arnetsirna: aprill 2017\nKUIDAS KÕIK – ON.\nMa üritan midagi kirjeldada. Kirjeldamine on kõikidest asjadest kõige keerulisem tegevus, sest enamus asju on raske kirjeldada, paljud on tunnetatavad. Selleks, et kirjeldada, tuleks kokku leppida ühised terminid. Paljud kirjeldavad ühte ja sama asja - erineva sõnaga, mis võib olla sama, kuid võib ka olla veidi erineva nurgaga, erineva informatsiooni sagedusega. Ma kasutan omi „sõnu“ ja sulle jääb võimalus leppida selle sõnaga või kasutad oma.\nSõna teooria tähendab mulle – arvamus (kellegi ja ka minu oma). Sõna fakt – teadmine ( lõplik või praegusel hetkel).\nTekst edasi, ma pistan võõrapärastele sõnadele juurde ka oma sõna.\nMa olen läbi käinud pika tee ja pikem on veel minna. Ma olen kuulanud, lugenud väga paljude inimeste arvamusi Kõigest Mis On. Neid on väga palju, paljud on sarnased ja veel rohkem on selliseid, mis räägivad tihti üksteisele vastu. Kuidas aru saada ja kokku võtta. Keegi ütles – kui sa elad elu ja ei ole suutnud mõelda või kirjeldada mitte ühtegi – algupärast mõtet, siis on su elu elatud suht tühja. Mingi hetkeni ma uurisin kirjeldusi (minu sõna – asju) huviga ja nimetasin ennast – vaatlejaks. Järgmisel hetkel sõber Arvo ütles, et ma olen naturaal-filosoof ja hakkasin lugema „päris“ filosoofe. Lugesin paar raamatut – Platonilt ja Esa Saarineni kirjeldusi filosoofidest. Aristotelesest kaugemale ei lugenudki, sest Sokrates, Platon ja Aristoteles ütlesid minu jaoks juba enamuse vajaliku ära. Tarkus ja teadmine ei vaja pikki teooriaid selleks, et minus tekiks isiklik teooria-arvamus. Nüüdseks, peale seda kui ma tõlkisin ja uurisin - Isiksuse Kasvamise Teooriat, sain kinnituse ühele asjale, mis selgitab paljugi. Sealt sain ma kinnituse, et praegusel hetkel, olen ma enamuse oma ajast – Süvenenud Vaatleja. See tähendab, et mitte ainult ei vaatle, vaid ka analüüsin-kalkuleerin-võrdlen. Üsna huvitav tegevus – vaadata, Mis tasemel ja tasemelt erinevad inimesed toimetavad.\nLõputu tegevus on – uurida, KUIDAS KÕIK ON. Selleks tegevuseks on mul hetkel kokku „klõpsinud“ paar-kolm teiste teooriat, millest ma olen kujundanud enda arvamuse.\nMinu põhiline huvi, erinevate asjade uurimisel, on – jõuda sellise teadmiseni – kus on vaid üks kirjeldus, mis kirjeldab ära Kõik küsimused.\nPaljud arvavad, et see on võimatu, või siis „imelik“ arvamus. Mul on selliseid lauseid tuletatud juba mitmeid. Küsimustele.\n„Miks mul on midagi halvasti?“, vastab lause – „Vali midagi muud.“ („Veeraamat“).\n„Kuidas seda saavutada?“, tee selgeks – „Mida sa tahad – TEGELIKULT“ ( „Suhtekorraldaja“).\n„Kuidas see minu ellu tuleb?“ – vaatle iga nurga alt, hakka kuhugi suunda minema ja midagi tegema. (Robert Lanza – „Biotsentrism“). Ja nii edasi.\nTihtipeale piisaks ühest lausest, kuid see jääb teisele inimestele väheseks, sest ta pole maailma sellise nurga alt piisavalt – vaadelnud ja siis tuleb näiteid tuua või pikemaid kirjeldusi lisada.\nKuna siin blogis on jutte palju ning ega enamustel polegi aega neid lugeda, siis kirjeldan - Isikliku Arvamuse, täpselt selliselt tasemelt nagu mul endal hetkel on.\nArvamus Lõpmatusest (kas keegi suudab mõelda-tunnetada lõpmatust – ilma alguse ja lõputa!).\nOn väga palju erinevaid termineid – algus, lõpp, sünd, surm, surematus, Suur Pauk jne. Need on terminid, mis on lineaarsed (ajalised) ehk eeldavad millegi algust ja lõppu (kumb enne, muna või kana).\nTerminid – Lõpmatus ja Igavene on aga ringilised, sfäärilased-kerajad (ajatud), kus pole algust ja lõppu.\nNeed, kes elavad ja mõtlevad lineaarselt, ei suuda mitte kunagi seletada endale ja teistele, vastuseid küsimustele – kus?, miks? ja millal? jne.\nAjatud arvamused - seletavad ära Kõik küsimused.\nSelleks, et seletada ajatut kirjeldust, kasutan korraks ajalist teooriat (näide ühest kindlast õpetusest).\nJumal-Allikas-Kõik Mis On, kes asetses Igavikus ja Lõpmatuses, tahtis ennast kogeda. Ta asetses Igavikus ja ei olnud kunagi ennast Tunnetanud-Liigutanud. Kuna ta on Kõiksus, siis iga mõte mis pähe tuleb, see ka materialiseerub teatud sageduse-impulsi-energia-informatsioonina. Kuna ta Asetses seal „ühes punktis“ ja Täiuslikuna, siis selleks et ennast Kogeda, pidi hakkama – liikuma. Punktist väljus esimene liigutus, mis kujundlikult on – punktist väljuv joon-kiir. Järgmised liigutused olid siis sellised. Esimene kiir liikus ette, teine taha, kolmas paremale, neljas vasakule, viies ülesse ja kuues alla. Tekkis meile tuntud, ühepikkuste joontega - ruumiline rist (risti sümbol siiani kasutuses). Peale seda, tekkisid jooned – igasse suunda, lõpmatult palju ja lõpmatu pikkusega. Kiired täitsid ära kogu – ruumi ja tekkis tihedus – kiirte tihedus. Need kiired on sümboolselt – kogemused.\nKujundlikult – nüüd on teatud ruum täis kogemusi, tihedusi ja mida iganes muud. Seda ruumi võib piltlikult ette kujutada – ringi ehk sfäärina (vanas usus on ka sümbol – rist, mille sees ring).\nNüüd kui on üks kujund – ring, mis on täis liikumisi-kogemusi, siis võtame sellest teooriast-arvamusest välja aja, ehk See on olnud Alati, ehk Igavesti.\nSee õpetus-teooria läheb veidi edasi, umbes nii.\nAllikas, selleks et kogeda, mis veel võib olla, hakkas endast looma osakesi, teadvusosakesi. Lasi need endast välja (või siis sisse, neile kes teavad täpsemalt), et need kogeksid midagi sellist, mida ÜKS ei suuda kogeda.\nPiltlikult öeldes – Suur Hea lõi väiksemaid, et need hakkaksid kokku keerama igasuguseid jamasid, mida oleks pärast hea uuesti enda sisse tagasi tõmmata, et uusi kogemusi Ise kogeda (kes tahab seda arvamust põhjalikumalt teada, siis – auroramaa.ee).\nMina kujutan nüüd ette sellist pilti.\nSuur kera, mis on Kõiksus, ja seal sees pisemad kerad erinevatest olemitest, kaasaarvatud ka mina – siin ja praegu.\nOn siis väike kera, kus on KÕIK (lõputuuuult palju) minu liikumised ja tegevused.\nÜks läbilõige ehk kahe-mõõtmeline Ketas, on minu jaoks – üks võimalik Elukulg, mida paljud kujutavad ette – saatusena.\nNeid läbilõikeid on Lõpmatu arv ja need on kõik üksteise kõrval üliväikeste erinevustega, kuid lõppkokkuvõttes on olemas – KÕIK VÕIMALIKUD VARIANDID (kes on lugenud V. Zelandit – Variantide Ruum või L . Magtaggard - Väli).\nSee eeldab siis seda, et minul on olemas Kõik variandid – siin ja praegu ning isegi „kuskil mujal“.\nPiltlikult kirjeldades, ma elan iga ketta peal korraga, aga tegevused on erinevad, liigutan kätt - mis iganes suunas, ma olen haige või surnud või mahagi maetud jne., ning elu kulgeb teiste inimeste vaatevinklist just nii, nagu iga ketta peal parajasti on.\nJustkui CD plaadi peal olevad filmid, mis on üles filmitud, kuid seisavad riiulis.\nNüüd ma siis - olen millalgi sündinud. Tulnud Igavikust ja Lõpmatusest, läbi „mingite koridoride ja uste“, ning elan siin oma elu. Ilma selle eelneva kirjelduseta elaks ma „tavalise“ inimese elu, kes ei tea asjast mitte midagi, peale selle, et ta on kuskilt kuulnud, et võib - saatus olla. Paljud arvavad, et saatust pole ja paljud seda, et seda ei saa muuta. Paljud arvavad, et elu ei saa muuta ja mitmed targad soovitavad elada – siin ja praegu. Kuidas aga elada – siin ja praegu, kui ma elangi juba siin ja praegu.\nVahel kirjeldused kirjeldavad loogilisi asju, kuid sõnad ja mõistus ei võimalda kirjelda ei nii ega naa pidi. Igasugune mõte ja teooria on vaid mõte ja arvamus, kui seda ei saa tõestada, selle tõestamiseks ei tehta isiklikku uurimust ja mis põhiline – ei tehta kindlaks: „Miks seda teooriat üldse vaja on?“.\nIga arvamuse mõte on selles – „Kas seda saab kuidagi kasutada. Kas mulle isiklikult seda üldse tarvis on?“\nKa Allikale pole tarvis mingeid teooriaid, kui see miskit kasu-kasvamist ei too. Ka meie keha näitab seda, sita situme välja, muidu läheksime „pahaks“.\nJa nüüd „tuli“ minu juurde Isiksuse Kasvamise Teooria. Sealt ma sain lugeda - kuidas ma olen kasvanud. Kuhu? ja kuhu edasi. Mida ma olen teinud ja mida mitte. Sain teada, et selleks tuleb teha, ja ma olengi midagi teinud. Kasvamine on – tegevus.\nPaljud tahavad saada, aru saamata mida – tegelikult, ja et selleks tuleb ennast – liigutada, kuhugi suunda.\nIgasugused kirjeldused (raamatud) aitavad tegevusi selgitada (pole tarvidust kõike endal leiutada). Loed Zelandit ja teed midagi. Ühendud Väljaga ja saad infot, millest ise sünteesid tee - kuhu minna. Istud paigal ja oled Ohver. Tõused püsti, teed midagi valmis ja oled hetkeks Kangelane. Mõtled pikemalt ja oled Strateeg. Võidad ja kaotad vahel, kuid kaotus on jällegi võit, sest teadmine jääb - mis läks valesti.\nMinu jaoks on jäänud veel valikuvõimalusi.\nMillist varianti kasutada? Kas liikuda Kasvamise teel, mööda lähedal asuvaid kettaid ning muutuda tasakesti nii, et Isegi ei märka, kuidas maailm muutub minu ümber. Või „hüpata“ kettalt kettale suuremate hüpetega.\nPikemaid hüppeid kirjeldatakse raamatus – „Silmapilkne tervenemine“. Ka mul on olnud kaks sellist hüpet (täiesti minust sõltumatut-spontaanset), millest ma olen kirjutanud nii mõneski lühiloos.\nMa teen tihti enda peal „inimkatseid“.\nViimane mida ma tegin, oli – kontrollitud reaalsuse loomine.\nTegin ettevalmistuse (kirjutasin alg-reaalsuse tunnuseid ja jätsin selle koju ning isegi ühele heale tuttavale) ja läksin lõunasse reisile.\nTagasi tulles oli reaalne olukord kodumaal muutunud. Kohati mitte üldse ja kohati väga palju (silmnähtavalt tajutavaid muutusi).\nKuna kõik teadmised on tühised, kui sa ise pole neid praktikas kasutanud, siis neid ei saa kirjeldada.\nTeine inimene neid ei „näe“, sest see teine stsenaarium (CD film riiulis) oli minu elukulgu sfääris olemas ja me kõik elasimegi seal just seda – uut elu.\nLihtsalt mina vahetasin KUIDAGI filmi ära.\nMa häälestusin teise stsenaariumi peale ja vana lebab nüüd riiulis ja – elab-ootab seal.\nMis mul sellest kõigest kasu nüüd on.\nMul on selline teadmine-fakt, et Kõikide ketaste peal on olemas – KÕIK VARIANDID ja ma saan neid iga päev kasutada-muuta-nautida ja jagada informatsiooni.\nRäägitakse uue informatsiooni peale tulekust ja maailma elukorralduse paranemisest. Seega on ka mul võimalus häälestuda just selle peale, mis mulle meeldib.\nVaatan veel natuke aega kuidas poliitikud omavahel kaklevad, kuidas „maailmaparandajad“ võitlevad „loll-raudtee“ või metsade raiumisega jne., kui tüütuks läheb, võib-olla siis häälestun teisele lainele, kus on kõik korras ja need teised lähevad oma filmidega minu filmist minema. Jälle üks inimkatsetus, enda peal, ootab.\nOn veel üks „vahva teema“, mis käib vahest mu inforuumist läbi.\nKas Maakera on Lapik.\nÜtlen enda hetke seisukoha.\nMinu Silmadesse jookseb Maa – Lapikuna (kahe-mõõtmelisena), sest ma näen seda silmaga lennukis 10 km kõrgusel.\nKuid see võib olla ka sfääriline, eriti siis kui ma saaksin 10-st km kõrgemale.\nSee on Ruumiline, sest minu aju teeb selle kolmanda mõõtme - aju sees.\nSee võib olla Hologramm, sest ma olen näinud hologrammilisi pilte. See võib olla Matrix, sest minu loogika võimaldab mõelda ja tunnistada ka seda.\nSee võib olla Illusioon ehk kellegi kõrgema Olemuse manipulatsioon, sest on inimesi, kes seda mulle on kirjeldanud jne.\nMa ei saagi midagi tõestada, sest teooriad on - arvamused ja targutused.\nSelle Lapiku ja Keraga on aga üsna filosoofiline lugu. Males nimetatakse sellist situatsiooni – kahvel. Paned oma nupu vastase kahe nupu „vahele“ nii, et ta peab ühe ohverdama. Ka inimesed on Lapiti Kahvlis. Kui Näed ja seletad Lapikut, siis jääd vähemusse ja napakaks.\nKui sa pole ise Mitte Kunagi näinud Oma Silmaga muud tõestust kui kahe-mõõtmelist fotot ja papist, ruumilist, gloobust õpetaja laua peal, siis keegi sind ei komposteeri.\nNii on enamuste teadmistega, ühed mida me näeme silmaga, ja teised mida oleme kuskilt kuulnud.\nKuid kõik need on mulle vajalikud, sest ma saan neid kasutada – omakasu saamise eesmärgil. Need on justkui tööriistad, mida ma kasutan auto remondi juures. Mida vaja on, seda kasutan. Ma oleks totaalne idioot kui hakkaksin keevitusega autot „värvima“ ja teistele tõestama, et mul on õigus.\nMa olen enam kui veendunud, et ma ei suutnud kirjeldada seda, mis on - minu sees/minust väljas.\nKuid ma ei kirjeldagi mitte midagi teistele, vaid endale.\nKirjutan selle ülesse, pistan teistele (eksoteeriliselt) lugemiseks, endale tulevikus meenutamiseks ja võib olla millalgi (kui tuleb aeg) loevad seda ka need, kes kulgevad mu taga (järglased või järgi tegijad).\nÜhes Asjas olen ma (hetkel) Kindel – Kõik see, mis mind kogu aeg ümbritseb on kirju-huvitav-mitmekülgne. On mida uurida-vaadelda ja kohata inimesi, kes on huvitavad (nii heas kui halvas) ja sellest seisukohast vaadeldes on – MAAILM IMELINE.\nSeda tunnet tundsin Egiptuse „uues reaalsuses“, kui ma olin eelnevalt häälestanud võimalusele, et … ???\nAga ma sain jätta naise randa peesitama. Leidsin endale vahva reisikaaslase ja kohtasin ägedat giidi, kes ei ajanud tava-ajaloolaste – haiget iba (nüüdseks oleme juba väga head FB tuttavad). Sellest kõigest „kaverdasin“, pisut, tuttavat laulukest.\n„Oh Sa Pime, Pime, Pime,\nMaailm on Imeline“.\nKui vaatan koduõue alt\nei näe ma ilma kaugemalt.\nKui ei vaata ülalt-alt\nja kui ei silma lähemalt.\nKui teen pildi zuumiga\nja mõtlen oma peaga.\nKui tulen koju tagasi\nja panen pildid blogisse\n„SIIIS, Näeb Pime, Pime, Pime\nMAAILM ON IMELINE.“\nPostitaja: ELUKULG kell 03:20 Kommentaare ei ole:


Töötajad tahavad palgaks 1600 eurot kätte - ärileht.ee\nKui selle aasta mais jäi poolte vastajate netopalgaootus 800-1500 euro piiridesse, siis novembris oli see 900-1600 eurot. Aasta taguse ajaga on töötajate palgaootus kasvanud 200 euro võrra - eelmise aasta novembris jäi poolte vastajate palgaootus 700-1400 euro vahele. Mediaanpalgaootus oli aasta tagasi 1000 eurot, selle aasta novembris aga 1200 eurot.\nSaadava netopalga tase sellisel määral muutunud ei ole, mis suurendab lõhet saadava ja oodatava palga vahel.\nKuigi palgaootused on kõrged, siis reaalselt loodab palgakasvu vaid veerand (24%) küsitluse vastanutest töötajatest. Keskmine oodatud töötasu kasv jääb 50-200 euro ringi. Kolmandik vastajatest ei oska arvata, kas nende palk muutub, 42% palgakasvu ei looda.\nTööandjatest märkis 23%, et nad on viimasel kuuel kuul töötajate põhipalkasid muutnud, 30% märkis, et kavandavad põhipalkasid lähemal kuuel kuul muuta, 16% oli põhipalkasid muutnud ja kavandas seda teha ka järgmisel perioodil, 31% tööandjatest põhipalkasid muutnud ei ole ja ei kavanda seda ka teha. Nii toimunud kui ka kavandatav keskmine põhipalga muutus jääb 5-10% piiresse, kuid see ei puuduta kõiki töötajaid.\nUuring: palgaootused on märgatavalt kasvanud kõikides sektorites


Margit Petersoni kirjalaegas: Talv võib tulla!\nOlgu, olgu, tegelikult ma üldse ei oota talve, olen suvelaps, aga just suvel on õige aeg tegeleda sellega, et talvepuud kenasti kuuri saaks. Ligi 3 ruumi kuiva valget leppa on kuuris. Eelmistel aastatel tellisin küll musta leppa, aga sellel korral juhtus nii, et valge lepp oli kuiv ja must lepp poolkuiv, sestap saigi nii otsustatud. Tellin ühe ja sama inimese käest, sest olen tema küttepuudega rahul, ei ole vaja puid enam lõhkuda, otse riita ja riidast ahju. Ja tegelikult mul lähebki talvel umbes 2,5 ruumi ahjupuid tarvis.\nTahtsin küll ise selle töö ära teha, ei lasknud ka Germot appi tulla, aga Maarja lihtsalt tuli ning üsna ruttu oligi koorem kuuris. Aga eks näis mis õhtu endaga kaasa toob, poolvennaga on väikesed plaanid. Tahaks veel liigutada, sest ei väsitanud üldse see puude ladumine mind, kuigi tilkusin higist, sest kuurid on ikka väga palavad, nagu oleks saunalaval.\nÖösel aga mängisin kikutohtrit. Juba paar nädalat logises mul üks hammas suus, aga ma lihtsalt ei raatsi koguaeg hambaarstidele maksta ning öösel kella 3 paiku tõmbasin selle logiseva hamba välja, kaks raginat ühele poole ja kaks teisele poole, väike valu kuulus asja juurde, aga ma olen see kes ei karda ei valusid ega tohtreid, ega operatsioone ammugi mitte. Täna on kohe inimese tunne, mitte et hammas valutanud oleks, aga logisev hammas teeb lihtsalt haiget ja segab elu, eriti söömist. Ja ma ei kujutanud ettegi et mul niiiiii pikad hambad suus on! Võrdluseks lisasin tikutopsi kõrvale, aga nõrganärvilised ei pea seda üldse vaatama. Mina olen rahul ja enesetunne on kordi parem. Aeg-ajalt loputan suuloputusvedelikuga ja isegi haava koht ei ole valus. Naeratus on nüüd ühe hamba võrra inetum, aga loeb enesetunne ja millalgi lähen kikutohtrile nii ehk naa.\nNüüd kaon, lähen pesu nöörile riputama, viimaseid sooje ilmasid tuleb ju igas mõttes ära kasutada.\nligi 3 ruumi puid mida minu ahi talvetoiduks vajab...\n28. juuni. 2018.a.\nPostitaja: Margit Peterson kell 15:52


E-PEALKIRI: KUIDAS SAADA VALIMISKURITEGUDE TUNNISTUST MOBIILTELEFONI ABIL - 2021\nE-jaotise rakendus võib anda mobiiltelefoniga välja valimiskuritegude tunnistuse. Dokument on kiire viis, kuidas kontrollida hääletaja tiitliga seotud süüdimõistvaid kohtuotsuseid ja see on loetletud ametisse astumiseks vajalike dokumentide nimekirjas. Lisaks sellele on sellised süütegud nagu vabaduse võtmine takistuseks kandidaatidele vastavalt Clean Sheet seadusele.\nFöderaalvalitsuse sõnul on valimisrikkumised need, mille kandidaadid ja valijad on valimise mis tahes etapis teinud. Peamiste ebaseaduslike tegude hulgas on aktiivne valimiskorruptsioon, vägivalla kasutamine ja sunniviisiline hääletamine, valimisteenistuse loobumine ja muud pettused ning tegevused, mis võivad takistada valimiste kulgu.\nLisateabe saamiseks iPhone'i (iOS) ja Androidi kohta vaadake, kuidas vaadata, salvestada oma mobiiltelefoni või jagada oma valijate registreerimistunnistust.\nTutvustus näitab, kuidas väljastada valimiskuritunnistust tasuta e-pealkirja rakenduse abil\nKuidas kasutada hääletaja e-tiitlit mobiilil\n1. etapp. Avage rakendus ja puudutage valikut „Kriminaalsertifikaat”. Oodake mõni hetk, kuni dokument on loodud. Pärast pealkirja kuritegeliku seisundi kontrollimist puudutage ikooni "+".\nTegevus valimissertifikaadi väljastamiseks e-pealkirja rakendusega\n2. samm. Saate dokumendi salvestada ja jagada. Selles näites kasutame valikut "Jaga". Ekraanile ilmuvad võimalused sertifikaadi saatmiseks e-posti, sotsiaalsete võrgustike, sõnumite, PDF-failide ja printerile saatmise teel. Valige toiming, mis sobib teile protsessi lõpuleviimiseks.\nToimingud valimiskuritegevuse sertifikaadi salvestamiseks ja jagamiseks e-jaotise rakenduses\nKasuta vihjeid, et teada saada, kas olete kursis valimiste väärkäitumisega.


Pealkiri: viljatud munad 27.07.09 23:10\nmul selline küsimu,et kui mul on ainult emased pardid peaks ju munad olema viljatud,aga katki lüües on osadel munadel veretäpp sees. kas see on loogiline\nPealkiri: Re: viljatud munad 28.07.09 1:05\nVeretäpp ei näita viljastatust\nPealkiri: Re: viljatud munad 28.07.09 1:17\nOleneb kas see veretäpp on emaslinnust pärit või on ikkagi loode. Kui loode siis ainult sel juhul kui sul oli kasvõi kuu aega tagasi veel isapart, siis võib saada veel viljastatud munasid... Või on sinikaela isa käinud emaseid kosimas.\nPealkiri: Re: viljatud munad 28.07.09 2:23\npardid said umbes kuu tagasi toodud küll, ei tea kas enne oli neil isasega kohtumise võimalust või mitte. sinikaelu pole siinkandis näha olnud.\nPealkiri: Re: viljatud munad 28.07.09 4:31\nOlen omal masinast viljastamata, aga veretäpiga mune küll ära visanud, seepärast nii väidangi. Muidugi partide aega ei tea, kaua isane mõjub veel emasele hiljem\nPealkiri: Re: viljatud munad 28.07.09 6:08\nEelmisel aastal sõime isase pardi ära ning lasime emasel kuu aega hiljem munetud munadel istuda, ja ennäe imet, tibudki koorusid:)\nPealkiri: Re: viljatud munad 30.07.09 20:12\nviljastatud munadel on looteketas( väike ümmargune munarebust heledamat värvi kollakas ) veretäpp on tingitud millegist muust.Olen näinud ka kahe "täpiga" mune aga ma ei usu et munadest kahte tibu tuleks.Linnul on sees mitmes valmimisjärgus munad ja isaslind võib neid" ette "ka viljastada\nPealkiri: Re: viljatud munad 09.10.09 1:37\nArvan et võib ka kahe seemnerakuga munast tulla poegi aga ei soovita selle libeda peale minna,kuna mul on linnud siiani vabapidamisel olnud ja on olnud neil sulis sõpradel võimalus oma äranägemist mööda toimida siis on olnud juhuseid kus ema ilmub pojalastiga välja ja pesakonnas on siiami kaksikud.Seega oletan,et võis olla kahe seemnerakuga Veretäpp ei näita viljastumist.\nPealkiri: Re: viljatud munad


Abraham Zapruder – Vikipeedia\nAbraham Zapruder (15. mai 1905 Kovel – 30. august 1970 Dallas) oli ameerika rõivafirma omanik, kes filmis oma amatöörfilmikaameraga 22. novembril 1963 Dallases president John F. Kennedy korteeži möödasõitu, ootamatult jäädvustades presidendi mõrva.\nAbraham Zapruderi filmikaamera\nAbraham Zapruder sündis juudi perekonnas Kovelis Ukrainas. 1920. aastal asus Zapruderite perekond elama Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. 1941. aastal kolis Zapruder Dallasesse. Oma rõivafirma asutas ta 1954. aastal.\nZapruderi kontor asus Dal-Tex'i hoones. Kui ta 1963. aasta 22. novembri hommikul tööle tuli, siis veenis tema sekretär Lillian Rogers teda koju minema amatöörfilmikaamerat tooma. Zapruder läkski koju ja tõi kaamera oma kontorisse. Algselt oli ta uskunud, et presidendi korteeži koguneb vaatama nii palju inimesi, et filmida pole nagunii võimalik.\nKui president John F. Kennedy korteež läbi Dallase kesklinna sõitis, siis seisis Abraham Zapruder koos oma firma töötaja Marilyn Sitzmaniga Dealey Plazal kõnnitee äärest veidi eemal betoonestakaadil ja filmis presidendi möödasõitu. Kui kõlasid lasud, ei lõpetanud vapustatud Zapruder filmimist seni, kuni presidendi auto raudteeviadukti alla kadus.\nZapruder oli toimunust sedavõrd vapustatud, et ei kasutanud juhtunu järel enam kordagi filmikaamerat.\nAbraham Zapruderi poolt jäädvustatud 26-sekundiline film on tuntud kui Zapruderi film.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Abraham_Zapruder&oldid=4457756"\nLehekülje viimane muutmine: 26. juuli 2016, 09:41\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:41, 26. juuli 2016.


Kitseaed sai uue ilme | Linnaleht\nKitseaed sai uue ilme (0)\nLinnaleht, 16. november 2018, 11:40\nJaan Koorti skulptuur „Metskits“ Kitseaias. (Kesklinna valitsus)\nKolmapäeval avati vanalinnas Nunne tänava ääres asuv Kitseaed, millest on uuendustööde tulemusena saanud mõnus puhkekoht.\nVäike haljasala, mida Jaan Koorti skulptuuri „Metskits“ järgi kutsutakse Kitseaiaks, ning selle kõrval asuva hoone otsasein ja Toompea tugimüür said värske ilme. Ehitustöid tegid Bau Ehitus Grupp ja Kivisilla. Taastati tänavalt aeda viinud trepid ja jalgrajad, rajati uus haljastus ja valgustus ning paigaldati pingid. Skulptuur tõsteti koos alusega üles ning seisab nüüd senisest meeter kõrgemal ja on paremini vaadeldav. Tehtud tööde järel näeb haljasala välja umbes samasugune nagu pool sajandit tagasi. Tookord paigaldati samuti pingid ja rajati trepid, kuid likvideeriti need 1980. aastatel.\nSkulptor Jaan Koort modelleeris „Metskitse“ 1927. aastal ning valas sellest kolm pronksskulptuuri: üks asub Moskvas Tretjakovi galeriis, teine Eesti Kunstimuuseumis ja kolmas Tallinna linnamuuseumis. Viimane seisis 1930. aastast alates 60 aastat Kitseaias, kus aga langes mitmel korral rüüstajate ohvriks. Seetõttu on seal nüüd koopia.


Kullavarude päritolu saladus lahendatud -\nKullavarude päritolu saladus lahendatud\n#1 Postitus Postitas tauri » 08 Sept 2011, 19:36\nKullavarude päritolu saladus lahendatud - peame selle rikkuse eest tänama meteoriite!\nPärast mõnede kõige vanemate kivimiproovide ülitäpset analüüsimist leidsid Bristoli ülikooli uurijad selgeid tõendeid, et meie koduplaneedil leidub ligipääsetavaid väärismetallivarusid tänu meteoriitidega pommitamisele rohkem kui 200 miljonit aastat pärast Maa tekkimist. Uurimus ilmus eile ajakirjas Nature.\nMaa tekkimisel vajus sularaud planeedi keskmesse ja moodustas selle tuuma. Selleks kulus ülisuur osa kõigist tol ajal planeedil leidunud väärismetallidest nagu kuld ja plaatina. Tegelikult on Maa tuumas nii palju väärismetalle, et nende nelja meetri paksuse kihiga oleks võimalik katta kogu planeedi pind, vahendab PhysOrg.com.\nKulla kadumine tuuma oleks pidanud Maa välimised kihid ehtemetallist täitsa ilma jätma. Maa silikaat-vahevöös leidub väärismetalle aga kümneid tuhandeid kordi rohkem kui kirjeldatud mudeli alusel eeldada võiks. Varem on avaldatud arvamust, et taoline seletamatu üleküllus võib johtuda kataklüsmilistest meteoriidisadudest, mis tabasid Maad pärast tuuma vormumist. Meteoriitidest pärinev kuld ladustus seega täies ulatuses vaid vahevöös, sattumata planeedi süvakihtidesse.\nTaolise teooria katseliselt kontrollimiseks analüüsisid Bristoli ülikooli maateaduste õppetooli juures tegutseva Bristoli isotoobiuuringute rühma liikmed dr Matthias Willbold ja professor Tim Elliott ligi nelja miljardi aasta vanuseid kivimeid, mille oli Gröönimaal kogunud Oxfordi ülikooli professor Stephen Moorbath. Iidsed kivid võimaldavad unikaalset pilguheitu meie planeedi ainelisele koosseisule õige veidi aega pärast tuuma moodustumist, kuid enne arvatavat pommitamist meteoriitidega.\nUurijad tuvastasid, et kivid sisaldavad muu hulgas volframi isotoope. Volfram on äärmiselt haruldane element (ühes grammis kivimis leidub vaid üks kümnemiljondik grammi volframit), mis oleks sarnaselt kullale ja muudele vääriselementidele pidanud sisenema tuumasse selle kujunemise ajal. Nagu enamik keemilisi elemente, esineb volfram mitme isotoobi kujul — aatomeina, millel on küll samad keemilised omadused, ent veidi erinevad massid. Isotoope saab kasutada umbkaudsete „sõrmejälgedena“ materjali päritolu väljaselgitamisel; meteoriitide sattumine Maale pidanuks jätma oma diagnostilise jälje planeedi volframisisaldusele.\nDr Willibold täheldas tänapäeva kivimites Gröönima ürgkividega võrreldes isotoobi 182W suhtelise määra kahanemist suurusjärgus 15 osa miljoni kohta. Taoline väike kuid tähelepanuväärne muutus osakaalus on täiuslikus kooskõlas hüpoteesiga, mis näeb Maa ülemäärase kulla varudes meteoriidisadude kõrvalsaadust.\nDr Willbold ütles: „Volframi eraldamine kivimiproovidest ja nende isotoop-koosseisu analüüsimine vajaliku täpsusega oli kivimeis leiduva volframi üliväikseid koguseid arvestades äärmuslikku tähelepanu ja osavust nõudev protseduur. Me oleme tegelikult esimene laboratoorium maailmas, millel on sedavõrd kvaliteetseid mõõtmisi sooritada õnnestunud.“\nMaale kukkunud meteoriidid segunesid Maa vahevööga tohutult mastaapsete konvektsiooniprotsesside käigus. Kütkestav sihtmärk edasisele uurimistööle oleks välja selgitada, kui kaua see aega võttis. Järgmiseks kujunesid geoloogiliste protsesside tõukel mandrid, samas kui väärismetallid (ja volfram) kogunesid maagimaardlatesse, kust neid tänapäeval kaevandatakse.\nDr Willbold jätkas: „Meie töö näitab, et suurem osa väärismetalle, millele on rajatud meie majandus ja paljud võtmetähtsad tööstusprotsessid, sattus meie planeedile õnneliku juhuse läbi siis, kui Maad tabas umbes 20 miljardit tonni asteroidmaterjali.“\nhttp://forte.delfi.ee/news/teadus/kulla ... d=57372602


Lõuna-Eesti kutsub avastama piirkonna väärtusi / Piiriveere Liider\n20. juunil möödub aasta Tartus Raekoja platsil toimunud avaüritusest, mis käivitas Lõuna – Eestis kokku viis aastat kestva National Geographic´u kollaste akende projekti.\nIdee tähistada väärt paigad suurte kollaste akendega sündis Hollandis Ida-Groningenis, mille rahvas soovis sel viisil juhtida turistide tähelepanu kohtadele, mis kõige paremini jutustavad piirkonna lugu. Ida-Groningenis on kollased aknad oma eesmärki hästi täitnud - külastajate arv on pooleteise aastaga kahekordistunud.\nMeie, Lõuna-Eesti projekti teemadeks on loodus, aktiivne puhkus, tervis ja kohalik toit, kultuur ja vaatamisväärsused, innovatsioon ja inspiratsioon väikeettevõtluses ning säästvad ja jätkusuutlikud lahendused.\nPaikade valikul peeti oluliseks kriteeriumiks selle koha lugu ning võimalust esile tuua meie unikaalsus ka Eestist väljaspool. Plusspunkte andsid paiga aastaringselt hea kättesaadavus, aktiivse puhkuse ja pikemaajalise kohaloleku võimalused (vaatamisväärsuste rohkus), samuti piirkonna koostöövalmidus.\nMida annab National Geographic´u „kollaste akende“ projektis osalemine?\nKindlasti akende piirkonna ja lähialade suurema külastatavuse. Iga piirkond saab võimaluse enda tutvustamiseks National Geographic´u ajakirjas. Samuti on järgnavateks aastateks planeeritud hulgaliselt erinevaid piirkonda tutvustavaid turundustegevusi. Usun, et professionaalselt koostatud trükiste/telesaadete kaasabil suureneb meie tegemistest ning üldse Lõuna-Eestist huvituvate inimeste hulk märgatavalt. Uued ja põnevad matkamarsruudid kutsuvad kõike oma silmaga üle kaema.\n„Kollaste akende“ paikade ning selle kaudu meie ajaloo, huviväärsuste ja ettevõtete tutvustamine nii laiale auditooriumile peaks innustama koostööle väga erinevate alade esindajaid: turismiteenuste pakkujaid, toitlustajaid, kunsti- ja käsitööhuvilisi, põllumajandustootjaid, innovaatilisi väikeettevõtteid, säästlikku elustiili propageerivaid kogukondi...\nProjektiga liitunud leiavad, et koos on kindlam ning majanduslikult otstarbekam. Mõistlik on osaleda messidel ühise „mütsi“ - juba tuntud brändi National Geographic´u ja tema „kollase akna“ alla koondununa ning turundada Lõuna-Eestit käsikäes. Kadetsemiseks pole põhjust, sest koos toimetades jagub külalisi kõigile.\nMeie ühise aktiivse tegutsemise tulemina saavad Lõuna-Eesti hõrgud road, kaunid paigad ning rikkalik (kultuuri)pärand tuttavamaks nii eestimaalastele kui ka külalistele kaugemalt.\nKasutagem siis seda võimalust!\nTeksti koostas: Külli Kell Järvselja kollase akna lähedusest


MINU ARM - Eesti laulu ja tantsu 150. juubeliaasta\nSa oled siin: Pealeht Teated MINU ARM - Eesti laulu ja tantsu 150. juubeliaasta\nEsmakordselt osales meie Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasiumi mudilaskoor „Kümblejad“ XXVII juubeli laulupeol. Sellel aastal kandis laulu- ja tantsupidu nime "Minu arm". Ettevalmistusprotsess kestis poolteist aastat: repertuaari omandamine, ettelaulmised, kõrgete nõudmistega konkursil osalemine.\nLaulupidu algas 6. juulil rongkäiguga ning jätkus kontserdiga, mis kestis õhtuni. Meie mudilaskoori lauljad olid vaimustuses, silmad särasid. 7. juulil toimus mudilaskoori proov laulukaare all ja esinemine kontserdil. Tore, kui kõik mudilased laulavad koos!\nPaljud mudilased esinesid laulupeol esmakordselt ning tundsid laulmisest rõõmu ja ühtsust. Ühtsuses ja koosmõtlemises peitub jõud, rõõm on tõdeda, et noored tahavad säilitada oma kodumaa traditsioone läbi tantsu ja laulu.\nTäname meie mudilasi, koorijuhti Julia Aaret toreda laulupeo eest ja lastevanemaid koostöö eest. Oleme väga uhked Teie üle!


Kreeka - Albamare Reisibüroo\nKreeka on turistide paradiis kõige erinevamate soovidega reisijatele: ta sobib väga hästi nii rannamõnude harrastajatele kui ka iidsete väärtuste ja klassika huvilistele, samuti kuulub see maa kohustuslike hulka uudishimulikele, kes tahavad vaadata oma silmaga, kuskohast sai alguse lääne tsivilisatsioon.\nAsukohaga Kagu-Euroopas, piirneb Kreeka Bulgaaria, Albaania, Türgi ja endise Jogoslaavia Vabariigi Makedooniaga. Balkani poolsaar, mis mahutab endasse Kreeka, on ümbritsetud tuhandetest saarekestest, millest asustatud on alla kahesaja.\nVana Kreeka on andnud hindamatu väärtuse Euroopa kultuurivaramusse. Kirjandus, arhitektuur, filosoofia, teadus, riigisüsteem, seadused, kunst ja müüdid panid aluse tänase Euroopa tsivilisatsioonile.\nVäga võimalik, et ükski teine maa Euroopas ei saa uhkustada sellise vana ajalooga kogu riigi ulatuses. Kuigi Ateena on tänapäeval tolmune ja umbne linn tohutu elanikkonnaga, ei ole see siiski minetanud oma erilist šarmi ja hiilgust. Peale massiliselt külastatavate Akroopolise, Parfenoni ja Dionüsose teatrit tasub märkida Rahvuslikku Arheoloogiamuuseumi – antiiksete esemete ja mälestusmärkide varaaita. Samuti soovitatakse vaadata Poseidoni templit, mis asub tunni tee kaugusel Ateena kesklinnast.\nKreeka saared, nagu Kreeta, Rodos ja Korfu, on samuti huultel neil, kes huvituvad ajaloost ja turismist. Saarte maaliline loodus kutsub esile imetlust ja vaimustust.\nKreeka on imeline maa, mis avab teie ees küllaltki suure osa oma ilust, et te sooviksite siia tulla jälle tulla tagasi...\nRahvaarv:11 305 118 (2010)\nRahvuslik valuuta:euro €\nAjavöönd:= Eesti aeg


900 noort rahvatantsijat koguneb Paidesse – Külauudised\nKoolinoorte rahvatantsufestival on iga-kevadine traditsioon, tuues kokku sajad rahvatantsuhuvilised noored üle riig. Igal aastal korraldatakse see erinevas Eesti paigas, tänavu on korraldamine Paide käes. Kokku odatakse festivalile üle 900 noore rahvatantsija.\nXII rahvatantsufestivalil osalevad noored erinevates töötubades. Suure panuse lastele mitmekesise programmi ettevalmistamisel annavad Järvamaa Muuseum, Paide politseijaoskond, Päästeamet, Paide Huvikeskus, Paide Noortekeskus.\nFestival on kummardus noorte tantsupidude idee algatajale ja mitmekordsele üldjuhile Alfred Raadikule, kes koos abikaasa Niina Raadikuga olid aastaid Pelgulinna Gümnaasiumi rahvatantsuõpetajad ja rahvatantsusädeme hoidjad noorte seas. Festivali korraldamise kaudu toetatakse Alfred ja Niina Raadiku fondi, mille eesmärgiks koolides töötavate rahvatantsuõpetajate tegevuse tunnustamine.\nSündmust toetab Eesti Kultuurkapital, Rahvakultuuri Keskus, Paide linn, Kalev.\nEelmine Eelmine postitus: Kadrinas avatakse Saunanaise pink\nJärgmised Järgmine postitus: Juubelihõngulisel Teeme Ära talgupäeval osaleb kümneid tuhandeid


Kilpnäärme talitlushäired - Maaleht\nVäsimus ja jõuetus võivad küll olla kilpnäärme alatalitluse esimesed sümptomid, kuid kindla vastuse annab ainult hormoonanalüüs.Foto: Shutterstock\nHäired kilpnäärme töös, näiteks hormoonide liialt suur või väike tootmine, tekitavad tõsiseid terviseprobleeme ja vajavad enamasti arsti sekkumist.\nVäike, aga tegus – nii võiks iseloomustada kaela alumises osas hingetoru ja kõri ees ning külgedel paiknevat liblikakujulist kilpnääret, mis toodab üliolulisi hormoone.\nKilpnääre koosneb kahest sagarast ja neid ühendavast n-ö sillakesest. Kilpnäärme ülesanne on toota hormoone, mis reguleerivad organismi ainevahetust, kasvu ja arengut. Nendeks hormoonideks on türoksiin (T4) ja trijoodtüroniin (T3).\nKilpnäärme talitlus sõltub hormoonide tasemest veres. Kui neid on liiga palju, siis kilpnääre uusi hormoone juurde ei tooda. Kui hormoone on vähe, hoogustub ka nende süntees. Hormoonide tootmist aitab reguleerida spetsiaalne ajuosa – hüpofüüs, mis toodab kilpnääret stimuleerivat hormooni (TSH). Just seda hormooni määrataksegi vereanalüüsis esmaselt, kui on kahtlus kipnäärme talitlushäirele.\nKilpnäärme alatalitlus aeglustab ainevahetust\nKui kilpnääre talitleb liiga aeglaselt, on tagajärjeks see, et toodetakse liialt vähe kilpnäärme hormoone. Sellist seisundit nimetatakse hüpotüreoosiks ehk kilpnäärme alatalitluseks. Selle tõttu aeglustuvad ainevahetus ning mitmed muud kehale vajalikud protsessid.\nHüpotüreoos võib tekkida mitmel juhul. Põhjuseks võib olla kilpnäärme põletik ehk türeoidiit, mis kahjustab kilpnääret, mille tagajärjel toodetakse hormoone vähem. Kõige sagedamini tekitab alatalitlust Hashimoto türeoidiit ehk kilpnäärme autoimmuunne põletik. Selle seisundi korral toodab organism ise antikehi, mis tekitavad kilpnäärmes valutu põletiku. Ka sünnitusjärgselt esineb väikesel osal naistest kilpnäärme põletik, mis võib olla hüpotüreoosi tekitajaks.\nMillest tekivad krambid? (25) 06.01.2015\nKas liighigistamise vastu on rohtu? (17) 22.07.2012\nTeised kilpnäärme alatalitluse põhjused on kilpnäärme operatsioonid või kiiritusravi radiojoodiga, joodi vaegus toidus ja vees, sünnidefektid, hüpofüüsi haigus ja kaela- või peapiirkonna kiiritusravi.\nEtte võib tulla ka kaasasündinud hüpotüreoosi. Selle haiguse osas uuritakse kõiki vastsündinuid (kui lapsevanemad pole sellest keeldunud), et avastada probleem võimalikult varakult. Hilinenud diagnoos võib tähendada nii füüsilise kui vaimse arengu häireid.\nHüpotüreoosile võivad viidata järgmised kaebused ja sümptomid: väsimus, jõuetus ja nõrkus, kaalutõus, juuste väljalangemine, haprad küüned, kuiv nahk, kõhukinnisus, külmatunne, hääle madaldumine, menstruaaltsükli häired, rasestumisraskused ja mälu halvenemine. Kuna paljud neist sümptomitest võivad esineda ka teiste haiguste ja seisundite puhul, siis ainult nende olemasolu ei kinnita veel haiguse esinemist. Hüpotüreoosi diagnoosida saab siiski ainult verest määratud hormoonanalüüsi alusel.\nHüpotüreoosi välja ravida ei saa, küll aga aitab igapäevane asendusravi levotüroksiiniga hoida kilpnäärme hormoonide taseme normaalsena ning inimene saab elada sellist elu nagu tavapäraselt. Vajalik on selleks õige ravimiannus, mille määrab raviarst.\nKilpnäärme ületalitlusega intensiivistub ainevahetus\nKui kilpnääre talitleb liiga aktiivselt, tootes liialt palju kilpnäärme hormoone, tekib hüpertüreoos ehk kilpnäärme ületalitlus (kasutatakse ka mõistet türeotoksikoos). Hüpertüreoosi enam levinud põhjus on autoimmuunne haigus – Gravesi tõbi. Ka kilpnäärmepõletikud, liigne kilpnäärmehormoonide tarbimine (ravi eesmärgil kilpnäärme alatalitluse puhul) ning liigne joodi tarbimine võivad hüpertüreoosi esile kutsuda.\nKilpnäärme ületalitlust iseloomustavad järgmised sümptomid ja kaebused: südamepekslemine, närvilisus, unehäired, kõhulahtisus, juuste väljalangemine, käte värisemine, kaalulangus, menstruaaltsükli häired jm.\nKõik need sümptomid võivad, nagu hüpotüreoosigi puhul, esineda ka teiste haiguste korral – selguse aitab tuua arst, kes hüpertüreoosi kinnitamiseks või välistamiseks teeb jällegi vereanalüüsi.\nRaviks on mitmeid võimalusi. Sagedasim on tablettravi (türeostaatikumidega), mis pärsib kilpnäärmehormoonide sünteesi. Ravi võib kesta pikalt ning haigus võib näilise edu saavutamise järel tagasi tulla. Teine võimalus on radiojoodravi, mis takistab kilpnäärme hormoonide vabanemist. Mõnikord osutub vajalikuks kirurgiline ravi.\n- Kilpnäärmehaigused võivad alata igas eas.\n- Kilpnäärme üle- või alatalitlust ei saa diagnoosida üksnes sümptomite põhjal, vajalik on kilpnäärmega seotud hormooni(de) määramine verest.\n- Sage kaebus “tükitunne” või “poomistunne” kurgus ei tähenda tavaliselt kilpnäärmehaigust, vaid võib olla seotud stressiga. Kaebusest tasub siiski arstile rääkida.\nHädas piinava nahasügelusega\nKuula oma südametukseid\nKui käed külmetavad ka soojas\nKõhunääre ei talu rohket alkoholi ja rasva\nMilleks meile seleen?


Euroala äriaktiivsus kukkus 13 kuu madalaimale tasemele - Maailma majandus - Uudised - Majandus\nEuroala äriaktiivsus kukkus 13 kuu madalaimale tasemele\n22. veebruar 2016, 13:14\nPrantsusmaa tööstus vaagub kasvu ja kahanemise piiril. Pildil õlitööstus Bordeaux' lähedal.\nErasektori äriaktiivsust peegeldav euroala ostujuhtide koondindeks PMi kukkus veebruaris 52,7 punkti tasemele, mis on 13 viimase kuu madalaim tulemus, teatas indeksit koostav analüüsifirma Markit. Siiski püsib indeks veel ülalpool 50 punkti piiri, mis tähistab majanduse kasvamist.\nViimases kvartalis kasvas euroala majandus välkhinnangu põhjal 0,3 protsenti. «Majanduskasv pidurdub esimeses kvartalis alla 0,3 protsendi taseme, seda juhul kui me ei näe ootamatut tõusutrendi märtsis,» vahendas Markiti juhtivanalüütiku Chris Williamsoni sõnu Business Times.\n«Prantsusmaa kasv on seiskunud ja Saksamaa kasvu pidurdab globaalne vähene nõudlus, mis puudutab eriti just tööstusettevõtjaid,» ütles Wiliamson.\nPrantsusmaa koond-PMI kukkuski veebruaris allpoole kasvu tähendavat 50 punkti joont. Markiti teatel oli indeks veebruaris 49,8 punkti, veel jaanuaris oli see 50,2 punkti. Samas kerkis Prantsusmaa tööstuse PMI jaanuariga võrreldes mõneti üllatuslikult 0,3 punkti võrra 50,3 punktini.\nSaksamaa PMI vähenes jaanuariga võrreldes 54,5 punktilt 53,8 punktile. Saksamaa indeksi tööstuse osaindeks vajus 50,2 punktini, kõvasti allpoole 52,3 punktist taset jaanuaris ning analüütikute 52 punktist ootust. Samas tõusis teenindussektori osaindeks 55,1 punktini.\n«Muus osas on regiooni kasv eelmise aasta algusest saadik nõrgim; ettevõtted on hädas väheneva nõudlusega nii kodumaal kui ka välisturgudel,» märkis Markiti analüütik.\n«Palju sõltub sellest, mis juhtub märtsis. Kui siis tuleb järjekordne pööre halvemusele, võime vabalt näha majanduskasvu vaid 0,2 protsendi juures ning ma arvan, et selles suunas asjad liiguvadki,» ütles Williamson Reutersile.


Kasiino Arvustused 2022 - Parimad Kasiinod. Leia Oma Lemmik!\nTahame aidata sul leida Casino Online’i kasiinode arvustuste abil parimaid kasiinosid. Leiad allpool olevast nimekirjast meilt kõige kõrgema hinde saanud kasiinod. Vajuta allpool olevale kasiinole, et selle kohta rohkem lugeda või mine otse kasiinosse oma tervitusboonusele järele.\nMeie poolt soovitatud kasiinod on hoolikalt käsitsi välja valitud ning aastate pikkuse kogemusega kasiinoekspertide poolt üle vaadatud. Võid meid usaldada. Hea online kasiino peab alati meeles mängija huvisid ja pakub maksimaalset mängimise kogemust. See tähendab, et kasiinos on palju mänge, nagu erinevad mänguautomaadid ja lauamängud, kuid sa saad läbi turniiride ja konkursside ka kasiino enda ja teiste mängijatega kokku puutuda. Paljudel kasiinodel on uus, nutikas ja huvitav mängude ülesehitus – saad konkurssidest osa võttes võita boonuseid ja füüsilisi seadmeid ning saad mängida erinevate avataride ja tegelastena.\nHead kasiinod pakuvad ka sissemaksete ja väljamaksete jaoks suurepärast maksemeetodite valikut. Peaksid saama kõrgelt hinnatud kasiinos kasutada oma panka, krediitkaarti või interneti rahakotti (e-wallet). Sissemaksete ja väljamaksete tegemine peaks olema turvaline, sujuv ja kerge. Veendume, et meie kasiinode arvustustes olevad kasiinod oleksid selge ja hea keelelise ülesehitusega.\nKui sa ei taha kõiki kasiinode arvustusi läbi lugeda, siis saad sa ülalpool olevat edetabelit vaadates kasiinodest kiiresti ülevaate. Saad peale vajutades kohe kasiinosse minna, kust saad endale ainulaadse boonuse. Meil on paljude juhtivate online kasiinodega ainulaadsed partnerlepingud ning saame seetõttu pakkuda parimaid boonuseid. Ülalpool olevas tabelis on toodud välja tervitusboonused, mille saamiseks sa pead looma uue kasutajakonto. Neid boonuseid saab kasutada ainult siis, kui sa oled kasiinos uus mängija. Olemasolevad liikmed boonust ei saa. Loe meie arvustusi, vajuta kasiinos registreerumise nuppu ning võta oma boonus endale!


Xosha Roquemore, Lakeith Stanfieldi tervituslaps - Filmid\nGetty pildid Kõrval Emily Surpless /22. juuni 2017, kell 9:24 EDT/Uuendatud: 22. juuni 2017 9:24 EDT\nMindy projekt näitlejanna Xosha Roquemore sünnitas koos poiss-sõbraga oma esimese lapse, Kao välja täht Lakeith Stanfield.\nVastavalt Inimesed , Säutsus Roquemore foto, kus ta imetab oma vastsündinud last, pildil pealkirjaga 'Ema'. Kuid kahjuks kustutas 32-aastane mees varsti pärast seda postituse.\nrestoran stakeout võlts\nLähemal vaatlusel Stanfieldi Twitteri kontol on aga vihjeid, et Roquemore võis sünnitada 12. juunil 2017. Sel päeval oli ta postitatud , 'Olnud a sic ] täielik unistuste maailm viimase 24 tunni jooksul. '\nHiljem 25-aastane säutsus , 'Uus peatükk.'\nRoquemore'i 17. juuni säuts näib kinnitavat, et neil kahel oli oma laps, nagu ta ise kirjutas , 'Meeskond ei maga maga ayyyeeee.'\nInimesed märgib samuti, et Roquemore'i beebi võis esineda fotol, mille ta postitas Twitterisse 21. juunil 2017. Pildil on Roquemorel Chimamanda Ngozi Adichie raamatu koopia Lugupeetud Ijeawele või feministlik manifest viieteistkümnes ettepanekus ja foto paremas alanurgas paistab olevat lapse pea, kuigi nägu pole näidatud.\nRoquemore ja Stanfield teatasid uudistest, et nad ootavad last märtsi alguses, postitusega Instagramis, ehkki kuulujutud, et ta oli rase oli mitu kuud ringlenud. 'Olen naine. # rahvusvahelised naispäevad, 'kirjutas Roquemore koos fotoseeriaga, kus näidati tema beebitüdrukut.\nPalju õnne paarile! Me ei saa oodata teie uue pisikesega kohtumist!\non quentin tarantino abielus\ndolly partoni abielu\nkirsten vangsness pulm


Tänasest saab taotleda õpihuvi laagrite toetust | Haridus- ja Teadusministeerium\nAvaleht Uudised Tänasest saab taotleda õpihuvi laagrite toetust\nTänasest saab taotleda õpihuvi laagrite toetust\n17. mai 2021 - 7:52\nTäna avanes õpihuvi laagrite taotlusvoor. Laagrite eesmärk on õpilaste õpimotivatsiooni ja vaimse tervise turgutamine ning üldpädevuste ja ainevaldkondade vastu huvi kujundamise toetamine.\nTaotlema on oodatud nii koolide ja huvikoolide pidajad, koolid sõltumata nende omandivormist, ülikoolid kui ka noorsootöö ja huvitegevuse pakkujad.\nTaotluste esitamise viimane päev on 11. juuni. Taotlusi saab esitada keskkonnas toetused.kul.ee.\nLaagrites saab korraldada tegevusi 1. – 12. klassi ning kutsekoolide õppijatele. Laagri ühe vahetuse kestus on kolm päeva kuni viis ööpäeva. Toetus ühe osaleja kohta on maksimaalselt 120 eurot ja osalejale peab laager olema tasuta. Eraldatud toetust on taotlejal õigus kasutada kuni 31. detsembrini 2021.\nLaagri tegevused tuleb kavandada ja/või viia läbi haridus- ja noortevaldkonna koostöös.\nKüsimuste korral palume pöörduda laagritoetused@hm.ee.


Alpid | Teed\nPosts Tagged ‘Alpid’\nKõrguste ja avaruste õhus\nIlmunud Õpetajate Lehes, 15.aug 2003\nKui Euroopat veel põuapalavus ja tulekahjud ei vaevanud ning Eestiski oli juuli alguse jahe nädal, olin Prantsuse Rivieras ja Põhja-Hispaanias bussireisil, mille õnnestunud korraldus võimaldas palju näha: Vahemere- äärseid tuntud ja vähetuntud linnu ning maakohti, kloostreid ja kirikuid, kääbusriike Andorra ja Monaco, Püreneesid ja Alpide kõrgemaid tippe. Allpool on juttu mõnest kõrvalepõikest, mille oma reisikavas tegin.\nEsimesel hommikul Nizzas (prantslastel küll Nice’is) võtsin ette jalgsimatka kesklinnast Cimiezi mäele Marc Chagalli muuseumi. Selle käigu olin juba kodus kindlalt otsustanud – ajendiks 1991. a eesti keeles ilmunud Jean-Paul Crespelle’i raamat “Chagall. Armastus. Unelm. Elu”, kus selle muuseumi loomisest veidi juttu.\nKäia oli umbes kaheksa kilomeetri ringis (hiljem sain küll teada, et Cimiezi muuseumidesse on võimalik sõita ka tasuta linnabussiga). Tänavad olid täis hommikuinimesi, raudteejaamast edasi lisandus ka veidi kahtlasemaid tüüpe, aga kõhedust ei jõudnud see tekitada – enne tulid üles Cimiezi viivad vaiksed tänavad, mille ääres palju hotelle, pansione, villasid, ilusaid maju varjuliste aedadega. Neil tänavatel jalutasid väärikad vanadaamid oma lemmikkutsudega ja tasulised koertejalutajaid, tõukoerad rihma otsas. Oli ka tervisejooksjaid.\nChagalli muuseumi leidsin varsti, aga et avamiseni oli veel üle poole tunni, jalutasin mäe otsa edasi, kuni jõudsin mu käsutuses olnud kaardilt välja, arheoloogiamuuseumi huvitavate antiiksete varemete ja Matisse’i maja juurde. Varemeid koos ümbritseva pargiga uudistasin pikalt, Matisse’ist otsustasin seekord loobuda, sest kartsin, et jään Chagalli juures ajahätta.\nChagalli muuseum oli kohe avamisest alates rahvast täis: pühapäeval oli muuseum kõigile tasuta avatud. Nagu Prantsusmaa ja küllap kogu maailma olulisemates kunstimuuseumides tavaks, oli ka siin palju jaapanlasi – astuvad saaliuksele, võtavad kõik korraga videosse, et kodus vaadata, ja alles siis hakkavad endale detailsemalt selgeks tegema, millega tegu.\nPrantsuse keeles on sel muuseumil pikk nimi: Musee National Message Biblique Marc Chagall ja välja on pandud tema taieste sari “Piiblisõnum”. Esimeses saalis on 12 suuremõõtmelist maali (aastatest 1954– 1967) illustreerimaks Vana Testamenti. Neis on tõsistele teemadele vaatamata palju sedasama lennukust, mängulisust ja muinasjutulisust, mis Chagallile ainuomane ning on oma kõrgpunkti saanud Pariisi Ooperiteatri laemaalil. Teistes saalides on pildid väiksemad, kuid sama huvitavad. Rahulikult saab nautida suurt mosaiiki siseõue veesilma kohal, millel Chagall on kujutanud prohvet Eliase ilmumist. Veel rahulikum on muuseumi auditoorium, õigupoolest kontserdisaal, mille akendel Chagalli vitraazid maailma loomisest on takistuseks siiagi sisse kippuvale päikesele. Chagall ise ei nimetanud neid usuteosteks, vaid poeetilisteks variatsioonideks piibli teemadel. Hoone Cimiezis on ehitatud spetsiaalselt nende taieste väljapanemiseks, mediteerimise paigaks.\nTeekonnal Nizzast Monacosse oli mõnetunnine peatus keskaegses Eze’is. Turistidele reklaamitakse seda parfüümide linnana, pakutakse vaatamiseks parfüümimuuseumi (tutvustab põhiliselt seebitootmist, seepe ja Grasse’is tehtud lõhnavett saab ka kaasa osta). Aga kui ikka väga ei huvita teada saada, et prantslannad eelistavad roosilõhnale jasmiini oma ja seepi valmistasid vanaemad vanasti sealkandis samamoodi kui Eestis, siis tasub end muuseumist välja libistada ja kasutada aega kaljulinna avastamiseks.\nTeekond läheb siingi mäetippu. Kui mõni (üli)kitsastest tänavakestest tupikuks osutub, tuleb tagasi minna ja labürindis mõne järgmise nurgakese tagant uus teeots leida. Värvikust lisavad kõikvõimalikud galeriid ja nipet-näpet müüvad kohakesed, väiksed töökojad, kohvikud, võõrastemajad ja kuldkitselt nime saanud restoran. Tänavad meenutavad mõnevõrra Tallinna vanalinna kitsamaid kohti, aga on järsemad, puhtamad ja oma pisitillukeses olemises põnevamad.\nJuba päris kõrgel on kõndijal ees kassa, kust 2,5-eurose pileti eest võib edasi rühkida eksootilises (põhiliselt kaktuste) aias, mis on linnaga võrreldes uhiuus, 1949. aastast. Päike kõrvetab, ees paistavad kindlusevaremed – vaateplatvorm, kust avanevat panoraami sageli nimetatakse Prantsuse Riviera kõige kaunimaks vaateks. Avali on kõik neli ilmakaart – kus pole merd, seal on mäed ja mõnel pool on nad teineteisesse sulandunud. Allapoole jäävad Eze’i kellatorn oma kumeda kellahelinaga ja lossid, ka 1306. aastast pärit Santa Croce kabel.\nTaas alla jõudnud avastan teeraja, mille alguses on tagasihoidlik plaat kirjaga, et seda rada mööda tavatses jalutada Nietzsche, kes Eze’is mõnda aega kirjutas oma “Nõnda kõneles Zarathustra” “mäekõrguste luulet”, nagu on selle teose kohta öelnud Johannes Semper. Ennast mäetippu tagasi mõeldes tundub küll, et võis olla nii, nagu Semper kirjutab: “/teosed sündisid/ rännakuil mööda mägesid, misjuures Nietzsche ise tähendab, et mida rikkalikumalt hoovas tas loomisjõud, seda kiiremini ta ise sammus; jah, vahel nähti teda rõõmust isegi tantsivat… Kogu teos kannab otsaesisel oma sünni märki: selle rütmile ja kujudele võib palju paremini sisse tunda, kujutelles mägesid ja avarat merd ta looja lähedal. Kõrguste ja avaruste õhku on see raamat täis”.\nEze’i haruldus olevat avaldanud suurt muljet ka kirjadaam George Sandile.\nTavaliselt ostan käidud kohtadest mälestuseks mõne postkaardi. Eze’is ma seda ei teinud, sest kaljulinna imelisust ei suutnud edasi anda neist ükski.\nNukud Monte Carlos\nMonacos on peamised huviväärsused vürstipalee, mis võlub eelkõige sellega, et seal tõepoolest valitsejad elavad, vürst Rainier’i suurhobil põhinev okeanograafiamuuseum ja rahamaias kasiino. Lisaksin neile Monaco rahvusmuuseumi nuku- ja automaadinäituse.\nNukukogumine on ajast aega olnud moes nii Itaalias, Prantsusmaal kui ka Hispaanias. Mis tahes materjalist puped on neis maades väga väljendusrikkad. Monte Carlo muuseumi endisaegsete nukkude näituse aluseks on maailmas unikaalne Madeleine de Galea eluaja jooksul Pariisis 19. sajandil kogutud kollektsioon. Ka maja ise on vaatamisväärsus, arhitektiks Charles Garnier, Pariisi ja Monte Carlo tuntud ooperihoonete looja. Otse muuseumi vastas kuulsa kasiino lähedal on merekaldal jaapani aed – rahulik jahedam koht keset rahakat linna, vuliseva vee ja kirevate kaladega.\nJuhtumisi olin palaval päeval ainus muuseumikülastaja. Küsiti, kust ma tulen. Kuulnud, et tegemist on Eesti ajakirjanikuga, pandi kõik liigutavad nukud “käima” ja “helisema” – see oli väga tore: üksinda kahekorruselises suurte saalidega nukumaailmas, kus kõik nukud, mis selleks võimelised, midagi teha askeldavad. Oi seda sitsi-satsindust, lehvikuid, ehteid ja uhkeid tualette, spetsiaalselt nukkudele loodud mööblit ja maastikupilte, elu- ja piiblistseene! Omapärane igatahes.\nPraegu peaks samas hoones olema teinegi nukunäitus – Monaco printsess Stephanie patroneerib Barbie-maailma väljapanekut. Maitse üle ei vaielda.\nLäbisime hiiglasliku Camargue’i rahvuspargi, loodusvaramu, mille kohta tavaliselt öeldakse, et seal võib näha flamingosid, valgeid hobuseid ja musti härgi. Läheme Camargue’i pealinna Les Saintes-Maries-de-la-Meri.\nKuulates juttu laevahuku läbi elanud väidetavalt Egiptuse päritolu pühadest Mariadest, kelle järgi linn nime on saanud, ja mustlaste pühakust Saarast, nende Mariade tumedanahalisest teenijannast, tulevad mulle meelde Vladimir Beekmani “Koridori” (1982) emotsionaalsed leheküljed mustlaste palverännakust enne sõda just sellesse linna: “Keegi ei oska täpselt öelda, milliste hädade vastu aitab või millist õnnistust annab Must Saara, aga iga aasta kahekümne neljandaks maiks tõttab tema juurde viimne kui mustlane, kelle hobune selle teekonna vastu peab, tulgu tal selleks või pool Euroopat läbi logistada.” Ja veel: “Saara ei olegi nii väga kiriku või usutunnistusega seotud, ta on pühakute keskel vaba ja omaette nagu mustlased kunagi, sellepärast hoiamegi meie teda ja tema meid.”\nSuvekuumuses oli linn vaiksevõitu. Võis kujutleda, missuguseks muutub ta, kui siia kokku sõidavad tuhanded mustlaskillavoorid ja seda omapära vaatama tulevate turistide hordid. Kui mustlased tunnevad end, nagu Beekman kirjutas: “Ja siis äkki hüüab keegi: üles vennad, me oleme suur ning iidne rahvas, tundkem selle üle uhkust!” Traditsioon kestab.\nTohutu 12. sajandist pärit romaani stiilis kiriku juures väljakul otsib ka praegu siesta ajal päikese eest varju palju mustlasi. Lähikonna väikestel kaubatänavatel on nad võõrast märgates pealetükkivad, ruttavad pakkuma mingisuguseid hõbejaid tilbendusi. Häirijast lahti saan alles siis, kui ütlen selges eesti keeles: “Ei taha!” Mustlasnaine jääb mind üllatunult vaatama, keele kõla on talle vist päris võõras…\nVaatamisväärsus on mustlaslinnakese vanakraamiturg kaldapealsel – siia võiks eesti küladest ja linnadest palju niisuguseid asju tuua, mida meie vanavarakorjajad enam ei taha või millest nad tüdinud on, alates vanast luuakontsust, vikatist või sirbist, aga lõpetades päris uhkete uhmritega. Siin on enam-vähem kõike, mida külaelus vaja on olnud. Isegi üks mulle lapsepõlvest Läänemaalt tuttav võitegemise kast vaatab vastu. Enamik pakutavast on siiski seotud hobustega – sadulad, hobuserauad, piitsad, rakmed… Kes tunneks hobuseid paremini kui mustlased?\nTagasi Eestisse jõudnud, küsisin Vladimir Beekmanilt, kas ta ka ise on sattunud Les Saintes-Maries-de-la-Meri, millest nii tunneteküllaselt kirjutas. Ta vastas: “Ise pole ma küll paraku sellesse linna sattunud, kuigi olen lähedal käinud. Minult on sageli küsitud, kas mustlane, kes mu raamatus sellest linnast räägib, oli tegelikult olemas või välja mõeldud. “Koridor” on nagu kirjandus ikka, leitud baltisakslase kirjad on kunstiline võte. Et mustlastest kirjutada, hankisin allikaid, uurisin fakte ja pärimusi, mida sain põhiliselt tutvuste kaudu teadjatelt inimestelt.\nEesti mustlastel pole minu teada selle kohaga sidemeid ega sinna (palve)rännaku traditsioone. Pärast sõda jäid eesti mustlased omaette, neid oli alles väga vähe, mustlaspopulatsioon taastus siin läti mustlaste kaudu, kes siia liikusid vabalt. Katoliiklasi meie mustlaste seas polnud või oli vähe, omaks võeti – kui võeti – meie põhiusk. Aga Saara juurde rändamine on olnud katoliiklikul alusel traditsioon.\nMäletan, et toona võttis minuga kontakti mustlasteuurija Moskvast, meil oli isegi kirjavahetus, sest ta tundis huvi, missugused rahvusvahelised allikad mul kasutada olid. Keegi küsis ka Riiast. Kogu selle mustlasliku kirevuse ja emotsioonid panin kirja enamasti oma arusaamise ja mälestuste põhjal. Minu lapsepõlve- ja noorusaegadel oli mustlasi Tallinna tänavapildis tihti näha ja mitte ainult niisugustes olukordades, nagu praegused ligitikkuvad tänavakaubitsejad.\n24/08/2009 at 18:46\nPosted in 2003, ÕpLeht, Pilti kah, Trükis ilmunud lugu (pärast 2000. a)


Kodu: Kuidas Investeerida Kinnisvarasse, Kus On Vähe Raha? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Investeerida Kinnisvarasse, Kus On Vähe Raha?\nEnamik kinnisvaratehinguid hõlmab ostja maksmist mõnele summale müüjale. Kuid raha, mida ostja peab välja pakkuma, ei pea olema tema enda jaoks. Mitmeid kinnisvarastrateegiaid saab müüja rahuldamiseks kohe sularaha asemel. Kinnisvaraoptsiooni lepingud, võlakirjad ja...\nEnamik kinnisvaratehinguid hõlmab ostja maksmist mõnele summale müüjale. Kuid raha, mida ostja peab välja pakkuma, ei pea olema tema enda jaoks. Mitmeid kinnisvarastrateegiaid saab müüja rahuldamiseks kohe sularaha asemel. Kinnisvara optsiooni lepingud, võlakirjad ja kinnisvara lepingute ülesanded on kolm populaarset võimalust kinnisvara ostmiseks ilma sularahata. Kinnisvara kulude saldot saab rahastada krediidiga.\nLoo võlakirjad kinnisvara ostmiseks ilma sularahata. Võlakiri on laen või lubadus raha tagasi maksta. Kui müüja nõuab sissemakse või sissemakse tagatisraha, maksa see võlakirja kujul. Võlakirja ei ole vaja luua enne, kui müüja on teie pakkumise vastu võtnud. Lisage selline tekst nagu kinnisvaraleping: "Ostja peab maksma müüjale tõsise raha hoiuse summas 500 eurot, mis tuleb tasuda võlakirja kujul, mis tuleb täita enne sulgemist." Krediitkaartide, krediidiliinide või eluasemelaenude kasutamine vara ostmise ülejäänud kulude rahastamiseks.\nKasutage optsiooni lepingut kinnisvara ostmiseks ilma sularahata. Kinnisvaratehingu leping annab ostjale võimaluse, kuid mitte kohustuse, osta kinnisvara lepingu tingimuste alusel kindlaksmääratud aja jooksul. Kui ostja ei vali oma võimalust kasutada, kaotab kinnisvara leping. Ostja saab müüa oma õigusi kinnisvaralepingus teisele osapoolele sularahas. Alternatiivina võib ostja kavandada üheaegselt kinnisvara soetamise müüjalt ja seejärel müüa see uuele ostjale samal päeval hiljem.\nAndke oma kinnisvara leping kolmandale osapoolele. Esiteks sisestage kinnisvara leping, et osta kinnisvara müüjalt. Kirjutage sõna "ja / või seob" otse oma nime taga. Need kolm sõna võimaldavad teil oma lepingus sisalduvaid õigusi üksusele või mõnele teisele isikule, kes selle asemel kinnisvara asetavad.\nKuidas Cholla Kaktus\nKuidas Peatada Umbrohu Plastist


, Koha spin valutab\nJalatoed võimaldavad asendeid lihtsamini muuta, lisaks kasutatakse enamusi lihaseid samaaegselt. Pikka aega osteoporoos võib olla täiesti mingeid sümptomeid ei ole. Iiveldusega kaasnevad sageli muud sümptomid, mille põhjal saate teha esialgse diagnoosi: Kõrge palavik ja tugevad külmavärinad - võivad näidata nakkusliku või viirusliku põletikulise protsessi esinemist kehas. Liigesesiseste luumurdude korral koguneb veri liigesesse põhjustades liigese suurenemise ja turse. Kui korsett istub hästi, siis võib seda ka öösel ilma ebamugavustundeta kanda.\nLuumurruga kaasneb peaaegu alati ka ümbritsevate pehmete kudede lihased, rasvkude, nahk vigastus. Kui nahal luumrru kohalesineb haav, siis nimetatakse luumurdu lahtiseks.\nKui naha vigastust ei esine, siis nimetatakse luumurdu kinniseks. Samuti võib jaotada luumurrud nihketa nn. Nihketa luumurru korral on luu fragmendid teineteisega kontaktis ehk murd on stabiilne. Nihkega luumurru korral murdunud luufragmentide vahel kontakt puudub, neid saab nimetada ka ebastabiilseteks murdudeks.\nLuumurdusid, mis esinevad liigeste piirkonnas, ulatuvad liigesesse või liigespinnani nimetatakse liigesesisesteks murdudeks. Kuidas tekib vigastus? Vigastus tekib välise jõu või löögi toimel. Suurte luude reieluu, sääreluu, vaagna luud vigastused tekivad tõsiste traumade tagajärjel näiteks autoavarii, kukkumine kõrgustest, õnnetused ehitustel.\nVäiksemate luude näiteks rangluu, küünarvarre luud murrud tekivad väiksemate traumade tagajärjel näiteks kukkumine jalgrattalt. On ka rida haigusi, mis põhjustavad luutiheduse vähenemist ning luumurrud tekivad ilma olulise traumata näiteks osteoporoos ehk luuhõrenemine. Sagedamini vigastatav kehaosa on labakäsi. Sõrmede vigastused saadakse enamasti pallimängudes.\nVälimuselt patsiendi ja raskusaste valu ei ole alati võimalik täpselt kindlaks teha, et on koht sinikaid ilma luumurd. Aitab selgitada pildi kompuutertomograafia. Murd, ribi — tõsisem trauma, mis on kaasas valu roietes ajal hingamist Olaliigese artroosi vahendid liikumist.\nHetkel vigastusi tekib terav valu, mis jäävad pikka aega on piisavalt tugevad ja võivad liikuda kogu rinnakorvi. Eristatakse kolme liiki murdude ribi: pragu on kõige kahjutu mingi trauma, kui toimub lihtsalt jaotus ribi; subperiosteal murd — ribi katki minna, kuid jääb kogu periosteum, mis teda ümbritseb - seega tükki paigal; täielik ribi murd — ise ei ole Koha spin valutab ohtlik, kuid teravad servad killud suudavad kahjustada kopsud ja muud siseorganid; keerulise luumurrud ribi: murd, mitu ribi, purustatud luumurrud — kõige raskemat tüüpi vigastused, mis tekitab väga tugevat valu roietes, šokk riike ja erinevaid komplikatsioone.\nPatsiendi ägeda tugev valu roietes ja kahtlustatakse murd on vaja pakkuda traumapunkti, kus toodetakse ülevaatus ja täidavad röntgenograafia. Enamikul juhtudel, kui ravi on ette nähtud tihe käepael, mis piirab hingamist, liikumist, vähendab valu ja soodustab kiiremat paranemist. Kui kahju on siseorganid ja luumurrud võib olla näidustatud operatsioon. Pahaloomulised kasvajad Piirkonna pahaloomuliste kasvajate luu kude, mis on enamasti Koha spin valutab ribi, kõige sagedamini esinevad osteosarcoma.\nEristatakse mitmeid sorte haigusest, võivad need esineda peaaegu igas vanuses. Pahaloomulised kasvajad ribid võivad ilmneda järgmised nähud: pikaajaline krooniline valu roietes, mis võivad olla valutav, tõmmates, augustamine, püsivad või ilmnevad teatud tingimustel; iseloomulik öine valu valdkonnas ribi, eriti kui patsient jääb teatud asendis; mõnikord kasvaja on pikka aega ilma igasugu sümptomeid ja valu hakkab viitsinud pärast mõningast kahju mis antud juhul on provotseerimine tegur - sel juhul on patsient sageli kannab esinemist valu Koha spin valutab kontole vigastusi ja pikka aega ei tea, et on olemas hoopis teine haigus; kohas, kus tekib valu, võib näha turse, bump, tunda kühm, mis vastab kasvaja.\nPõhimõte diagnostika pahaloomuliste kasvajate ribi — biopsia. Maailma meditsiini praktikas on olemas reegel: see uuring tuleb läbi viia, et kõik inimesed, kellel on kahtlus pahaloomulised kasvajad ribi. Kaelalihaste tihenemise tõttu muutub verevool raskeks, ilmneb pearinglus, temperatuuri saab langetada või tõsta.\nSelles seisundis on vaja arvestada manuaalteraapia, füsioteraapiaga. See ilmneb aju teatud osade funktsiooni häirete tõttu. Sümptomid: madal või kõrge temperatuur, mille järel pearinglus, iiveldus ja oksendamine. See kõrvalekalle viitab ühele IRR-i vormile. Ravi viiakse läbi mitmesugustel meetoditel.\nLuumurd, üld - kohtlanomme.ee\nSamuti on soovitatav järgida tervislikku eluviisi, süüa õigesti, normaliseerida une ja puhata. Pearinglus ei ole patsiendi normaalne seisund, eriti pärast palavikku või selle ajal, nii et peate sellele sümptomile tähelepanu pöörama ja viivitamatult minema spetsialisti juurde põhjaliku läbivaatuse saamiseks. Eelnevast on selge, et see seisund võib ilmneda mitmesuguste haiguste ja patoloogiate tõttu, isegi lastel. Sellest seisundist vabanemiseks on vaja kõrvaldada provotseeriv põhjus ja seda saab teha ainult spetsialist, nii et te ei tohiks eksperimenteerida ja tegeleda enesega ravimisega, kuna valesti valitud ravimid võivad üldist seisundit ainult halvendada.\nTuleb meeles pidada, et nõrkus ja pearinglus pärast temperatuuri näitavad nõrgenenud keha ja halvenenud jõudlust.\nSeega hoolitse enda eest ja hoolitse oma tervise eest! Lõppude lõpuks on teie tervis teie kätes. Sel juhul täiendavad peavalu ja temperatuuri muud ilmingud. Seda haigust tunneb kergesti sellise sümptomi järgi nagu peavalu koos rõhu ja hüpertensiooniga. Nendega kaasnevad oksendamine ja iiveldus. Kuid enamikul juhtudel ilmneb lastel peavalu samadel põhjustel kui täiskasvanutel.\nKurguvalu ilmneb nakkuslike ja mittenakkuslike põhjuste tõttu. Selle kursusega kaasneb valu kaelas ja kurgus, peavaluga, siinusekäigud ummistuvad. Peavalu on meditsiinipraktikas üks sagedamini esinevaid mitmesuguste terviseseisundite sümptomeid. Pärast minestamise seisundist väljumist täheldatakse iiveldust ja peavalu. Selles kategoorias on sümptomid seotud heaolu langusega, punktide ilmumisega, laigud silmade ees, jäsemete külmetus. Sageli langeb peavaluga nõrkus koos vigastuse Koha spin valutab või on selle tagajärg.\nKui menstruaaltsükli ajal ilmnevad sümptomid, saab neid kõrvaldada anesteetikumi võtmise ja sellest tuleneva kõhuvalu abil. Koljusisese hüpertensiooniga muutub valu lõhkemiseks, patsient ei hoia end tagasi, soigub ja karjub.\nNäiteks on see iseloomulik nn pingepeavalule. Ajukasvajaga on peavalu muutunud üheks kõige tavalisemaks ilminguks. Sel juhul on peavalul teatud erinevused. Samuti on peavalu, mida süvendab köha, erinevad füüsilised tegevused. Vaadeldav manifestatsioon on iseloomulik pikaajalisele toidust hoidumisele, kuna õige kogus verd ja muud vajalikud ained ei pääse veresoontesse.\nKõige sagedamini esineb pearinglust inimestel, kes kannatavad madala või kõrge vererõhu all. Aistingud sarnanevad peaga tõmmatud sidemega. Samal ajal võib tekkida kuulmiskahjustus. Kui pearingluse põhjus on joobeseisund, siis peavalu ei ilmne tõenäoliselt kohe, see on märk vererakkude joobeseisundist kogu kehas.\nSee on veel üks haiguste ilming, mille puhul peavalu. Tugevad ilmingud võivad olla signaal meningiidist, kudede infektsioonist, mis toimivad aju ja seljaaju keskkonnana.\nSamal ajal tõuseb temperatuur, mis põhjustab nõrkust. Kui rünnaku põhjus on eesmine valu, läheb valu otsmikust templitesse, pea tagumisse ossa. Sarnased sümptomid on iseloomulikud lastele ja noorukitele noorukieas. Kuumuse ilmumisega langeb kõigepealt kahtlus neile. Nakkus põhjustab kõige sagedamini palavikku.\nStabiilne on temperatuur 37,5. Kui need kaks sümptomit langevad kokku, siis on patsiendil nakkushaigus. Seda haigust eristatakse kergesti iseloomulike ilmingutega, tavaliselt on peavalu neist kõige kahjutum. Temperatuuri tõus põhjustab vere koostise muutumist, keha muudab oma tegevust.\nControl Your Spin on \_\nKui patogeensed bakterid sisenevad kehasse, hakkab ta nendega võitlema. Üks võitluse tagajärgi on temperatuur. Sellistes olukordades sarnaneb valu pressimisega. Gripi puhul on üsna alguses sarnased sümptomid. Valu rünnakud algavad statistika kohaselt esimestest tundidest - tavaliselt kaasneb sellega oksendamine. See on iseloomulik sümptomatoloogia suurenenud koljusisese rõhu korral. Plahvatab peavalu, mis aktiveeritakse pea, silmamunade pöörde tegemisega.\nSee on varajase hüpertensiooni sündroomi sümptom. Sellised manifestatsioonid kestavad kokku minutit. Nende normaalne valmimine on rikkalik ja sagedane urineerimine.\nSinusiidi peavalu katab tavaliselt poole peast, kus on kahjustatud ninakõrvalurgete sinusus. Lülisamba selle osa kahjustamise tagamiseks peate mõistma, kus valu ilmub. Seda on tunda väikseima vajutamise korral kroonile, kui sirutate oma pead üles - tunne väheneb.\nLülisamba kaelaosa vigastuse tõttu ilmnevad nikastused ja kaela kudede kahjustused.


Lageraie kaotab mustikametsa paljudeks aastateks | Looduskalender.ee\nMustikamarjad on tervislikud ning mustikakorjamine on paljudes riikides nii kultuuriliselt kui ka sotsiaalselt oluline. Mustikas on ka ökoloogiliselt võtmetähtsusega liik: tema võsudest või marjadest toituvad paljud putukad ja suuremad loomad, neist omakorda teised. Intensiivse metsandusega riikides on mustika kasvuala kahanenud sagedaste lageraiete tõttu, lisaks vähendab seda näiteks maapinna ettevalmistus metsakultuuride rajamisel. Ajakirjas "Forest Ecology and Management" ilmuvas teadustöös võtavad TÜ looduskaitsebioloogid nüüd kokku Eesti olukorra, ühendades tervikuks mitu läinud kümnendil Eestist kogutud väliandmestikku. Mustikataimede katvusi uuriti eri vanuses metsadel ja raiesmikel kuues kasvukohatüübis, soometsades vaadeldi metsakuivenduse mõju ning Soomaa piirkonna kahe metsamaastikul kohta koostati 70-aastane tagasivaade mustika ohtruse muutustele.\nSelgus, et mõnedki puidutulu saamiseks kasutavad majandusvõtted mustikarohkust ei kahjusta ja mõju pole eri tüüpi metsades ühesugune. Lageraie kahjustab mustikat kõige drastilisemalt paraku just inimestele meelepärastes korjekohtades – palumännikutes väheneb mustika katvus raie järel keskmiselt umbes sada korda ning ka nõuetekohaselt jäetavad vähesed säilikpuud ei leevenda mõju kuigivõrd. Katvus hakkab vaikselt taastuma teisel raiejärgsel aastakümnel, kuid küpse metsa tasemele jääb noorte palumetsade mustikasaak tugevasti alla. Teisalt on siirdesoode kuivendamine tekitanud mustika kasvualasid märgatavalt juurde rabamassiivide äärealadele – seal on need olulised näiteks metsistele. Marjakorjajad liiguvad soomaastikes siiski palju harvem kui kuivades männikutes. Uuringu üks koostaja, TÜ looduskaitsebioloogia töörühma teadur Liina Remm tõdeb: "Häid mustikametsi on vaja väärtustada mitte ainult puidutulust lähtuvalt, vaid arvestades ka mustika ökoloogilist ja sotsiaalset tähtsust. Selleks tuleb metsamajandust ruumiliselt paremini planeerida ning kasutada mustikametsades tavapäraste lageraiete asemel teisi lahendusi."


Caesari salat tursaga\n2 värsket tursafileed\n400g erinevaid salatilehti\n2-3 peotäit saiakuubikuid\n150g head paksu majoneesi\nKeeda tursafileed 8-10 minutit kuni nad on valged ja liha eraldub liistakutena kergelt. Oluline on kala mitte ülekeeta, kui tursafileed on väikesed keetke neid veidi lühemat aega. Nõruta ja jäta kala jahtuma.\nSalatikaste: pane küüslaugud hõbepaberis 20 minutiks 200C ahju küpsema. Haki kapparid ja anšovised peeneks, lisa küpsed küüslaugud ja hakitud murulauk (kasuta siin pool murulaugust) ning sega majoneesiga kokku. Kasuta saumikserit või blenderit, nii saad ühtlase kaste.\nLoputa salatilehed ja jäta köögipaberile kuivama. Viiluta redis, lõika tomatid sektoriteks ja purusta sõrmede vahel kala mõnusateks, suupärasteks tükkideks. Aseta salatilehed suurde kaussi, pane peale kala, redis, saiakuubikud ja tomatid. Raputa peale ülejäänud murulauk ja lõika parmesani juustust õhukesed liistakud ja lisa salatile. Nirista kõige peale salatikaste. Serveeri kohe.


Saaremaa piimatööstus: suveks langes piima hind märgatavalt\n01.07.2020. Autor: Sirli Tooming\nTulenevalt toorpiima suurenenud mahust ja selle hinnalangusest maailmaturul saab Saaremaa piimatööstus pakkuda suveks öko mahepiimale soodsamat hinda nii jaekettidele kui loodetavasti ka tarbijatele. Ettevõte leiab, et madalamast hinnast võiks osa saada kogu ahel – alustades tootjast ja lõpetades piimajoojatega.\n𝐒𝐨𝐥𝐤𝐥𝐢𝐡𝐚𝐭öö𝐬𝐭𝐮𝐬 𝐯õ𝐢𝐤𝐬 𝐤𝐚 𝐨𝐦𝐚 𝐡𝐢𝐧𝐝𝐮 𝐥𝐚𝐧𝐠𝐞𝐭𝐚𝐝𝐚.\nVahur Neljapäev vabandab\nVabandust, unustasin nime kirjutada - olen Vahur Neljapäev.\nPiima tootjatel langetati palka. Eestlaste ostujõud on Keskerakonna valitsemise ajal tublisti tõusnud, nii et piima jõuavad kõik kallimalt osta. Mingiks eriodavuseks pole mingit põhjendust. Jõutakse viina osta(seda isegi Lätist), jõutakse piima ka osta. Sellel kooritud piimal peaks pakil õige nimi olema. Lõssiks nimetatakse piima, millest on peaaegu kogu piimarasv koore näol eraldatud.\nPiimakarjalautades töötab umbes 400 välismaalast, kellest ligikaudu 300 sunnib seadus kuu lõpus lahkuma. Tundub väike arv, aga nende mõju on suur. Peamiselt ukrainlastest sõltub 21 000 ehk veerandi Eesti lehmade lüpsmine. Rasket maatööd pakkuvad ettevõtjad ei näe, et kabinetis idanenud idee nende asendamisest Eesti töötutega kasvama läheks.(Maaleht)\nRASKET maatööd pakkuvad ettevõtjad peaksid läbi mõtlema, kuidas seda tööd kergendada. Praegu lastakse ühel inimesel mitme inimese töö teha ühel päeval. Asjatundmatud ja seadusi mittetäitvad juhid tuleks välja vahetada tarkade ja inimkeha ergonoomikat tundvate inimeste vastu. Kõik need lombakad, vahetatud liikmetega inimesed on endised kolhoosi töötajad, kes suurema palga teenimiseks tööl ja puhkeajal vahet ei teinud. Maatöö ei pea raske olema, vaid õigesti organiseeritud. Tänapäeval, kui lehmad ei lüpsa enam ainult kolm kuud suvel suurt toodangut, on see eriti tähtis.\nFüüsilise töö maine on nadi palgaga väga alla löödud. Enamasti on teinud seda ka töötajad ise ületunni tööga, mis näitab üldist palka suuremana tegelikust 8 tunnise tööpäeva palgast. Kas on normaalne, et 8 tunnine tööpäev on kadumas? Kas on normaalne, et inimesest saab tööd tehes sant, kuid ükski tööandja ei maksa sellise sandi hilisemaid kulusid ravimitele ja taastusravile? Maaettevõtted on eraettevõtted, kes ootavad neid ukrainlasi, et Eesti palku alla lüüa. On vahe ka, kas teed hoogtööd mõne kuu või on see su eluaegne leivateenimine, mille kõrval kasvatad lapsed ja elad oma elu. Ega töötaja pole kapitalisti eraomand.\nVarem olid sellised kuulutused, et sobib lapsele või pensionärile. Siis oli selge, et soovitakse tööd, aga mitte töö tegemise eest maksta. Nüüd tehakse töögraafikud arvutis. Kui tööandja pole võimeline isegi sellist töögraafikut tegema,et töö saaks tehtud Eestis kehtiva tööajaga, siis ei peaks ta inimestega üldse tegelema.\nSelle sinu arvamuse peale hakkas sm.A.Nässakas suust vahutavat solki välja ajama.\nUUS! Saarlane tõi Soomest uue koroonajuhtumi (17)


Börsikommentaar: Kalevi aktsia on leidnud ostuhuvi - Äripäev\nBörsikommentaar: Kalevi aktsia on leidnud ostuhuvi\n12. aprill 2006, 15:12\nKalevi aktsia hind tõusis täna 4,65 protsenti, 21,12 kroonile (1,35 eurole). Aktsiaga tehti 29 tehingut ja üle 700 000 kroonine käive.\nHuvi kasv Kalevi aktsia vastu on mõnevõrra üllatav – ettevõtte kohta pole viimasel ajal uudiseid tulnud.\nMuidu oli börsil rahulik päev. Eesti Telekomi aktsia hind tõusis 2,9 mln kroonise käibega 0,13 protsenti, 123,76 kroonile (7,91 eurole). Tallinki aktsial oli 2,4 mln kroonine käive, aktsiaga tehti 41 tehingut, kuid aktsia hind jäi muutumatult 70,72 kroonile (4,52 eurole).\nBaltika aktsia hind langes 0,21 protsenti, 224,06 kroonile (14,32 eurole). Selle aktsia käibeks sai 2,4 mln krooni. Miljoni kroonise päevakäibega aktsiate rivi lõpetas Tallinna Vesi. Tallinna vee aktsia hind tõusis 1,6 mln kroonise käibega 0,56 protsenti, 223,90 kroonile (14,31 eurole).


Aivar Pohlak: Pehrssonil ei õnnestunud Eesti koondise kahe kultuuriruumi ühitamine - Sport\nAivar Pohlak: Pehrssonil ei õnnestunud Eesti koondise kahe kultuuriruumi ühitamine\nEesti Jalgpalli Liit teatas täna lepingu lõpetamisest senise peatreeneri Magnus Pehrssoniga ning palkas koondise uueks juhendajaks Martin Reimi. Eesti Jalgpalli Liidu presidendi Aivar Pohlaku sõnul ei saanud Pehrsson päris hästi hakkama Eesti koondise kahe kultuuriruumi - eestlaste ja venelaste - ühitamisega.\nAivar Pohlak, kas Martin Reimi kõrval oli kaalumisel veel peatreeneri kandidaate? Sama küsimus abitreenerite osas. Kas jutuks on olnud Tarmo Rüütli mistahes rollis kaasamine?\nKõigepealt – nii asjaga tegelenud töögrupp, mängijate esindajad kui ka juhatus välistasid järgmise peatreeneri kandidaadina välismaalase. Töögrupi koosolekul käidi välja erinevaid ideid alates treenerite tandemi määramisest, aga peatreenerina nähti eelkõige ikkagi vaid Martinit. Konsulteerides Ragnar Klavani ja Konstantin Vassiljeviga leidis see mõte selge toetuse ja samuti oli juhatusega. Tarmo Rüütli kandidatuur teatavas rollis käis aruteludest läbi.\nKas näete, et praegune treeneritetiim suudab taastada vajakajäämised, mis viimasel ajal ilmnenud?\nOn loomulik, et iga järgmine treener või treenerite tiim valitakse lähtuvalt konkreetsetele vajakajäämistele eesmärgiga kaotada probleemid ja säilitada tugevused, kusjuures alati tuleb püüda vaadata ka tulevikku. Kuna otsus on tehtud laiapõhjaliste arutelude tulemusel ja sellele on n.ö alla kirjutanud nii mängijad, jalgpalli liidu tehniline osakond kui ka juhatus, siis peaksid probleemid saama lahenduse.\nTarmo Rüütli: kui me Eesti treeneritele võimalust ei anna, siis kes veel? (13) 14.09.2016\nMilline on sinu hinnangul tänases kiires olukorras peatreeneri esimene ülesanne? Kas tal on piisavalt aega?\nTuua meeskond välja madalseisust ja taastada tasakaal ja kirg väljakul. Aega tuleb anda ja seda nii jalgpalli liidu kui ka fännide poolt. Mis mõistagi ei tähenda, et peaksime ootama järgmisest mängust Gibraltariga midagi muud peale võidu või mängudest Kreeka ja Belgiaga vähemat kui kompromissitut võitlust punktide pärast.\nKas Eesti koondis astub ühte jalga? Mis mõtteid tekitavad jutud, et meeskonnas on leerid ja et koondislaste silmesse tuleb tagasi tuua sära?\nJalgpallimeeskonna tervikuna toimimapanemine on alati keeruline ülesanne. Eesti koondise puhul on leevendavaks asjaoluks maailma mõistes suurte staaride puudumine ja keerulisemaks tegevaks asjaoluks kahe kultuuriruumi olemasolu võistkonnas. Täna tuleb tunnistada, et nende kultuuriruumide ühitamine Magnusel päriselt ei õnnestunudki, aga see, et meeskonnas oleksid leerid, ei ole õige. Sära tagasitoomine tähendab vajadust tuua mängu emotsionaalsus ja kirg, kusjuures koondise erinevate kultuuriruumide jaoks ei saa seda teha ühte ja sama lähenemise kaudu. Mis tähendab, et treeneritel tuleb leida see emotsionaalne niit, mis sobiks kahe kultuuriruumi kokkusidumine parimat tulemust andvaks koosluseks.\nKas tagantjärele targana hinnates tegite Magnus Pehrssonit Martin Reimile eelistades vea? Kas temaga lepingut pikendades ei osanud aimata ohte, kus koondis täna asub?\nMagnuse lepingu pikendamise hetkel oli tema võiduprotsent 38,8% ja seisuga 31.12.2015 koguni 41,6%, mis on eelkäijatega võrreldes väga kõrge näitaja. Isegi teades ette, mis juhtuma hakkab, oleks selles olukorras lepingu mittepikendamist olnud väga raske põhjendada. Tõsi, teatavaid ohte me tõesti ette näha ei osanud, aga seda ei osanud näha ka inimesed, kes asusid kõige selle keskel. Pean sealhulgas silmas ka juhtmängijaid.\nFOTOD: Magnus Pehrssoni kaks ja pool aastat Eesti koondise peatreenerina\nSTATISTIKA: Millise jälje jättis Pehrsson Eesti koondisele?