Kõige ilusamad fotod ja nimedega kodukaktused - Väetised\nHahahahaha, sa panid mind naerma =)))\nSiin on koopia.\nAmor, Archie, mustlane, Zerro, Zephyr, Milo, Max, Kesha, Kuzya, David, Davlat, Dag, Dagir, Daji, Dai, Daiquiri, Dain-Jin, Dair, Dayton, Duck, Daxter, Dali Lama, Dallas, Damar, Dammit, Danatello, Danik, Danila, Daniel, Danke, Danko, Dannattelloo, Dante, Dantes, Dania, Dar, Darge, Darius, Darius, Darling, Darsik, Darth Vader, Dartes, Darchi, Dustin, De Niro, De Niro, Kurat, Degay, Degris, Dein, Dyck, Dale, Daileen, Deimos, Descartes, Decker, Dexter, Dell, Delmonte, Demario, Demon, Demian, Denver, Dandy, Deneli, Denis, Denisca, Denti, Denya, Derby, Deris, Dernis, Dero, Dessert, Deffer, Decl, Dyoma, Jabo, Jag, Jazz, Jazz Men, Jaif, Jaker, Jakommo, Jackson, Jamal, Janik, Janiko, Jano, Jao, Jasper, Justin, Jedi, Jade, Jake, James, James, Jack, Jack Sparrow, jope, Jackie, Jelisson, Jam, Jenick, õrnalt, Jer, Gerald, Jeric, Jerry, Jetix, Ji, Jibo, Jigit, Jidai, Jill, Jim, Jimi, Jimmy, Jin, Jinji, Jinko,.\nZhadard, Jacques, Jacques, Žalgiris, Jean, Jean-baptiste Grenouille, Jean-Paul, Jeanmar, Jeannot, Jeannot-Mart, Jeanon, žanr, Jardin, Jardon, Zhares, Zhaur, Zhban, rakmed, Zheikhe, Zhek, Zhenya, Gerard, Zhergan, Germand, Germont, Jerome, Gerraud, Zhefrey, Zhivago, Zhivchik, Zhigan, Zhigol, Gigolo, Zhikar, Gilles, Zhmot, Joseph, Zhopkins, Zhora, Georges, Georges, Zhorik, Zhostik, Zofrey, Zhoshua, Zhuzha, Mardikas, Zhulan, Rogue, Julbert, Julienne, Zhulchi, Junia, Jourdain, Zhusik, Joustienne, Julien.\nBabster, Bagger, Baguette, Bagor, Bagration, Badi, Basalt, Bazan, Basel, Basik, Basil, Basileus, Basiliano, Basilio, Basilion, Basilica, Basilica, Bai, Bayard, Bayburt, Baydar, Bayi, Bayk, Baikal, Bayram, Byron, Baysik, Byte, Bayard, Buck, Bucks, Baksentiy, Baksik, Baxter, Balamut, Bali, Bali Hai, Balin, Balkan, Ball, Ballu, Baloven, Balt, Balto, Balu, Balkhan, Balkhash, Baldr, Balm, Balmaran, Balt,.\nBombay, Bombino, Brian, Broadway, Broit, Brooklyn, Bruno, Brutus, Gross, Bradley, Brandy, Beckham\nSisekaktuseid peetakse üsna kergelt hooldatavateks, kuid mõned liigid vajavad erilist hoolt. Üldreeglid on toodud allpool:\nPaljud inimesed teavad, et kaktused praktiliselt ei õitse, kuid siiski saate neist kodus lilli saada. Vastates küsimusele "Millised kaktused õitsevad?", Võime öelda, et peaaegu kõik sordid õitsevad, peamine on leida õige strateegia ja järgida juhiseid.\nTaime edukaks õitsemiseks peate:\nDetsembri algusest märtsini vähendage kastmist mõne tilgani iga 3-4 nädala järel;\nJälgige temperatuuri: see ei tohiks olla kõrgem kui 10-13 kraadi, öösel võite seda veel mõne kraadi võrra madalamaks lasta;\nEemaldage potid radiaatoritest ja kütetest, tagades samal ajal piisava valguse.\nPeate meeles pidama ka järgmisi "pisiasju":\nKuni 3 aastat siseruumides olevad kaktused praktiliselt ei õitse. Neid õitsema pannes ei pruugi te enam lilli näha, kuna taim on täielikult kahanenud. Nende aastate jooksul on parem põõsaid tugevdada ja toita;\nMõned sordid õitsevad mis tahes tingimustes, olenemata asukohast või kastmisest, teised sordid ei õitse üldse ja veel teised rõõmustavad omanikke esimest korda oma kümnendal või isegi kahekümnendal eluaastal. Enne taime ostmist on parem teada saada;\nMõned lilled on väga väikesed ja neid võib olla raske esimest korda märgata. Enne lillede puudumise üle vihastumist tasub kontrollida, kuidas selle liigi kaktused õitsevad..\nMis on kaktused? Kaktuseid on mitusada, mis omakorda jagunevad sortideks. Kõige populaarsemad on:\nSellel liigil on üle 150 sordi ja see on lillekasvatajate seas kõige populaarsem. Seda esindavad keskmise ja väikese suurusega kaktused, millel on sfääriline või piklik silindriline kuju. Samuti võivad erinevatel liikidel olla kerged seljad, valged või kollakad kohevad või puuduvad nõelad üldse.\nNimi ise pärineb sõnast "Nippel". Seda ebaharilikku nime seostatakse taime välise tunnusega: ribide asemel on sellel punnid, millest kasvavad nõelad ja lilled. Kaktuslilled on tavaliselt väikesed, lehtrikujulised, roosad, valged või punased, tumeda keskosaga. Liiki peetakse madala õitsemisega, peamiselt õitsemine toimub kevadel..\nMammillaria on piklik: tal on õhuke pikk vars, kuldsed nõelad ja väikesed valged õied;\nMammillaria Bokasskaya: pikliku paksu varrega, ümbermõõt kuni 5 cm, ja väikeste valgete õitega. Selgroolülid asuvad rühmiti: keskosa on pikim, konksu kuju ja pruuni värvi, ümber on mitu väiksemat valget juuksekujulist selgroogu;\nMammillaria kipitav: vars on kuuli kujul, seljad on valged või pruunid, õhukesed ja teravad. Lilled on roosad, üsna heledad, kasvavad varre ülaosas ringis, moodustades võra.\nTeine äärmiselt levinud siseliik nii looduses (peamiselt mägedes) kui ka aednike seas. Neil on kuuli ja lihava varre kuju, ülaosas on väike depressioon. Ribid on paigutatud spiraali, selgroog on lühike, valge või kollakas. Tavaliselt kasvavad seda tüüpi kaktused rühmades..\nRebutiat eristab rikkalik õitsemine. Valgete, punaste, lillade õitega lilled on üsna suured ja märgatavad, nende läbimõõt ulatub 2,5 cm-ni. Eripäraks on lillede paigutus: nad kasvavad mitte ülaosas, vaid põhjas. Õitsemine toimub aprillis-juunis ja kestab vaid 2 päeva.\nÜks huvitavaid sorte on pisike rebutia: see on ümar kaktus, mille läbimõõt on vaid 5 cm, suvel õitseb apelsinililledega. Teine populaarne sort on seniilne rebutia: see on ka väike, kuni 8-10 cm suurune kaktus.\nSee on ebatavaline, kuid haruldane liik, millel on üle 200 sordi. Sellel on lame, piklik ovaalne vars. Sageli kasvab üks vars teisest välja. Sellel on õhukesed pikad seljad, sageli teravad. See kasvab kas ülespoole või levib mööda maad. Mõned sordid on piisavalt vastupidavad ja võivad kasvada lõunapoolsetes piirkondades aedades. Paljud selle liigi kaktused ei õitse kodus üldse. Pärast õitsemist ilmuvad neile viljad, mistõttu hõõrutud pirn sai hüüdnime "kipitav pirn".\nKodus leitakse sageli mitmesuguseid kipitavaid pirne. See kasvab kuni 30 cm pikkuseks ja sellel on lühikesed valged või punased seljad.\nKreeka keeles tähendab selle nimi "taim-täht": selline näeb välja kaktus, kui te vaatate seda ülalt. Sellel on sfääriline tugev vars, sõltuvalt sordist, sellel võivad olla pikad lokkis nõelad või üldse mitte. Sama kehtib ka kasvu kohta: mõni kasvab mõne nädalaga, teistel kulub vähemalt paar sentimeetri kasvamiseks umbes aasta.\nÕitsevat kaktust võib suvel täheldada 2–3 päeva. Lilled on suured, valged või kollased, laiad.\nÜks ebatavalistest sortidest on meduuside pea astrophytum. Ülaltpoolt ülaosas "peas" kasvavad maod sarnased lokkis võrsed, mille otstes kasvavad punase keskosaga erekollased lilled. Protsessid ise on kaetud pehmete selgadega.\nSelle nimi tähendab tõlkes "vahaküünal" - see viitab ka taime välimusele. Looduses võib kaktus kasvada kuni 20 meetri kõrguseks, kodus on selle suurus tagasihoidlikum - kuni meeter, sagedamini kuni 50-60 cm. Vars on kare, tugevalt väljendunud ribidega. Sõltuvalt sordist võib sellel olla teravaid pikki okkaid või üldse mitte.\nTa õitseb hiliskevadel - suve alguses 24 tunni jooksul pärast pungade avanemist. Lilled on suured valged, mõnel on vanilje aroom. Samal ajal võib hea hooldus (rikkalik jootmine, avar pott) põhjustada õitsemise puudumist üldse.\nPiitsakujulise sisekaktuse kodumaa on Mehhiko. Vars haruneb sentimeetri paksusteks õhukesteks vartedeks, mis kõigepealt kasvavad üles ja seejärel painduvad ja kukuvad alla. Varred võivad kasvada kuni meetri pikkuseks, aastane kasvutempo on mitu sentimeetrit. Varrede ribid on tuhmid, nad näevad välja rohkem nagu tihedad torud.\nSee õitseb erkroosades, vaarikastes, punastes ja oranžides õites (konkreetne värv sõltub sordist). Lilled on torukujulised ja kasvavad kuni 10 cm pikkuseks. Õitsemine jätkub kogu kevade jooksul.\nOma ebatavalise ilu tõttu nimetatakse seda kaktuse-orhideeks. Nimi ise koosneb sõnadest "ülal" ja "lehed" - taime võib nimetada "lehtedega kaktuseks". Taim näeb välja nagu jäiga alusega põõsas, millest kasvavad lihavad lehed. Looduses kasvab epiphyllum niisketes metsades ja vajab rikkalikumat kastmist.\nTa õitseb kevadel, lilled on valged, kreemikad, punased, roosad ja kollased, lehtrikujulised ja suurte suurustega. Nad lõhnavad ka hästi. Pärast avamist kukuvad lilled 5 päeva pärast maha, te ei saa taime sel ajal liigutada, vastasel juhul kukuvad lilled maha ja kaktus ei õitse enam.\nTaim kannab ainult Venemaal ebaharilikku nime "Decembrist": kuidas talve alguses lilledega kaetud kaktust nimetada?\nSee on epifüütiline kaktus, mis kasvab Brasiilia kaguosas asuvatel puudel. Seda võib nimetada ka "okasteta kaktuseks". Kodus võib see elada kuni 30 aastat. See on siseruumides põõsas, millel on hargnevad võrsed, tavaliselt mitu sellist võrset ühes potis. Võrsed ise koosnevad üksteisega ühendatud lamedatest "lehtedest". Neil pole okkaid, kuid servad on sakilised..\nErinevalt teistest kaktustest õitseb dekabristik novembris-jaanuaris. Lilled on suured ja ilusad, sügavalt roosad, punased, oranžid, helelillad või valged - täpne värv sõltub kaktuse tüübist. Risttolmlemisega ilmuvad lilledele õied, mis sarnanevad loodusliku roosiga. Neid saab süüa.\nTa õitseb kevadel ja suvel mitu päeva suurte kollaste, punaste või roosade õitega. Pealegi ilmuvad esimesed õied ainult 20-aastastel ja vanematel taimedel. Tegelikult ei ole ehhinoktaktiline hooldus vaeva ja on standardne.\nSee on üks ehhinokteesi tüüpidest. Esimestel aastatel on taim kuuli kuju, seejärel sirutub see tünni kujuks. Selle pikkus ja laius võib ulatuda meetrini ja seetõttu on oluline mitte lasta sellel kasvada. Roided on hästi väljendunud, nõelad kasvavad neil rühmadena: keskelt 4 pikka (kuni 5 cm) nõela ja umbes 10 väiksemat (kuni 3 cm) nõela. Okkad on valged või kuldsed.\nMüügil võite sageli näha kaktuste kaktusi erkpunaste nõeltega. See ei ole eraldi liik: see värv saadakse taime jootmisel veega värvainetega. Kodus pleegib puhta veega kastmine värvi kiiresti.\nÕitsemine toimub hiliskevadel - suve alguses. Kahvatukollane lilled õitsevad kaktuse ülaosas ja tuhmuvad mõne päeva pärast. õitsevad ainult vanad taimed, mis on elanud üle 20 aasta.\nNimi pärineb sõnast "palmik". Sellel on mitu lokkis vart, mis ripuvad maha. Need võivad olla soonikkoes, lamedad või ümarad, tavaliselt ilma nõelteta..\nSellel on väikesed valged, punased, kollased või roosad lilled. Õitsemine toimub kevadel-suvel ja kestab mitu päeva..\nTänapäeval pole kaktused enam eksootilised toataimed: paljud kasvatajad eelistavad neid kasvatada, mitte tavalisi põõsaid. Samal ajal on kaktussordi valimine maitse järgi üsna lihtne: tohutu arv liike võimaldab teil valida parima võimaluse - nõeltega või ilma, ümarate, piklike või rippuvate, õitsevate või ilma lilledeta. Vaatamata näilisele tagasihoidlikkusele vajavad kaktused teatavat hoolt ja tähelepanu, vastasel juhul ei pruugi taim üldse õitseda.\nEspostoa on selle nimekirja üks ebaharilikke esindajaid, sest ainult selles kaktuses pole selgroolülid väikesed ja pinnale hambutud lühikesed, vaid pikad ja üsna lokkis "juuksed". Keskmiselt võivad sellised kaktused kasvada kuni 3 meetrit ja nende juuksed võivad kasvada nii palju, et taim ise sarnaneb suurema tõenäosusega lemmikloomadele mõeldud kriimustuspostiga kui elava kaunistusega. Põhimõtteliselt kasvatatakse kodus villast espostowi. Kõrguselt, erinevalt teistest selle liigi esindajatest, ulatub see vaid 35-70 sentimeetrini, sellel on sammaskujuline struktuur ja sarnaselt teistega rikkalik valge vill. Kodus ei õitse sageli, umbes 1-2 korda aastas. Õitsemise ajal ilmub lill, mis sarnaneb kellukesega, ja siis moodustub väike kiiviga sarnane vili;\nEpiphyllum on kaktusitüüp, millel on oma nõbudega vähe ühist. Erinevalt tavalisest kaktuse esindajast on epifüllum tavalisem toataim. Seda nimetatakse ka fülokaktuseks, mis tähendab "lehtkaktus". Väliselt koosneb see paljudest lehtedest vartest, mille servades on okkad. Varte otstes õitsemise ajal moodustuvad paljud beežikaspunased lilled, mille tõttu kaktus sarnaneb orhideega. Hea hoolduse korral on see üsna kiiresti kasvav, nii et potis tuleks sellele rohkem ruumi jätta;\nNotocactus on selle nimekirja üks piinlikumaid esindajaid, kuid see ei muuda seda sugugi vähem ilusaks. Väliselt sarnaneb see (eriti õitsemise ajal) mis tahes Indoneesia või mõne muu puuviljaga, eriti ananassiga. Sellel on ümmargune, paks ja tihe vars, mis ei ulatu üle 100 sentimeetri kõrguseks, kaetud okkadega, moodustades spiraalmustri. Spiraal ise koosneb paljudest (kuni 40) väikesest selgroost ja keskel on üks pikk. Varre ülaosas on väike vars, millel õitseb erkkollane (mõnikord oranž või roosa) lehtrikujuline lill, mis ei tuhmu nii kaua kui 7 päeva;\nCereus on selle nimekirja suurim kaktuseliik. Keskmiselt ulatuvad need hiiglased 6-10 meetrini, kuid on juhtumeid, kui teravili armastab kasvada kuni 20 meetrit. Seda tüüpi kaktus sobib kasvatamiseks kasvuhoones, õues või suures toas. Need näevad omakorda välja nagu ülemäärane Phillipsi kruvikeeraja. Õitsemise ajal ilmub beeži ja valgeid õisi 3 kuni 7 õit, olenevalt kaktuse suurusest.\nRebutia - erinevalt eelmisest esindajast on see palju väiksema suurusega. Kui täpsem olla, siis tavaline tagasilöök sobib hõlpsalt liidetud peopesadesse, mida ei saa öelda Cereuse kohta. Sellel väikesel ovaalse kujuga kaktusel on ka kogu varre kohal pehmed valged tähekujulised seljad, mis muudavad selle veelgi armsamaks ja ohutumaks. Teisel eluaastal hakkab see õitsema lehtrikujuliste lilledega, millel on erinev värv: heleroosast tumelillani. Ja mis kõige tähtsam: selle kaktuse kõik õied avanevad korraga ja siis moodustuvad lillede asemele väikesed kahvatu rohelise värvi marjad..\nGümnokalütsium - nagu eelmine esindaja, viitab väikestele kaktustele. Suurus ei ulatu üle 30 sentimeetri ja on sfäärilise kujuga. Seda tüüpi kaktus on kaetud ebaharilike okkadega, meenutades eemalt ka suuri albiino ämblikke, mida kaktus ise kaitsevahendina vaevalt ette nägi. Kuid lisaks kodu jaoks sobivale kompaktsele suurusele on sellel kaktusel veel üks atraktiivne tegur - tema ebatavaline lill ülejäänud selles loendis. See kaktus hakkab õitsema 2–3 eluaastal. Selle lilled asuvad alati varre ülaosas. Kuna kaktus on kaetud suurte okkadega, kasvab lill ise endale väikese jala, millel ta hakkab valmima, kuni ta õitsema hakkab. Õitsedes meenutab see roosi, krüsanteemi ja lilleliilia segu, mis on tõeliselt ilus vaatepilt..\nNad esitasid kaktuse ja ma panen kõigile lilledele ja taimedele nimed. Ja ma ei tea, mida selleks nimetada. Abi.\nVarase magusa sõstra kirjeldus\nAgeratum: kirjeldus, sordid, istutamine, hoolduse nüansid\nKõige kallimad lilled maailmas, kimp, mida vaid vähesed saavad endale lubada\nPistikutest kasvavad pelargoonid\nParimad astersortide nimed, fotod ja kirjeldused\nDaaliad on ilusad mitmeaastased lilled, õitsevad pikka aega ja on hoolduses tagasihoidlikud.Vaatleme üksikasjalikult: kuidas daaliaid seemnetest kasvatada, millal seemneid külvata, kuidas daaliade seemikuid enne avamaale istutamist hooldada.\nKasvavad kodus punased kalla-liiliad


Punnid, sügelus ja akne: mida teha, kui tundlik nahk segab trennitegemist? - Tervisegeenius\n30. sept. 2021 kell&nbsp12:10\nProbleemne nahk ei ole põhjuseks, miks treeninguid vältida.Shutterstock\nPaljud inimesed väldivad treeninguid, sest sellega kaasnev higistamine ärritab nahka ning murele lahendust ei näi olevat. Kuna sportides eritab nahk tavapärasemast rohkem higi, tuleb seda ka hoolikamalt kaitsta, seda enam, kui tegemist on tundliku nahaga. Millised vahendid sobivad selleks kõige paremini ning mida seejuures jälgida?\nHigi jahutab keha\nVäga palju nahamuresid põhjustab teadupärast just higistamine, mis on vajalik kehatemperatuuri reguleerimiseks. Treeningu käigus eritab keha sooja temperatuuriga higi, mis nahast aurustub, neelab soojusenergiat ja seeläbi jahutab meid. Siiski võib higistamisprotsess nahka kahjustada, mistõttu tuleb pärast treeningut enda naha eest eriti tähelepanelikult hoolt kanda.\nNiipea kui aju tuvastab, et kehatemperatuur on tõusnud üle 37 °C, saadab see higinäärmetele signaale, et toota ja vabastada pooride kaudu higi. Selle vajaduse põhjustavad mitmesugused tegurid, mis võivad olla nii kehavälised kui -sisesed:\nkliima, stress või närvilisus;\nhormonaalsed muutused, nagu puberteet, rasedus või menopaus;\nmõned ainevahetushaigused (suhkruhaigus, kilpnäärme funktsiooni kahjustus);\nstimulandid, nagu alkohol, nikotiin ja kofeiin;\ndieet, näiteks vürtsikas toit.\nHiginäärmete arv ja nende asukoht sõltub meie geneetikast — igaühel on ligi 2–4 miljonit higinääret, kusjuures kõige rohkem esineb neid kaenla all (keskmiselt 25 000–50 000 higinääret), peopesadel ja jalataldadel. Kui oleme näiteks närvilised, stressis või lihtsalt aktiivsed, stimuleerib aju higinäärmeid rohkem higi tootma.\nHiginäärmeid on erinevaid\nMeie kehal on kaht erinevat tüüpi higinäärmeid: ekriinsed ja apokriinsed, ja mõlemad toodavad eri tüüpi higi. Ekriinsed näärmed on vajalikud kehatemperatuuri kontrollimiseks ning neid leidub üle kogu keha.\nApokriinsed näärmed asuvad peamiselt aksillaarses ja suguelundite piirkonnas, mõned neist ka naba ja rindade läheduses. Apokriinsed näärmed toodavad higi, milles on palju valke ja lipiide. Nad toodavad oluliselt vähem higi kui ekriinsed näärmed, kuid meelitavad ligi baktereid, mis põhjustavad ebameeldivat lõhna ja kollaseid plekke riietel.\nKa higi kogus, mida meie keha toodab, on igal inimesel väga erinev. Keskmiselt jääb see vahemikku 0,1 liitrit kuni 1 liiter päevas. Värske higi ei lõhna — ebameeldiv kehalõhn tekib alles siis, kui bakterid hakkavad higi valkudest ja lipiididest toituma.\nSelle vältimiseks on väga tähtis kohe pärast treeningut pesus käia. Et tugevdada enda naha kaitsemehhanisme ja suurendada ka selle vastupanuvõimet, võiks kasutada seejuures Eucerin pH5 dušiõli või Eucerin pH5 õrnatoimelist dušigeeli, mis puhastavad nahka õrnalt ning jätavad naha mõnusaks ja pehmeks. Samuti tugevdavad need tooted naha loomulikku pH-d, et seeläbi vastupanuvõimet suurendada.\nMis vahe on deodorandil ja antiperspirandil?\nEbameeldiva lõhna tekkimise eest kaitsevad nahka ka deodorandid ja antiperspirandid. Toodet valides tuleks võtta arvesse enda nahatüüpi ja jälgida, kui palju higi sinu keha toodab. Antiperspirant on hea valik tugeva higistamise korral ehk siis, kui liigud palju ringi ning teed tavapärasest rohkem trenni. Eucerini 72-tunnise toimeajaga antiperspirant kaitseb tugeva higistamise eest ja sobib ka neile, kel on deodoranditalumatus või tundlik nahk.\nTavapärane deodorant higistamist ei vähenda, küll aga sisaldab see aineid, mis imavad lõhna tekitavaid baktereid või aeglustavad nende paljunemist. Eucerini 24-tunnise toimeajaga rulldeodorant aitab hoida ära ebameeldivat lõhna ning sobib samuti deodoranditalumatuse korral.\nKaitse ka enda nägu\nKõige enam mõjutab higistamine meie näonahka ning on inimesi, kes väldivadki trenni just sel põhjusel, et kardavad enda näonahka kahjustada. Õige hoolduse ja vahenditega saab seda muret vältida.\nNäohoolduse aluseks on hoolikas puhastus, milleks tuleks kasutada nahale sobivaimat toodet. DermoPure näopuhastusgeel teeb selle töö ära hoolikalt, põhjalikult ja õrnalt, nahka ärritamata. Kui iluvigu või mustpäid on nahale tekkinud rohkem, tasuks kasutada DermoPure koorivat geeli, mis avab ummistunud poorid ja silendab nahapinda.\nKui nahamured kipuvad tekkima just T-tsooni ehk otsmikule, ninale ja lõuale, aitab DermoPure toonik aknele või ebapuhtustele kalduvat nahka rahustada ja niisutamiseks ette valmistada.\nKuna nägu on meie keha kõige õrnem piirkond, tuleks kasutada õrnatoimelisi kreeme. Üks hea variant on Eucerini pH 5 näo- ja kehakreem, mis suurendab naha vastupanuvõimet ning vähendab ka tundlikkust.\nKindlasti aga ei tohiks treeningut seetõttu vältida, et muretsed enda naha pärast. Ole kannatlik ja kasuta just sobivaid tooteid, mis sinu naha eest hoolt kannavad ja sportimist seeläbi kannustavad. Kui sa treeningutega alles alustad, on normaalne, et sinu kehal ja nahal võtab uue rutiiniga harjumine veidi rohkem aega. Kuna nahk peegeldab meie organismi tervislikku seisundit, on trenn tervise jaoks väga olulise tähtsusega.\nMärksõnad: akne, antiperspirant, deodorant, eucerin, higistamine, nahahooldus, nahk\nMillist hoolitsust vajab kuiv ja lõhenenud nahk?\nAmanda Hermiine Künnapas: nooremana loodud rutiinid on tuleviku alustala


Jaanus Nurmoja: isegi Eesti riigiasutused ei oska eesti.ee'd kasutada. Paar praktilist ettepanekut - Eesti Päevaleht\nOletasin, et see võib kujuneda katsumuseks, ent ikkagi osutus see oodatust hullemaks. Olgu öeldud, et edastasin juba tookord eesti.ee haldajatele ja arendajatele oma mõtted, mis võiks teisiti olla, et see keskkond oleks kasutajasõbralik. Jagan neid nüüd ka lehelugejatega, seda enam, et minister e-riigile restardi välja kuulutas.\nSelleks, et dokumenti eesti.ee kaudu teisele eraisikule allkirjastamiseks esitada, peab praegu teadma tema isikukoodi. Hea, kui seda varasemast tead.


Soome keskpangalt karm hinnang: koroonakriis langetab majandust 4 protsenti, majanduskriis on kindel - eestinen\nSoome keskpangalt karm hinnang: koroonakriis langetab majandust 4 protsenti, majanduskriis on kindel\nSoome keskpanga hinnangul langeb majandus tänavusel, 2020. aastal 1,5-4 protsenti koroonaviirusega tekkinud olukorra tõttu.\nEkspordinõudluse vähenemine tirib majandust allapoole. Kui kodumajapidamiste tarbimine väheneb ning tootmisketid saavad kahjustada, siis on langus veelgi suurem, vahendab MTV.\nSoome Pank annab tänavuseks aastaks kaks prognoosi. Esimene kinnitab langust, aga selle ulatus pole praegu veel selge. Positiivse prognoosi kohaselt langeb majandus ekspordinõudluse vähenemise tõttu 1,5 protsenti. Kui aga järgneb kodumaise tarbimise vähenemine, võib langus olla 4 protsenti.\nPank on siiski seisukohal, et arvestades arenguid maailmas tundub teine, negatiivsem stsenaarium tõenäoline. Panga hinnangul oli Soome olukord tänavu nõrk juba ilma epideemiatagi. Kasv aeglustus eelmisel aastal ja viimases kvartalis oli juba langus. Vaatamata ostujõu kasvule jäid tarbimine ja investeeringud madalaks.\nPank märgib, et prognoosi puhul on arvestatud pandeemia lühiajalise kestusega. Selle järgi peaks hakkama Soome majandus taastuma juba aasta lõpus. Kiire taastumise eelduseks on, et majanduse mõõna aasta algul suudetakse valitsuse sammudega pehmendada ja vältida ettevõtete pankrotti ning töötuse kasvu.\n18. jaanuar 2022, 15:30


President Kaljulaid: politsei on Eesti inimeste isikuvabaduste ja vaba ühiskonna kaitsja - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nFOTO: Patrick Gely/SIPA/Patrick Gely/SIPA\n«Mida efektiivsemalt ja autoriteetsemalt suudab politsei tagada inimeste turvatunnet, seda vähem kostab ühiskonnas hääli, mis nõuavad kõva kätt ja kruvide kinnikeeramist. Seda vähem nõutakse karmi korda, mis nagu ajaloost teame, päädib pahatihti hoopis jõu võimutsemisega vabaduse ja seaduslikkuse üle,» ütles president Kersti Kaljulaid täna Politsei- ja Piirivalveameti 101. aastapäeva tähistamisel Jõhvis.\nRiigipea sõnul seisab Eesti politsei õigusriigi eest, mis on palju enamat kui vaid seadusriik. «Te olete Eesti inimeste isikuvabaduste ühed olulisemad kaitsjad ning vaba ühiskonna parimad garandid,» lisas president Kaljulaid.\n30 aastat on politsei ja piirivalve ehitanud sõltumatut, erapooletut, ausat ja üha enam ka hoolivat, mõistvat, aitavat organisatsiooni, lausus Vabariigi President ning lisas, et turvalisus ja turvatunne pole päris sünonüümid. «Turvalisus saab olla objektiivne, aga turvatunne on alati subjektiivne. Tunnet ei saa otseselt luua, see on see emotsioon ja taju, mis peegeldub ühiskonnast vastu. Seda peegeldust mõjutavad nii teie strateegilised valikud, rõhuasetused, prioriteedid, aga seda mõjutab ka iga üksiku ametniku olek, käitumine, suhtumine. Teid usaldatakse ja teie organisatsiooni usaldatakse,» lisas president Kaljulaid.\n«Turvatunne tähendab ka vabadust. Vabadust elada hirmuta. Vabadust elada hirmuta nii öisel tänaval, tipptunniliikluses kui ka kohas, kus peaks justkui olema kõige turvalisem – koduseinte vahel. Ka seda viimast varjavat vaikimise müüri olete ta asunud usinalt madalamaks lõhkuma ning ega meil teist valikut polegi. Tagasilangust siin lubada ei saa, sest kui pole turvatunnet kodus, pole seda kuskil,» lausus riigipea.\nPresident Kaljulaid tõi välja, et turvatunde loomine taandub usaldusele, mille üks vundamente on olnud meie riigiametite ja -ametnike – sealhulgas politsei ja politseinike– sõltumatus ja erapooletus. «Sellel vundamendil põhinev usaldus on ühtaegu meie ühiskonna kõige tugevam kaitsevall ja samas ka kõige hapram, sest selle võib purustada mõne sõnaga,» lausus Vabariigi President.\nHea peaminister ja hea siseminister, head politseinikud ja piirivalvurid!\nKõigepealt muidugi palju õnne! Täna on pidupäev ja on väga uhke tunne siin seista 101 aasta vanuse politsei ees!\nOn uhke tunne ja on turvaline tunne. Millest see tunne tuleb? Turvalisust saab mõõta mitmeti. On arvnäitajaid ja fakte, mis näitavad, et Eesti on turvaline riik. Niinimetatud objektiivse turvalisuse näitajad on täna ajaloo parimal tasemel. See kõik on teie töö vili. 30 aastat olete te ehitanud sõltumatut, erapooletut, ausat ja üha enam ka hoolivat, mõistvat, aitavat organisatsiooni.\nAga turvalisus ja turvatunne pole päris sünonüümid. Turvalisus saab olla objektiivne, aga turvatunne on alati subjektiivne. Tunnet ei saa otseselt luua, see on see emotsioon ja see taju, mis peegeldub ühiskonnast vastu. Seda peegeldust mõjutavad nii teie strateegilised valikud, rõhuasetused, prioriteedid, aga seda mõjutab ka iga üksiku ametniku olek, käitumine, suhtumine. Teid usaldatakse ja teie organisatsiooni usaldatakse. See on väga hea tulemus, see on vaat et suuremgi saavutus, kui üha paranevad arvnäitajad kirjeldada suudavad.\nTurvatunne tähendab ka vabadust. Vabadust elada hirmuta. Vabadust elada hirmuta nii öisel tänaval, tipptunniliikluses kui ka kohas, kus peaks justkui olema kõige turvalisem – omaenda koduseinte vahel. Ka seda viimast varjavat vaikimise müüri olete ta asunud usinalt madalamaks lõhkuma ning ega meil teist valikut polegi. Aitäh teile selle eest. Tagasilangust siin lubada ei saa, sest kui pole turvatunnet kodus, pole seda kuskil.\nTurvatunne tähendab ka iga inimese vabadust oma sõnu ja mõtteid vabalt väljendada. See tähendab ka iga inimese õigust oma mõttekaaslastega koguneda ja oma seisukohti välja öelda, kartmata solvanguid ja ähvardusi häälekamatelt või võimukamatelt. Midagi, mille järele janunesime oma riiki taastades ning mille pärast kuni viimase ajani pole olnud põhjust muret tunda.\nAga kuidas seda turvatunnet üldse luua saab? Keeruline, aga see taandub millelegi lihtsale – usaldusele. Usaldus – see on usk millessegi. Usaldus riigi ja selle asutuste vastu tähendab inimeste usku vabasse, sõltumatusse, erapooletusse riigi toimimisse. Kui inimesed oma riiki usuvad, on nad valmis seda hoidma, kaitsma, ehitama.\nMa olen selle kolme aasta jooksul presidendiametis andnud sadu intervjuusid teiste riikide ajakirjanikele. Ja üks küsimus, mida mult sageli on küsitud, on see, et miks Eesti inimesed oma riiki nii palju usaldavad? Miks Eesti inimesed oma riigiameteid usaldavad, küsitakse. Paljudes riikides, mis on igati demokraatlikud, avatud, kaasaegsed riigid, see sugugi nii pole.\nMina muidugi küsin vastu, et mida te olete valesti teinud, et teie inimesed teie riiki ja riigiameteid ei usalda? Usaldusega on, vaadake, nii nagu vabadustegagi – neid tuleb iga päev luua. Kui ei loo, hakkab kohe vähenema. Ja usaldusel ei ole olemas mingit neutraalset vormi. Iga samm usalduse vähendamiseks tähendab rohkem usaldamatust, mitte lihtsalt väiksemat usaldust. Vähem usaldust tähendab automaatselt rohkem usaldamatust.\nUsalduse üks vundamente on olnud meie riigiametite ja -ametnike – sealhulgas politsei ja politseinike – sõltumatus ja erapooletus. Sõltumatus hetkel valitsevast poliitilisest, rahalisest või mõnest muust jõust. Sellel vundamendil põhinev usaldus on ühtaegu meie ühiskonna kõige tugevam kaitsevall ja samas ka kõige hapram, sest selle võib purustada mõne sõnaga.\nTõestamata süüdistused mõnelt kõrgelt poodiumilt võivad lammutada kõik, mis tehtud. Mõned püünelt pillatud justkui juhuslikud lausejupid siin ja seal moodustavad aga nädalate ja kuudega mingi arusaamatu, ebameeldiva, kleepuva tunde, mille tõrjumiseks peab iga päev rohkem pingutama. Sel ajal, kui tahaks tegeleda hoopis turvatunde loomisega.\nSee ei tähenda, et peab pimesi uskuma ja küsida-kahelda ei tohi. Tohib ja ka peab! See on taaskord demokraatliku riigi tunnus, eks ole. Kahtluseid tuleb uurida ja ka vajalikud kontrollmehhanismid on olemas. Aga see muidugi eeldab, et need kahtlused on siirad ja põhjendatud, mitte lihtsalt vette visatud kivid, mille eesmärgiks ongi võimalikult suuri laineid tekitada, segadust külvata, usaldust lõhkuda.\nTihti arvatakse, et te võitlete millegi vastu. Kurjuse, pättide, kaabakate vastu. Et teie töö on neid püüda, kinni panna ja noh, natuke ka ehk ennetada. Et politsei on midagi karmi, jõulist, sundivat. Et teie asi on jõustada korda, et te olete karm käsi.\nTegelikult on Eestis – kus meil varsti saab olema maailma parim Eesti politsei –\nasjalood aga hoopis vastupidi. Mida paremini te oma igapäevast tööd teete, seda vähem on vaja ühiskonnas midagi jõustama hakata. Mida efektiivsemalt ja autoriteetsemalt suudate teie tagada inimeste turvatunnet, seda vähem kostab ühiskonnas hääli, mis nõuavad kõva kätt või kruvide kinnikeeramist. Seda vähem nõutakse karmi korda, mis nagu ajaloost teame, päädib pahatihti hoopis jõu võimutsemisega vabaduse ja seaduslikkuse üle. Võimu jõust jõu võimuni on lühike samm.\nNii et ei, te ei võitle millegi vastu, te ei ole karm käsi. Teie professionaalne töö on see, mis tagab, et sellist karmi kätt ei lähe meil kunagi vaja. Teie seisate iga päev õigusriigi eest, mis on palju enamat kui vaid seadusriik. Te olete Eesti inimeste isikuvabaduste ühed olulisemad kaitsjad ning vaba ühiskonna parimad garandid. Ja ma olen selle eest teile väga tänulik.\nPalju õnne teile veelkord! Hoiame Eestit!


ELU RÜÜTLI LOSSIS: JÕULUKUUSK\nPosted by Alice at 14:32\nanna 2 December 2007 at 10:24\nMeil on siin ka paras hullumaja!! Alates 1. detsembrist on ka jõuluturg avatud :)\nAlice 3 December 2007 at 17:23\nnoh teie jouluturg on nii vaikene vorreldes siinse 'turgudega'. Sel nadalalopul oli yle 20 miljoni inimese jouluoste tegemas Inglismaal (1.5 miljonit Londonis). Tana oli aga paev interneti tellimisteks. Oeldi et inimesed kes ei leidnud poest asju mida soovisid ryndasid tana intereti lehekylgi....oh kui hea et meil on koik ostud tehtud....\nLeilaHella 4 December 2007 at 08:37\nlugesin Sinu kirjeldust jõuluaja kohta Inglismaal ja see on kõik õige. samad lood on siin. ning jõuluturg on paksult rahvast täis, ka õhtul.\nkuidas Sul sel aastal jõulutundega lood on? mul veel pole, aga loodetavasti tuleb. paneme kaunistused kodus üles alles 21. detsembril... :)


RIIA EESTI KOOL: 2010\n5.-9. klassi matkapäev algas hommikul kell 8.00. Kõik see koolipere mahutati kahekordsesse bussi ja sõit Liepāja linna suunas võis alata.\nLisan siia 8. klassi Raivo kirjandi.\nMeie koolis toimub igal sügisel matkapäev. Seekord sõitsime ekskursioonile 23. septembril. Hommikul kogunesid kõik 5. - 9. klassi õpilased ja klassijuhatajad kella 8 Vienibas gatve Maxima poe ette, kus meid ootas kahekordne buss. Kõik mahtusid bussi ära ja 3 tunni pärast jõudsime Liepajasse.\nMina istusin bussis teisel korrusel, seal oli hea, sest bussis oli konditsioneer. Paljud bussis taga pool istujad laulsid, sõit oli pikk.\nLiepajas käisime mere ääres, kus nägin tuulegeneraatorit ja ronisime vanade kindlustuste peal ja käisime ka koobastes. Maa-alustes käikudes pidime tõrvikuid käes hoidma, sest seal oli pime. Selle koha nimi oli Põhja fort.\nEndise sõjasadama territooriumil on palju tühjaks jäänud hooneid. Vanglas võeti meid vastu nagu vange. Tund aega kestnud ekskursioonil pidime täitma täpselt valvurite antud käsklusi. Õpetajad ja mõned tüdrukud määrati „haigete“ rühma.\nKOHTUMINE TÕLKIJA RUTA KARMAGA\nSügise alguspäeval kogunesime kell 12 kooli raamatukokku. Läti keele õpetajate Silva ja Erika eestvedamisel toimus kohtumine tõlkija Ruta Karmaga. Õpilased lugesid Pardaugavas elanud luuletajate või sellest linnaosast kirjutatud luuletusi. Ruta Karma kinkis koolile enda tõlgitud lätikeelse Mari Saadi raamatu "Võlu ja vaim". 12. klassi kaks noormeest said harjutada ajakirjaniku ametit, kohtumise lõpuks tegid tõlkijaga intervjuu, mille ka lindistasid.\nLisan siia Līva poolt loetud ilusa L. Tungla luuletuse, mis sobis ürituse meeleoluga hästi.\nRaamatud on nagu inimesed -\nsee oma ja õige...\nKuid vahel näib,\net tegelikult elavad raamatud oma salaelu,\npöörduvad seljaga sinu poole,\nükskõik, oled sa siis kirjanik või lugeja,\nega anna end enam kergesti kätte.\nMuidugi, muidugi - salaelu!\nTäpselt nagu inimestel,\nei taibata tuhkagi.\nLUULEPÄEVAD 5.-18. SEPTEMBER\nKahe nädala jooksul toimub Riias erinevaid luuleüritusi. Esimest korda toimusid luulepäevad 1965. aastal, kui tähistati kirjanik Janis Rainise 100. sünniaastat. Janis Rainis sündis 11.09. 1865 ja suri 12.09. 1929, need kuupäevad on põhjus, miks luulepäevad just septembrikuus toimuvad. Kui tähtis on lätlastele Janis Rainis, näitab kasvõi see fakt, et tema muuseumil on tervelt 8 osakonda. Tema suure mälestussamba juures olid juba reedel ilusad lillekimbud.\nKoolis on september kirjandusele pühendatud kuu. Hästi sobis alustada A-ga: Albu - A. H. Tammsaare ja Alatskivi - J. Liiv. 6. klassil oli hästi meeles eelmisest aastast "Ööbik ja lilled"ja 7. klassi poisid mäletasid isadepäeval loetud J. Liivi "Mis isad ütlevad?".\nVaieldamatu lemmik on aga ikkagi Leelo Tungla "Lätikeelne jäätis".\nMöödunud nädala eredaim sündmus on neljapäeval Kristjan Jaak Petersoniga seotud kohtades käimine, lõpuks sai tehtud ka pilt K. Pätsi kunagisest koolimajast.\nKooli avaaktus. Päevakangelased on 34 esimese klassi uut aabitsa omanikku. Eesti keele õppimine võib alata...\nKõikjal koolist ootab head\niga laps ja õpetaja.\nKõikjal tarkus algab A-st,\nkodust, koolist, kodumaast!\nRiias õpitakse eesti keelt\nSatud Riiga, tule külla!\nSõida üle laia Daugava\nbussiga või trolliga,\ntulla võid ka trammiga.\nTule, tule meie kooli!\nAstu, astu meie klassi!\nVaata, vaata, kes siin on!\nKuula, kuula, mis siin on!\nMaja ümber kasvab puid,\nkõrgeid kaski sihvakaid.\nPalliplatsil lapsi näed,\nannavad sul terekäed.\nUks on lahti, astu sisse!\nRõõmsalt hüüa: “Tere hommikust!“\nTrepist samme üles viis\noled juba garderoobis siis.\nJope seljast, saapad jalast,\nruttu jooksen üles.\nJõuan korrusele kolm,\nmeie kuues klass siin on.\n1,2,3 – see on matemaatika.\nA,b, c – algab läti keel.\nDo, si, la – kõlab muusika.\nJookse, hüppa, viska, poiste lemmik - sport.\nÕppeaineid tuleb veel,\nselgeks saab ka eesti keel.\nMulle meeldib olla siin,\nõhtul tarkust koju viin.\nLuuletuse, mis ilmus 2009.a novembrikuu Heas Lapses, kirjutasid 6. klassi õpilased Elma, Līva, Rihard ja Indrikis


VäIKE GOPHER - KIRJELDUS, ELUPAIK, ELUSTIIL - KASULIKUD NõUANDED\nVäike Gopher - kirjeldus, elupaik, elustiil\nKrimmi poolsaar on ainulaadne. Oma territooriumil on kolm kliimavööndit. Selle tulemusena on see rikas erinevate loomadega. See oli Krimmis, et leiti väikese gopheri esivanemate iidsed jäänused. Teadlased töötasid uurimise ajal pikka aega poolsaare territooriumil, nad said 179 inimest.\nOsa elanikkonnast on biogeocenosis, mis on spetsiaalselt loodud inimeste poolt, st see on kunstlik ökosüsteem. Elanikkonda leitakse teraviljas. Kinnipeetavatest leiti kolm talvikultuuridest.\nMetsavööst leiate väikese gopheri. Kuid see ei ole seotud biotoopi iidse komponendiga, mis tähendab, et väikese gopheriga on võimalik kohtuda ainult ühetasandilises seisus.\nVäike gopher on talvitav liik. Nad ärkavad kevadel, veebruar-märtsis. Ärkamine sõltub temperatuurist. Mõned gopterid talvituvad suvel.\nVäikeste gopherite tüübid\nKeha pikkus varieerub 19 kuni 24 cm, indiviidi kaal on 460 grammi. Saba on ainult 1/5 kehast, selle pikkus on alla 4 cm. Vaatamata oma suurusele on saba näriliste elus väga oluline. Saba ääres paiknevad spetsiaalsed tundlikud otsad, mis on gopheri juhised selle maa-alustes läbipääsudes.\nGopheri kehavärv võib olla halli-hall ja võib olla hall-kollakas-kollane. Keha kuju on piklik, jäsemed lühikesed. Gopheri pea on ovaalse kujuga. Väikesed täpikud on näha väikese gopheri põskedel. Tavaliselt gopher kõht hallikas. Külgedel olev keha, samuti jäsemete piirkond, on halli värvi, mõnikord kollaka läikega.\nVäikesed gopherid veedavad palju aega maa all, mistõttu neil on halb nägemine. Seetõttu ei liigu nad tavaliselt oma aukudest kaugele.\nGopheridel on pisaräärmed, mis aitavad neil vastu tolmu ja mustusele. See on väga oluline, sest gofri silmad on pidevalt reostunud. Sellepärast on neil väga väike, peaaegu nähtamatu auricle.\nVäikelastel on hämmastav võime - hea hoiatus. Tavaliselt närilised kipuvad või vilistavad. Heli sõltub ohu ulatusest.\nVäikese gopheri elujõulisus varieerub 1 kuni 3 aasta jooksul. Kui keskkond ja kliimatingimused on soodsad, võib näriline elada kuni 5 aastat.\nVäikese gopheri levik on üsna suur. Tavaliselt asuvad nad alam- ja madalikupiirkondades ning poolpõrandates. Piirid väikese goperi asustamisest idas - Betpak-Dala kõrbe, läänes - mitte kaugemal kui Dnepri ääres; Põhjas - Zaisani järve ääres, lõunas - Musta mere rannikul.\nTeadlaste tähelepanekute põhjal selgus, et on rohkem väikeseid oravaid kui mehi ja suguindeks on 0,8. Kui räägime järglastest, siis sünnib rohkem naisi kui mehi.\nReprodutseerimine toimub pärast talveunestamist. Tavaliselt võib rasedat naist leida kevadel (märts-mai), kuid juhtub, et neid leidub suvel (juuni-juuli). Embrüote suurust ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, kuna nad kohtusid embrüotega, mille pikkus oli 2-3 mm. See juhtus samaaegselt naistega, kus embrüol on juba 31–36 mm pikkune keha. Gophers hoolitseb nende järglaste eest. Poisid tunduvad pimedad, kurtid ja kurjad, nii et neil on vaja kedagi, kes aitaks neid.\nÜks aasta on üks genereeriv tsükkel. Tavaliselt toob naissoost 5-8 poisi. Esimene kord oma elus, nad on rangelt auku. Aprill-mai (sõltuvalt ilmastikutingimustest) noob välja noor gopher. Pärast seda toimub umbes kuu aega hiljem ümberasustamine.\nGophers elavad kolooniates, mis võivad venitada mitu kilomeetrit. Gopherid elavad orudes, mille sügavus võib ulatuda kuni 1,8 meetrini ja selle liikumiste pikkus võib olla üle 4 meetri.\nTalveperioodiks valmistavad gopherid oma augud. Närilised sulgevad sissepääsu spetsiaalse saviklemmiga, mis kaevatakse ainult kevadel. Aukude lahkumise protsess võib kesta kuni 3-4 päeva. Kui auk on vana, võib seal olla mitu sissepääsu.\nPöörake tähelepanu! Väike Gopher on katku, tularemia ja brutselloosi põhjustaja. Krimmis leiti, et närilistel on neerupuudulikkusega hemorraagiline palavik.\nMe ei saa öelda, et gopherid valivad dieedis. On teada, et inimene sööb umbes 32 liiki sööta. Tuleb märkida, et vähe gopher tarbib loomset päritolu sööta, s.t. Krimmi sisalik, samuti erinevad putukad. Ka väikesed gopherid söövad erinevaid teravilju - seetõttu peetakse närilist kahjuriks. Ta võib süüa kõik toidutaimed, jättes maha ainult umbrohu.\nVäikese gopheri toitumine hõlmab ka koi, sulgede rohu, nisu rohtu ja tulpe.\nArvestades asjaolu, et väikese gopheri paljunemiskiirus on väga suur ja tal on suur raskus, ei kuulu see näriliste liik kaitstud liikidesse. Kuid nende loomade udused on väga olulised, sest neid kasutavad paljud punased raamatud\nTeadlased on märganud, et elanikkonna arv on hiljuti vähenenud, mõned liigid on kadunud. See juhtus, sest kliima muutub järk-järgult. Olulist rolli mängis maa kasvatamine kemikaalidega, mis mõjutasid negatiivselt väikese gopheri elujõulisust.\nVäike gopher on sunnitud vastu astuma suurtele vaenlastele: maod, steppe-kotkas, looney, balaban, polecats ja rebased. Tüüpiliselt on närilised ettevaatlikud kõigepealt täpselt heeringakalli, siis rebase ja alles siis, kui on, soo kuu. Ülejäänud vaenlased on harva reidid.


Vene sinine | Purina\nVene sinine on keskmist või suurt kasvu kass. Graatsiline, sihvakate jalgadega kass kõnnib justkui kikivarvul. Kassi pea on kiilukujuline ja silmatorkavate vurrupatjade ning suurte kõrvadega. Erkrohelised mandlikujulised silmad asuvad üksteisest kaugemal. Vene sinise karvastik erineb oma tekstuurilt kõigist teistest tõugudest. See on kahekihiline, aluskarv on lühike ja äärmiselt pehme. Kuigi juba tõunimi määrab värvitooniks sinise, ilmub aegajalt pesakondadesse ka musti ja valgeid kasse. Tavaliselt on karvastik ühtlaselt sinine ja läigib hõbedaselt.\nVene sinine kassitõug kandis algselt nime arhangelski kass. Legendi kohaselt toodi see kass Euroopasse laevaga Vene sadamalinnast Arhangelskist. Huvitaval moel on sama kassitõugu nimetatud ka hispaania kassiks ja malta kassiks. Viimast nime kasutati USA-s kuni eelmise sajandi alguseni. Samas, üsna kindlad tõendid seovad selle kassitõu Venemaaga. Palju sama värvi ja sarnase karvastikuga kasse leidub Skandinaavias. Nende tihe kasukas näitab kohastumist põhjamaise kliimaga. Kuigi Vene sinise tunnusvärviks on sinine, võib esineda ka musti ja valgeid kasse. Need värvid tekkisid Teise maailmasõja järel, kui väheseid alles jäänud kasse tuli populatsiooni säilitamise nimel paaritada Briti siniste ja Siiami kassidega.\nVene sinised kassid on tundlikud ja tasased ning võivad käituda väga tagasihoidlikult. Samas võivad nad olla äärmiselt lojaalsed sellele inimesele, kelle nad on välja valinud. Võõrastesse suhtuvad nad ettevaatlikult, usalduslike suhete loomine võtab aega. Kui nad tunnevad end koduselt ja kindlalt, mängivad nad meeleldi mänguasjadega, hüppavad, ronivad ja võivad olla väga liikuvad.\nVene sinine näib olevat terve kassitõug.\nNagu enamus lühikarvalisi kasse ei vaja Vene sinine erilist hooldust, et kasukas oleks suurepärases vormis. Samas, pehme harjaga harjamine meeldib neile kindlasti. Sarnaselt teistele kassidele tuleb ka Vene siniseid vaktsineerida, teha parasiiditõrjet ja käia regulaarselt loomakliinikus tervisekontrollis.


küülik ja toitmine - liha - 2021\nKõiki Leporidae perekonna liikmeid, nagu küülikud ja jänesed, kasutatakse nende liha toiduks; nad on osa Euroopa, Hiina, Lõuna-Ameerika ja mõnikord Lähis-Ida toitumisest. Mõnede hinnangute kohaselt on küülikuliha aastane toodang maailmas umbes 200 miljonit tonni.\nKüülikut müüakse värskelt lihunikel ja turgudel, samas kui suurtes ettevõtetes on see külmutatud. Mõnes kohas müüme jätkuvalt värsket liha traditsioonilisel viisil, näiteks põllumajandus- ja maapiirkondade turgudel. Siin avaldavad küülikud surnud, nülitud ja riputatud, tihti kõrvale faasanide ja teiste ulukite ja / või kodulindude saagiks. Riigid, kus küülikuliha tarbimine on suurem, on: Malta (8, 89 kg elaniku kohta), Itaalia (5, 71 kg elaniku kohta), Küpros (4, 37 kg elaniku kohta), Prantsusmaa (2, 76 kg). kg elaniku kohta), Belgia (2, 73 kg elaniku kohta), Hispaania (2, 61 kg elaniku kohta) ja Portugal (1, 94 kg elaniku kohta).\nÜhel ajal turustati küülikuliha ka Austraalias Sydneys, nii et ragbi meeskonda nimetati "South Sydney Rabbitohs". Kuna need olid kahjurid ja potentsiaalselt kahjulikud loomad, siis püütakse müromatoosi viiruse levitamisel püüda neid looduslikult hävitada; ilmselgelt oli epideemia järel küülikuliha vananenud.\nKüülikut kasutatakse tavaliselt ka Maroko köögis, mille liha keedetakse tajiinis, millele on lisatud rosinaid ja röstitud mandleid vahetult enne serveerimist.\nHiinas on küülikuliha eriti populaarne Sichuani toidukultuuris: piirkonna populaarsete roogade hulgas on: küüliku hautised, kuubikud, vürtsikas küülik, küüliku grill ja vürtsikas küüliku pea (ebamääraselt sarnane pardi kaeladega) ). Seevastu on küülikuliha Vaikse ookeani Aasia piirkondades suhteliselt ebapopulaarne.\nKüülikuid võib kasvatada vangistuses või jahti. Kõige tõhusamates põllumajandussüsteemides võivad küülikud muuta 20% valkudest, mida nad söövad, söödava liha, võrreldes 22-23% broileritega, 16-18% sigadega ja 8-12% veiselihaga. Energia- ja söödakulude osas on küülikuliha palju odavam kui veiseliha (vt ka: kriketiroog). Jahiprotseduuris kasutatakse tavaliselt tulirelvi, lõksusid, põõsaid ja vibusid. Aretust nimetatakse cunicolturaks; summutamine toimub peamiselt terava löökiga kaela taga (siit on anglosaksi mõiste "küüliku punch" või mõni Itaalia dialektiline terminoloogia nagu "cunile mazza"). Küülikut saab tappa ka kleepumise teel.\nLiha on võimalik keedetud kõige enam kana valmistamiseks. Kuulus peakokk Mark Bittman väidab, et kodumaise kana ja küüliku maitse on võrreldav "valge lõuendiga, millel on võimalik struktureerida maitset".\nKeskmiselt on küülikuliha väiksem kui veiseliha, sealiha ja kana (mitte rinnal, vaid keskmiselt).\nKüülik on üldiselt jagatud kolme vormingusse; esimene on "praadija" (praadimisest). See on noor küülik, vahemikus 2, 0–2, 3 kilogrammi, kuni 9 nädala vanuselt, millel on õrn ja õhuke kiud. Teine on "röster" (röstitud). Tavaliselt on see üle 2, 3 kilogrammi ja jõuab 8 eluaastani, rohkem on kiulisem ja vähem õrn tselluloos kui praepann. Siis on rups, mis hõlmavad maksa ja südant, samas kui neerud on üldiselt keha külge kinnitatud (nagu ekstra peritoneaalsed organid).\nÜks kõige tavalisemaid liha tõuaretusrühmi on Uus-Meremaa valge küülik.\nKüülikuliha tootvad riigid on peamiselt: Hiina, Venemaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Hispaania (100 000 tonni või rohkem aastas).\nÖöterror - põhjused ja sümptomid\nCopyright 2021 \_ Küülik ja söötmine


Puurimisaknad » Riskid Ja Alternatiivid - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardÄrge kunagi puurige aknaraame, kui võimalik\nVarakahju ja tehniline risk\nPlast, alumiinium ja puit\nKlamber ja liim\nPlastist või alumiiniumist valmistatud aknaraami avade puurimist tuleks vältida, olenemata nende omandist. Puidust raamides saab avasid uuesti puitkattega kergesti sulgeda, kuid jällegi on soovitav leida teisi kinnituslahuseid.\nKui akna raamile tuleb rakendada kardinaid või muid privaatsuskraane, tekib küsimus ikka ja jälle, kas aukude puurimine on probleem. Kui aknad on üüritud või renditud majas, on omanikud peaaegu kõikidel juhtudel õiged, kui nad hindavad puuritud aknaraame kui varakahju.\nKuid isegi kui aknaraamid kuuluvad iseendale, tuleb puurimist täielikult vältida, kui see on võimalik. Eriti plastikust ja alumiiniumist raamide puhul võib läbitorkamine põhjustada mehaanilisi kahjustusi. Valesti paigutatud puurimisavad põhjustavad sageli pimedat klaasi.\nKahekordse või kolmekordse klaasi akende täitmine või klaasimine on vahepealsed kihid tühjendanud. Kui see vaakum on puurimise tõttu kahjustatud, siis õhud, niiskus ja mustus sattuvad ketastesse.\nPuidust aknaraamid, see risk on madalam, sest raamikere on tugev ja avasid saab teha kettadest kaugel. Lisaks ei ole enamiku puitakende raamprofiilid isoleerimissüsteemi osa. Vanad augud saab täita puittsemendiga.\nOn mitmeid aknaid, mida saab kinnitada kinnitusmeetoditega või liimimisega ilma aknaraamile puurimata. Kardinate paigaldamiseks on ruloode paigaldamine ja voldite tootjad välja töötanud mitmeid erinevaid paigaldussüsteeme.\nKuna plisseeritud on väike kaal, tavaliselt juba kaks väikest Klebehalterungenit, et anda talle piisav toetus plastakende paigaldamisel.\nKui mõtlete võimalike kardinatüüpide üle, peaksite alati arestimist kaaluma. Lisaks kinnitus- ja liimimisseadmetele võivad ideed avada ka huvitavaid alternatiive ja konstruktsioonivalikuid, kasutades kevadiseid teleskoopvardaid.


Nutikas päikeselamp Sunny - AGU - Advanced Growing Up\nSinu isiklik Päike Sinu kodus\nAGU mobiiliäpiga ühenduv\nLihtne hommikune ärkamine\nÖö- ja päevarežiimi reguleerimine\nLambi seadistamine 2200-6500K\nNutikas päikeselamp Sunny kogus\nSinu isiklik tubane päikesevalgus ja hubane öövalgus AGU Sunny lambiga!\nAGU Sunny on täielikult juhitav valgustussüsteem, mis suudab jäljendada päikesetõusu, keskpäeva heledust ja hämarust. AGU päikeselambi kasutamine tagab imikutele, lastele ja täiskasvanutele lihtsa ärkamise- ja magamaminekurežiimi.\nPäikeselamp loob sooja valgustuse, mis vastab loomulikule päikesevalgusele, kuid ilma UV-kiirguseta. See kompenseerib päikesevalguse puudumist pikkade talvedega riikides ja tagab normaalse valgustuse, kui looduslik päike on liiga tugev ja akende ees on liigse sooja vältimiseks aknakatted.\nIlmastikust ja aastaajast sõltumata on loomulik öö- ja päevarežiim tagatud igal ajal. Lambiga on tagatud igas päevas piisavalt palju valgust, et kogu perele pakkuda energiat ja inspiratsiooni igapäevaseks arenguks ja õppimiseks.\nPäikeselambi juhtimine toimub kasutajasõbraliku AGU rakenduse kaudu ja see võimaldab tubast valgustusrežiimi koos oma isikliku päikesetõusu ja loojumisega täpselt sellise tugevusega nagu soovid! Lampi saab kinnitada seinale (kaasas lülitiga toitejuhe) või lakke.\nNB! SEDA TOODET SAAB TELLIDA VAID SMARTPOSTI PAKIAUTOMAADI VÕI SMARTKULLERIGA!\nMudel: AGU SUN1\nKinnitus: seinale või lakke\nValgusallikas: LED – 2835; 0,5 W; 2200 K, 4000 K, 6500 K\nReguleeritav võimsus: 2200–6500K\nVärviedastusindeks: CRI> 85 Ra\nValgusdispersiooni nurk: 120 °\nBluetooth: 4.0 või uuem\nToitelüliti: lambi sisse- ja väljalülitamiseks\nToitepinge: 100–220 V, 50–60 Hz\nMaksimaalne tarbimisvõimsus: 48 W\nKasutusaeg: 20000 h\nKaal: 2500 g\nMõõdud: 460×120 mm\nToitekaabli pikkus seinakinnituse jaoks: 2 m\nPistiku tüüp: Euroopa, F


On aeg end riide panna* – Jane blogi\n*** 28. sept. 2021 28. sept. 2021 by Jane Almers\nMa ärkasin täna tundega, nagu mind oleks läbi pekstud. Alguses ma süüdistasin selles diivanit – Adeele nimelt kurtis eile kõrvavalu ja hambavalu (tal tuleb alla kõige taha hammas just) ja koos sellega tekkis tal ka palavik, mille tõttu ta rahus sai magada ainult diivanil, seega ma teadsin, et pean ise ka öö seal veetma.\nMeie magamistoas olev diivan aga ei ole just kõige mugavam, kui ta just lahti tehtud pole. Seda ma aga ei viitsinud. Nii ma seal siis öö veetsin. Koos Adeelega. Kes mind öösel mitu x üles ajas, sest tahtis vetsu minna.\nSellele peksasaanud tundele lisandus mõni hetk hiljem ka 37,9 palavik, seega teadsin ma kohe, et asi on kas sellles, et a) eile tegime sauna ja ma poolalasti õues ringi kalpsasin või b) minu riietevalikus, mis omadega ikka veel suves elavad. 😀 Ma tean, et paljudele tuleb üllatusena, et endiselt on võimalik veel külmetushaigustesse jääda, sest nii kui tuli koroona, kadusid kõik muud (viirus)haigused.\nLastel on mugav – mütsid, sallid, kindad ja softshell kombed selga. Ise aga käid nagu Pariisi suvitaja ringi nende kubujusside kõrval. 😀\nNüüd siin voodis suredes olekski ju hea mõte oma garderoob kriitilise pilguga üle vaadata.\nJa kust veel praegu šopata, kui mitte e-poodisest, eks. Näiteks üheks suurepäraseks e-poeks on jällegi Kaup24, kus on valik ka tegelikult päris palju laienenud.\nMulle meeldib sügisel väga kanda mantleid. See muidugi ei ole koguaeg nii olnud, aga just tänavu sügis on mind kuidagi lummanud need rohkem kui tavalised sügisjoped. Mantlite valik on Kaup24 lehel päris lai – mina aga jään sellise nn klassika juurde – beežikas ja pikem. Sobib ka kokku vist absoluutselt kõigega.\nSellise mantliga aga on üsna vajalik kanda salli ja mina ostsin sellel sügisel endale sellise pastelse lilla pikema salli – ei tule vist paljudele üllatusena see värvivalik, heheee. Mütsi ma ei armasta kanda, kuigi ega ma haige ka ei armasta olla. Peab aga tõdema, et ma ei ole talviti väga haige ka. Ma ostsin nüüd endale salliga samas toonis peapaela hoopis.\nMa nüüd vaatan, et keegi on mu peapaela juba retsinud veits. 😀\nKuigi ma lippan suvele vastavalt ringi, siis saapaid olen juba täitsa agaralt kandma hakanud. Ma tean, et see ei kõla üldse loogiliselt, aga mul jumala lampi tekkis hull armastus nn tanksaabaste vastu. Midagi, mida ma veel aasta aega tagasi jälestasin ja mõtlesin, et never ei pane ma selliseid asju jalga. Ja siin ma olen…\nSaabaste valik Kaup24 e-poes ka üsna lai ja isegi neidsamu tanksaapaid on seal päris palju. Kui mul juba kaks paari on, siis ega kaks ilma kolmandata ei jääks ju?\nKuidas see ütlus oligi, et tanksaapaid pole ühel naisel kunagi liiga palju??? Või midagi taolist, ma täpselt ei mäleta kah.\nAga noh, seal e-poes võibki jääda ringi tuhlama, sest kui ma mingi paar aastat tagasi seal riideid käisin vaatamas, oli see valik üsna niru, aga nüüd on kategooriaid palju ja erinevaid, ka pluss-suurustele ja riideid nendes kategooriates veel rohkem ja erinevaid.\nMina olen küll suur e-poodises ostleja, v.a viimasel ajal. Pensirahadest on saadud küll päris poodides ka käia, aga mugavam ja mõnusam on küll netis ostelda. 😀\n*Postitus valmis koostööa Kaup24 e-poega\n2 thoughts on “On aeg end riide panna*”\n27. sept. 2021, 09:00\nMa ei salli ka väga mütse peab ka peapaela peale vist mõtlema sest kui mütsi mitte kandmisest pidevalt peavalud jahedal ajal on siis tuleb alternatiive ikka leida .\n27. sept. 2021, 09:50\nPeaks ka selle ära mainima,et olen ka eostlemise usku . Isegi toidu toob meile mugavalt Selver koju . Eriti viimased nädalaega kuna oleme ka siin kõik haiged siis parem mitte poodi ronida ja noo Eselverist saab kõik mis vaja siis miks ronida sinna rahvamassi hulka.


Taaselustades valitseva 'koerainimese' John Wicki meeldejäävamaid koerahetki\nKoerad on inimese parim sõber. Ja nende parim sõber on John Wick. Loe Edasi\nGrant Wilson paljastab, et lahkub Syfy kummitusküttidest\nKas saite kinni eileõhtusest Kummituseküttide jaost? Kui jah, siis saite teada uudised, mis panid vaimud lihtsalt „Boo!” Asemel hulluks minema - sest Grant Wilson teatas, et pärast kaheksa hooaja pikkust paranormaalset uurimist Syfy tõsielusarjas jätkab ta edasi. Loe Edasi\nSyfy kohandas telesarjana Heinleini võõrast võõral maal\nSyfy pole kunagi kartnud lahendada žanrikirjanduse ambitsioonikamaid pileteid ja nad on võtnud sihikule teise klassika. Järgmisena? Võrgustik teeb torke Robert A. Heinleini ühe kaunima romaani pihta. Loe Edasi\nKordus: Pizza päästab inimkonna Resident Alieni 1. hooaja finaalis 'Kannatlikkuse kangelased'\nFilmi 'Resident Alien' 1. hooaja finaalis avastab Harry, et pole ühtegi inimprobleemi, mida pizza ei suuda lahendada. Loe Edasi\nEi mingit lollitamist! SYFY & USA 'Chucky' sari alustab ametlikku tootmist, debüüt toimub sügisel\nPopkultuuri lemmik tapjanukk on oma esimeses telesaates sammukese lähemale väikese ekraani tabamisele. Loe Edasi\nMis teeb Chucky laste mängust nii kurjaks?\nMis teeb Chucky Child's Play frantsiisist sellise koletise? Mis selle imelise nukuga on? Vaatame üle. Loe Edasi\nMerlini habe! Tokyo olümpiasportlased oma lemmikfilme 'Harry Potter' ja tegelasi\nTokyo olümpiamängud algavad reedel, 23. juulil ja kestavad pühapäevani, 8. augustini. Loe Edasi\nKokkuvõte: Resident Alien Episode 8 on saladus paljastatud maailma lõpp, nagu me seda teame\n'Resident Alien' paljastab lõpuks tõe Harry kohta. Loe Edasi\nSurrealEstate'i looja George Olson ütleb, et SYFY -sari on palju enamat kui 'nädala kummitamine'\nSurrealEstate'i looja paljastab, kuidas ta sai oma saate raames mini-Schitti Creeki kokkutuleku Rozoni ja Levyga ning kuidas saade läheb sügavamale kui lihtsalt nädala kummitamine. Loe Edasi\nZ Nation 4. hooaja lõppkokkuvõte: kõige lõpuni\nZ Rahvus 4.12 ja 4.13 Kordus: kõige lõppu Loe Edasi\n10 Bigfoot'i vaatamisvideot, mis võivad muuta teid usklikuks\nKui Syfy's Fact või Faked täna õhtul kell 9/8C ametlikult eetrisse jõudsid, arvasime, et võib olla lõbus kaevuda natuke sügavamale tänapäeva ajaloo ühte suurimasse krüpteerimisvandenõusse: Bigfooti vaatlustesse. Loe Edasi\nRiiklik nukupäev: kummitab nukkude tarnija ütleb, et hirmutavad kliendid on need, kes tahavad päriselus Chuckyt\nChuckyst rahvusliku nukupäeva puhul inspireerituna rääkisime Etsy poe omanikuga, kes tegeleb antiiksete ja väidetavalt kummitavate nukkude ja esemetega. Loe Edasi\nVan Helsing: Kuidas saavad SYFY saate vampiirid vampiiride vastu hakkama?\nVan Helsingi auks oleme esile toonud mõned vampiirifilmid ja -saated, mis meie arvates mõjutasid žanri edasiliikumist kõige rohkem Loe Edasi\nResident Alien: Naeratage oma nägu maha 1. hooaja külgmise lõhestamisrulliga\nVaadake Resident Alieni hooaja lõpu eel seda videot näitlejatööst. Loe Edasi\nKus on nüüd algse lastelavastuse näitlejad?\nKuna Chucky vallutas mõrvarliku headuse teel SYFY -sse, ei saanud me muud teha, kui mõelda tagasi laste mängude algsele osale. Loe Edasi\nOK, aga kuidas John Wicki uhked kuldmündid töötavad? Kõrge laua tumeda majanduse lahtipakkimine\nJohn Wick on esimene oma majandusega märulifilmi kangelane. Siin on põhjus, miks ta kasutab ainult kuldmünte. Loe Edasi\nTeie juhend Stephen Kingi härra Mercedesele enne SYFY debüüti\nTunnustatud Stephen Kingi sari Hr Mercedes on debüteerimas SYFY -s ja meil on juhend asjatundmatutele. Loe Edasi\nelektrilised unistused 1. hooaeg 10\non mcu filmifilmi osa\nsabrina teismeline nõid archie\npunkti mothman meeldiv\nsan diego koomiks 2019 kuulsuste külalisteks


The Sims 4 uuendused\nThe Sims 4 värskendus nr.68\nVärskendus ilmus 19.juunil 2018.aastal ning uuendas PC mängu versioonini 1.44.77.1020 ja Mac mängu versioonini 1.44.77.1220.\nVärskenduse suurus on 1.25 GB.\nPärast selle värskenduse installimist ilmus mängu palju uusi vigu, mille parandab järgmine värskendus nr.69.\nNB! Ning see värskendus eemaldab mängust palju-palju lisakoode, loe sellest lähemalt siin.\n* Klaaskatused - kokku on ehitusrežiimi lisatud 6 erineva mustriga läbipaistvat katust: kärjemuster, mustrita ehk puhas, ornamentaalne, rombimuster, ruuduline ja ristkülikukujuline.\nKlaaskatusest paistab valgus läbi ja sarnaselt akendele heidab ka varju. Klaaskatuste abil saab nüüd ehitada kasvuhoonet või muid üleni läbipaistvaid hooneid, muuhulgas ka näiteks klaaskuplit!!! Klaaskatuse ehitusvõimalustest loe lähemalt siin.\n* Simsidele on lisatud kolm uut riietusekategooriat. Igas eas simsidele on sooja ilma riided ja külma ilma riided. Ilma Seasons lisapakita ei avalda need riietusekategooriad simsidele erilist mõju.\nMudilastel on veel ka ujumisriided.\n* Auhindade poest saab elupunktide eest osta uut eliksiiri, mille abiga saab muuta simsi tunnuseid. Iseloomustava joogi (Re-Traiting Potion) saab 5000 elupunkti eest ja selle ostmisel läheb see simsi seljakotti, kus sellele klikates saab sims seda juua. Siis avaneb uus aken, kus saab muuta mõnda või kasvõi kõiki selle simsi tunnuseid.\nEliksiiri saab ka teistele simsidele kinkida või anda, kuid eliksiiri mõju on ühekordne, seega pärast ühe eliksiiri joomist see kaob ja tuleb osta uus.\n* Palju muudeti ja uuendati aianduses ja taimedega tegelemises. Aiandusest loe lähemalt siin.\n* Ehitus-osturežiimis on nüüd eraldi aianduse kategooria, et saaks leida kiirelt ja lihtsalt just selle valdkonna asju.\n* Seemnepakke saab nüüd osta osturežiimist, lisaks saab maha pandud seemnepakke kohe avada ning raskelt saadavate ja haruldaste taimede seemnepakke saab kõrgematel aiandusoskuse astmetel.\nKassinõgesed (Catnip Herb Packet) §25 0\nSeemnete stardipakid (Starter Packs) §35 0\nAiapidaja seemnepakid (Farmer Packs) §100 7\nRaskelt saadavad taimed (Uncommon Plants) §250 7\nHaruldased taimed (Rare Plants) §1,000 10\n* Taimedega tegevused toimuvad nüüd kiiremini ja lihtsamalt. Kõik samal krundil olevad taimed vajavad nüüd kastmist, rohimist, väetamist või saagi koristamist samal ajal. Taimedel on uus infoaken, mis näitab nime ja kvaliteeti, mis nüüd on taimedel endise 10 asemel kahanenud viiele:\n- normaalne (Normal)\n- kena (Nice)\n- suurepärane (Excellent)\n- võrratu (Magnificent)\n- täiuslik (Perfect)\nKa see kiirendab taimede kasvamist ja kvaliteedi parandamist.\n* Taimedega on simsil uued tegevused. Taime uurimisel (Research) teeb sims taimest pildi ja märgib üles infot, mida saab hiljem lugeda simsi telefoni märkmikust (Notebook). Siia saavad kirja taime nimi, hind, kirjeldus, saadavus, kasutamine ja eriliste taimede puhul ka nende saamisviisid.\n* Lisaks saab nüüd taimele klikates selle vilju kohe maha müüa, samuti, kui simsil on aiandusoskuses vähemalt 8.aste, saab ühele taimele klikates müüa maha kõik sellel krundil kasvavate taimede viljad (Super Sell), siis ilmub infoaknas ka müüdavate viljade nimekiri ja saadav rahasumma.\n* Ning pisitäiendus ekraani üleval paremas nurgas oleval tööriistaribal.\n* Parandatud on mõned graafikavigadega riided\n* Parandatud on mõned probleemid, kui simsil on seljakotis (varustuses) väga palju asju\n* Galeriist võetud ja kohe sinna tagasi üles laetud simsiga ei saa mängija enam krediiti juurde\n* Linnud ei lenda enam läbi hoonete\n* Naabrite tervituspeol ei peida naabrid enam oma puuvijakooki ära\n* Lapsed ei ärka enam igakord paanikaga, vaid ainult siis, kui koletis on voodi all\n* Pulmad saavad nüüd edukalt lõppeda, kui noorpaar naudib esimest koogitükki\n* Peol olevat madalate vajadustega simsi saab nüüd käskida tal sealt peolt minna oma kodukrundile\n* Kui sims sureb majakaaslase äraolekul, on tagasitulnud majakaaslane nüüd tõeliselt kurb\n* Küünalde tordile paneku ebaõnnestumisel tuleb nüüd ette infoaken, mis ütleb, mis on valesti, näiteks on tort valesti laual\n* Aktiivne sims saab nüüd peol juua karastusjooke\n* Lapseks kasvanud mudilane ei kõnni enam põlvedel\n* Eluraamatut saab nüüd lugeda samal krundil, millega see on seotud\n* Mängija poolt mängu laetud muusikat mängivad nüüd kõik raadiod\nLisapaki Get to Work parandused:\n* Tulnukate ja vampiiride habeme- ja kulmuvärvid ei muutu enam, kui nad lähevad selle lisapaki töödele\n* Arst ei pane patsienti enam haiglavoodisse, kus juba on patsient\n* Ärides saab taas müüa aiavilju ja lilli\n* Politseiülem ei saa enam olla kahtlusalune kuriteos\n* Mängija juhitamatu tegelase poest saab nüüd sims osta kaupa ka külmikust\n* Töötaja registreerib nüüd tööle usaldusväärsemalt ja asub tööle jõudes kohe ise ametisse\n* Arst ja uurija ei saa enam nii tihti puhkuselemineku kapriisi\nLisapaki Get Together parandused:\n* Simsi viimisel teise perre ei kustu enam tema klubitegevused\nLisapaki City Living parandused:\n* Mürgise kerakala söömisest surnud ja taaselustatud sims ei sure enam esimese suvalise toidu söömisest\n* Kõrvaklappidest muusikat kuulava simsi naabrid ei kaeba enam müra pärast\n* Toidukriitikul pole enam konfliktset kogemust, kui ta teeb toidule ülevaatust\n* Pirtsakale (Squeamish) simsile mõjuvad nüüd ka hiired ja looduslikud hädaohud\n* Mullipuhuja Kosmilise kokkupõrke magamise tujukaart paneb simsi nüüd ka päriselt magama\n* Teismelised ei saada enam romantikafestivalil kohatuid sõnumeid\n* Parandatud on mõne akna varjuheitmise graafikat\nMängupaki Söö väljas parandused:\n* Kasside ja koerte lisapaki toiduretseptid töötavad nüüd restoranides\nLisapaki Cats & Dogs parandused:\n* Müügikioskite meesmüüjad ei kanna enam kõrgete kontsadega kingi\n* Loomakliiniku aparaadid töötavad nüüd õigesti ka siis, kui krundil on telekas ja/või arvuti\n* Pupperstone koertepargis asjad enam ei hõlju\n* Kassid ei saa enam flirtivatest maalidest flirtivat tuju\n* Kohitsetud kassid ei jää enam rasedaks pärast seiklust vaba hinge tunnusega\n* Loomade mänguasjad ei jää enam kasside külge, kui nad on lõpetanud mängimise\n* Simsid saavad nüüd alati adopteerida kasse või koeri\n* Aktiivse pere hulka kuuluvaid simse ei saa enam võtta loomakliiniku töötajateks\n* Brindleton Bay linnas kalastades vaatab sims nüüd õigesse kohta\nEripaki Täiuslik terrass parandused:\n* Kõik raadiod mängivad nüüd elektroonikažanri\nEripaki Armastuseaed parandused:\n* Soovide kaevuga kutsutud laps on nüüd automaatselt aktiivse pere liige\nEripaki Pesupäev parandused:\n* Teenija ei pane enam kokkuvolditud puhast pesu tagasi pesumasinasse ja kuivatisse\nEripaki Sportlik elu parandused:\n* Kõrvaklappidega muusikat kuulav sims saab nüüd sellest lõbusa tuju\nEripaki Bowlinguõhtu parandused:\n* Bowlingut mängides saavad simsi nüüd ka omavahel suhelda\n* Nüüd saab valida 3, 5 ja 10 ruudu mängude vahel nii üksi kui koos teistega\n* Simsi bowlingumänguoskus areneb nüüd kiiremini\nEripaki Retroglamuur parandused:\n* Meiki saab nüüd eemaldada ka meigilauale klikates\n* Ülemteenrit saab nüüd ka magama saata\nEripaki Mu esimene lemmikloom parandused:\n* Väikese lemmiklooma suremisel saavad simsid nüüd kurva tujukaardi\n* Simsid ja teised lemmikloomad (kassid ja koerad) pole nüüd enam nii väga kiindunud uude väiksesse lemmikusse


22. oktoober 2010 kell 5:20\nJärgneb intervjuu Henrik Igastaga:\nVälisomanike suurenenud kontroll näib tugevalt morjendavat pankade siinseid juhte ja spetsialiste. Kas maatriksjuhtimine on probleem Eesti pankades?Muutused juhtimises on kindlasti väga paljusid puudutanud. Kui vaadata, kuidas Eesti panku on integreeritud Põhjala maatrikssüsteemi, siis selge see, et paljud töökohad siin lihtsalt kaovad või migreeruvad peakontoritesse. Ma ei arva, et maatriksjuhtimine kui selline on probleem, aga mõistan nende inimeste muret, kellele antakse valida, kas minna Stockholmi, leida endale muu tegevus või lihtsalt kaotada töökoht.\nEraldi teema on siinsete juhtide otsustusõiguse kadumine. Kui oled inimene, kes on aastaid teatud valdkonda juhtinud, karjääriredelil üles roninud ja korraga võetakse sult otsustusõigus, siis kindlasti on see frustreeriv ja päeva lõpuks ei taha enam jätkata. See on arusaadav.\nKuidas on otsustusõigusega SEB Enskildas?Ka meie oleme ettevõtete rahanduse poolel täielikult integreeritud nn globaalsesse struktuuri, kuid SEB Enskilda jaoks on oluline regionaalne kohalolek. Me ilmselt oleme siin veidi erandlik nähtus, sest kindlasti on teistsuguseid näiteid, kus on võetud terve valdkond ja viidud igasugune juhtimis- ja otsustamisõigus peakontorisse. Otsustusõiguse osas on meil täiesti vabad käed teha sellist äri, nagu me siin õigemaks peame. Teatud küsimused eeldavad nõusolekut valdkonna globaalselt juhilt, juhtimiskomiteelt või nõukogult, nii nagu igas teises äriettevõttes.Aru anname ikka, loomulikult, meil on rahvusvaheline juhtimiskomitee, mida juhib ettevõtete rahanduse juht kogu grupis. Kui Enskilda Baltimaades loodi, leppisime struktuuris ja aruandluspõhimõtetes kokku ning struktuur on tänaseni selline.Ma kuulan inimesi ja arvestan nendega ega suru peale ainult enda nägemust. Minu meeskonnas initsiatiiv karistatav kindlasti ei ole. Meil on tiim ja tiimitöös mingit individuaalitsemist eriti olla ei saa. Lisaks oleme tiimi koondanud erinevate oskustega inimesed, kes üksteist täiustavad ja seeläbi meie tiimi läbilöögivõime tagavad. Ma siin enda rolli üle ei tähtsustaks, sest mul on au töötada koos väga professionaalsete inimestega. Mõne kolleegiga oleme seda äri koos ajanud juba tugevalt üle kümne aasta.Ma lähemalt seda teemat kindlasti ei kommenteeri, aga julgen arvata , et meil töötab tulemustasude süsteem igal ajal. Igasuguste motivatsiooniskeemide puhul on oluline tagada, et kui milleski on kokku lepitud, siis selliseid kokkuleppeid ka austatakse. Vastasel korral kaob töötaja usaldus ja soov endast maksimum anda.Värbamine oli meie initsiatiiv, sest tahtsime taaskäivitada institutsionaalsetele investoritele suunatud Balti aktsiatoote ja see tiim sobis meile väga hästi. Usun, et neid motiveerisid nii unikaalne võimalus töötada rahvusvahelises investeerimispangas kui ka uus väljakutse. Kindlasti ka pakutud tingimused mängisid oma osa.Juhte motiveerib laias laastus võimalus kaasa rääkida strateegia kujundamisel, omada otsustusõigust, võtta vastutust ja saada hea töö eest väärikalt tasustatud.\nKuivõrd peate Teie piiri taha aru andma enda otsustest ja enda meeskonna juhtimisest?\nAga on see aruandmine muutunud, kas peate rohkem kooskõlastama?\nTeie kolleegid, ka väljast poolt Enskildat, on Teie isikut esile tõstnud olulise osana SEB Enskilda heast mainest tööandjana. Millised on Teie põhimõtted oma meeskonna juhtimisel?\nTöötajad on igasuguse professionaalse nõustamisäri suurim ressurss ja väärtuste loojad. Tööandjana on meie ja mõne teise siinse investeerimispanga vahe eeskätt see, et SEB Enskilda seda asjaolu endale teadvustab ning läbi tulemustasude süsteemi ka väljendab. Swedbank 2009. aastal boonuseid ei maksnud. Kas teil ei toonud kriis tasude muutmist kaasa?\nKuidas Teil õnnestus hiljuti Swedbankist enda tiimi meelitada neli tippspetsialisti?\nMida soovitate pankade välisomanikele ja -juhtidele, et vältida siinsetest tippudest ilma jäämist?


Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Olukord juunis – septembris 1941\nII maailmasõja sündmused » Eesti Vabadusvõitlejate Liit » Olukord juunis – septembris 1941\nLapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Olukord juunis – septembris 1941 Matemaatika, füüsika, ajalugu, inimeseõpetus jne. Kõik selleks et abistada õppijat.Olukord juunis – septembris 1941,Matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort\nEesti poliitiline seisund oli juuni teiseks pooleks, kui algas sõda Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel ülimalt komplitseerituks muutunud. Eesti oli vastu oma tahtmist sattunud kahe sõdiva suurriigi vahele, kelledest kumbki tema seaduslikke ja vaieldamatuid enesemääramise õigusi ei tunnustanud. Nõukogude liit oli Eesti 1940. aastal annekteerinud ja kehtestanud terrorirežiimi, 1941. aasta suvel Eesti vallutanud sakslased aga seadsid samuti sisse okupatsioonirežiimi ega tahtnud Eesti iseseisvuse taastamisest kuuldagi. Samal ajal Lääneriigid, kes Eesti Vabariiki juriidiliselt edasi tunnustasid, olid sõjas Saksamaaga ja liidus Nõukogude Liiduga. Sellises olukorras ei olnud Eestil oma huvide kaitseks mitte kusagilt tuge leida ja säilinud eesti riigivõimuorganitel tuli tegutseda üksinda, oma parema arusaamise järgi.\nKui Eesti riigitegelased pärast rohkem kui aasta kestnud nõukogude terrorit sakslaste saabumisel oma pelgupaikadest jälle välja tulid, ootas neis ees masendav pilt. Nõukogude okupatsioonirežiimil oli õnnestunud Eesti poliitiline juhtkond peaaegu täielikult hävitada. Küüditatud, arreteeritud või tapetud oli vabariigi president Konstantin Päts ja enamus valitsuse liikmeid, sõjavägede ülemjuhataja kindral Johan Laidoner koos paljude kõrgemate ohvitseridega ning suurem osa juhtivaid poliitika-, kultuuri-ning majandustegelasi. Kümnest varasemast riigipeast oli arreteeritud või hukatud üheksa. Ellu jäi vaid Rootsi põgenenud A. Rei. Eestis olid end varjata suutnud peaminister Jüri Uluots, riigivolikogu esimees Otto Pukk ning riiginõukogu abiesimees Alfred Maurer. Leidus veel omavalitsuste juhtivaid isikuid, ülikoolide õppejõude-teadlasi ning sõjaväelasi, kuid mitte ühtki kindralit.\nVastavalt Eesti Vabariigi põhiseadusele, oli antud olukorras kõrgeimaks võimuesindajaks peaminister prof. Jüri Uluots. Samal ajal oli prof. Uluotsa presidendi kohusetäitjaks olemine vajalikul viisil vormistamata, sest puudus võimu üleandmise akt. Et nõukogude okupatsioonirežiim oli kõik ministrid kas hukanud või Venemaale viinud, ei olnud võimalik saada ka akti asendavat valitsuse tunnustust. Kuid see, kuidas Eesti seaduslik valitsus oli kukutatud ja kõik järgnevalt toimunu vabandab vormivigu. Ehkki president oli J. Uluotsa 1940. a. peaministri kohustest vabastanud, oli see toimunud Nõukogude Liidu valitsuse ja relvajõudude otsese surve all ja põhiseaduses ettenähtud korrast mitte kinni pidades. Seega oli vabastamine õigustühine. Juriidiliselt Eesti Vabariigi seaduslik valitsus seega ametist ei vabanenud ja prof. Uluots oli Eesti Vabariigi seaduslik, nüüd aga ka presidendi kohustes olev peaminister. Nagu edaspidine sündmuste käik näitas tunnustas ka rahvas J. Uluotsa kui presidendi kohusetäitjat.\nPeaminister Jüri Uluots asus juba Tartu vabastamislahingute ajal tegevusse. Kohe oma tegevuse alguses tuli tal kokku puutuda eesti sõjaväe taasloomise küsimustega. Teatavasti olid Eesti regulaararmee üksused 1940. aastal üle viidud Nõukogude armee koosseisu, kus neist moodustati 22. Territoriaalne laskurkorpus mis pärast sõja puhkemist viidi Venemaale, kusjuures suur osa ohvitsere eelnevalt arreteeriti. Kuid Eesti ei olnud siiski päris kaitsetu. Nõukogude okupatsioonivõimude tegevus oli viinud selleni, et Eestis oli tekkinud laiaulatuslik vastupanuliikumine, mis eriti eredalt väljendus nn. „metsavendluses”. Relvastatud partisanid - metsavennad osutasid kohe, Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahel puhkenud sõja esimestest päevadest alates, üle kogu Eesti punaarmeele tugevat relvastatud vastupanu. Isegi Eesti suuruselt teise linna Tartu vabastamine toimus valdavalt juba enne sakslaste saabumist, metsavendade poolt. Lõuna-Eestis tegutsesid eesti üksused iseseisvalt ja koondatult vähemal või suuremal määral Eesti oma ülemjuhatuse alla. Nii oli Emajõe rindel võitlevate eesti üksuste sõjaline juhtimine allutatud Lõuna-Eesti partisanisalkade üldjuhile major F. Kurg’ile, kes omakorda määras oma käskkirjaga maakondlikud ülemad. Kuid et üldine koostöö oli veel nõrk, tõusis päevakorda eesti partisanide ja Omakaitse üksuste liitmine kindlamalt organiseeritud ja paremini relvastatud malevaks ühtse juhtimise all.\nJ. Uluotsa üks lähemaid samme ta Tartus tegevusse astudes oli selle pakilise ülesande lahendamine, tõstes ühtlasi üles ka Eesti sõjaväe üldorganisatsiooni küsimuse. Eesti armee organiseerimine senistest partisaniüksustest ja mobilisatsiooni teel ning selle relvastamine ja varustamine oli antud olukorras mõeldav ainult kokkuleppel Saksa sõjaväejuhatusega. Sellega seoses muutus üha aktuaalsemaks ka Eesti ja Saksa vahekordade selgitamine. Teatavasti oli Eestis sajandite jooksul välja kujunenud olukord, kus eestlased tunnetasid sakslasi oma igipõliste vaenlastena. Veel II maailmasõja alguses oli eestlaste sümpaatia valdavalt lääneriikide poolel. Kuid nõukogude okupatsioon oma ränkade inimsusevastaste kuritegudega eesti rahva vastu oli viinud selleni, et sajanditepikkune vaen unustati ja sakslasi võeti Eestis vastu kui vabastajaid ning loodeti, et nad taastavad Eesti iseseisvuse. Relvastatud eesti üksusi aga taheti kasutada selleks, et koos sakslastega vabastada Eesti nõukogude okupatsioonivägedest ja võidelda siis edasi kommunistliku ohu lõplikuks hävitamiseks.\nEesti ja Saksa vahekordade selgitamise muutis aktuaalseks ka asjaolu, et järjest rohkem tekkis pingeid ja hõõrdumisi eesti tsiviilasutuste ja võitlevate üksuste ning sakslaste vahel. Rahutukstegevalt mõjusid ka kuuldused, et sakslased olevat Leedus seal moodustatud ajutise valitsuse vahistanud. Kõige selle tulemusel koostati prof. J. Uluotsa poolt kokkukutsutud grupi avaliku elu tegelaste poolt veel enne Eesti täielikku vabastamist juba 29. juulil memorandum Eesti seisundi kohta, mis otseühenduse puudumise tõttu Saksa valitsuse ja kõrgema väejuhatusega anti samal päeval edasitoimetamiseks üle Tartu välikomandandile ja mõni aeg hiljem ka Saksa 18. armee ülemale, kindralooberst Küchlerile. Memorandumis taotleti Eesti riikliku iseseisvuse taastamist ja võimu üleandmist Eesti seaduslike võimude kätte ning Eesti sõjaväe taasorganiseerimist, et koos sakslastega osaleda võitluses Nõukogude Liidu poolt veel okupeeritud Eesti maa-alade ning kümnete tuhandete Venemaale viidud eestlaste vabastamiseks.\nSeega võib öelda, et Eesti seaduslike võimuorganite seisukoht eestlaste ja sakslaste sõjalise koostöö suhtes oli sel hetkel igati soosiv. See ei olnud erilisest saksasõbralikkusest vaid ajaloolisest paratamatusest tingitud otsus, mis põhines teadmisel, et teisi liitlasi Eestil antud ajalooetapil võitluses vene kommunismiga lihtsalt polnud. Natsistlik ideoloogia, Suur-Saksamaa ja Uus-Euroopa ei mänginud siin väiksematki rolli. Tähtis oli vaid Eesti iseseisvuse taastamine.\nAmetlikku vastust memorandumile ei tulnud. Vastus anti suusõnaliselt ja see oli eitav – Saksamaa ei luba okupeeritud idaaladel mingit valitsuste tekkimist ega rahvuslike sõjavägede loomist. Sellest tulenevalt hakkasid sakslaste tagalavõimud relvastatud eesti üksusi laiali saatma. Oli ju Saksa valitsuse ametlik seisukoht, et okupeeritud rahvastele oma sõjaväge ei lubata ja neile ei anta ka võimalust osa võtta võitlusest Nõukogude Liidu vastu. Sel ajal olid sakslased oma võidus kindlad ning ei soovinud teiste rahvaste abi Nõukogude Liidu üle võidu saavutamiseks. “Vere au” pidi kuuluma ainult sakslastele. Okupeeritud rahvaste osaks pidi jääma ainult töötegemine. Vastavalt sellele seisukohale anti välja käskkiri Omakaitse likvideerimise kohta. Selles küsimuses ilmnes aga mõningane vastuolu saksa sõjaväe- ja tsiviilvõimude vahel. Just viimased olid ideoloogiliselt õige jäigad ja saksamaa relvade võidus surmkindlad ning neile oli Eestisse saabudes ebameeldivaks üllatuseks eesti relvastatud üksuste olemasolu.\nParaku näitas elu Saksa sõjaväe juhtkonnale õige kiiresti, et otsus oli ennatlik olnud ja juba augusti algul kutsuti Omakaitse uuesti kokku. Eesti vabatahtlike üksusi kasutati ka Põhja-Eesti ja saarte vabastamisel. Kuid siin oli sõjategevus juba rangelt Saksa ülemjuhatuse juhtida. Välja arvatud metsavendade üksused, mis tegutsesid punaväe tagalas, olid aktiivselt maa vabastamisel osalevad eesti üksused regulaarselt liidetud saksa sõjaväega. Augusti lõpul hakati aga Saksa Sõjaväe Ülemjuhatuse korraldusel formeerima eesti rahvusväeosi rindetaguseks julgestusteenistuseks. Et vältida Eesti sõjaväe taasloomist, ei tohtinud üksused siiski olla suuremad kui pataljon ja nad allutati 18. armee tagala ülemale.\nTekkinud olukord seadis Eesti seaduslikud valitsusorganid raskesse olukorda. Korraga oli tegemist kahe ohuga – bolševistliku Nõukogude Liidu ja natsionaalsotsialistliku Saksamaa territoriaalsete ambitsioonidega. Samal ajal olid ka Eesti poliitikute hulgas kahe suuna esindajad, kellede vaated mitmetes küsimustes lahknesid. Erinevus seisnes eelkõige suuremas või väiksemas orienteerituses lääneriikidele, valitsuse loomise põhimõtetes, ning selle tegevuse välismaale viimise küsimuses. Kuid mõlemal suunal tuli tahes-tahtmata arvestada asjaoluga, et ainult Saksa sõjajõud võisid eeldusi pakkuda uue nõukogude okupatsiooni ärahoidmiseks, vähemalt seni, kuni Nõukogude Liidu sõjaline jõud polnud sellise määrani murtud, et oleks võimalik olnud neile iseoma jõududega vastu astuda. Võidelda korraga mõlema – Nõukogude Liidu ja Saksamaa vastu ei olnud mõeldav. Aktiivne vastupanu Saksa sõjaväele tähendanuks vaid kaasaaitamist punaväele ja bolševismile, keda 1940/1941. aasta kurbade kogemuste põhjal peeti Eesti suhtes vaenlaseks number 1. Samal ajal peeti võimalikuks, et Saksamaaga saab edaspidi hakkama sedamööda, kuidas Lääneriikide jõud kasvavad sedavõrd, et Saksamaa on lõppkokkuvõttes sunnitud demokraatlikele riikidele alistuma ja oma ekspansiooniplaanidest loobuma. Saksamaa lõppvõitu ei usutud.\nKõige selle tõttu peeti vajalikuks kõikide võimaluste ärakasutamist eesti sõjaliste formatsioonide loomiseks ühel või teisel viisil, et need soodsal juhul võiksid kujuneda alustoeks omariikluse taastamisel. Julgestusüksuste moodustamine kulges edukalt. Soovijaid oli palju, sest eestlastele oli selge – nõukogude ohu vastu tuleb võidelda. Kokku moodustati augustis-septembris 6 julgestusgruppi. Lisaks sellele hakati septembris moodustama ka politseipataljone. Tuleb märkida, et kõik eesti üksused, mille formeerimiseks tuli käsk moodustati lühikese ajaga. Eesti rahvas toetas kõigiti sõda punaste vastu pidades sakslasi oma sõjaliitlasteks, kuna mõlemal oli ühine vaenlane – kommunism. Eesti seaduslike riigivõimuorganite tasandil vaadeldi Saksa sõjaväes teenivaid eestlasi aga kui võitlejaid Eesti eest.\nviimati toimetatud: 29. 10. 2007. 04:52\nMärksõnade pilv: Lume koristus katustelt / katuselt Kaabliside Üle 30 aastastele naistele Uus H1N1 (“seagripp”) Drospirenoon WinRAR Teismeliste menstruatsioonikrambid spordivigastuste järgne teraapia ja taastumine Tselluliit AVG Antiviirus Masinkiri Beebipillid Rasestumisvastaste vahendite ajalugu Lumekoristus tööd lihasnõrkus Video LAN VLC media player Arvuta peast Pulmakleidid/pulmakleit Avira antiviirus Menstruatsioonivalud Filmide vaatamise programmid Eesti Vabadussõda Vistrikud Eesti Loodusmuuseum Pikkusühikud µTorrent Стерилизация Nõelravi Eesti Tervishoiumuuseum


Tartu Loomemajanduskeskuse uueks juhiks valiti seni Vaba Lava tegevjuhina töötanud Kristiina Reidolv, kes asub uues ametis tööle aprilli. Sellesse perioodi jäi ka tänavakunsti festivali Folies Urbaines asutamine. Tartu Loomemajanduskeskuse ja Tartu Filmifondi juht Kristiina Reidolv: Meil on väga hea meel, et Erna on sõjas rahvusvaheline esilinastus.\nVaba Lava ideekonkurssidele laekus taotlust Välisriikidest tuli kõige suurem arv taotlusi Prantsusmaalt 25palju projektiideid laekus ka Venemaalt 18 ja Belgiast Tegemist on väga tugevate projektidega ning valiku tegemine saab olema kindlasti huvitav.\nTaotluste esitajad on erinevatest kultuurivaldkondadest, peale teatrilavastajate ja etenduskunstnike on esindatud ka filmirežissöörid, muusikud jt. Vaba Lava kahe järgmise hooaja fookus on frankofoonia.\nNUKU teatri ja Vaba Lava eesmärgiks on luua lavastus, mis käsitleks ndaid aastaid nii Eesti kui ka Baraani liige ajaloo kontekstis laiemalt, leides ja luues selle Baraani liige unikaalse ja kujundipõhise teatrikeele. Konsultandiks on Vaba Lava teatrikeskuse juhatuse liige ja tegevjuht Kristiina Reidolv.\nJosé Alfarroba on sündinud Sellesse perioodi jäi ka tänavakunsti festivali Folies Urbaines asutamine. Théâtre de Vanves on interdistsiplinaarne etenduskunstide keskus, kus on esindatud nii kaasaegne sõna- tantsu- ja muusikateater kui ka film.\nFestivali põhifookuses on kaasaegne tants, kuid esindatud on ka teised etenduskunstid — sõnateater, performance´id, visuaalteater jne.\nJosé Alfarroba peab oma missiooniks noorte talentide leidmist ning nende karjääri toetamist kunstnikutee algusaastatel ning on seetõttu algatanud erinevaid programme noorte etenduskunstnike toetamiseks.\nTristan Barani on õppinud Pariisi 2. Ülikoolis Université Paris 2 Panthéon-Assas õigusteadust ning meediat ja avalikke suhteid.\nTa on seotud Théâtre de Vanves´iga alates Alates Kui Théâtre de Vanves juhiks sai Anouchka Charbey, sai Tristanist interdistsiplinaarse etenduskunstide festivali Artdanthé programmijuht. Lisaks juhib Tristan Vanves´i, Brüsseli ja Pariisi noorte etenduskunstnike vahetus- ja koostööprogrammi.\nEsimese vooru läbinud projektide autorid kutsutakse oma lavastusideid tutvustama Lõppvalik toimub Kuraatorite valiku kuulutab Vaba Baraani liige välja juunis Vaba Lava on kaasaegne ja avatud etenduskunstide keskus, mille eesmärgiks on pakkuda väiketeatritele ja vabatruppidele soodsaid arengutingimusi nii teatrihoone kui Baraani liige tugiteenuste näol, ning arendada rahvusvahelist koostööd.\nTeatrikeskus on avatud uutele kooslustele ja värsketele ideedele.


C.R.Jakobsoni 170. sünniaastapäeva tähistamisel võtavad mõõtu Eesti ja Soome parimad kündjad - Maaleht\nArhiiv 3. august 2011\nC.R.Jakobsoni 170. sünniaastapäeva tähistamisel võtavad mõõtu Eesti ja Soome parimad kündjad\nTormas tähistatakse laupäeval, 6.augustil seal sündinud C.R.Jakobsoni 170 sünniaastapäeva. Sellele tähtpäevale on pühendatud samas toimuv Eesti-Soome teine künni maavõistlus, põllumajandusmasinate töödemonstratsioonid, ekskursioonid põldudele ja lautadedesse ning kogu päeva kestvad isetegevuslaste etteasted, kontserdid ja ka hobukünnivõistlus.\nEsimene Eesti-Soome künnivõistlus toimus 2006. aastal Soomes. Siis saavutasid napi võidu soomlased. Nüüd toimub 2. maavõistlus ning üksteiselt võtavad mõõtu 3 Eesti parimat ja 3 Soome parimat kündjat. Võisteldakse kahel alal: rohumaa künd ja kõrrepõllu künd.\nSamal ajal toimub ka põllumajandustehnika demonstratsioonesinemine. Stokker Agri OÜ näitab töös ja kommenteerib erinevaid traktoreid, kombaine, külvikuid, taimekaitse pritse, mullaharimismasinaid jne.\nBaltic Agro AS korraldab huvilistele bussiekskursiooni põldudele tutvumaks kevadel rajatud nisu, odra, rapsi jt. kultuuride põldkatsete ja demonstratsioonidega. Samuti korraldatakse erinevate masinate töödemonstratsioonid nagu söödateravilja muljumine ja kiletunnelisse pakendamine, mobiilse veskiga jõusööda valmistamise ning Torma POÜ kaasaaegse piimatootmise ja karjalaudaga tutvumine.\nAmetlik avatseremoonia toimub algusega kella 12.00. Osalevad president Arnold Rüütel, põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder jt.\nPärastlõunal toimuvad mitmed kohalike isetegevuslast ettekanded nagu Torma kapell, Torma naisrühm, Torma valla segakoor, Torma Põhuikooli näitering.\nTorma kirikus toimub kirikukontsert Lembit Saarsalu ja Tartu Saksikoori poolt ja pillimehed võistlevad hobukünnivõistlusel.\nPäeva lõpetab puhkpilliorkestrite festivali ToPoF ühiskontsert ning "Suveöö tantsuõhtu Karl Madisega.\nKogu päeva juhiks on Jüri Aarma.


Costany's Sparkles: Parasiitsõnadest, väljenditest ja nende "tähendusest"\nMeil oli täna Kristoga mähkmevahetuse protseduuri ajal selline "diip" vestlus.. (like you usually have onju), et ma pean seda jagama. Nimelt on kuidagi juhtunud nii, et mul on enesele teadmata küljes üks parasiitväljend, mille tähendus pole minu jaoks absull see, mida ta tegelikult tähendab ja ma kasutan seda nii uisa-päisa, et isegi ei mõtle sellele. Tema on aga seda tähele pannud ja alles nüüüüüüüüüüüd sain ma teada, et mul selline tobe komme on. Nimelt on nii, et ükskõik millest jutt parasjagu ka ei käiks.. On seltskonnas jutt, Kristo räägib midagi või keegi teine.. Vahet pole. Kui keegi ütleb näiteks, et "Mulle kunagi ammu täiega meeldis see bänd" (see keegi oli Kristo mõned päevad tagasi), siis ütlen ma "Hehe.. Jepp. See meeldis kõigile tol ajal". Või Kristo ütleb, et "Mulle maitseb jäätis", siis mina automaatselt ütlen vastu "Kõigile maitseb jäätis"! Nagu mida vile.. Kust mul selline rumal komme tulnud on? Kes on need müstilised "kõik" koguaeg? Ma ise pole seda üldse märganud ja Kristo sõnul olen ma seda pikemat aega juba teinud. Päris piinlik, sest see kõlab umbes täpselt nii nagu see, mida sina/tema/nemad/kes iganes ütleb, ei ole üldse big deal, sest paljudel on nii. Jumala nõme tegelikult, kui nii mõelda. Aga ma absull ei pane tähelegi, et ma sellist väljendit kasutan ja veel vähem mõtlen ma selle taga midagi sellist inetut. See on pigem selline, et "Jaaaaaaaaa, nõus! Kellele ei meeldiks" või "Jaaa, mulle ka meeldis ja ma tunnen paljusid, kes olid veel samas paadis" släng. See tuleb kuidagi nii kiiresti üle huulte ka, et ma ei jõua ennast kontrollida. Nüüd, kui Kristo sellele tähelepanu pööras, siis see on lausa naljakas. Seda juhtub nii tihti lihtsalt, et me mõlemad plahvatame naerma juba. No on koomiline, tegelt ka. Samas veits kurb, sest ma väga loodan, et ma niimoodi kedagi kuidagi solvanud ei ole. Eelkõige Kristot. Nüüd on sellest saanud muidugi selline inside nali, mille kallal mind hea nokkida on. Iseennast ajab ka naerma noh. No midaa? Miks ma nii ütlen? :D\nMa siis peale seda jutuajamist hakkasin mõtlema oma tuttavate peale, perekonna peale, et kas minu ümber olevatel inimestel ka selliseid veidraid kombeid leidub. Leidub küll! Kõige esimesena tuli kohe meelde Mallu. Sorts Mallur, et ma sinust kirjutan, aga noh.. Kes ei kirjutaks? Mallul on selline komme, et ÜKSKÕIK mida ma talle chatti ka ei kirjutaks või telefonis ei räägiks, siis vastab ta mulle esimese raksuga "EI". Tegelikult on see samamoodi ka näost-näkku. Siis me naljatleme sellel teemal mingi paar minti ja siis räägime tõsisel teemal edasi. Every single time :D\nVõi näiteks on mul sõbranna Krissu. Temal on kombeks öelda vestluses väga tihti "Oot, sul on laps vä", "rase olid vä", "sünnitasid vä". No nagu naljaga.. Lihtsalt keset kõige lambisemat vestlust. Ja siis me naljatleme mõnda aega ja jätkame lõpuks oma vestlusega.\nJa ma olen nüüd jumala kindel, et nii Mallu, kui ka Krissu hakkavad enda puhul seda märkama.. Sellest teemast ajendatuna.. Kas Teil on mõni parasiitsõna? Või väljend? Või nali? Huvitav, et kuidas sellised imelikud ja veidrad asjad meile külge jäävad ning me ise neid ei märka?\nmallukas January 24, 2018 at 10:28 PM\nei, ma ei märka seda iial!!!!\nCostany January 24, 2018 at 10:43 PM\nMida??? Poleks arvanud??!?!!\nk2pik . January 25, 2018 at 7:17 PM\nVäga tihti kasutan sõna "kena", ja seda mitte omadussõnana. Keegi ütleb näiteks, et näeme varsti ja mina vastan nõustuvalt "kena" 😆\nCostany January 24, 2018 at 10:44 PM\nAnonymous January 25, 2018 at 2:44 PM\nJaa mul sama lugu😀\nMul oli kunagi väga palju parasiitsõnu/slängi kõnes ja kirjas. Peale seda kui otsustasin suheldes korrektsem olla, jäi parasiitsõnu vähemaks.\nEi oskagi öelda kas ja kui palju mul parasiitsõnu on, sest ise pole ma midagi märganud ja keegi pole midagi öelnud ka 😊😊\nKülge jäävad parasiitsõnad ilmselt selletõttu, et need on catchid ning paljud kasutavad neid. Levib nagu haigus sügisel 😀\nAnonymous January 24, 2018 at 10:50 PM\nNagu põhimõtteliselt võiks ju öelda, et pole selliseid sõnu. Aga põhimõtteliselt siiski nagu on 😂 kindlasti on neid väljendeid mul veel, ise ei pane tähele lihtsalt.\nNagu on mul väääga pikalt olnud. Olin 13 aastat tagasi Rootsis laagris, kui mulle üks kasvatajatest selle välja tõi. Hakkasin jälgima ja ka koguaeg peale sõna ütlemist hakkasin naerma - no ei saanud ilma sellega nagu kuidagi oldud lihtsalt. See tuli iseenesest ja siiani pole sellest lahti saanud.\nPõhimõtteliselt kasutan vägaaaa paljude lausete esimese sõnana, kuigi see isegi ei sobi sinna, kui nii mõelda.\nAnonymous January 25, 2018 at 6:37 PM\nMa usun, et sinu parasiitsõna on näiteks põhimõtteliselt :D\nAnonymous January 24, 2018 at 10:53 PM\nKirjakeeles olen ammu korrektuure teinud. Bogipidamine ja aeg-ajalt selle üle lugemine aitab väga hästi aru saada, milliseid väljendeid võiks pigem mitte kasutada ning milliseid mõttetuid sõnu liiga palju on. Suhtluskeeles tulid aga suuremad korrektuurid, kui laps sai 2-aastaseks ja õppis rääkima. Ning muidugi vanemate kõne matkima ja nende maneere, väljendeid, miimikat jne üle võtma. Asi ei pruukinud üldse olla ropp vms, kuid lapse suust öelduna saab ikka väga ilusti aru, kuidas ei ole just kõige parem viis midagi öelda või rääkida.\nKarin January 24, 2018 at 10:55 PM\nHahahaa..... ma ka pea iga küsimuse peale vastan EI. Ja siis alles uurin mida soovis v kas saan aidata :D\nKuskil paar aastat tagasi oli ka mingi parasiitsõna mul, sõbranna mees alati noris sellega mind, aga hetkel ei tule kohe üldse meelde mis see oli. :P\nAnonymous January 24, 2018 at 11:02 PM\nMinul on sõna “vaata”.. räägin mehele pika jutu maha ja lause lõpus on “vaata”.. löpuks kui mees sellele tähelepanu hakkas pöörama ja küsima mu käest “mida ma vaatama pean”, siis nüüd üritan seda küll vältida, aga ikk tuleb..lipsabki üle huulte :D\nE. January 24, 2018 at 11:03 PM\nMul juhiti tähelepanu faktile, et mul on, vaata, ka üks parasiitsõna. See, vaata, tuleb rääkides niimoodi sisse, et ma, vaata, ei saa ise arugi. Aga nüüd, vaata, peale seda, kui tähelepanu juhiti, vaata, siis ikka saan vahepeal sellelt vaatalt sõnasabast kinni ja siis on jälle nõme tunne. 😂\nAnonymous January 24, 2018 at 11:05 PM\nMul mehel oli jumala nõme komme, mis muutus ka naljaks meil omal aga ta tegi nii, et kui keegi mingi jutu rääkis oma juhtumst, siis ta vastas - see pole midagi, mul oli....\nJa nii iga kord. Alles siis kui ma ütlesin, et see pole eriti ilus nii öelda sai ta teada, et teeb seda:)\nAnonymous January 25, 2018 at 9:08 PM\nMinu oma ütleb samamoodi. Ma ei arvanud, et teisigi veel leidub 😀 aga kui tore vestlus neil kahel oleks 😂\nKaty January 24, 2018 at 11:06 PM\nSee sinu "kõigile" sõltub tegelikult ju mis intonatsiooni ja tooniga seda ütled - kui ikka positiivselt ja nö tõusva tooniga siis ei saa seda ju halvana ega sellise vähemaks pidavana võtta. Kui "allamineva" tooniga, siis võib jah välja lugeda et "pohh, et sulle, sa pole üldse tähtis, kõigile ju, pole sa mingi eriline oma tunnetega..." :D :D Kel kõrvad peas saab sellest erinevusest ju aru ega solvu asjatult. Jah, chatis on seda erinevust keeruline näha :D\nMul oli vahepeal "haige jänes" iga jama asja peale või enda või kellegi teise kohta, kui miski jama korraldas või mulle arusaamatult käitus (nt kui valasin kohvi tehes vee filtrisse purule selga - "haige jänes" kraaksatasin üle saali, nii et kliendid ehmatasid :D )... Ahh mis ma seletan, on praegugi käibel :D\nAnonymous January 24, 2018 at 11:12 PM\nMul on ka EI.\nEi tähendab et...\nEi ma tean seda ise ka...\nEi ma olen ka sellele mõelnud...\nEi ma arvan ka samamoodi...\nMu ema naerab, et ma olen nii eitavas faasis.\nHhahaha, see on nii hea teema. Mina ütlen kogu aeg jutu sees "mingi". Mul ka kutt hakkas seda tähele panema ja nüüd teeb juba ise ka minu üle sedasi nalja, et kasutab ise ka jutu sees hästi palju sõna "mingi". :D Ma ise ei pane seda kusjuures üldse tähele. :D\nSirts January 24, 2018 at 11:21 PM\nMul on "kled ve" ja isegi silmast silma rääkides ütlen samamoodi, mitte kuuled või vaid just kled ve :D mees alati ärritub kui talle nii ütlen/kirjutan :D\nAnonymous January 24, 2018 at 11:36 PM\nHahahah see oli nii LOL praegu; ta vastas mulle, LOL; sellest oli nii hästi aru saada LOL\nEhk siis mul pea iga lause lõpus väljend LOL, olen selle külge saanud endale vist vahetusevanemalt sest tema kasutab seda koguaeg😃 teine parasiitsõna on vaata.. Lause ees, lause keskel ja lõpus koguuuaeg, ennast ajab ka juba naerma 😃\nAnonymous January 24, 2018 at 11:41 PM\nMinul on selleks sõnaks ‘kuule’. Kõik\nMu laused algavad ‘kuule’ga ja näiteks chatis on lausa naljakas, et tahaks kirjutades ka alustada nii, aga kirjapildis see häirib mind, samas ilma selleta lauset mõttes läbi lugedes tundub lause naljakas. See on minu jaoks nagu jutu sissejuhatus :’D\nAnonymous January 24, 2018 at 11:47 PM\nOi mul neid parasiit väljendeid palju olnud - nagu, vaata, onju jne. Lisaks kasutan ma ühte sõna "tüüne", ma isegi ei tea kust see tulnud on või mida see täpselt tähendab, aga mina kasutan seda sünonüümina sõnadele vinge, äge, lahe jms :D Keegi veel seda sõna selles tähenduses kuulnud on? :D Minul enamus tuttavad igatahes ei ole :D\nHaha, ma kasutan sama sõna tihti, aga pigem just asjade kohta, mis on puised, igavad, tavalised vms. :D\nKasutan tihti ka sõnu 'issand' 'täiega' või 'tra', see viimane just nii lühendatult. Neist võiks küll lahti saada. Aga väljendite puhul on mu sõbrad ja tuttavad harjunud, et võivad kõike huvitavat mu suust kuulda. Nt 'näeb välja nagu supikana', mis on mu vanematelt külge jäänud.\nMa olen avastanud,et kui ma töötan lastega,siis kui nad kaua uimerdavad,siis ütlen:"Päriselt vä?\nUnknown January 25, 2018 at 8:22 AM\nMinul on loll komme öelda korraga "ja-ei". Mees alati küsib, kumb siis ja või ei :D Ja ma ei saa aru, kust see mul külge tulnud on aga see viimase aja värk. Sammuti ütlen ma kõne lõpus tihti "ole tubli". Pärast kui mu kaasa ütles, et ma seda teen üritan vältida :) (teda häirib, et mis tubli :D )\nJa pojal (7a) meil on selline komme, et kui midagi seletab.. siis on parasiitsõna "ja siis" ja seda võib ta korrutada ühes jutus lugematul arvul kordi. Meeletult ajab naerma kui ta meile mingit päeva sündmust räägib ja seda korrutab, kusjuures ise ta saab vahel siis nii vihaseks, et ta seda teeb, et pisarad tulevad silma(samas ajab teda naerma ka samal ajal) , aga noo lihtsalt on nii naljakas kui koguaeg on "ja siis" (meil raske naeru tagasi hoida)\nAnonymous January 25, 2018 at 9:11 AM\nMa vahepeal ütlen "hopsti", kui teen liigutuse, mis nõuab suuremat pingutust. A la - teen suurema sammu üle lombi vms. Ja minu arvates see kõlab nagu vanamammi, aga ma ei saa midagi parata :D\nLiinatska January 25, 2018 at 1:50 PM\nMul on koguaeg igalpool vaata sõna :D\nNo ja siis vaata oli nii\nMees tihti ütleb siis sellepeale : näita ?\nsiis ma algul vahpeal ei saa aru ,et misasja ma näitan sulle :D\nAnonymous January 25, 2018 at 2:45 PM\nJaa, mul on selleks "vist". A'la "Ma vist ei saa tulla", kuigi ma tean, et ei saa, või "Ma homme lähen vist vanaema juurde", kuigi ma tean, et on minek :D\nKats January 25, 2018 at 7:23 PM\nMul on ämmal parasiit öelda “ole aus”. Näiteks “ole aus, on ju nõme käitumine” ja mul tekib tunne, et kui vastupidist ütlen, et siis ma justkui ei ole aus. Aga saan tegelikult aru, et ta üldse ei mõtle sõnapaari tähendusele :)\nMia January 25, 2018 at 11:25 PM\nMul on parasiitsõnaks "ikkagist". Igati vale, aga kogu aeg lipsab kõnesse. Kirjutan seda väga harva. Kirjutamisel vist... sõnad "tubli" ja "what" :)\nAnonymous January 26, 2018 at 9:38 AM\nMinul on kombeks küsida enne, kui keegi minupoole pöördub "ah?".\nNt: Sõbrannaga oleme poes ja ta vaatab mulle otsa ja küsib kas on vaja pirne ka osta? ja ma vastan talle "AH?"\nMa ise ka ei tea kust see tuleb.\nVahel mees jõuab mulle öelda: "Eile käisime.." ja mina vahele "AH?" ja siis räägib uuesti Eile käisime seal ja seal.\nVarem ma ei pannud ka seda tähele, aga peale seda kui sõbrants ütles, et mul on nii loll komme vahele segada enda "ahhiga" häirib see mind ennast ka.\nÕudne. Miks keegi varem seda mulle pole öelnud-.-. Väga tüütu!\nKirsika January 26, 2018 at 3:12 PM\nTriinu ütleb päris tihti ka "why notsu" 😀