ongelmia, joiden kanssa jo muutenkin painin..\nNo mutta sainko minä, joo sain. Sain useammankin klitorisorgasmin, sekä M:n, sen toisen naisen sekä toisen miehen toimesta. G-pisteorgasmia en edelleenkään ole saanut kuin M:n kanssa, mutta en itseasiassa edes odottanut, että sellaisen jonkun tuntemattoman kanssa kokisin.\nOli muuten kamalaa käydä nukkumaan sänkyyn, jossa oli juuri paneskellut vieraiden ihmisten kanssa ja tunnelma ei siinä kohtaa ollut mikään maailman paras. Mua ärsytti ja suututti niin paljon se M:n laukeaminen, tai siis se, ettei M pystynyt pitämään sopimustamme siitä, että se olen minä joka hänet hoitelee loppuun. Tästä asiasta M onkin joutunut eilisen päivän kärsimään ja menee varmaan pitkään että minä pääsen asian yli. Mä olen tosi mustasukkainen ja ajatuskin siitä, että M laukeaa jonkun muun toimesta saa mut voimaan pahoin.\nEli, jos olet/olette miettineet ryhmäseksiä niin oman kokemuksen pohjalta voin sanoa, ei kannata. Jos jommalla kummalla on vähänkään itsetunto-ongelmia tai taipumusta mustasukkaisuuteen, niin älkää lähtekö kokeilemaan. Se paha olo, huonommuuden tunne, ärsytys, viha, katkeruus ja kaikki muut negatiiviset tunteet, joita jälkikäteen tulee vastaan, eivät ole kokemisen arvoisia. Nauttikaa toisistanne, rakastakaa toisianne, fantasioikaa, mutta miettikää tarkkaan lähdettekö fantasioitanne toteuttamaan :)\nLähettänyt onnelliset2 klo 10.26 5 kommenttia:\nTäällä ollaan edelleen ja yhtä kiimaisina kuin enn...


Tiilenpäät - Mielipiteet - Satakunnan Kansa\nLaki-Aki ja kesän kaikki kärpäset\n5.7.2020 7:52 | Päivitetty 5.7.2020 8:08\nHeinäkuuta pidetään lomakuukautena, jolloin Mika Waltaria mukaellen puheet ovat vain kärpäsen surinaa korvissani.\nItse asiassa Satakunnan kesässä kuitenkin paljon muutakin kuin unenomaista oleilua.\nOtetaanpa nyt esimerkiksi vaikkapa Tradeka-kohun takia aikoinaan kaikista luottamustehtävistään eron ottanut Aki Nummelin. Vasemmistoliitossa luultiin, että miehestä ja hänen johtamastaan Porin vasemmistoyhdistyksestä päästäisiin eroon hyvinkin helposti. Itse asiassa Nummelin on sitkeä kuin purkka kakaran tukassa.\nPorin vasemmistoyhdistystä pyydettiin aikoinaan erottamaan puheenjohtajana toiminut Aki Nummelin. Koska Nummelinin näpeissä oleva puolueyhdistys ei tähän ole ryhtynyt, piirijärjestö ja kunnallisjärjestö päätyivät viime syyskuussa koko puulaakin erottamiseen puolueesta. Nummelin vei asian käräjäoikeuteen, joka julisti tuomiollaan 28. marraskuuta piirijärjestön tekemän erottamispäätöksen pätemättömäksi. Asian käsittely on jatkumassa edelleen. Oikeuden valmisteluistunnon piti olla 7.4., mutta sitä lykättiin koronaepidemian takia.\nNummelinista onkin sukeutumassa todellinen juridiikkahirmu, sillä hän on tehnyt oikeuskanslerille kantelun Lounais-Suomen poliisijohdon toiminnasta. Kantelu liittyy esitutkintaan Nummelinia koskeneista häväistyskirjoituksista, joita joku tai jotkut liimailivat eri puolille kaupunkia bussipysäkeille ja ostokeskusten ilmoitustauluille. Tarina on pitkä, mutta villakoiran ydin on se, että Nummelinin mielestä poliisi slarvaili hommissaan.\nToinen taho, jossa kuohuu, on kehitysyhtiö Prizztech, missä ollaan enemmän tai vähemmän sitä mieltä, että pääomistaja Porin päätös hanketoiminnan siirrosta SAMKille tehtiin enempiä ajattelematta. Siirtyykö mukana henkilöstöä, käynnistetäänkö yt-neuvottelut ja jatkuuko hanketoiminta silti edelleen muiden kokonaispalveluasiakkaiden Ulvilan, Kokemäen ja Harjavallan tahdosta? Avointa keskustelua tarvitaan. Näytä minulle klusterisi, niin näytän sinulle omani!\nPorin kunnallispolitiikassa taas pohditaan sitä, miten seuraavissa vaaleissa saataisiin ryhdiltään lasten tekolimaa vastaava nykyinen Porin kaupunginhallitus parempaan kuosiin.\nOn epäilyttävää riittääkö kaupunginhallituksen tarmo toteuttaa linjaus saada kaupungin väkeä vähennetyksi 250 työntekijän vuosivauhtia. Esimerkiksi 8.6. kokouksessa kaupunginhallitus hyväksyi sukkana 30 perusturvan työsuhteen täytön. Onhan siellä toki lakisääteisteisiä tehtäviä, mutta ...\nKiinnostavaa on nähdä, miten vastaisuudessa toteutuu Porin perussuomalaisten ajatus päällikkötason nimikkeiden vähentämisestä, sillä viliseehän siellä nyt kaikenlaista päällikköä.\nPorin perusturvan tuottavuusohjelmassa on mielenkiintoinen yksityiskohta. Tarkoitus on kehittää ympärivuorokautinen 24/7 kotihoito.\nSitä on joskus kutsuttu avioliitoksi. Ja se vasta kalliiksi tulee.


Pian meitä on 3! - Elämäni matkalla\nPian meitä on 3!\n29.10.2017\t In Kaikki, Suomenlapinkoira\nPari vuotta haaveissamme kytenyt ajatus muuttuu toiveista arkipäiväksi lopulta alle kymmenen päivän sisällä. Olemme jo kauan puhuneet koiranpennusta ja marraskuun alussa kaikki vihdoin konkretisoituu Jekun muuttaessa meille.\nSiihen nähden kuinka kauan puhuimme ja haaveilimme keskenämme omasta pennusta, alkaessamme vihdoin laittamaan palasia paikoilleen kaikki loksahtelivat helposti yksi yhteen. Hommaa helpotti valtavasti alusta asti vallinnut yksimielisyys rotujen suhteen. Saana oli omalla panoksellaan vaikuttanut päätökseen emmekä lopulta edes harkinneet muita kuin pohjoisia rotuja: Suomen lapinkoiraa, huskya ja malamuuttia. Pähkäilyjen jälkeen lapinkoira osoittautui nykyiseen elämäntilanteeseen sopivimmaksi vaihtoehdoksi. Lapinkoirissa kiehtoi ja houkutti erityisesti myös paimensukuinen-linja, jota Saanakin ylväästi häntäänsä heiluttaen edustaa.\nLopullisen päätöksen teimme Lapissa ollessamme, jolloin selailimme piakkoin syntyviä paimensukuisten pentueita. Helsinkiin oli ennakoitu syyskuun puoliväliksi syntyvää pentuetta. Taisimme olla vielä Norjan puolella laittaessani kiinnostuneena viestiä pentueesta. Ensisijaisesti toivoimme narttupentua. Kuultuamme, että narttuja syntyi vain yksi ja uroksia kaksi päädyimme puntaroimaan päätöstämme yön yli. Loppuen lopuksi meille oli lopulta se ja sama tulisiko meille narttu vai uros. Halusimme koiran. Ja koiran me saamme.❤\nKävimme muutama viikko sitten katsomassa Jekkua sisaruksineen ensimmäisen kerran. Meillä kävi tuuri, sillä kenneli sijaitsee vain muutaman kilometrin päässä kotoamme. Se on niin lähellä, että tulemme tulevaisuudessa törmäilemään iltalenkeillä välillä ihan sattumaltakin. Tänään kävimme moikkaamassa Jekkua toistamiseen ja voi pojat, poika oli kasvanut. Käydessämme ensimmäistä kertaa Jekku oli kolmiviikkoinen emmekä silloin tietäneet varmuudella kuin sen, että jompikumpi uroksista tulisi luoksemme.\nJälkimmäisellä vierailulla olikin jo isompi tunnelataus, sillä nyt saatoimme pitää koiranpentua sylissämme ja katsoa silmästä silmään tietäen, että tämä se olisi. Tässä se olisi. Meidän Jekkumme. Villasukan Tunturientaivaltaja.❤\nEnsimmäisen käyntikerran kuvista en usko edes kasvattajan pystyvän tunnistamaan pentuja toisistaan. Näissä uudemmissa kuvissa pennuilla on jo pannat kaulassa, mutta Jekun violettia pantaa ei yhdessäkään kuvassa näy pentuturkin alta. Yksi näistä viikareista se kuitenkin on! Marraskuun 6. saadaan Jekku kotiin niin loppuu pähkäilykin. Siihen asti lievitetään kuitenkin kaikkien koiranpentukuumeita näillä kuvilla! Mikäli ei vielä riitä, niin kuvapankissani on lisää kuvia pentueesta ja sen löydät täältä.😉\nMitenkäs muuten on? Mulle on itsestäänselvää, että matkailun ja valokuvauksen fokus tulee jatkossa pyörimään myös Jekun elämää seuraten. Itse olen miettinyt ryhtyväni noin kolmen postauksen viikkotahtiin kirjoittaen\nKeskiviikkoisin koirista (Jekku ja/tai Saana)\nOma pääfokus on ja pysyy matkailun ympärillä, mutta nyt on kyseessä mielestäni sen verran iso uudistus, että tahtoisin saada myös teiltä lukijoiltani palautetta! 🙂 Toki aiheet tulevat menemään lomittain. Maanantaina voin kertoa reissusta koiran kanssa, keskiviikkona koiran kanssa matkustamisesta ja lauantaina jakaa vinkkejä reissukuvien ottoon. Nyt sinulla on kuitenkin mahdollisuus vaikuttaa kertomalla, millaista sisältöä haluat lukea!


Gohatto - Sivu 2 - Aniki\nViesti Kirjoittaja Yatsura-sama » Su Touko 07, 2006 15:32\n"Tabussa en tajua, mikä siinä Sozaburossa niiin paljon viehätti. Olihan se ihan hottis muuten, mutta jotenkin vähän liian kylmä, että tajuaisin miksi kaikki tahtoivat päästä sen pöksyihin."\nse juuri on viehättävää. Melkeimpä sama asia kuin se että nykyään jotkut ovat vaikeasti tavoiteltavia. Se nukkemaisuus Sozaburossa oli sen verran kiihottavaa, että kaikkihan tuollaisen seksiorjanuken tahtoo~!\nJa mikä tämä huonokasvatus on josta kaikki tuntnuvat puhuvan.\nLiittynyt: Ke Elo 31, 2005 19:53\nViesti Kirjoittaja paraguas » Su Touko 07, 2006 18:09\nNojoo, ehkä se sitten oli niin, että kaikkia hotsitti se sen alistuvaisuus. Itse vain en saa kovinkaan paljon kiksejä noin passiivisista ihmisistä, kun olen itsekin niin uke, ettei tuosta mitään kuitenkaan tulisi, lol.\nJa mikä tämä huonokasvatus on josta kaikki tuntnuvat puhuvan\nHuonosta kasvatuksesta on ainakin täällä ja täällä, google on myös iso apu. Spoilerikammoisten ei kannata välttämättä katsoa noita varmuuden vuoksi, vaikken osaakaan sanoa miten paljon spoilaavaa ainesta sivuissa loppujen lopuksi on.\nJa kaapeliteeveen omistajille elokuvan esitysaikataulut Canal+ -kanavilla täällä (tuo kuvan sänkymiäs, oi).\nViimeksi muokannut paraguas, Ma Elo 28, 2006 21:30. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Yatsura-sama » Su Touko 07, 2006 23:45\nUijui! xD olen nähnyt samankaltaisen lehvan kuin huonokasvatus, siinä tosin oli vain neljä viatonta pikkupoikaa nuoriso vankilassa.\nPakko nähdä 8D Aikookohan tuo tulla joskus näiltä peruskanavilta?\nViesti Kirjoittaja Peipponen » Ma Touko 08, 2006 13:57\nYatsura-sama kirjoitti: Off//\nOliko kyseinen elokuva kenties The Sleepers - Katuvarpuset?\nMinusta se oli ainakin hyvin mielenkiintoinen leffa ja Kevyt Pekoni onnistui todella hienosti sikamaisen vanginvartijan roolissaan.\nViesti Kirjoittaja Yatsura-sama » Ke Touko 10, 2006 21:02\nEn muista nimeä :3 Mutta kaiketi se sitten se oli.\nViesti Kirjoittaja AidaSuomi » Ke Touko 10, 2006 22:35\nMutta kysyäkseni, onko Huono Kasvatus koskaan näytetty SubTv:llä?\nEi, mutta Canal+ :lla se kyllä saa ensi-iltansa tulevana perjantaina, jos maksullisia kanavia sattuu omistamaan.\nItse ajattelin ainakin katsoa, vaikuttaa sen verran hyvältä ja Fele Martínez ja Gael García Bernal on molemmat aika to die for. *---*\nJaa. Mutta kun ei tuollaista omista niin ei voi mitään... *ryttynaama*\nHuono Kasvatus on ubermakee filmi jossa kaikki on aivan kuollettavan kauniita persoonia. Ja kaikki käyttää toisia hyväkseen.


Sushi kulhossa | Resepti | Pääruoka – Kalaneuvos\nKalaneuvos > Reseptit > Sushi kulhossa\nSushi kulhossa – resepti, joka yllättää\nSushi on japanilainen ruokalaji, jossa on perinteisesti käytetty etikalla maustettua riisiä pääraaka-aineena. Sushi-riisin kanssa tarjoillaan, joko täytteenä tai päällysteenä, kalaa tai muita raaka-aineita. Kala on perinteisesti tärkein riisin kanssa tarjottava lisuke sushissa. Sushilla on pitkät perinteet ja tässä reseptissä hieman ravistellaan perinteistä tapaa tarjoilla kyseinen ruokalaji.\nTässä sushi-reseptissä annokset valmistetaan täysin perinteisistä suupaloina nautittavista annoksista poikkeavalla tavalla. Sushi valmistetaan ruokalijoille viime vuodet trendissä viihtyneen kulhoruoan muotoon, isommiksi annoksiksi. Yhtä ruokailijaa kohden valmistetaankin yksi kulhollinen herkullista sushia erillisten suupalojen sijaan. Erilaiset makunautinnot raikkaista kasviksista, Kalaneuvoksen tuoreesta lohifileestä tai kokonaisesta lohesta ja kirjolohen mädistä kootaan raidoiksi kulhoannosten päälle, riisin ja sushiin perinteisesti kuuluvan inkiväärin jäädessä kulhon pohjalle. Inkivääri tarjoillaan annoksessa pikkelöitynä, eli garin muodossa. Garin voi ostaa valmiina ruokakaupasta tai valmistaa itse.\nKaveriksi sushille valmistetaan sriracha-ranskankermakastike, joka tuo hieman mietoa lämpöä annokseen, sekä mukavaa kontrastia annosten värimaailmaan. Kastikkeen voi tarjoilla erikseen, jolloin ruokalijat voivat annostella sitä oman makunsa mukaan.\nKoska sushissa kala syödään raakana, on tärkeää kalaa ostettaessa huolehtia kylmäketjun katkeamattomuudesta kaupan kalatiskiltä omaan jääkaappiin saakka. Nykyaikaiset kylmäketjut kauppaan asti ovat niin edistyneitä, että niistä kuluttajan ei tarvitse olla huolissaan. Kylmäketju voi kuitenkin katketa siinä vaiheessa, kun kuluttaja kantaa kalan ruokakaupasta kotiin. Talvipakkasilla tai matkan kaupasta kotiin ollessa lyhyt tämä ei ole ongelma, mutta etenkin kesäkeleissä kannattaa suosia termokasseja tai muuta soveltuvaa kuljetusmenetelmää.\nKulhoruoka on kaunista syötävää myös silmille\nPerinteinen sushikin on kaunista katseltavaa, mutta tästä kulhoversiosta saat valmistettua erittäin kauniit tarjottavat ilman perinteisten annospalojen kanssa vaadittavaa pikkutarkkaa työtä. Etuna tässä kulhoversiossa on se, että kun mielesi tekee valmistaa itse sushia, mutta aikaa ei ole käytettävissä tunteja, niin tällä reseptillä ruoka valmistuu alle kolmessa vartissa. Sinun ei tarvitse siltikään tinkiä kokonaan itse valmistetusta ruoasta tai annosten näyttävyydestä.\nVoit käyttää reseptissä muitakin kasviksia, kuin tässä reseptissä käytettyjä avokadoa, retiisiä, porkkanaa ja purjoa. Nämä kasvikset on valittu malliksi reseptiin siksi, että niiden värimaailma luo kulhoihin kauniin värikkään kokonaisuuden kuutioidun lohen ja oranssinpunaisen kirjolohen mädin kanssa. Sanotaan, että ihminen syö silmillään ja näinä päivinä monelle tavoitteelliselle kotikokille ruoan ulkonäön merkitys on suuri ja annosten rakentaminen lautasille on tärkeä osa ruoanlaittoa.\nHyviä herkutteluhetkiä sushin parissa!\n400 g Kalaneuvos lohifileetä\n4 rkl mustia tai kuorimattomia seesaminsiemeniä paahdettuna\n1 dl garia eli pikkelöityä inkivääriä\nSushi kulhossa ohje\nValmista ensin sushiriisi. Huuhtele riisiä juoksevan veden alla huolellisesti, kunnes pois valuva vesi on kirkasta.\nLaita riisi matalaan kattilaan veden kanssa, kuumenna kiehuvaksi ja anna kypsyä kannen alla kevyesti kiehuen 15 minuutin ajan.\nKun riisi on kypsää, ota kattila pois hellalta. Anna riisin vielä levätä hetki kannen alla ennen maustamista.\nSekoita sokeri, suola ja riisiviinietikka kattilassa. Kiehauta seos niin, että suola ja sokerit sulavat.\nKaada riisi laakeaan vuokaan, kaada päälle etikkaseos ja nostele etikkaseos riisin joukkoon puulastalla. Jäähdytä seos.\nRiisin jäähtyessä kuutioi lohi pieniksi paloiksi. Suikaloi purjo. Viipaloi avokadot. Raasta porkkanat ja viipaloi retiisit.\nKokoa annokset pieniin kulhoihin. Laita pohjalle ensin sushi-inkivääri, sitten riisi ja päälle suikaloidut kasvikset, lohi, ja kirjolohenmäti kauniina raitoina.\nRipottele päälle mustia seesaminsiemeniä. Tarjoa srirachalla maustetun ranskankermakastikkeen kanssa.\nAnnoskoko 439 g\nKolesteroli 242 mg\nKylläpäs kuulloati hyvältä ja helpolta reseptiltä. Tätä pittää kokeilla. Ihanaa kun löyty erilainen ja helpompi sushi resepti. Eihän tämä voi olla kuin hyvää ja helpommin valmistettavaa ja syötävää.\nKiinostavaa ja hyvät ainekset.\nNiin parasta! Teen itse pohjalle kukkakaaliriisin ja maustan lohikuutiot jääkaapissa tunteroisen. Joskus cevichetyyliin ’kypsennän etikka- tai sitruunamarinadissa’\nTämä oli meillä myös lasten mieleen. Jokainen sai tehdä oman annoksensa pienellä twistillä ja hyvin maistui!\nEhdoton! Tähän asti olen tehnyt peltisushia mutta tämä vielä nopeampi ja herkulliset maut. Wasabia ja merileväsalaattia laittaisin lisäksi tarjolle?


Open Office | Oppariblogi\n13.02.2012 Suvi Perttula\tJätä kommentti\nOsien vaihdot opparissa\nPidemmälle edenneet opiskelutoverini ovat suositelleen heti aloittaessa kirjallista raporttia liittämään työhön kannen sekä suomen- ja englanninkieliset kuvailulehdet. Ja sitä käytäntöä oli koulunkin puolesta neuvottu. Virallinen ohjeistus on liittää ne vasta lopuksi yhteiseen pdf-tiedostoon. Mikä on sinun ohjeesi asiaan? Kannen olen onnistunut kikkailemaan samaan tiedostoon, mutta kuvailulehtiä en sitteen millään konstilla open officea käyttämällä. Vastaus: Kumpikin…


Media | Visit Turku\nLue Visit Turun uusimmat tiedotteet täältä.\nKuvia Turusta ja Turun seudulta\nKuvia voi ladata Visit Turun mediapankista ePressi-palvelussa. Palvelun käyttö ei vaadi tunnuksia.\nVisit Turun mediapankin kuvia saa käyttää Turkuun ja matkailuun liittyvissä asiayhteyksissä. Kuvien yhteydessä on mainittava lähde (ja kuvaaja, jos mainittu): Visit Turku, (Ville Valokuvaaja).\nePressi-mediapankki: Visit Turku\nTurun kaupungin kuvia\nePressi-mediapankki: Turun kaupunki\nVideoita ei saa leikata tai muutenkaan muokata.\nThis is Turku, Finland (YouTube, kesto 1:42)\nTurku Finland Urban Legends Since 1229 (YouTube, kesto 3:00)\nKesäinen video Turusta, pitkä versio (YouTube, kesto 5:18)\nKesäinen video Turusta, lyhyt versio (YouTube, kesto 3:08)\nKuhankuono (YouTube, kesto 2:05)\nMatkailun ammattisanaston sisäistäminen on tärkeää, koska alalla on paljon käsitteitä, lyhenteitä ja slangisanoja, jotka esiintyvät jokapäiväisessä kanssakäymisessä matkailualalla. Yleisimpien termien ymmärtäminen helpottaa niin työntekijää kuin matkailijaakin. Ammattisanastoon pääset tutustumaan tästä:\nMatkailun ammattisanasto (pdf)\nVarsinais-Suomen matkailuohjelma 2013–2020\nKaupunkikulttuuria saariston sylissä on olennainen osa Suomen ja Itämeren matkailubrändiä.”\nVarsinais-Suomen matkailuohjelma 2013–2020 (pdf)\nVarsinais-Suomen matkailuohjelman päivitys 2017–2020\nVarsinais-Suomen matkailuohjelma on päivitetty vuosille 2017–2020 korostamalla kehittämisen kärkiä.\nVarsinais-Suomen matkailuohjelman päivitys 2017–2020 (pdf)\nTurun seutu jatkaa matkailun veturina Varsinais-Suomessa\nLuvut käyvät ilmi Matkailutulo ja -työllisyys Varsinais-Suomessa sekä Turun ja Vakka-Suomen seutukunnissa 2011–2018 -tutkimuksesta, joka toteutettiin yhdessä Satakunnan vastaavan tutkimuksen kanssa. Matkailun talousvaikutustutkimus tehtiin Varsinais-Suomen ja Turun seudun osalta nyt kolmannen kerran. Tutustu tuloksiin:\nMatkailutulo ja -työllisyys Varsinais-Suomessa sekä Turun ja Vakka-Suomen seutukunnissa 2011–2018 -tutkimus (pdf)\nKiss my Turku -kauppa:\nVerkkosivusto, some ja kuvapyynnöt:\nMikäli olet kiinnostunut vaikuttajayhteistyöstä Visit Turun kanssa ja sinulta löytyy aitoa Turku -rakkautta sekä blogi, Instagram-tili tai mikä vaan kanava, niin pyydämme sinua täyttämään alla olevan lomakkeen. Käymme kaikki lähetetyt lomakkeet läpi ja olemme yhteydessä, mikäli yhteistyö on mahdollinen.\nVisit Turun rekisteriseloste (pdf)


Värmlannin lääni – Wikipedia\nMaakunta Värmlanti, Dalsland ja Taalainmaa\nMaakäräjäkunta Värmlandin läänin maakäräjäkunta\n– Maaherra Eva Eriksson\n– Maa 17 517,15 km²\nVäkiluku 272 736\n– Läänikirjain S\n– Läänikoodi 17\nVärmlandin läänin nykyiset kunnat.\nNärken ja Värmlannin lääni oli olemassa vuosina 1625–1639 ja jälleen 1654–1779. Ensimmäisellä kerralla myös Dalsland ja Västmanlandiin nykyisin kuuluva Örebron läänin osa lukuun ottamatta Fellingsbron kihlakuntaa kuuluivat alueeseen. Toisella kertaa mukana olivat Närke, Värmlanti ja Västmanlandiin kuuluat Örebron läänin osat. Vuonna 1779 Närken ja Värmlannin lääni jaettiin ja perustettiin nykyinen Värmlandin lääni. Joskus sitä on kutsuttu myös Karlstadin lääniksi pääkaupunkinsa mukaan.\nVärmlandin läänin vastaa pääasiassa Värmlannin maakuntaa. Karlskogan kunta ja suurin osa Degerforsin kunnasta kuuluvat myös maakuntaan, mutta ovat osa Örebron lääniä. Gullspångin kunnan pohjoisosassa sijaitseva Södra Rådan pitäjä kuuluu myös maakuntaan, mutta on osa Länsi-Götanmaan lääniä. Osa Sillerudin ja Svanskogin seurakunnista (Dalboreddenin alue) kuuluu Värmlannin lääniin, mutta sijaitsee Dalslandin maakunnassa. Samoin osa Rämmenin seurakuntaa kuuluu lääniin, vaikka se sijaitsee Taalainmaan maakunnassa.\nNärken ja Värmlannin lääni vuosina 1654–1779 on merkitty sinisellä. Punaisella on Tiveden, joka liitettiin Örebron lääniin vuonna 1967.\nVärmlannin kihlakunnat ja pitäjät. Osa pitäjistä idässä ja kaakossa ei enää kuulu lääniin.\nVärmlannin kunnat vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen ennen 1970-lukua.\nVaakunaselitys: Hopeisessa kilvessä sininen kotka, jonka varukset punaiset. (Ruotsiksi I fält av silver en blå örn med röd beväring.)\nKoska maakunta ja lääni vastaavat toisiaan, niin maakuntavaakunta vahvistettiin myös lääninvaakunaksi vuonna 1936.\nVuonna 2010 Värmlannin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.\n1 Karlstad &&&&&&&&&&061685.&&&&0061 685\n2 Kristinehamn &&&&&&&&&&017839.&&&&0017 839\n3 Arvika &&&&&&&&&&014244.&&&&0014 244\n4 Skoghall &&&&&&&&&&013265.&&&&0013 265\n5 Säffle &&&&&&&&&&&08991.&&&&008 991\n6 Kil &&&&&&&&&&&07842.&&&&007 842\n7 Forshaga &&&&&&&&&&&06229.&&&&006 229\n8 Filipstad &&&&&&&&&&&06022.&&&&006 022\n9 Skåre &&&&&&&&&&&05402.&&&&005 402\n10 Hagfors &&&&&&&&&&&05146.&&&&005 146\nalkutuotanto 2,9 2,8\njalostus 24,6 24,4\npalvelut 71,0 71,3\nTyöpaikkoja ja työllisiä 117 264 120 572\nVärmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.\nMaltillinen kokoomus 25,72 3\nKeskustapuolue 7,55 1\nLiberaalit 6,01 1\nKristillisdemokraatit 4,69 0\nRuotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue 38,66 5\nVasemmistopuolue 5,77 1\nYmpäristöpuolue vihreät 5,64 1\nRuotsidemokraatit 4,80 0\nMuut 1,15 0\nVärmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.\nMaakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Värmlannin lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:\nCentrala valkretsen (32 kiinteää paikkaa)\nÖstra valkretsen (10 kiinteää paikkaa)\nNorra valkretsen (11 kiinteää paikkaa)\nVästra valkretsen (12 kiinteää paikkaa)\nSydvästra valkretsen (7 kiinteää paikkaa)\nValtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 81 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.\nMaltillinen kokoomus 20,90 16\nKeskustapuolue 8,53 8\nLiberaalit 5,98 5\nKristillisdemokraatit 3,66 3\nRuotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue 41,10 33\nVasemmistopuolue 5,40 4\nYmpäristöpuolue vihreät 4,46 4\nRuotsidemokraatit 3,41 3\nMuut 6,57 5\nMuiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet i Värmland sai 6,44 %, mikä oikeutti 5 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 0,13 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.\nVärmlannin läänissä on nykyään 16 kuntaa:\n1715 Kilin kunta Kil &&&&&&&&&&011682.&&&&0011 682\n1730 Edan kunta Charlottenberg &&&&&&&&&&&08460.&&&&008 460\n1737 Torsbyn kunta Torsby &&&&&&&&&&012312.&&&&0012 312\n1760 Storforsin kunta Storfors &&&&&&&&&&&04218.&&&&004 218\n1761 Hammarön kunta Skoghall &&&&&&&&&&014943.&&&&0014 943\n1762 Munkforsin kunta Munkfors &&&&&&&&&&&03702.&&&&003 702\n1763 Forshagan kunta Forshaga &&&&&&&&&&011229.&&&&0011 229\n1764 Grumsin kunta Grums &&&&&&&&&&&09017.&&&&009 017\n1765 Årjängin kunta Årjäng &&&&&&&&&&&09827.&&&&009 827\n1766 Sunnen kunta Sunne &&&&&&&&&&013142.&&&&0013 142\n1780 Karlstadin kunta Karlstad &&&&&&&&&&086409.&&&&0086 409\n1781 Kristinehamnin kunta Kristinehamn &&&&&&&&&&023698.&&&&0023 698\n1782 Filipstadin kunta Filipstad &&&&&&&&&&010514.&&&&0010 514\n1783 Hagforsin kunta Hagfors &&&&&&&&&&012282.&&&&0012 282\n1784 Arvikan kunta Arvika &&&&&&&&&&025907.&&&&0025 907\n1785 Säfflen kunta Säffle &&&&&&&&&&015394.&&&&0015 394\nVärmlannin läänin väestönkehitys 1810–2010\nVuoden 2011 lopussa 11,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.\nHieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 2 475 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.\nVielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 3 200 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia läänin väestöstä.\nVuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 176 084 kruunua.\nVärmlannin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 272 736 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:\nVärmlanti 272 581 99,9\nDalsland 155 0,1\n↑ Bertil Waldén: Örebro slott, s. 26–29. Örebro läns hembygdsförbund 1960.\n↑ Val till landstingsfullmäktige i Värmlands län - Röster Valmyndigheten. Viitattu 30.7.2012. (ruotsiksi)\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Värmlannin lääni.\nRegionfakta – Fakta och perspektiv om Värmlands län (ruotsiksi)\nLänsstyrelsen i Värmlands län (ruotsiksi)\nAlkuperäinen artikkeli: sv:Värmlands län\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Värmlannin_lääni&oldid=18428249”\nSivua on viimeksi muutettu 22. syyskuuta 2019 kello 23.54.


Ohessa 2 kotona tanssittavaa rivitanssipotpuria. 1. listan tanssivariaatiot ovat helpompia kuin toisen.\nalkeiskurssien videot: https://www.youtube.com/playlist?list=PL-_NJaBn6KdxYysnNc70OCeG5eqjqj0Lj\njatkokurssien videot: https://www.youtube.com/playlist?list=PL-_NJaBn6KdzuYEHHJ0nvNpc9PFU4cqyi\nHyvää ja tanssillista kesää!\nJatkossa näet jo etusivulla linkit uusiin rivitansseihin.\nNyt on etusivulta löydettävissä 2 uutta rivitanssia!\nAnja Friarin iloinen humppa-rivitanssi, Aina hauskaa olla pittää, on koreografioitu suomalaiseen kappaleeseen. Tanssi on moniosainen ja niinpä siinä on sopivasti haastetta 1 seinän tanssiksi! Humpan perusaskelta on kivasti varioitu.\nToinen uusi rivitanssi, Sambada Boogiewoo, on sekin tehty suomalaiseen kappaleeseen. Kaksosten, Hanna ja Laura Pitkäsen, koreografia on hauska ja musikaalinen. Kaksoset ovat yhdessä luoneet tanssin ja opettavat sen yhdessä!\nAloin tehdä näitä sivuja toukokuussa 2018 Topi Pudaksen kanssa. Kesällä 2018 teimme videoita eri paikoissa eteläisessä Suomessa ja suunnittelimme ja hahmottelimme sivuja. Topi oli mies kameran takana, ja seniorit ja rivitanssiohjaajat olivat kameran toisella puolella.\nAluksi emme olleet varmoja, miten nämä sivut rakennetaan, ja mitä asioita on tärkeää korostaa. Topin asenne oli rohkaiseva, mikä auttoi minua kehittämään ideoita ja ajatuksia teoiksi. Ilman jatkuvaa keskusteluamme emme olisi näin pitkällä. Kokonaisuus ja yksityiskohdat olivat tärkeitä. Kiitos kaikille mukana oleville! Ja erityisesti Topille.\nKeskustelimme myös senioritanssijoiden kanssa miettien, mikä on tärkeää heidän nähdä ja kuulla näillä sivuilla. Sivuston yksi tarkoitus onkin saada seniorit harrastamaan rivitanssia ja auttaa heitä harjoittelussa.\nTeimme videoita, minkä jälkeen teimme videoita yhä uudelleen. Jossain vaiheessa talvella 2019 aloin opetella itse kuvaamista ja editointia ja tein sitten kymmeniä videoita uudelleen.\nTämän ensimmäisen julkaisun jälkeen parikymmentä tanssia lisätään sivuille kesän aikana.\nÄlä epäröi ottaa yhteyttä, jos haluat kysyä jotain tai ehdottaa parannuksia.\nNäillä sivuilla voit löytää helppoja tansseja ja myös harjoitella niitä kanssamme. Löydät myös haastavia ja hyvin erityyppisiä rivitansseja, koska rivitanssi on avoin kaikille, riippumatta siitä, minkä ikäinen olet ja missä vaiheessa tanssimatkaa.\nOhjaajana voit myös saada kirjautumistiedot päästäksesi tähän sivustoon. Kirjautuneena voit nähdä muiden kirjautuneiden ohjaajien kurssitanssilistat ja saada vinkkejä siitä, mitä muualla opetetaan.\nToivon, että viihdyt näillä sivuilla ja löydät hyviä tansseja!


Sote-uudistus avaa loistavan mahdollisuuden innovatiivisille julkisille hankinnoille | Tekes\nSote-uudistus avaa loistavan mahdollisuuden innovatiivisille julkisille hankinnoille\nSuomessa käytetään julkisiin hankintoihin vuosittain noin 35 miljardia euroa. Hallitus asetti hallitusohjelmassa tavoitteeksi, että summasta käytettäisiin 5 prosenttia eli noin 1,7 miljardia euroa innovatiivisiin julkisiin hankintoihin. Tämä merkitsisi huimaa lisäystä suomalaisten yritysten innovaatiotoiminnan kasvuun ja kilpailukyvyn parantamiseen.\n”Sote-uudistus luo loistavan mahdollisuuden, jota meidän ei kannata jättää hyödyntämättä”, Tekesin pääjohtaja Pekka Soini sanoo.\n”Sote-uudistus tarjoaa valtiolle ja kunnille erinomaisen tilaisuuden luoda innovatiivisten julkisten hankintojen avulla hyviä palveluja, jotka käyvät kaupaksi myös kansainvälisillä markkinoilla”, hän täsmentää.\nInnovatiivisissa hankinnoissa kannustetaan toimittajia ja tilaajia tiiviiseen yhteistyöhön ja yhdistetään eri alojen osaamista jo palveluja suunniteltaessa. Näin tuottavuus paranee ja syntyy uusia palveluinnovaatioita ja palveluvientiä.\n”Oivallinen win-win-win -tilanne, jossa sekä julkinen hallinto, palvelujen tuottajat että palveluja käyttävät kansalaiset voittavat”, Pekka Soini sanoo.\nHyviä esimerkkejä digitaalisuuden hyödyntämisestä sosiaali- ja terveyspalveluissa ovat esimerkiksi etähoito, omahoito ja ikääntyvien ihmisten kotona asumista tukevat ratkaisut.\nEtähoito vähentää kustannuksia ja helpottaa ihmisten asiointia. Samalla henkilökohtaista hoitoa tarvitseville jää enemmän aikaa ja hoitoon pääsy nopeutuu, kun jonot pienenevät. Kaikki voittavat tässäkin.\nOman terveyden tarkkailu ja arviointi on entistä helpompaa digipalvelujen avulla. Omahoito on tärkeä tekijä ennalta ehkäisevässä toiminnassa. Omahoito pienentää myös jonoja ja keventää terveydenhuollon kuormitusta.\nTekes on edistänyt hankintaosaamista järjestämällä kuntien ja sairaanhoitopiirien johdolle ja hankintahenkilöstölle innovatiivisten julkisten hankintojen valmennusta. Hankintaosaamisen parantamisen lisäksi tarvitaan mekanismi, joka kokoaa ja jakaa kertynyttä osaamista, hyviä käytäntöjä ja ohjeita.


Vip Table - Sam's Comedy Club\nSam’s Comedy Clubille voi tehdä pöytävarauksia kaikkiin stand up -iltoihin. Vietätpä polttareita, pikkujouluja, synttäreitä tai asiakasiltaa, niin Vip Table tekee illanvietostasi nautinnollisen helppoa!\nVip Table –pöytävaraukseen sisältyy pääsylippujen lisäksi sisäänpääsy jonon ohi, eteispalvelumaksu, oma pöytä klubi-illan ajaksi, sekä mahdollisuus tilata juomat valmiiksi pöytään ennakkoon, joten seurueesi voi keskittyä hauskanpitoon. Varaa oma pöytäsi Lippupisteestä ja vietä naurettavan hauska ilta!\nVARAA VIP TABLE\nVip Table -liput on varattavissa vain Lippupisteen kautta. Jos haluat varata useamman pöydän, niin käytä Valitse paikkasi itse -välilehteä ja valikoi haluamasi pöydät (1-8) ostoskoriin.\nPöytään mahtuu maksimissaan 5 henkilöä, mutta lipun voi käyttää myös esimerkiksi kahdestaan.\nSisäänpääsy Vip Table -lipulla on jonon ohi, ja lippuun sisältyy maksimissaan viiden henkilön eteispalvelumaksu. Vip Table -lippu on pöytäkohtainen, ja toivommekin seurueen saapuvan yhdessä, sillä hostimme ohjaa seurueet pöytiinsä.\nJuomatilaukset tehdään ennakkoon osoitteesta info@apolloliveclub.fi. Tuotelistan hintoineen saa samasta osoitteesta. Ennakkotilaus tehdään pulloittain ja tilaukset on tehtävä vähintään vuorokautta aiemmin. Tilattaessa tulee ilmoittaa varatun pöydän numero (1-8), showpäivä, sekä tilaajan nimi. Ennakkotilaus toimitetaan pöytään, muut juomat tulee hakea tiskiltä.\nStand up show’n jälkeen samalla lipulla voi jäädä juhlimaan Apolloon.\nKaikki Vip Table -pöydät sijaitsevat Apollon alakerrassa. Salin kummallakin sivulla on neljä pöytää, joista kaikista on hyvä näkyvyys lavalle.


Potilaat tyytyväisiä hoitoon Leikkausnavigaattori kirurgian apuna - PDF\nPotilaat tyytyväisiä hoitoon Leikkausnavigaattori kirurgian apuna\nDownload "Potilaat tyytyväisiä hoitoon Leikkausnavigaattori kirurgian apuna"\n1 POHJOIS-POHJANMAAN SAIRAANHOITOPIIRI OULUN YLIOPISTOLLINEN SAIRAALA OULASKANKAAN SAIRAALA VISALAN SAIRAALA 5/2007 Potilaat tyytyväisiä hoitoon Leikkausnavigaattori kirurgian apuna\n2 Me pesemme puhdasta fiilistä työpaikallesi! Työnjohtajat/asiakaspalvelu Toimitusjohtaja Pesula OULUN KESKUSPESULA OY TEKSTIILIHUOLTOA YRITYKSILLE, YHTEISÖILLE JA LAITOKSILLE TOIMISTOKALUSTEIDEN AMMATTILAISELTA TYÖPISTEET KUNTOON! HÅG-tuoli TYÖTUOLIT TYÖPÖYDÄT MAPPIKAAPIT RULOKAAPIT NEUVOTTELUKALUSTEET VÄLISEINÄSERMIT SILKKIKASVIT Salli satulatuoli ISTUIN: Alusta 3 mm:n teräslevyä. Pehmuste joustavaa vaahtomuovia, päällys aitoa nahkaa, eri värejä. SÄÄTÖ: Kaasujousi, 3 eri pituutta. PYÖRÄT: Vaihtoehtoja kaikkiin tarpeisiin. VARUSTEET: Salli satulatuoliisi saat erilaisia, alkuperäisiä lisävarusteita eri käyttötarkoituksiin. TOIMISTOOSI KALUSTEET Oulun Yrityskalusto Oy:llä on Pohjois-Suomen suurimmat toimistokalusteiden näyttely- ja varastotilat, pinta-alaa yhteensä on m 2. Kalusteet toimitetaan suoraan varastosta. MONIPUOLINEN JA EDULLINEN Laajasta mallistosta löydät kunnon kalusteet. Asiantuntijamme auttavat mielellään valinnoissa ja suunnittelevat sinun yrityksellesi sopivan kokonaisuuden. HYVÄ TYÖPISTE TEHOSTAA TYÖNTEKOA Oulun Yrityskaluston ammattilaiset suunnittelevat ja asentavat työntekijoillesi toimiston jossa viihdytään ja pysytään kunnossa. Hyvin rakennetussa työpisteessä on mukava työskennellä ja työ sujuu tehokkaammin. Ergonomisuus ja viihtyvyys ovat suunnittelun lähtökohtia. Sähköpöytä MITTAUS- JA SUUNNITTELUPALVELU Suunnittelemme toimistosi kalustuksen kaikki neliöt tehokkaasti huomioiden. Suunnittelija tulee paikan päälle kuuntelemaan toiveesi ja ottamaan mitat. Saat veloituksettoman suunnitelman ja tarjouksen. ASENNUS- JA KULJETUSPALVELU Oulun Ytityskaluston asentajat kuljettavat ja asentavat kalusteet toimistoosi, kaikkialle Pohjois-Suomeen. KALUSTEET MITTOJEN MUKAAN Tarvittaessa Oulun Yrityskalusto Oy kalustaa toimistosi täysin erikoismittojen mukaan. Puusepät työstävät kalusteet ja erikokoiset määrämittaan laadukkaasti ja kustannustehokkaasti. LAADUKKAAT RABAMI- JA HÅG-TUOLIT Oulun Yrityskalusto Oy:n myymälässä on laaja valikoima ergonomisi tuoleja. Salli satulatuolissa selkä ja ryhti pysyy hyvänä. RABAMI- ja HÅG-tuolit saat heti mukaasi. RABAMI-tuoleilla on 5 vuoden takuu, HÅG-tuoleilla ja Salli satulatuolilla on 10 vuoden takuu. Maikkulan Yrityskylä, Haaransuonkuja 3, Oulu Puhelin (08) Fax (08)\n3 Kaarina Torppa, Hallintoylihoitaja Kun tämän lehden sisältöä vajaa kuukausi sitten suunniteltiin, pohdittiin toimitusneuvostossa sairaanhoitopiirin koulutustehtävän tärkeyttä. Sairaanhoitopiirihän huolehtii osaltaan terveydenhuollon lääkäri- ja muun terveysalan henkilöstön koulutuksesta yhteistyössä alueen yliopiston, ammattikorkeakoulun ja ammattiopiston kanssa. Osallistumalla lääkäri- ja terveydenhuollon opiskelijoiden koulutukseen sekä tuottamalla terveystieteellisen tutkimuksen avulla uutta tietoa pyrimme varmistamaan vaikuttavat ja ajanmukaiset erikoissairaanhoidon palvelut. Koulutus ja tutkimus ovat välittömässä yhteydessä erikoissairaanhoidon tärkeimpään tehtävään, potilaan hoitoon. Potilaan hyvän hoidon varmistaminen on sekä johdon että henkilöstön jokapäiväistä ja monipuolista työtä. Viime päivinä potilaan hoidon varmistaminen on saanut täysin uudet ja ennen kokemattomat piirteet. Tehy jätti lokakuun alussa työtaisteluvaroituksen ja ilmoitti työtaistelumallikseen hoitajien joukkoirtisanoutumisen. Vastaanotimme sairaanhoitopiirissämme viikolla 42 vajaan 1300 tehyläisen nimilistat joukkoirtisanoutumisista. Listoilla oli sairaanhoitajia, kätilöitä, laboratoriohoitajia, röntgenhoitajia, osastonhoitajia, apulaisosastonhoitajia, mielisairaanhoitajia, lastenhoitajia, suuhygienistejä ja lääkintävahtimestareita. Mikäli hoitajien irtisanoutumiset toteutuvat , vaikuttavat ne suoraan lasten ja aikuisten teho- ja syöpähoitoihin, leikkaus- ja anestesiatoimintaan, kirurgian vuodeosastohoitoon, synnytysten hoitoon, päivystykseen sekä laboratorio- ja röntgentoimintaan. Kiireellistä hoitoa tarvitsevien potilaiden hoidon järjestäminen on hoitajien irtisanoutumisista huolimatta sairaanhoitopiirin tehtävä. Niin valtakunnallisesti kuin alueellisesti tullaan tekemään kaikki mahdollinen, jotta kiireellistä hoitoa voitaisiin tarjota sitä tarvitseville. Nykymäärällisesti ja nykytasoisena hoitoa ei pystytä kuitenkaan tarjoamaan, ja potilasturvallisuus vaarantuisi vakavasti. Huoli koulutetun hoitohenkilöstön saatavuudesta ja riittävyydestä on ollut pitkään esillä eri yhteyksissä. Eräänä ratkaisuna kasvavaan hoidon tarpeeseen vastaamiseksi, on maamme hallitusohjelmaan kirjattu työperäisen maahanmuuton lisääminen. Julkisuudessa on käyty vilkastakin keskustelua siitä, kuinka potilaan hoitoa ei voi siirtää ulkomaille, kuten eräitä teollisuuden töitä on siirretty. Nyt olemme kuitenkin ajautuneet tilanteeseen, jossa sairaanhoitopiirit selvittelevät hoitajien joukkoirtisanoutumisten takia mm. vastasyntyneiden sydänleikkausten ja keskosten hoidon siirtoa naapurimaiden sairaaloihin. Hoitajien joukkoirtisanoutumisia on mediassa luonnehdittu surulliseksi, kovaksi, vakavaksi ja ennen kokemattomaksi työtaistelutoimenpiteeksi. Se on näitä kaikkea ja lisäksi paljon muuta. Neuvottelut työmarkkinakiistan osapuolten välillä ovat käynnistyneet ja jatkuvat tiiviisti. Valtakunnansovittelijan esityksestä on työministeriö määrännyt sovittelulautakunnan sovittelemaan työriitaa. Kaikkien kannalta olisi ensiarvoisen tärkeää, että Kunnallinen työmarkkinalaitos ja Tehy saavuttavat neuvotteluissa molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisun ennen Potilaat, kenties myös sinä ja minä, tarvitsevat näitä erikoissairaanhoidon palveluita, joihin nyt kohdistuu vakava uhka. Tämä vakava tilanne korostaa sitä, kuinka potilaan hoidossa tulee yhdistyä niin lääketieteellinen kuin hoitotyön osaaminen kaikissa olosuhteissa. Oulu\n4 sisältö Pääkirjoitus Hoidon sykettä vuorokauden ympäri OYS:n osastolla 4 8 Potilas: Kotiin osastolta syöpäleikkauksen jälkeen 9 Potilaat ovat tyytyväisiä PPSHP:n sairaaloissa saamaansa hoitoon 10 Kyösti Oikarinen: Seudullisten sosiaali- ja terveyspalvelujen puolestapuhuja 12 Säännöllinen niskalihasten harjoittelu tehoaa niskakipuihin 15 Hallinto- ja kuntaministeri Kiviniemi: PARAS-hanke etenee puitelain mukaisesti 16 Leikkausnavigaattorin avulla entistä vaikuttavampaa ja turvallisempaa kirurgiaa 18 Oi muistatko vielä sen virren... Virsien merkitys diakonisessa hoitotyössä 20 Väinö Juntunen korjaa laitteet vaikka pyhänä 22 Tuula tuli Tromssan ja Lofoottien kautta OYS:n lastenneurolle 23 Olin aina halunnut sairaalaan töihin 24 Ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot osana suomalaista koulutusjärjestelmää 25 Äidinmaidossa on valmiit vasta-aineet tautien tuhoamiseksi 26 Potilaiden ja vierailijoiden tupakointi kielletään v alusta 28 Keskosena syntyminen jättää jälkensä sydämeen ja kuuloaivokuoreen 30 Vapaa-aika: Lasista muotoutuu koruja ja lahjaesineitä lasitaidekurssilla 33 Sydäntutkimuksen suurpalkinto Antero Kesäniemelle 34 Lisbetti 30 LÄÄKETIETEELLISET ARTIKKELIT TARKASTETTU Kansi: Syksyn väriloistetta Paratiisikurun liepeillä Saariselällä. (Kuva: Olavi Määttä) 4\n5 O sasto 4 TEKSTI JA KUVA: OLAVI MÄÄTTÄ Hoidon sykettä vuorokauden ympäri OYS:n osastolla 4 Osastonylilääkäri Pekka Hellström yhdessä sairaalalääkäri Hanna Ronkaisen ja urologi Jani Kuisman kanssa päiväkierrolla. Potilaana on samana päivänä kotiin siirtyvä Antero Komu. Merkittävä osa OYS:n osasto 4:n arkea on potilaiden kuljetus osastolta leikkaukseen tai muuhun toimenpiteeseen urologian leikkaussaliin ja takaisin. Osaston potilaat vaihtuvat tavanomaista tiuhempaan. Vaihto on klinikan suurin. Seurasimme osastolla hoitotyön sykettä torstaina 11. lokakuuta. OYS:N 26-paikkaisessa osasto 4:ssä hoidetaan pääasiassa urologisia potilaita. Jonkin verran on myös yleiskirurgisia potilaita, lähinnä kilpirauhaspotilaita, ja yön yli osastohoidossa olevia lyhythoitoisen kirurgian (Lyhki) potilaita. Osaston päivävuoro käynnistyy aamuseitsemältä. Osastonhoitaja Tarja Lipponen tulee töihin jo sitä ennen ja ottaa yököltä raportin yön tapahtumista yhdessä perushoitaja Helena Veijolan kanssa. Kello 7.15 pikaisessa aamuraportissa Lipposen kanssa istuvat sairaanhoitaja Katja Parkkinen ja harjoittelija Kati Mannermaa. Lipponen on ollut työssä urologisella osastolla yli 27 vuotta ja sitä ennen muilla osastoilla. Osastonhoitajana hän on ollut seitsemisen vuotta. Normaali työpäivä näyttää 5\n6 olevan edessä. Aina tässä on kiirettä, Lipponen toteaa. Potilaiden tilanne ja asiat käydään läpi. Joku on ollut yön yli heräämössä, kun iltahoitaja ei hengityskatkojen vuoksi ollut halunnut hakea häntä osastolle yöksi. Yksi potilas on lähes sokea, joten hän tarvitsee erityistä apua. Yksi siirtyy kahdeksan päivän olon jälkeen Lapin keskussairaalaan, jossa jatkohoitopaikka on jo valmiina jne. Kotiutuksia on edessä. Mitään erityistä ei ollut yön aikana tapahtunut. Heti aamusta käy selväksi, etteivät osaston 26 potilaspaikkaa riitä kaikille. Tulevista osa joudutaan sijoittamaan ylipaikoille aulakäytävän perälle. Kaikki paikat ovat käytössä aamusta lähtien. Päivällä tulee kymmenen potilasta lisää. Toimenpiteitä tehdään kahdeksalle potilaalle. Kaikki toimenpiteet tehdään muualla kuin osastolla, joten potilassänkyjen kärräämistä riittää. Edessä potilailla on toimenpiteitä, kuten mm. eturauhasen poisto syövän vuoksi. Endoskooppisessa urologiassa virtsaputken kautta tehdään toimenpiteitä, höylätään eturauhasta, virtsarakkoa, tähystetään virtsajohtimia, laitetaan sinne stenttejä jne. Ne ovat suhteellisen keveitä ja noin tunnin kestäviä toimenpiteitä. Lipponen selventää, että niitä voidaan tehdä 5 6 päivässä yhdessä leikkaussalissa. Edessä ovat myös kahden kilpirauhaspotilaan leikkaukset. Hoitajien tehtäviin kuuluu potilaiden siirrot toimenpiteisiin ja takaisin. Viedessään he antavat raportin potilaasta vastaanottavalle hoitajalle. Röntgeniin potilaat kuljettaa lääkintävahtimestari. Kuljettaminen on voimille käypää varsinkin, jos ei osaa siirtää ja kääntää sänkyä oikealla tekniikalla, Lipponen selventää. Aamuraportin jälkeen potilaat saavat lääkkeensä. Puoli kahdeksalta osastonhoitaja kiirehtii hakemaan potilaan heräämöstä. Potilaiden päivittäinen vaihtuvuus on tällä osastolla tavanomaista suurempaa, mikä sitoo myös henkilökuntaa. Esimerkiksi apulaisosastonhoitaja Kristiina Leskisen työvuoro kuluu osastolle tulevien potilaiden haastattelussa. Joukossa on myös muutama heräämöstä tuleva lyhkipotilas. Päivävuorossa (klo 7 15) välittömässä potilastyössä on kuusi hoitajaa, kun apulaisosastonhoitajan aika menee haastatteluihin. Iltavuorossa (klo ) on neljä hoitajaa ja yövuorossa (klo ) kaksi sairaanhoitajaa. Aamupesulla potilaat käyvät pitkin aamua. Leikkaukseen menijät käyvät suihkussa ennen leikkausta. Huonokuntoisia potilaita autetaan. Kahdeksan tienoilla osastolle saapuu suuri lääkäriopiskelijaryhmä apulaisopettaja Erkki Ollikkalan johdolla. On menossa 3. vuoden kandidaattien opetuskierto. Ryhmässä opettajan johdolla käydään läpi potilaiden kanssa asioita. Ensimmäinen kliininen vuosi on menossa ja samalla ensimmäinen kosketus kliinisen työn arkeen. Ryhmä Sairaanhoitaja Tuula Heikkinen lähtee viemään potilasta leikkaussaliin. Aamuraportti pikaisesti, osastonhoitaja Tarja Lipposen kanssa sairaanhoitaja Katja Parkkinen (oik.) ja harjoittelija Kati Mannermaa (vasemm.). 6\n7 Apulaisylilääkäri Heikki Kiviniemi tarkistaa potilaan tietoja. paneutuu muutamien potilaiden tilanteeseen niin, että potilaat vuorollaan ovat myös paikalla ryhmän jututettavina. Aamiainen on jaossa: puuroa, kahvia, teetä, maitoa, leipää ja appelsiinin palasia tällä kertaa. Kello 8.20 osastonylilääkäri Pekka Hellström kiirehtii paikalle yhdessä sairaalalääkäri Hanna Ronkaisen ja urologi Jani Kuisman kanssa. Alkaa urologisten potilaiden lääkärikierto, johon osallistuvat myös sairaanhoitajat omien potilaittensa osalta. Samaan aikaan apulaisylilääkäri Heikki Kiviniemi kiertää katsomassa kilpirauhaspotilaat. Lääkärit kirjoittavat kierrolla tietokoneelle hoitosuunnitelmaan liittyvät määräykset. Jo kierron aikana osastonsihteeri Jutta Holappa Sairaala-apulainen Eeva Keränen jakaa lounasannoksia. pääsee tarkastelemaan määräyksiä, varaamaan aikoja ja tilaamaan tutkimuksia. Kello 8.40 tuodaan eilen leikattu potilas heräämöstä ja viedään saliin kaksi potilasta. Potilaiden kotiutuksiin päästään puolenpäivän jälkeen. Viisi potilasta kotiutetaan päivän aikana, yksi siirtyy Lapin keskussairaalaan jatkohoitoon ja yksi Nivalan terveyskeskukseen toipumaan. Kotiutuvien ja jatkohoitoon siirtyvien potilaiden osalta hoitajat tekevät potilaan hoitotyön yhteenvedon ja liittävät mukaan lääkehoidon yhteenvedon. Lounas tarjotaan kello Samalla jaetaan välipalapullat. Potilaat saavat halutessaan keittää kahvia päiväsalissa. Kello 14 päiväraportissa tiedot siirretään iltavuorolaisille. Sitä ennen on mitattu kuumeita, verenpaineita, saturaatioita yms. Lääkkeet jaetaan kello 16 maissa. Päivällinen tulee tuntia myöhemmin. Iltapalaksi puoli kahdeksalta tuodaan teetä ja voileipää. Iltalääkkeet jaetaan kello 20 ennen yöhoitajien raporttia. Samalla potilaita tarvittaessa Apulaisosastonhoitaja Kristiina Leskinen ja sairaanhoitajaopiskelija Jenni Viittaniemi (vasemm.) haastattelevat uutta potilasta Katriina Tyhtilää. Viittaniemellä on menossa kolmas viikko kuuden viikon harjoittelujaksostaan. 7\n8 autetaan, pyyhitään selkää, pestään hampaita, laitetaan sänkyä, vaihdetaan tarvittaessa lakanaa, annetaan tarvittaessa kipu- tai unilääkettä. Iltavuorossa päivystävä urologi Peter Alas tekee vielä iltakierron potilaiden luona. Työpäivänsä päätteeksi aamu- ja iltavuorolaiset hoitajat laativat potilaistaan hoitoisuusluokitusarvioinnin sairaalan tilastointia varten. Yövuoro aloittaa kello Osasto hiljenee, mutta ei ole hiljainen yöaikaankaan. Kun tehdään isoja leikkauksia, potilaat ovat tipoissa ja kipupumpuissa. Heitä täytyy seurata ja valvoa. On potilaita, jotka ovat sekavia ja levottomia ja heitä pitää pitää silmällä yölläkin. Ei tällaisella osastolla ole koskaan hiljaisuutta, Lipponen sanoo. Osastonsihteeri Jutta Holappa laittaa kotiutettavien paperit järjestykseen. TEKSTI JA KUVA: OLAVI MÄÄTTÄ Kotiin osastolta syöpäleikkauksen jälkeen PATTIJOKINEN ANTERO KOMU on ollut isossa virtsarakon leikkauksessa. 11 päivää osastolla 4 viipynyt Komu sai osastonylilääkäri Pekka Hellströmiltä luvan lähteä kotiin. Takana on syövän radikaalileikkaus. Näyttäisi siltä, ettei syöpä ole levinnyt, joten se on nyt saatu poistetuksi. Leikkauksen yhteydessä hänelle laitettiin avanne, jonka kanssa on nyt ruvettava elämään. On tämä nyt tosi hyvin mennyt. Rehkimistä pitää välttää, että haava paranee myös sisältä. Kyllä nyt suppilovahveroiden kerääminen on syytä antaa muille, Hellström huomauttaa hänelle, intohimoiselle sienestäjälle. Kontrollikäynnille poliklinikalle pitää tulla 1,5 kuukauden päästä. 8 Komun verenpaine- ja sokerilääkitys ovat olleet tauolla leikkauksen ja siitä toipumisen ajan. Komu kertoo eläneensä vaivan kanssa lähes vuoden päivät. Ensin hän kävi tutkimuksissa Raahessa, minkä jälkeen on kertynyt kymmenen käyntiä OYS:ssa. Välillä on ollut tarkastusta ja välillä höyläystä. On ollut ainakin kolme höyläystä. Laatuluokka on ollut pahin mahdollinen, hän kertoo. Lääkäri oli sitä mieltä, että parempi leikata etuajassa, että syöpä saadaan varmasti pois. Haluttiin, että elämän laatu saadaan paremmaksi. Oli se hyvä, että lähdettiin tekemään iso leikkaus näin etukäteen eikä jääty odottamaan, kun se rakkosyöpä on kova uusimaan. Kyllähän sitä hoidettiin, mutta se aina vain uusi. Nyt se ei enää pysty uusimaan. Kontrollissa tulen varmaankin käymään vuosittain koko loppuelämäni ajan. Komu kertoo saaneensa hyvin tietoa avanteen kanssa elämisestä. Sen pitäisi olla vaivaton, kunhan oppii vain sen hyväksymään. Antero Komu istuu tässä vielä sairaalan vaatteissa. Ihan hyvä palvelu täällä on ollut täysihoidossa, hän kiittelee osaston henkilökuntaa. Ylipainostakin on ollut puhetta. Minun olisi hyvä saada mahdollisimman pian laskettua painoa parikymmentä kiloa. Olen siinä jonkin verran onnistunutkin. Omalääkärin kanssa sitten katsotaan, miten lääkkeiden ottoa jatketaan, Komu sanoo.\n9 T yytyväisyys Potilaat ovat tyytyväisiä PPSHP:n sairaaloissa saamaansa hoitoon Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin sairaaloissa (Oulun yliopistollinen sairaala, Oulaskankaan sairaala ja Visalan sairaala) hankitaan tietoa potilaiden tyytyväisyydestä tutkimukseen ja hoitoon säännöllisesti eri palautekanavien kautta. Vuorovuosin tehdään asiakastyytyväisyystutkimukset vuodeosastoilla ja poliklinikoilla hoidetuille potilaille. Nyt tehty asiakastyytyväisyystutkimus kohdistui vuodeosastopotilaisiin. Kyselyyn osallistui 1837 potilasta. Tuloksia verrataan myös Stakesista saatuun valtakunnalliseen vertailuaineistoon sekä organisaatioon, joka keräsi valtakunnallisessa aineistossa eniten erinomaisia arvosanoja. Vuonna 2006 se oli Oulaskankaan sairaala. Tulokset kertovat potilaiden olevan tyytyväisiä vuodeosastoilla saamaansa palveluun. Tyytyväisyyttä selvitettiin 24 kysymyksellä käyttäen arviointiasteikkoa 1 (erittäin huono) 5 (erinomainen). Erinomaisten arvosanojen (5) perusteella PPSHP:n tulokset olivat valtakunnallista tasoa tai sitä hieman korkeammat. Kysymykseen Miten paljon saamanne hoito auttoi teitä? vastasi 47,2 % potilasta erinomaisesti ja 42,4 % hyvin Sekä lääkäreiltä että hoitajilta saamansa kohtelun ja heidän ammattitaitonsa potilaat arvioivat korkeimmille sijoille (keskiarvot 4,56 4,41). Korkeimmalle arvostettiin potilaiden hoitajilta saama kohtelu. Tyytyväisiä oltiin myös hoitoa tukevien yksiköiden henkilökunnan toimintaan. Sairaalarakennusta, hoitoosaston tiloja ja niiden levollisuutta piti yli puolet vastaajista joko erinomaisena tai hyvänä. Osastolle tuloon liittyvät toiminnot ylsivät valtakunnallisen vertailuaineiston tasolle saaden keskiarvon 4,08. Sairaaloiden kaikissa yksiköissä kerätään myös jatkuvaa potilaspalautetta. Jatkuvan potilaspalautteen kautta yksiköt saavat tietoa asioista, joihin voidaan usein myös vaikuttaa nopeasti potilasta antoi palautetta tätä kautta. Niissä oli myönteisiä kokemuksia 2200, kielteisiä 900 ja kehittämisehdotuksia 400. Asiakkailla on mahdollisuus antaa palautetta myös sairaanhoitopiirin www-sivujen kautta. Kysymykset kohdistuivat osastolle tuloon, päivittäiseen hoitoon, tiedon saantiin, hoitajien toimintaan, lääkäreiden toimintaan, muun sairaalahenkilökunnan toimintaan, osaston viihtyvyyteen, kotiuttamiseen ja hoidon arviointiin. Potilastyytyväisyyskyselyjen lisäksi PPSHP:n alueen terveyskeskuksilta kysytään vuosittain arviota OYS:n palvelukyvystä. Kysymyksillä selvitetään lääketieteellisen toiminnan laatua, palvelujen saatavuutta, yhteistyön toimivuutta, hoitopalautetta, täydennyskoulutusta, konsultaatiotoimintaa ja raportointia. Vastausten perusteella OYS:n nähdään suoriutuvan hyvin perustehtävästään. Potilaan hoitoon liittyvässä tiedonvälityksessä hoidon eri vaiheissa koettiin olevan edelleen parantamisen tarvetta. Vastausten perusteella OYS:n palveluihin oltiin yleensä tyytyväisiä. Erikoisalojen välillä oli kuitenkin huomattaviakin eroja. Myös lääkäreiden ja hoitajien näkemykset erikoisalojen palvelujen laadusta poikkesivat toisistaan. Palvelujen saatavuuteen, yhteistyön toimivuuteen ja OYS:n hoitopalautteisiin hoitajat olivat lääkäreitä tyytyväisempiä. OYS:n merkitykseen täydennyskouluttajana ja suoraan konsultaatiopalveluun puolestaan lääkärit esittivät hoitajia suurempaa tyytyväisyyttä. Vertailu edelliseen vuoteen osoitti, että lääkäreiden tyytyväisyys OYS:n palvelukykyyn oli vähentynyt ja hoitajien puolestaan lisääntynyt. Lisäksi avoimilla kysymyksillä kartoitettiin, missä asioissa OYS on onnistunut, mitä ongelmia on, yhteistyön sujuvuutta ja kehittämisehdotuksia. Vastauksissa OYS sai kiitosta perustehtävänsä hoidosta. Tyytyväisiä oltiin myös parantuneeseen tiedonvälitykseen, raportointiin ja koulutusyhteistyöhön. Ongelmia koet tiin olevan erityisesti potilaan hoitoon liittyvässä tiedonvälityksessä hoidon eri vaiheissa ja yhteistyössä. Raporttien luettavuuden parantamiseksi toivottiin mm. tiivistettyä grafiikkaa. Terveyskeskuslääkärit kokivat ongelmalliseksi koulutukseen pääsyn arkityöltään. Parannuksena ehdotettiin mm. videokoulutuk sen lisäämistä ja luentomonisteiden lähettämistä terveyskeskuk siin. TEKSTI JA KUVAT: OLAVI MÄÄTTÄ 9\n10 TEKSTI JA KUVA: OLAVI MÄÄTTÄ Seudullisten sosiaali- ja terveyspalvelujen puolestapuhuja Meillä on paljon isoja haasteita Oulun kaupungin ja koko seudun terveydenhuollossa. Toivoisin voivani saattaa oikeita ihmisiä keskustelemaan niistä ja tekemään hyviä konkreettisia päätöksiä. Näin sanoo Oulun kaupunginvaltuustoa ja seutuvaltuustoa luotsaava Oulun yliopistollisen sairaalan ylihammaslääkäri ja suu- ja leukakirurgian professori Kyösti Oikarinen. NÄISTÄ isoista ongelmista hän nostaa esille Oulun omalääkärijärjestelmän vaikeudet ja tilaaja-tuottaja mallin sisäänajon sekä hoiva- ja palvelukotipaikkojen vähäisyyden väestön ikääntyessä. Sosiaali- ja terveyspalvelut pitäisi järjestää Oulun alueella seudullisesti niin, ettei ole pakkoa kuntaliitoksiin. OYS:ssa on edelleenkin paljon potilaita, joiden oikea paikka on kaupunginsairaala. Siellä on puolestaan potilaita, joiden oikea paikka on hoivakoti ja hoivalla on potilaita, joiden oikea paikka on alemman taso palvelukoti. Osa heistä pärjäisi kotonakin, jos kotisairaanhoito, kotihoito, olisi tehokkaampaa, Oikarinen sanoo. Hän muistuttaa, että kaupunki pystyi lisäämään hoivapaikkoja ostamalla niitä mm. Päivärinteeltä Mikevasta. Tilanne on taas tukkeutunut. Rajakylän hoivakodin saamista on nopeutettu vuodella. Omatuotantoinen hoivapaikkojen lisääminen on hidasta. Ulkopuoliset ostot ovat edelleenkin mahdollisia. 10 Oikarinen korostaa, että Oulussa ollaan suurin piirtein linjassa, miten paljon tietyn ikäisestä väestöstä asuu kotona. Ehkäpä tulevaisuudessa kotona tapahtuva hoito on mahdollista entistäkin huonokuntoisemmille. Se tarkoittaisi mm. Caritas-tyyppisten palvelutalojen pystyttämistä ja tietoteknisten ratkaisujen hyödyntämistä. Oulun perusterveydenhuollon omalääkärijärjestelmä on Oikarisen mielestä nykymuodossa aikansa elänyt. Omalääkärin väestövastuut ovat liian laajat, täyttämättömät vakanssit ja kokeneiden lääkäreiden puute kasvattavat väestövastuun kohtuuttoman suureksi, suuremmaksi kuin oli suunniteltu. Väestövastuun voisi säilyttää kattamaan ne ryhmät, jotka tarvitsevat runsaasti terveydenhoitoa, kuten vanhukset, psykiatriset potilaat, diabeetikot, muistihäiriöpotilaat jne. Läpikulkupoliklinikkaa voisi hoitaa vaikka ulkoistetun lääkärifi rman kautta. Tilaaja-tuottaja mallia hän pitää periaatteessa hyvänä sen läpinäkyvyyden vuoksi. Riski on, että sitä hoidetaan kuin teknistä tointa, kuin bulkkituotantoa, vaikka kyse on ihmisten hoitamisesta. Pitkälle vedetty tilaajatuottaja malli toimii enemmän taloudellisista kuin laatulähtökohdista. Kunnat kokevat, että niiden omistajaohjaus erikoissairaanhoitoon on liian vähäistä. Olen koettanut sanoa, että erikoissairaanhoito on tiukasti lain suojaama ja se antaa raamit kuntien perusterveydenhuollolle. Kyllä siinä syntyy epäluuloa, kun on toisaalta paljon sairauksia ja hoitomahdollisuuksia ja toisaalta kuntamaksaja antaa avoimen valtakirjan sairaanhoitopiirille. Toivoisin, että ao. tahot olisivat entistä enemmän partnereita. On kysymys samojen potilaiden hoidon järjestämisestä vain niissä paikoissa, joissa se on järkevintä tauti ja potilaan yleistila huomioiden. Yksi Oikarisen lempiaihe on keinotekoisen portaan madaltaminen perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon väliltä. Onhan se täysin keinotekoista, kun julkisen toimijan toimesta samaa ihmistä hoidetaan samassa kaupungissa kahdessa eri organisaatiossa. Hän korostaa, että mitä kokeneempia ja mitä paremmin potilaansa tuntevia lääkärit ovat, sitä enemmän he uskaltavat tehdä päätöksiä, että potilaan tilaa seurataan vain kotona ja tehdään vähemmän kalliita hoitoratkaisuja. Mitä huonommin he tuntevat potilaansa ja mitä nopeampi on kierto, sitä herkemmin potilas päätetään lähettää erikoissairaanhoitoon niin, että ollaan herkästi erikoissairaanhoidon kierteessä. Seula vuotaa. Kaupunki haluaisi, että olisi enemmän omistajaohjausta että tätä vuotoa voisi kontrolloida, mutta lainsäädäntö estää sen. Terveydenhuollossa lääkärillä on oikeus, mahdollisuus ja velvollisuuskin päättää potilaan hoidosta. Lääkärin ei pidä siinä miettiä, mitä hoito maksaa. Enemmän valtion ohjausta palvelurakenteisiin Kuntien palvelurakenneuudistus näyttää Oikarisen mukaan menevän sekavaksi. Valtioneuvoston olisi pitänyt ohjata hanketta nykyistä\n11 denhuollossa voidaan toimia potilas- eikä organisaatiolähtöisesti. Sisällöstä ei tietoa. Oletan, että siinä katsotaan uudelleen sairaanhoitopiirien ja kuntien roolit. Ehkä isojen ja kalliiden hoitojen maksajan (kunnat / valtio) rooli tarkastellaan uudelleen ja katsotaan myös asiakkaiden vastuu. Nyt pitäisi määrittää, mitkä sosiaali- ja terveyspalvelut meille julkisesti järjestetään. Toivoisin, on, että samalla Kansanterveys- ja erikoissairaanhoitolain yhdistämisessä ollaan Oikarisen mielestä menossa hyvään suuntaan. Uudistuksen jälkeen suomalaisessa terveykatsottaisiin yliopistosairaaloiden ja keskussairaaloiden työnjakoa erityisesti omalla Erva-alueella. Potilaiden hoidon laadun, osaamisen tason ylläpitämisen ja kustannusten kannalta tärkeätä, että keskitytään. Harvinaisten hoitojen osaamista ja varsinkaan välineistöä ei kannata pitää yllä kovin monessa paikassa tässä maassa. Siinäkin pitäisi pystyä epäitsekkäästi katsomaan asioita koko maan eikä vain oman sairaalan kannalta. Kyösti Oikarinen Valtioneuvoston olisi pitänyt ohjata palvelurakenneuudistusta nykyistä enemmän. Toivon, että sitä tapahtuisi vieläkin, kun valtio on tutustunut kuntien moninaisiin vastauksiin, sanoo Oulun kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, ylihammaslääkäri, professori Kyösti Oikarinen. enemmän. Toivon, että ohjausta vieläkin tapahtuisi, kun valtio on tutustunut kuntien moninaisiin vastauksiin. Oulun seudulla on käynnistymässä yhteistoimintaa, jonka seurantaryhmän puheenjohtajaksi Oikarinen on valittu. Oulunsalolla on sopimus sairaanhoitopiirin kanssa, Ouluun päin katsova Yli-Ii on tulossa ryhmään kuntaliitosneuvottelujen takia. Samaan aikaan useilla kunnilla on monenlaisia verkkoja vedessä. Ne saattavat tuoda neuvotteluihin ylimääräisiä elementtejä. On epäselvää, kuinka sitoutuneita kunnat ovat kehittämään seudullista yhteistyörakennetta. Vaikka en vastusta kuntaliitoksia, näen, että kuntien pitää päättää siitä itse ja sieltä pitää tulla asiaan selvä viesti, Oikarinen sanoo. Palvelut olisi viisasta järjestää seudullisesti niin, ettei olisi pakkoa kuntaliitoksiin. Oulun ja kuntien kesken pitäisi löytää sosiaali- ja terveyspuolen palveluissa kaikille kelpaava ratkaisu. Yksittäisten kuntien pitäisi häivyttää itsekkäitä piirteitä. Vastuut uusiksi lakimuutoksessa Synt , Muhos Suu- ja leukakirurgian professori, OYS:n ylihammaslääkäri Oulun kaupunginvaltuuston ja Oulun seudun seutuvaltuuston puheenjohtaja Suomen Hammaslääkäriseura Apollonian pj Tutkijoiden ja kansanedustajien seuran (Tutkas) vpj 2003 Oulun yliopiston hammaslääketieteen laitoksen johtaja Hammaslääketieteen lisensiaatti, Turku 1978 Hammaslääketieteen tohtori, 1987, Oulu Professorin pätevyys Helsingin, Uumajan, Oulun ja Kuwaitin yliopistoissa MUHOKSEN KYLMÄ- LÄNKYLÄLTÄ lähtenyt Kyösti Oikarinen koki poliittisen heräämisensä toimiessaan professorina Kuwaitissa ( ). Eduskuntavaaleissa hän jäi rannalle, mutta saavutti sitten muhkean kannatuksen kunnallisvaaleissa Nostettuaan oululaista profi iliaan kaupungin kulttuurilautakunnan vetäjänä hänet valittiin loppukesästä Oulun ykkösluottamushenkilöksi, kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi. Kunnallispolitiikka on Oikariselle kohtalaisen uusi alue. Sen sijaan hänellä on vahva järjestökokemus lähtien jo kouluajoilta ja toiminnasta 4H-piirissä. Järjestöpaikka löytyi kouluneuvostossa, ylioppilaskunnasta ja hammaslääkäriopiskelijain kansainvälisestä järjestöstä sekä myöhemmin Hammaslääkäriliitosta ja alan tiedejärjestöstä (Hammaslääkäriseura), jonka hallituksessa ja puheenjohtajistossa hän on ollut pitkään. Hän toimii pohjoismaisen suu- ja leukakirurgiyhdistyksen puheenjohtajana. Keskustalainen yhteiskunnallinen aktiivisuus on verissä myös hänen veljillään ja siskollaan. Raili-sisko (Klaavu) istuu Raahen kaupunginvaltuustossa ja edesmennyt Veikko toimi Kempeleen kunnanjohtajana. Matilla ja OYS: ssa työskentelevällä Aarnella on niinikään kertynyt kosolti erilaisia poliittisia ja järjestötehtäviä. Kyösti Oikarinen sanoo paneutuvansa analyyttisesti asioihin. Erilaista tietoa ja niiden taustoja hän on oppinut suodattamaan tiedemiehen kokemuksella ja vakavuudella. Hän ei ole asioiden runnoja. Olen oppinut kuuntelemaan poliitikkojen puheita niin, että alan ymmärtää, milloin asian taustalta tulee esille puhujan poliittinen agenda. 11\n12 Niskan lihasharjoitteet toteutettiin sekä kaulan että niskan lihaksille. Kuvan liikkeessä vartaloa taivutetaan eteenpäin ja selän sekä niskan asento pidetään ryhdikkäänä lihaksia jännittäen. Säännöllinen niskalihasten harjoittelu tehoaa niskakipuihin ASLAK-kuntoutuskurssien yhteydessä toteutetussa tutkimuksessa toimistotyöntekijöiden niskakivut vähenivät puoleen, kun he tekivät kolmesti viikossa vahvistavia niskaharjoitteita. Eniten harjoittelusta hyötyivät ne toimistotyöntekijät, joiden niskakipu oli tutkimuksen alussa voimakkain. Kansainvälistä tunnustusta saaneessa tutkimuksessa selvitettiin kroonisia niskakipuja ja työkyvyttömyyttä vähentävän harjoittelun annos-vastesuhdetta vuotiailla toimistotyötä tekevillä naisilla. He toteuttivat vahvistavia niskaharjoitteita vuoden ajan. Niskakivut ovat selkäkipujen ohella yleisin lääkärikäyntejä aiheuttava tuki- ja liikuntaelinsairaus erityisesti naisilla. Kelan tukemien ASLAK-kuntoutuskurssien tarkoituksena on parantaa työkykyä, kun vajaakuntoisuutta ennakoivia oireita on jo havaittavissa. Tutkimuksessa oli mukana 180 ASLAK-kuntoutuskurssien tapaisille tutkimuskursseille osallistunutta toimistotyötä tekevää naista. Osa tutkittavista harjoitteli erityisten niskalihaksia vahvistavien harjoitteiden ja osa kevyiden käsipainoharjoitteiden avulla. Tutkimuksessa oli mukana myös vertailuryhmä, joka toteutti venyttelyohjelmaa. Tehokas annos niskan alueen lihasharjoitteita oli kolme harjoituskertaa viikossa minuuttia kerrallaan. Kaikkien kolmesti viikossa harjoitelleiden kivut vähenivät. Kerran tai kahdesti viikossa harjoitelleista kivut vähenivät osalla. Säännöllinen harjoittelu vähensi myös toimintakyvyn rajoituksia noin puoleen alkuperäisestä. Harjoittelu vahvisti lisäksi merkittävästi niskalihasten voimaa. Niskakivut ja toimintakyvyn rajoitukset vähenivät merkittävästi sekä niillä, jotka tekivät niskalihaksia vahvistavia liikkeitä että kevyempää käsipainoharjoittelua toteuttaneilla toimistotyöntekijöillä. Vaikutus oli selkein erityisiä niskaharjoitteita tehneillä työntekijöillä, ja heille riitti lyhyempi 40 minuutin harjoittelu kerrallaan. Sen sijaan kevyttä käsipainoharjoittelua vaadittiin tunti kerrallaan. - Niskan lihaksia vahvistavat, työasentoa jäljittelevät voimaharjoitteet antavat kuntoutusalan ammattilaisille uuden hyödyllisen työvälineen perinteisen käsipainoharjoittelun tueksi. Niskalihasten voimaharjoittelu tulisikin lisätä ASLAK-kuntoutuskurssien ja fysikaalisten hoitolaitosten jokapäiväiseksi työvälineeksi tehostamaan kroonisten niskakipujen kuntoutusta, sanoo tutkija Riku Nikander UKK-instituutista. 12\n13 Nordea Pankki Suomi Oyj PIRISTÄVÄT TEATTERIKYLVYT TEATTERINAUTINTOJA KAHDELLE alk. 71,- hlö/yö TEATTERIPAKETTI RYHMILLE (min. 11 hlöä) alk. 56,- hlö/yö Sis. majoituksen kahden hengen huoneessa, trooppisen kylpylän vapaan käytön, buffet-aamiaiset ja teatteriliput puhenäytelmään. Varaukset ja lisää kylpyläpaketteja tai 10 IHANAA RANTASIPI-LOMAKOHDETTA, TÄSSÄ NIISTÄ YKSI: KYLPYLÄHOTELLI RANTASIPI TROPICLANDIA, Lemmenpolku 3, Vaasa puh , fax , Keskitä pankkiasiasi meille saat etuja! Kun keskität asiointisi Nordeaan, saat monia rahanarvoisia etuja ja alennuksia Etuohjelman Kanta- tai Avainasiakkaana. Tervetuloa omaan Nordean konttoriisi kuulemaan lisää! Teemme sen mahdolliseksi KETJU YKSILÖLLISIÄ OMALEIMAISIA HOTELLEJA Oulun seudun konttorit nordea.fi A Whealth julkisti potilastietojen kirjaamisjärjestelmän Tervetuloa asumaan Oulun Medikiinteistöt Oy:n vuokra-asuntoihin! Katso netistä vapaana olevat asunnot! Oulun Medikiinteistöt Oy Sairaalanrinne 9 J OULU TOIMISTOMME PALVELEE: MA PE klo , WHealth Oy on kehittänyt WALAS-nimisen järjestelmän, jonka avulla hoitohenkilökunta voi kirjata, tallettaa ja selata potilaalle tehtyjen mittausten tuloksia. Mitatut arvot siirtyvät tietojärjestelmään langattoman verkon välityksellä joko automaattisesti tai yhdellä kirjauksella ja tieto on kaikkien järjestelmän käyttäjien saatavilla heti. WALAS järjestelmä on parhaillaan pilottikäytössä Oulun yliopistollisessa sairaalassa. Toimitusjohtaja Veli Juola sanoo, että järjestelmän avulla hoitajien ajankäyttö tehostuu, kun tietoja ei enää tarvitse kirjata ensin paperille ja sen jälkeen uudelleen sähköiseen järjestelmään. Aikaa vapautuu varsinaiseen hoitotyöhön. Kun kirjausten määrä vähenee, myös virheiden mahdollisuudet vähenevät. Hoidon laatu kohenee ja hoitajan työn mielekkyys kasvaa, kun rutiinitehtävät vievät vähemmän aikaa, hän painottaa. WALAS hyödyntää sairaalassa jo käytössä olevaa teknologiaa. Potilasvalvontamonitoreiden lisäksi sen komponentteja ovat järjestelmää ohjaava ja tietoa tallentava palvelin, potilasvalvontamonitoriin liitettävä lähetin/ vastaanotin, standardin mukaiset WLAN-tukiasemat ja hoitajan päätelaitteena käytettävä RFIDlukijalla varustettu taskutietokone (PDA) tai kannettava tietokone. Potilaan ja mittaustiedon identifointiin käytetään RFIDtunnisteita, vaihtoehtoisesti järjestelmä tukee myös viivakoodien käyttöä. WALAS hyödyntää sairaalassa ja terveyskeskuksessa jo käytössä olevia WLAN-verkkoja. 13\n14 Yksi verensokerimittari monta käyttötapaa Helppo perusmittari Ei koodausta Mittausaika 5 sekuntia 480 tuloksen muisti Näytteen koko 0,6 μl Alitäytön tunnistus Käyttölämpötila-alue 5-45 C Edistyksellinen Ateriamerkkausmahdollisuus Hälytystoiminto Päiväkirjamerkintä PC-liitäntämahdollisuus Ammattikäyttöön Näyte: arteria-, vena- ja kapillaariveri (happi ei häiritse reaktiota) Mittausalue 0,6-33,3 mmol/l Hematokriittialue 0-70% Soveltuu neonataalinäytteiden määrittämiseen Soveltuu peritoneaalidialyysipotilaille (maltoosi ei häiritse reaktiota) GRØSET 9.07.A.FI 14\n15 Hallinto- ja kuntaministeri Kiviniemi: PARAS-hanke etenee puitelain mukaisesti TEKSTI: PASI PARKKILA KUVA: LEHTIKUVA OY/VALTIONEUVOSTON KANSLIA POHJOIS-POHJANMAAN sairaanhoitopiirin johto kävi kuulemassa hallinto- ja kuntaministeri Mari Kiviniemen tuoreimpia kantoja ja näkemyksiä PARAS-puitelakiin ja valmisteilla olevaan uuteen terveydenhuoltolakiin liittyvistä asioista. Puitelakiin liittyvät kuntien toimeenpanosuunnitelmat ovat hallituksen käsittelyssä ja tarkemmat yhteenvedot saadaan marraskuussa hallituksen iltakoulukäsittelyn jälkeen. Kiviniemen mukaan Suomeen on syntymässä erilaisia ratkaisumalleja, oleellista on palvelujen nykyistä tehokkaampi tuottaminen ja koko palvelujärjestelmän toimivuuden varmistaminen. Ratkaisuja, joissa puitelain sisältämät palvelut tuotettaisiin sairaanhoitopiirien toimesta tai yhdessä kuntien kanssa on toimeenpanosuunnitelmissa mukana. Näin mm. Pohjois-Savossa. Myös Pohjois-Pohjanmaalla Oulunsalo (jolle sairaanhoitopiiri on tuottanut terveydenhuollon palvelut jo vuodesta 1999 alkaen) ja useat muut kunnat ovat halunneet pitää ovet avoimena tällaiselle vaihtoehdolle. Kiviniemen mukaan myös näihin malleihin otetaan tarkemmin kantaa marraskuun käsittelyn yhteydessä. Uuden terveydenhuoltolain valmistelun lähtökohtana on luoda nykyistä selkeämmät ohjeet terveydenhuollon palvelujärjestelmän toiminnalle. Kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain yhdistämisellä tuetaan palvelujärjestelmän kehittämistä taloudellisemmaksi ja saumattomammaksi nykyisen varsin portaittaisen järjestelmän sijasta. Kiviniemen mukaan myös palvelujen tuottamiseen liittyvä järjes- tämisvastuu määritellään uudessa laissa, mutta tämän osalta tarkemmat linjaukset ovat vielä alkuvaiheessa. Lisäksi sairaanhoitopiirien asema ja tehtävät määritellään tarvittaessa muuttuneita olosuhteita ja tavoitteita vastaaviksi. Puitelain mukaan laajaa väestöpohjaa edellyttävien palvelujen turvaamiseksi maa jaetaan erikoissairaanhoitolaissa lueteltuihin kuntayhtymiin. Kunnan tulee kuulua yhteen kuntayhtymään. Ministeri Kiviniemi korosti, että myös tämän osalta tullaan etenemään puitelakiin kirjatun tavoitteen mukaisesti. Sairaanhoitopiirin johtaja Pentti Silvola toivoi asiasta selkeää menettelytapaohjetta koskien mm. kuntayhtymien fuusi- oita, tämä nähtiin erittäin tärkeäksi myös ministeriön näkökulmasta. Hallinto- ja kuntaministeri Mari Kiviniemi 15\n16 TEKSTI JA KUVA: OLAVI MÄÄTTÄ Leikkausnavigaattorin avulla entistä vaikuttavampaa ja turvallisempaa kirurgiaa KORVA-, NENÄ- JA KURK- KUTAUTIEN erikoislääkäri Tapio Pirilä puhdistaa leikkauksessa potilaan polyyppien tukkimia otsaontelokanavia. Vaikka akuutti otsaontelotulehdus on aiemmin saatu ihon läpi toteutetulla leikkauksella rauhoittumaan, tulehdus on muuttunut kroonisemmaksi, on tullut voimakasta tukkoisuutta ja jatkuvaa kipua. Pirilä puhdistaa leikkauksessa ensin nenän polyypeista, avaa seulalokeroston, josta polyypit ovat peräisin ja avaa reitin otsaonteloon, jonka sitten puhdistaa mahdollisimman tarkkaan. Sivuontelokirurgian haastavin ja vaikein alue on otsaontelo, joka on erittäin kapea väylä nenäkäytävään, jossa on vaikea suunnistaa. Pirilä tietää, että kun ruvetaan tekemään laajempaa sivuonteloleikkausta, mennään vaarallisille alueille. Ohutluinen kallonpohja aivojen tuntumassa on yksi leikkausalueen raja. Jos luuhun tulee reikä, seuraa vakavia komplikaatioita ja aivoneste pääsee tulemaan nenään. Siitä seuraa aivokalvotulehduksen vaara. Myös silmäkuoppa on aivan ohuen luun takana. Nenän takaosassa on näköhermot ja isoja valtimoita, mm. kaulavaltimot. Niihin erittäin vaarallisiin rakenteisiin pitää olla turvamarginaalia. Hyvän avun leikkausten turvallisuuteen antaa pari vuotta OYS:ssa korva-, nenä- ja kurkkutautikirurgiassa käytössä ollut leikkausnavigaattori. Navigaattorilaitteistoa käyttävät myös neurokirurgit leikkauksissaan. Navigaattorin avulla voidaan kontrolloidusti lähestyä kallonpohjaa. Se on tarpeellinen väline nimenomaan seulalokerosto- ja otsaontelokirurgiassa. Samalla turvamarginaalilla voidaan tehdä enemmän eli voidaan puhdistaa tulehtunut seulalokerosto aikaisempaa Erikoislääkäri Tapio Pirilä näkee navigaattorin ruudulta ct-kuvasta instrumentin kärjen paikan, jolloin hän voi entistä turvallisemmin puhdistaa ontelot tarkkaan kallonpohjaa myöten. 16 4/2007\n17 laajemmin, Tapio Pirilä kertoo. Leikattava alue pitäisi saada mahdollisimman hyvin puhdistettua aiheuttamatta vaurioita kallonpohjaan. Jos pidetään korkeaa turvamarginaalia, leikkaus saattaa jäädä vajavaiseksi, kun jää tulehduskudosta. Silloin leikkaus tehoaa huonosti. Navigaattori näyttää hiusristikolla instrumentin kärjen paikan. Kun lähestytään kallon pohjaa, tiedän tarkkaan, missä ollaan menossa. Näin voidaan kontrolloidusti lähestyä kallonpohjaa tai silmäkuoppaa. Samalla voidaan tehdä vaikuttavampia leikkauksia turvallisesti, Pirilä sanoo. Leikkaustarkkuus on 1 4 mm:n luokkaa. Leikkausnavigaattorin avulla OYS:ssa on leikattu yli sata korva-, nenä- ja kurkkutautien potilasta hyvällä menestyksellä. Ct-kuva hyvänä työvälineenä Navigaattorin antama tuki perustuu potilaasta otetun ct-kuvan ja meneillään olevan leikkauk sen yhdistämiseen. Laitteessa on infrapunakamera. Pirilä seuraa navigaattorin kuvaruudulla olevaa ct-kuvaa ja ohjaa leikkausinstrumenttiaan kuvainformaation perusteella. Ontelot puhdistuvat tarkasti koskematta arkaan kallonpohjaan. Leikkausnavigaattoria käytetään korva-, nenä- ja kurkkutaudeilla nenän sivuonteloleikkauksiin, kun on krooninen sivuontelo-, poskiontelo- tai otsaontelotulehdus, nenäpolyyppeja jne. Niitä hoidetaan ensin lääkkeillä. Jos se ei auta, turvaudutaan poskiontelopunktioihin. Jos sekään ei auta, tulee leikkaushoito (sivuonteloiden tähystysleikkaus, FESS) ajankohtaiseksi. OYS:ssa FESS-leikkauksia tehdään n. 200 vuosittain. Ensin tehdään suppeampi tähystysleikkaus, jonka tuloksena valtaosa potilaista saadaan kuntoon. Jollei se riitä, tarvitaan usein laajempi leikkaus, johon potilaita tulee OYS:aan myös lähetteellä muista keskussairaaloista. Pirilän mukaan merkittävälle osalle heistä tehdään laajempi sivuonteloleikkaus tähystysleikkauksena. Aikaisemmin otsaontelokirurgiassa leikkauksia tehtiin pääasiassa ulkokautta. Siinä tehdään viilto päälaelle, sahataan otsasta tai porataan auki silmäkulmasta. Leikkauksesta jää kasvoihin ulkoinen arpi. Leikkausnavigaattorin avulla voidaan tehdä entistä vaikuttavampia leikkauksia turvallisesti. Tähystysleikkauksena tehty otsaontelokirurgia on potilaan kannalta kevyt toimenpide verrattuna ulkokautta tehtäviin viiltoihin, arpiin ja leikkausten laajuuteen. Kirurgin kannalta seulalokeroston puhdistaminen kallonpohjaa myöten ilman leikkausnavigaattoria on vaikeaa ja stressaavaa komplikaatioriskin vuoksi. Mahdollisesti myös uusintaleikkausten määrä vähenee, kun pystytään tekemään vaikuttavampia leikkauksia. USA:ssa suurin osa sivuontelokirurgeista käyttää leikkausnavigaattoria ja samoin Keski-Euroopassa laitteita on runsaasti. USA:ssa on pohdittu jopa navigaattorin määräämistä pakolliseksi laajempaa sivuontelokirurgiaa tehtäessä. Suomessa on tässä mielessä tultu jälkijunassa. Laitteen korkeahko hinta (n e) on ollut yksi hidastava tekijä. OYS on ollut Suomessa edelläkävijä. Yliopistosairaaloista Oulun lisäksi toistaiseksi vain Helsingissä on sivuontelokirurgiassa leik kausnavigaattori käytössä. Jäsenkorjaaja Kalevalaiseen tapaan ARI HUHTINIEMI Hiidentie 2 D Oulu P\n18 Diakonisen hoitotyön yksi keino on virsien ja hengellisen musiikin laulaminen. Pöydän takana artikkelin kirjoittajat Marjaana Palosaari ja Eeva-Marja Laitinen. Selin oleva henkilö ei liity järjestettyyn virsilauluhetkiin. Oi muistatko vielä sen virren Virsien merkitys diakonisessa hoitotyössä TEKSTI: EEVA-MARJA LAITINEN, SAIRAANHOITAJA-DIAKONISSA-OPISKELIJA, OULUN DIAKONIA-AMMATTIKORKEAKOULU MARJAANA PALOSAARI, SAIRAANHOITAJA-DIAKONISSA-OPISKELIJA, OULUN DIAKONIA-AMMATTIKORKEAKOULU VIRSILLÄ JA HENGELLI- SELLÄ MUSIIKILLA on merkitystä diakonisessa hoitotyössä sairaalassa. Virret toimivat välineenä kohdattaessa potilaan hengellisiä ja sielunhoidollisia tarpeita. Musiikin sävelet yhdistyneenä hengellisiin sanoihin toimivat hoidollisesti. Sairaalan vuodeosastolla toteutettu virsi-hanke tuotti tietoa virsien merkityksestä potilaan elämässä ja uskonnollisuudessa. Tulevaisuuden haasteena olisi lisätä avointa asennetta diakonisen hoitotyön mahdollisuuksiin. Sairaanhoidollisessa ympäristössä potilas miettii kärsimyksen keskellä, onko hänen elämällään ja kärsimyksellään tarkoitusta. Kuinka hoitaja kohtaa näitä kysymyksiä? Sairaanhoito käsitetään sellaisiksi inhimillisiksi toiminnoiksi ja asenteiksi, joiden tarkoituksena on edistää terveyttä ja hyvinvointia sekä tehdä elämä mielekkääksi ja tarkoitukselliseksi (Erikson & Barbosa da Silva, 1994). Hengellisten ja sielunhoidollisten tarpeiden arviointi tulee olla normaali osa potilaan kokonaishoitoa. Hengelliset ja sielunhoidolliset tarpeet hoitotyössä sivuutetaan tai ne jäävät huomaamatta, koska kaikki potilaat eivät niistä suoraan viestitä. Virsiä laulamalla potilaiden kanssa voidaan tavoittaa näitä tarpeita. Mitä on diakoninen hoitotyö? Diakoninen hoitotyö edistää pyrkimystä kokonaisvaltaisempaan hoitoon, jossa otetaan huomioon myös potilaan hengelliset tarpeet. Diakonista hoitotyötä tekee diakonian virkaan kouluttautunut ja diakonian virkaan vihitty sairaanhoitaja kristillisestä ihmiskäsityksestä käsin (Myllylä, 2004). Diakonisen hoitotyön tavoitteena on ihmisen kohtaaminen tasavertaisena Jumalan kuvana ja hänen auttamisensa sielullisena, hengellisenä, fyysisenä, psyykkisenä, sosiaalisena ja iankaikkisena yksilönä. Autettavalta ei vaadita uskonnollista vakaumusta. Diakonissan toteuttamassa hoitotyössä on läsnä kristillisen uskon kolmiyhteinen Jumala. (Jauhonen, 2006.) Diakonissa voi oman koulutuksensa, ammattiosaamisensa ja hengellisen vakaumuksensa perusteella toteuttaa diakonista hoitotyötä sairaalassa. Pyrkiessään potilaan kokonaisvaltaiseen hoitamiseen on diakonista hoi- 18\n19 totyötä tekevä sairaanhoitaja myös voimavara koko työyhteisölle. Hengellisen musiikin merkitys hoitotyössä Musiikilla on hoidollinen vaikutus. Potilaiden kanssa kannattaa laulaa, koska musiikilla voi herättää tunteita ja mielikuvia sekä aktivoida muistia ja aivotoimintaa. Musiikin avulla voidaan myös lisätä mielihyvähormonien eritystä. Musiikin elementit ovat rytmi, melodia ja harmonia. Rytmi on turvallisuuden lähtökohta. Rytmillä on myös vapauttava, rohkaiseva ja rentouttava vaikutus. Musiikin melodia ja harmoniat ovat sidoksissa tunneja elämysmaailmaan. Laulaminen vaikuttaa myös hengitykseen ja verenkiertoon. Yhdessä laulaminen lisää yhteyden ja osallisuuden kokemuksia. Se on sosiaalista toimintaa, jossa otetaan huomioon toinen ihminen ja koetaan lähimmäisenrakkautta. Laulaminen muuttuu hoitavaksi myös silloin, kun musiikkivalinnan on saanut itse tehdä. Diakonisen hoitotyön yksi keino on virsien ja hengellisen musiikin laulaminen. Hengelliset sanat yhdistyneenä säveliin toimivat sielunhoidollisesti, ne antavat toivoa ja luovat hengellisen ulottuvuuden, jossa voidaan kääntyä turvallisesti Jumalan puoleen. Yhdessä laulaminen vahvistaa myös hengellisen yhteisöllisyyden kokemusta. Kehittämistehtävänä virsi-hanke Syksyllä 2006 OYS:n sisätautien vuodeosasto 35:llä harjoittelemassa olleet sairaanhoitaja-diakonissaopiskelijat tekivät diakoniseen hoitotyön alueeseen kuuluvan kehittämistehtävän virsien ja hengellisen musiikin merkityksestä hoitotyössä. Oi muistatko vielä sen virren - virsi-hanke toteutettiin laulamalla kahdeksan kertaa potilaiden toivevirsiä vuodeosaston päiväsalissa. Suosituimmista virsistä koottiin osastolle käytettäväksi Virret Top-10 virsivihkonen, joka toimii diakonisen hoitotyön apuvälineenä. Vihkossa on nuotit laulamisen helpottamiseksi. Henkilökunta voi laulaa potilaiden kanssa tai ohjata omaisia käyttämään vihkosta osastolla. Laulettujen virsien kautta muodostui kuva elämään ja uskonnollisuuteen liittyvistä muistoista ja kokemuksista. Toivevirsien avulla käsiteltiin sairautta ja kuolemaa sekä niihin liittyviä tunteita. Virret herättivät toivoa, rohkaisivat ja lohduttivat. Äidin ja lapsuuden merkitys korostui virsiin liittyvissä muistoissa ja kokemuksissa. Virret välittivät kuvan elämänkaaren, kodin, koulun, seurakuntayhteyden ja kristillisen kasvatuksen merkityksestä. SIIKALATVAN KUNNAT ottavat tosissaan kuntalaisten terveyden edistämisen. Aihettakin on, sillä kansantautien summaindeksi Siikalatvan seutukunnassa vuonna 2005 oli 155,3. Kansantautien summaindeksi oli alhaisin Pyhännällä (137,2) ja korkein Kestilässä (183,7). Pohjois-Pohjanmaan vastaava luku vuonna 2005 oli 139,1 (Koko maa = 100). Kansantautien summaindeksissä tarkasteltavana on seitsemän suurinta erityiskorvattavaan lääkehoitoon oikeuttavaa sairautta. Niistä jokaisesta on laskettu esiintyvyys ja suhteutettu se koko maan keskiarvoon. Summaindeksi on näiden seitsemän indeksin keskiarvo. (Kela.) Diabeteksen esiintyvyys on korkea Siikalatvan väestöllä. Siikalatvan seutukunnan sosi- Uusi toimintamalli tyypin 2 diabeteksen ennaltaehkäisyyn, hoitoon ja seurantaan Suosituin Päivä vain ja hetki kerrallansa -virsi (338) kuvasi hyvin tunnelmaa osastolla. Kiitos sulle Jumalani -virsi (341) oli tunnetuin kiitosvirsi. Kiitollisuutta tunnettiin vakavan sairauden keskellä. Iltavirsi on kuin iltarukous. Iltavirsiä toivottiin usein ja lauloimme niitä melkein joka tilaisuudessa. Oi Herra luoksein jää jo ilta on virsi (555) oli suosituin iltavirsi. Virttä pidettiin tuttuna ja kauniina sekä loppuvirtenä ja yhtenä kauneimmista virsikirjan virsistä. Turvallisuus, luottamus ja hiljentyminen koettiin hengellisinä kokemuksina, jotka liittyivät iltavirsiin. Diakonisen hoitotyön tarve ja merkitys korostuu ihmisen kohdatessa vaikeita elämäntilanteita sairaalassa. Uskonnollisuuden huomioon ottaminen helpottaa potilaan ahdistusta ja auttaa hänen ymmärtämisessään. Kyseessä on avoin asenne, jolla pyritään auttamaan ja tukemaan potilasta. Lääkäreillä ja muulla hoitohenkilökunnalla on tiedon puutetta ja avuttomuuden tunteita hengellisten kysymysten kohtaamisessa. Yhdysvalloissa järjestetään kursseja hengellisyyteen liittyvistä aiheista useissa lääketieteellisissä tiedekunnissa. Kursseja voitaisiin järjestää myös Suomessa. Yhteistyössä kirkon ja seurakuntien kanssa tulisi toimia siten, että sairautensa kanssa kamppaileva ihminen tulisi hengellisesti autetuksi. (Teinonen, 2007.) (Artikkeli pohjautuu kirjoittajien opinnäytetyöhön) aali- ja terveyspalveluiden kehittämishankkeessa, SiiKE, kartoitettiin alueen kuntien nykyinen tyypin 2 ennaltaehkäisyn, hoidon ja seurannan tilanne sekä D2D hankkeen mukainen toiminta keväällä Yhdessä uudella tavalla työskentelyyn löytyi aihetta. Uutta mallia valmisteltiin henkilöstön kanssa yhdessä Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin konsultin avulla. Siikalatvalla on hoidon piirissä noin 1000 diabeetikkoa. Väestötutkimuksen (Peltonen ym. 2006) perusteella voidaan laskea, että Siikalatvalla on sokerihäiriöisiä noin 2260 eli löytymättä on noin Tyypin 2 diabetespotilaan hoitokustannukset vuodessa ovat noin 8900 euroa, kun tauti on aiheuttanut lisäsairauksia. Ilman lisäsairauksia potilaan hoitokustannukset jäävät 390 euroon vuodessa. Siikalatvan kunnat maksavat kaikkien diabeetikkojen hoidosta tällä hetkellä noin 4,42 milj. euroa vuodessa. SiiKE hankkeessa on valmisteltu uusi toimintamalli tyypin 2 diabeteksen ennaltaehkäisyyn, hoitoon ja seurantaan. Toimintamalli vastaa DEHKON D2D hankkeen korkean riskin väestöstrategiaa. Kuntien perusturvalautakunnat ovat hyväksyneet mallin toteutettavaksi vuosina Tavoite on löytää vuosittain 350 sokerihäiriöistä asiakasta hoidon piiriin. Siikalatva on nimennyt vastuuryhmän seurantaan, ja hoitajaresurssia tullaan lisäämään seuraavan kolmen vuoden ajaksi osa-aikaisella diabeteshoitajalla. 19\n20 Vapaaehtoistyötä OYS:n kuntoilijoiden hyväksi Väinö Juntunen korjaa laitteet vaikka pyhänä TEKSTI JA KUVAT: MINNA PELTOLA OYS:N KUNTOSALI Oulun Peltolassa on Väinö Juntuselle tuttu viimeistä mutteria ja vaijeria myöten. Hän alkoi aikoinaan lääkintätekniikan vanhempana ammattimiehenä korjata kuntosalilaitteita omasta halustaan. Korjausvauhti ei ole eläkkeellä hiljentynyt. Olen monesti tästä luopunutkin, mutta aina ne pyytävät takasin. Saa nähdä, pyytävätkö ensi vuonna, vaatimaton Juntunen heittää. Kuntosalilaitteiden korjaaminen ei vaadi Juntusen mukaan niin ihmeellistä ammattitaitoa. Pyyntö Juntusen haastatteluun tuli oysilaisilta. Vapaaehtoinen työ salilaitteiden kunnossapitäjänä edistää parhaalla mahdollisella tavalla henkilöstön työssäjaksamista ja kuntoa. Soitetaanpa Juntuselle kesällä mökillekin, Posion Kitkajärven rannalle, tulisiko hän korjaamaan. Viimeksi en lähtenyt. Kesäaikaan kuntosalitoiminta on onneksi vähän hiljaisempaa. Jos jotakin laitetta ei voi käyttää, saman liikkeen pystyy tekemään toisella laitteella. Muutoin Juntunen tulee korjaustöihin vaikka pyhänä ja lauantaina. Vuoden lopussa, marraskuussa, ovat lauantait yleensä huoltopäiviä. Silloin viritän näitä. Isommissa korjausprojekteissa saatan tulla tänne myöhemmin illalla, kun ei ole ketään muita. Lasku vasta joulukuussa Kuntosalilaitteissa esiintyy vanhetessaan pikkuvikoja tämän tästä. Ilmanpaineella toimivien laitteiden kompressoreita menee rikki ja on vaihdettava uusiin, 20 OYS:n eläkkeellä olevien työntekijöiden kuntoiluryhmä kokoontuu salivuorolleen torstaisin kello Väinö Juntunen jututtaa senioriryhmää. säätöventtiilejä ja laakerointeja pitää tarkastaa, vaijerit ja kettingit menevät poikki. Ei täällä kuitenkaan ihan joka päivä tarvitse käydä. Tarkistan laitteet samalla, kun käyn itse jumpalla. Korjaan mitä sillä kertaa pystyn tai tulen seuraavana päivänä uudestaan. Laitteiden varaosat Juntunen tilaa itse ja maksaa ne ensi alkuun omasta kukkarostaan. Vien kyllä sitten kuitit OYS: iin. Kaikki on takaisin maksettu. Huomasin jo vuosia sitten, että kun tilaan varaosat kotiin, ne tulevat jo seuraavana päivänä. Jos tilaan ne OYS:n kautta, toimitus kestää 2-3 viikkoa. Juntuselle korvataan toki myös kilometrirahat, joten ei tämä täysin vapaaehtoista ole. Teen laskun aina vasta joulukuussa, hän huomauttaa. OYS oli hyvä työnantaja Juntusen työ OYS:ssa ennen eläkkeelle jäämistä ei ollut kovin kaukana kuntosalilaitteiden korjaamisesta. Hän huolsi sairaalalaitteita, joihin kuuluivat muun muassa leikkaussaleissa käytettävät imukoneet, hapenantolaitteet, virtausmittarit ja pneumatiikkalaitteet. Kävin paljon fysiatrian osastolla katsomassa ja testaamassa laitteita, ne olivat hyvin samankaltaisia kuntovälineitä kuin nämä. Fysiatrian osasto oli monilla laitteillaan kova tekijä lopputyövuosina. Työalueena Juntusella oli koko sairaala. Työkavereita lähimmässä yksikössä, anestesia- ja mekaniikkahuollossa, oli seitsemän, koko lääkintätekniikassa Pian on kulunut seitsemän vuotta eläkkeelle jäämisestä. Juntusella olisi riittänyt virtaa jatkaa työelämässä, vaikka valtaosa väestöstä onkin hänen mukaansa innoissaan päästessään eläkkeelle. OYS oli hyvä työnantaja. Mutta hyvä, että nuoret ihmiset saivat töitä, Juntunen kiteyttää. Ennen Ouluun tuloaan Juntunen työskenteli savotalla, voimalaitoksilla ja Hankkijalla. Viipyipä hän kaksi vuotta voimalaitoksella Neuvostoliitossakin, Tulomajärvellä ja joella. Se sijaitsee 170 kilometriä Suomen rajalta Murmanskin suuntaan. Kaukana syrjässähän se oli, joten sieltä piti sitten käydä Suomessa useamman kerran. Siellä työskenteli paljon suomalaisia ja myös venäläisiä, Juntunen muistelee.


Säbä on Salomiesten juttu | Josba\nJosban miesten edustusjoukkueen tulokkaisiin kuuluva Juuso Salomies (18) tulee salibandyperheestä. Kuusi vuotta vanhemmat kaksossisaret Juulia ja Emilia pelaavat Josban naisissa. Äiti Katja Salomies vaikuttaa junioreissa joukkueenjohtajana ja toimitsijana, usein myös divaripeleissä. Isä kannustaa kaikkia katsomossa.\nSiskot pelasivat ensin jalkapalloa. Minä taisin perheessä ensimmäisenä aloittaa salibandyn 6-vuotiaana koulun kerhosta, Juuso muistelee hieman epävarmana.\nValmennuksen työteliääksi ja huolelliseksi harjoittelijaksi kehuma Juuso on saanut paljon peliaikaa heti ensimmäisellä miesten kaudella.\nHyvin olen päässyt kokeilemaan miesten vauhtia. Tärkeintä oli päästä kovaan harjoitusrinkiin. Lähdin kauteen maltillisin odotuksin.\nDivarissa avausmaali on vielä tekemättä, mutta A-junnujen ykkösdivisioonassa on tullut jo hyvin pisteitä. Salomies pelaakin täydellä voimalla molempia sarjoja. Joskus pelaajia joudutaan jakamaan päällekkäisten pelin vuoksi.\nKova harjoittelu ja divaripelit ovat vieneet osaamista jo selvästi eteenpäin.\nPelaan paljon rohkeammin kuin viime kaudella ja uskallan mennä tilanteisiin kovempaa, Juuso pohtii.\nA-junioreissa Josballa on tasokas joukkue, jossa on mukana monta tuttua pelikaveria miesten edustusjoukkueesta.\nDivarijoukkueista en tunne kuin oman ikäisiä pelaajia ja siellä on tullut vastaan paljon vanhempia taitavia yksilöitä. Oma tavoite on pelata joku päivä salibandyliigassa.\nPelipaikaksi on vakiintunut hyökkääjän tontti oikeasta laidasta. Salomiehen vahvuuksia ovat pallollinen peli ja peliäly.\nTykkään syöttää ja siirtää palloa. Pitäisi varmaan ruveta myös laukomaan aktiivisemmin.