Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Erisoodustused Lähetused Töölähetuskulude hüvitamine ja välislähetuse päeva...\n1.1 Välislähetuse päevaraha\n2. Töötamine välisriigis\n2.1 Tõend A1\n3. Lähetusega kaasnevad kulud\n3.3 Muu kulu\n3.4 Välisvaluutas esitatud dokumentide alusel töö-, teenistus- või ametilähetusega seotud kulude hüvitamisest\n4. Lähetuse ja puhkuse ühildamine\n5. Kolmanda isiku kinnimakstud lähetus\n9. Loovisiku lähetus\nKulusid ei maksustata, kui tööandja tühistab töötaja välislähetuse seoses koroonaviiruse levikuga. Ettemakstud transpordikulud, majutuskulud vms käsitletakse ettevõtlusega seotud kuludena. Välislähetuse tühistamisel kaitseb tööandja oma töötaja tervist, mis tuleneb TTOSist (tööandjal on kohustus võtta tarvidusele meetmed ennetuseks, terviseriskide vältimiseks). Samuti erinevate desinfitseerivate vahendite kulusid käsitletakse ettevõtlusega seotud kuludena, mida ei maksustata.\nAlates 01.01.2016 ei käsitleta enam välislähetuse päevaraha maksmist üle maksuvaba piirmäära erisoodustusena. Kuna tegemist on sisuliselt töötajale töö eest makstava tasuga, siis tuleb edaspidi tööandjal välislähetuse päevaraha maksmisel maksuvaba piirmäära ületav osa deklareerida ja maksustada sarnaselt palgatuluga (TSD lisa 1, koodid 10–13).\nLähetuste puhul tuleb eristada töölähetust (lähetusse saadetakse töötaja töölepingu seaduse tähenduses), teenistuslähetust (lähetusse saadetakse ametnik), ametilähetust (lähetusse saadetakse juhtimis- või kontrollorgani liige), spordilähetust (lähetusse saadetakse spordiorganisatsiooni enda liikmeks olevaid sportlasi, treenereid, kohtunikke, spordiarste ja teisi spordi korraldamisega seotud isikuid) ning loovisiku lähetust.\nTLS § 21 lõike 1 kohaselt võib tööandja lähetada töötaja tööülesannete täitmiseks väljapoole töölepinguga ettenähtud töö tegemise kohta. Töölähetus ei või kesta rohkem kui 30 päeva, kui tööandja ja töötaja ei ole kokku leppinud pikemat tähtaega. TLS-ist tulenevalt ei ole töötaja nõusolek vajalik, kui ta saadetakse lähetusse ajaks, mis ei ületa 30 päeva.\nTLS § 21 lõike 3 kohaselt on rasedalt ja töötajalt, kes kasvatab alla kolmeaastast või puudega last, vaja saada enne töölähetusse saatmist nõusolek. Alaealist töötajat saab lähetusse saata üksnes alaealise enda ja tema seadusliku esindaja eelneval nõusolekul.\nTulenevalt TLS §-st 40 on töötajal õigus nõuda töölähetusega kaasnevate kulude hüvitamist vastavalt võlaõigusseaduse (VÕS) § 628 lõigetele 2–4. Kokkulepe kulude hüvitamise kohta töötasu arvelt on tühine.\nTöölähetusega seotud kõik kulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel. Seadusandja ei ole töölähetusega seotud kuludele ette näinud piirmäärasid (v.a maksuvaba päevaraha).\nNäiteks, tööandja kirjaliku otsuse puudumisel või juhul, kui selgub, et tegemist ei olnud töölähetusega, tuleb kuludokumentide alusel tehtud väljamaksed maksustada ja deklareerida kui tööandja poolt töötajale antud erisoodustus. Rahalised ülekanded töötajatele maksustatakse palgatuluna.\n1.2. Välislähetuse päevaraha\nTöölähetuse määruse nr 110 § 3 kohaselt on välislähetuse päevaraha alammäär 22,37 eurot ning § 7 lõike 1 punkti 3 kohaselt ei kuulu maksustamisele välislähetuse päevaraha määrades 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta.\nTöötaja on välislähetuses 05.02.2019 ja talle makstakse 1 päeva eest välislähetuse päevaraha 50 eurot.\nSama töötaja on välislähetuses 07.02.–22.02.2019, see tähendab, et lähetus kestab 16 päeva ja talle makstakse välislähetuse päevaraha:\najavahemiku 21.02–22.02 eest (2 päeva) 32 eurot päevas\nTöötaja on välislähetuses 20.01.–27.01.2019, s.t lähetus kestab 8 päeva ja talle makstakse välislähetuse päevaraha 50 eurot.\nSama töötaja on välislähetuses 28.01.–12.02.2019, s.t 16 päeva, ja talle makstakse välislähetuse päevaraha:\n12.02 eest (1 päev) 32 eurot päevas\nTöötaja välislähetus kestab 04.03.–18.03.2019, s.t 15 päeva, ja talle makstakse välislähetuse päevaraha 50 eurot.\nSama töötaja järgmine lähetus kestab 28.03.–12.04.2019, s.t 16 päeva, ja talle makstakse välislähetuse päevaraha:\n12.04 eest (1 päev) 32 eurot päevas\nTöötaja välislähetus kestab 25.04.–08.07.2019, s.t 75 päeva, ja talle makstakse välislähetuse päevaraha:\najavahemiku 10.05–08.07 eest (ülejäänud 60 päeva) 32 eurot päevas\najavahemiku 28.12.–31.12.2015 eest (4 päeva) 32 eurot päevas 2015. aastal kehtinud korra alusel\najavahemiku 01.01.–15.01.2016 eest (15 päeva) 50 eurot päevas 2016. aastast kehtiva korra alusel\najavahemiku 16.01.–18.01.2016 eest (3 päeva) 32 eurot päevas\najavahemiku 01.01.–15.01.2016 eest (15 päeva) 50 eurot päevas\nTöölähetuse määruse § 4 lõike 4 kohaselt võib (ei pea) tööandja välislähetuse päevaraha määra vähendada kuni 70 protsenti, kui lähetuskohas viibimise ajal tagatakse lähetatule tasuta toitlustamine. Töölähetuse määruse § 4 lõikes 4 sätestatud päevaraha määra vähendamise võimalus ei ole seotud päevaraha maksustamisega ning on oma olemuselt tööõiguslik säte, mis võimaldab tööandjal vähendada päevaraha kuni 6,71 (22.37 x 70% = 15.66, 22.37 - 15.66 = 6.71) eurot juhul, kui töötajale tagatakse toitlustamine.\nMitme tööandja poolt töötaja üheaegsel välislähetusse saatmisel tuleb töötajale tagada vähemalt minimaalne välislähetuse päevaraha alammäär summas 22,37 eurot päevas. Samas kehtib mitme tööandja poolt makstud välislähetuse päevarahale maksimaalne maksuvaba määr, mis on 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta.\nTagamaks mitme tööandja poolt üheaegselt makstava välislähetuse päevaraha maksustamises selgust, on töötajale seatud kohustus teavitada oma tööandjat ka teise tööandja lähetusse saatmise otsusest ning talle määratud päevarahast. Kui üks tööandjatest maksab töötajale päevaraha ja teine tööandja saab päevaraha maksmise kohta teavet, siis puudub teisel tööandjal kohustus päevaraha maksta, kui lähetus toimus samal perioodil. Seda sellepärast, et kõige pealt arvestatakse esimesena lähetusse saatmise otsuse teinud tööandja makstavat päevaraha. Kui teavitatud tööandja otsustab siiski maksta töötajale päevaraha, tuleb arvestada asjaoluga, et mitme tööandja poolt makstud välislähetuse päevaraha maksimaalne maksuvaba määr on 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta. Teavitatud tööandjal on päevaraha maksmise korral võimalik arvutada välja päevaraha maksimaalset maksuvaba määra ületav osa. See kuulub teavitatud tööandja poolt maksustamisele palgatuluna.\nKui lähetusse saadetud isik on kõikide teda lähetavate juriidiliste isikute juhatuse liige ja teeb otsuse oma lähetusse saatmise kohta korraga kõikide isikute nimel, siis on tal otsustuspädevus selle üle, milline äriühing vormistab lähetuse esimesena ja saab maksta maksuvaba piirmäära ulatuses päevaraha. Ka juhatuse liikmele makstav päevaraha maksuvaba määr mitme äriühingu peale kokku on 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta\nTLSi kohaselt eeldatakse, et töö tegemise koht lepitakse kokku kohaliku omavalitsuse üksuse täpsusega.\na) vahemaa õhu kaudu\nb) vahemaa tegelikult läbitud teekonna kaudu\nc) vahemaa tavapärase ja mõistliku ning enimkasutatava tee kaudu\n20. jaanuaril algab lähetus ning välisriiki suunduv sõiduk väljub kell 20.50, väljasõidu päeva eest makstakse päevaraha.\n23. jaanuaril lõppeb lähetus ja välisriigist saabub sõiduk 24. jaanuari öösel kell 03.08. Sellisel juhul makstakse päevaraha 23. ja 24. jaanuaril toimunud välislähetuse päevade eest. Kui sõiduk saabuks välisriigist 24. jaanuari öösel kell 02.45, saaks maksuvabalt maksta päevaraha ainult 23. jaanuari välislähetuse päeva eest.\nTuMS § 13 lõike 3 punkti 11 kohaselt ei maksustata tulumaksuga ametnikule, töötajale või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele tööandja või tema asemel kolmanda isiku poolt tehtavaid teenistus-, töö- või ametilähetusega seotud sõidu-, majutus- ja muude kulude hüvitist ning välislähetuse päevaraha ja välislähetustasu, samuti ametniku perekonnaliikme eest makstavat nimetatud kulude hüvitist ning teises paikkonnas asuvale ametikohale nimetamisega seotud kolimiskulude hüvitist töö tegemise kohas kehtivates piirmäärades, kui töö tegemise koht asub välisriigis.\n2.1 Tõend A1 (varem E101)\nKui töötaja välisriiki tööleminek on lühiajaline (kuni 2 aastat), peab äriühing taotlema Sotsiaalkindlustusametist (vt lisainfot) vormi A1 väljastamist. Sellega tõendab välismaal ajutiselt töötav inimene sealse riigi ametkonnale, et kõik sotsiaalkindlustusmaksed tasutakse tema eest koduriigis, kus talle on tagatud kõik sotsiaalõigused ja -hüved.\nMaksuhaldur juhib tähelepanu, et vormi A1 (E101) alusel ei saa maksta automaatselt töölähetuse päevaraha maksuvabalt, kuna tegu ei ole töölepingu seaduse mõistes töölähetusega. Töölähetusega oleks tegu juhul, kui töötaja läheks välisriiki täitma oma tööandja huvides samu tööülesandeid, mida ta Eestiski täidab, alludes jätkuvalt siinse tööandja juhendamisele ja kontrollile.\nEesti äriühing on sõlminud töötajaga tähtajalise töölepingu, mille kohaselt on töötaja töökohaks Soome. Äriühing taotles töötajale vormi A1.\nAntud juhul ei ole tegemist töölähetusega, vaid välismaale tööle asumisega ning töötajale ei saa maksta päevaraha maksuvabalt.\nTöö- või ametilähetuses majutusele tehtud kulud ei kuulu maksustamisele.\nIsikliku sõiduauto lähetuses kasutamise korral ei laiene töölähetuse määruse alusel makstavale hüvitisele isikliku sõiduauto hüvitise maksimaalne maksuvaba piirmäär 335 eurot. Ilma kuludokumentideta isikliku sõiduauto kasutamise eest hüvitise maksmisel rakendub sõiduauto määruses sätestatud maksimaalne maksuvaba piirmäär. Ühele töötajale makstava hüvitise maksuvaba piirmäär on sõitude kohta arvestuse pidamise korral kuni 0,30 eurot kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus iga hüvitist maksva tööandja kohta.\nSeega on tööandjal võimalik valida, kas töötaja isikliku sõiduauto kasutamine lähetuses hüvitatakse töölähetuse määruse alusel (s.t kuludokumentide alusel ilma maksimaalse maksuvaba piirmäärata) või sõiduauto määruse alusel (s.t arvestuse olemasolul maksimaalselt maksuvabalt 335 eurot kuus).\n3.4 Välisvaluutas esitatud dokumentide alusel töö-, teenistus- või ametilähetusega seotud kulude hüvitamisest.\nTöölähetuse määruse § 2 lõike 5 kohaselt hüvitatakse välisvaluutas tehtud kulutused lähetatule Eestis käibel olevas rahas, võttes aluseks kuludokumendil kajastatud või lähetuspäevale järgneval tööpäeval kehtinud Euroopa Keskpanga päevakursi, või lähtudes lähetatu tegelikult kantud kuludest. Seega on tööandjal valida, kas hüvitada lähetatule välisvaluutas tehtud kulutused kuludokumendil märgitud kuupäeval kehtinud Euroopa Keskpanga päevakursi alusel, lähetusest saabumise päevale järgnenud tööpäeval kehtinud Euroopa Keskpanga päevakursi alusel või hüvitada kulud vastavalt lähetatu poolt tegelikult kantud kulutustele (panga väljavõtte või valuutavahetuse dokumendi alusel). Näiteks olukorras, kus tasumisel on kasutatud krediitkaarti on maksumaksjal võimalus tegelike kulutuste kindlaks tegemisel lähtuda lähetatu krediitkaardi väljavõttest ning hüvitada sellel näidatud kulu eurodes, vajaduseta konverteerida välisvaluutas tehtud kulutusi vahetuskursi alusel.\nKui poolte kokkuleppel läheb töötaja oma puhkuse arvelt lähetuse sihtkohta enne lähetuse algust või naaseb lähetuskohast peale lähetuse lõppu, siis jäävad puhkusepäevad päevaraha ja majutuskulude arvestusest välja, kuid sõidukulu hüvitamine on tööandja kulu, sest ka ilma puhkuseta oleks tööandja pidanud töötaja oma kulul lähetusse saatma ja lähetusest tagasi tooma. Kui töötaja puhkuse ajal lähetuskohta minek/tulek tööandjale sõidukulu ei suurenda, siis erisoodustust ei teki. Kui sõidukulu suureneb, siis on tööandjal õigus sõidukulu maksuvabalt hüvitada lähetuse järgse kuupäeva sõidukulu ulatuses. Kallinenud sõidukulu osa (lähetuse järgse kuupäeva ja töötaja isiklikes huvides valitud kuupäeva sõidukulude vahe) tasub töötaja ise või kui tööandja sõidukulu hüvitab, siis kuulub see maksustamisele erisoodustusena.\nTöölähetuse määruse § 8 lõike 1 kohaselt kohaldatakse päevarahale või päevarahade summale töölähetuse määruse § 7 lõike 1 punktis 3 sätestatud piirmäära (s.o 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta) juhul, kui päevaraha maksab ainult kolmas isik või lisaks tööandjale ka kolmas isik, arvestades esimesena tööandja makstavat päevaraha.\nSeega tagatakse sellise regulatsiooniga see, et kolmanda isiku huvides lähetusse saadetud töötajale makstakse välislähetuse eest päevaraha vähemalt 22,37 eurot päevas ning maksustamisele kuulub päevaraha summas, mis ületab 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta. Seejuures võetakse esimesena arvesse tööandja makstavat päevaraha.\nainult kolmas isik\nKui tööandja ja kolmas isik lepivad kulude kandmises kokku selliselt, et tööandja maksab töötajale päevaraha 51,13 eurot ning kolmas isik kompenseerib tööandjale piirmäära ületava osa (19,17 eurot), tuleb maksuvaba piirmäära ületav summa siiski tööandja poolt deklareerida palgatuluna ( 50 euro välislähetuse päevaraha piirmäär on kuus töölähetuse kohta ära kasutatud)\nTuMS § 13 lõike 3 punkti 1 ja ATS § 44 kohaselt loetakse teenistuslähetuseks ametniku saatmist ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku korraldusel kindlaksmääratud ajavahemikus täitma teenistusülesannet väljaspool alalise ametikoha asukohta või koolitusele väljaspool alalise ametikoha asukohta. Vabariigi Valitsuse 19.12.2012. aasta määrusega nr 112 „Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr” kehtestatakse lähetuse vormistamine ja lähetuskulude maksuvabad piirmäärad.\nATS § 5 kohaselt on avalik teenistus töötamine riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutusese üksuse avalik-õiguslik teenistus- ja usaldussuhe ametnikuga ametiasutuse ülesannete täitmiseks, mis on avaliku võimu teostamine ning riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse eraõiguslik töösuhe isikuga ametiasutuse ülesannete täitmiseks, mis on üksnes avaliku võimu teostamist toetav töö.\nATS laieneb (kui põhiseaduse või teiste seadustega ei sätestata teisiti) ka ATS § 2 lg-s 3 toodud isikutele ja seega saab antud isikuid (kohtunikule, riigikontrolörile jne) saata teenistuslähetusse (ATS § 44).\nAmetniku teenistuslähetusse saatmisel tehakse otsus kehtestatud korra alusel. Lähetusse saatmise otsuses tuleb märkida lähetuse sihtkoht, organisatsioon, kuhu lähetatav suunatakse, lähetuse kestvus, eesmärk ning lähetuskulude hüvitamise ja päevaraha määr.\nNii nagu töölähetuse puhul, on ka teenistuslähetuse puhul võimalik lähetataval ametnikul nõuda ametiasutuselt lähetuskulude katteks avanssi lähetuskulude eeldatavas suuruses. Töölähetuse puhul kasutati küll mõistet „lähetusega seonduvad võimalikud kulud,” kuid lähetaja poolt väljamakstud summa olemus jääb olenemata erinevate mõistete kasutusest samaks.\nKui ametnik on teavitanud ametiasutust lähetuskulude katteks avansi saamise vajadusest ja seda ei võimaldata, siis võib ametnik lähetusse minekust keelduda. Lähetus ja lähetuskulude hüvitamine tuleb teenistuslähetuse määruse § 3 kohaselt vormistada kooskõlas ametiasutuse asjaajamist, raamatupidamisarvestust ja -aruandlust reguleerivates õigusaktides sätestatud nõuetega.\nErinevalt töölähetusest on teenistuslähetusega seotud sõidukulude hüvitamise tingimused täpsemalt reguleeritud. Sõidukulud lähetuskohta ja alalisse teenistuskohta tagasi hüvitatakse sõidupileti või muu kulutõendava dokumendi alusel ning sõidukulude hulgas käsitletakse ka sõidupileti ettetellimiskulusid, lennujaama, reisija- ja väljalennumaksusid. Töölähetuse puhul kuulusid sellised kulud muu mõistliku kulu definitsiooni hulka. Teenistuslähetusega kaasnevad muud kulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel vastavalt ametiasutuse sisesele korrale.\nTuMS § 13 lõike 3 punkti 1 ja teenistuslähetuse määruse § 4 kohaselt on ametnikule makstava välislähetuse päevaraha alammäär 32 eurot päevas ja ülemmäär 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta. Päevaraha maksuvaba piirmäära ületav osa on maksustatav palgatuluna. Sarnaselt töölähetusega on võimalus vähendada päevaraha suurust 70 protsenti, kui lähetuskohas viibimise ajal tagatakse lähetatule tasuta toitlustamine. Lähetuses toitlustamise korral saab vähendada päevaraha kuni 9,60 (32 x 70% = 22.40, 32 - 22.40 = 9.60) eurot.\nErandid välislähetuse päevarahade piirmäärade osas on välja toodud TuMS § 13 lõike 3 punktides 1.2–1.5, mille kohaselt ei maksustata tulumaksuga:\nEuroopa Liidu institutsiooni või asutuse juures riikliku eksperdi ülesandeid täitvale ametnikule või töötajale makstavat päevaraha, mis ei ületa selle institutsiooni või asutuse kehtestatud päevaraha ülemmäära, ning sõidu-, majutus- ja muude kulude hüvitist;\nAmetniku lähetusse sõitmisest ja lähetuses isikliku sõiduauto kasutamisest tulenevate kulude hüvitamine käib kulusid tõendava dokumendi alusel. Lähetusse saatnud ametiasutusel on võimalus valida kulude hüvitamisel kahe võimaluse vahel:\nkas hüvitada ametnikule sõidukulud kuludokumentide alusel või\nmaksta ametnikule sõitude kohta arvestuse pidamisel kuni 0,30 eurot kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus\nVälislähetustasu maksmise korral päevaraha ametnikule ei maksta, sest välislähetustasu makstakse ametnikule, kes vastavalt Vabariigi Valitsuse 19.12.2012 määruse nr 115 „ Ametniku pikaajalise välislähetusse saatmise kord, lähetustasu lähtesummad ning lähetustasu arvutamise ja maksmise kord, lähetuskulude hüvitamise tingimused ja kord, hüvitavate ravikulude loetelu, kaasasoleva perekonnaliikme eest välislähetustasu suurendamise ja maksmise kord ning abikaasatasu maksmise tingimused ja kord“ kohaselt on lähetatud välisriiki pikaajalisele välislähetusele kauemaks kui kuus kuud.\nTuMS § 13 lõige 3 punkt 1 ja töölähetuse määrus kohalduvad ka juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme lähetustele.\nKui juriidiline isik otsustab siiski maksta juhtimis- või kontrollorgani liikmele lähetuse korral päevaraha, siis vastavalt TuMS § 13 lõike 3 punktile 1 ja töölähetuse määruse § 7 lõike 1 punktile 3 ei kuulu maksustamisele päevaraha suurusega 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta kuni 32 eurot päevas.\nSeega näeb TuMS § 13 lõige 3 punkt 1 ja töölähetuse määrus ette juhtimis- või kontrollorgani liikme lähetamise puhul (sarnaselt töötaja lähetamisega) päevaraha maksuvaba piirmäära, kuid päevaraha ja majutuskulu ning muude kulude hüvitamine on juriidilise isiku ja lähetatu kokkuleppe küsimus.\nKui aga juriidiline isik maksab juhtimis- või kontrollorgani liikmele päevaraha, hüvitab majutuskulu või tööülesannete täitmisega seotud kulud, olenemata sellest, et lähetatu sai juhatuse või nõukogu liikme tasu, kohaldatakse TuMS § 13 lõike 3 punktis 1 ja töölähetuse määruses sätestatud piirmäärasid. Kõik kulud, mida juriidiline isik otsustab seoses ametilähetusega lähetatule maksta, hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel.\nTöölähetuse määruses sätestatut kohaldatakse ka spordiseaduse (SpS) §-s 7 nimetatud isikule spordilähetusega seoses makstava sõidu- ja majutuskulude hüvitise ning välislähetuse päevaraha maksustamisel.\nKuigi SpS §-s 7 nimetatud isiku lähetuse korral kohaldatakse sõidu- ja majutuskulude hüvitiste ja päevarahade maksustamisel töölähetuse määrust, ei ole üle piirmäära makstud päevaraha maksustatav palgatuluna, kuna üldjuhul puudub spordiorganisatsioonil lähetatuga töölepinguline suhe.\nÜle piirmäära makstavad summad deklareeritakse TSD lisas 1 väljamakse liigiga 51.\nKuigi loovisiku lähetuse korral kohaldatakse sõidu- ja majutuskulude hüvitiste ja päevarahade maksustamisel töölähetuse määrust, ei ole üle piirmäära makstud päevaraha maksustatav palgatuluna, kuna üldjuhul puudub organisatsioonil lähetatuga töölepinguline suhe.


Teised lemmikud (Lehekülg 2) - Vaba teema - Kassisõprade foorum\nTeised lemmikud (Lehekülg 2, kokku 4)\nKassisõprade foorum » Vaba teema » Teised lemmikud\nPostusi [ 26 kuni 50, kokku 77 ]\n26 Vastas: Kassipoeg 29.09.2006 15:44:45\nVasta: Teised lemmikud\nPeale kiisu on 1 koer nimega Rex.\nVarem oli merisiga Merru ka, kahjuks suri juunis.\n27 Vastas: -Minna- 30.09.2006 00:54:20\nKodus meil siis veel kolm koera . Shih Tzu , Tiibeti Mastif ja Krants sakslane . Mingi aeg räägin pikemalt .\n28 Vastas: MyCats 16.10.2006 16:13:51\nMul on ka peale kasside kodus ka kaks tõu koera Akita ja Ameerika Akita. Ameerika akita ehk Akira San DDad ise kutsume teda Akiks on Euroopa Välimiku Tšempion.JA emasel AKita on 2 serti vaatab kas lähme 21 .10 Rakverre ja võidame sealt ka 3 serdi ja siis olla ka Tšempion. Emase nimi on Akari JIdai Miryoku Joo kutsume Yokoks , Yokol on ka enda pesakonnast ka tehtud lehekülg www.mahekaup.ee/akita.\n29 Vastas: MyCats 16.10.2006 16:14:27\nAkist ka üks pilt.\n30 Vastas: -Poochie- 02.11.2006 18:22:05\nAga hamsu suri just natuke aega tagasi ära :( :cry:\n31 Vastas: Alexa 02.11.2006 22:11:32\nVaene hamsu... Aga vist nii on, et loodus ei kannata tyhja kohta: varsti saad kassikese....\nTore lugeda, et paljudel kassidel on nii palju erinevaid sopru...\n32 Vastas: -Poochie- 02.11.2006 23:32:04\nJah, vaene Naksu :lein:\n33 Vastas: kriimu12 20.11.2006 19:33:16\nmina saan endale kohe kohe iguaani (sisaliku )\nja meil oli kunagi ka segavereline koer hästi armas teine\n34 Vastas: kriimu12 20.11.2006 19:37:41\nmu isal on saksakas ETS ja kass VOLLI\n35 Vastas: Alexa 21.11.2006 13:42:06\nVäga tore pilt! Mis näoga koer kassi vaatab!!!!:py: Korvad kikkis ka veel...\n36 Vastas: annahoJ 21.11.2006 20:50:35\nMeil on 1koer , 1kass , ja kalad\n37 Vastas: Rachelle 07.12.2006 19:36:41\nMeie pere teised lemmikud (minu isa loomad) on Siberi kass Eri Epely (kastraat) ja Saksa lambakoer Rexus E. Park.\nPäevast päeva peavad nad omavahel konkureerimise võistlusi.\nLisan siia paar pildikest neist ka:\nRexus seakõrva maiustamas.\nEpely on peale kastreerimist nagu maakera:D.\nEpsu rosetid (ta on IC- International Champion).\n38 Vastas: Alexa 07.12.2006 22:32:33\nKui armsad molemad on!\nNagu näen, on teie peres kassikasvatus juba traditsioon:)\nKa minu emal on hundikoer ja üks tavaline maakass kodus, aga nemad ei saa sugugi omavahel läbi...\nVäga toredad pildid!:clap:\n39 Vastas: näriline 07.12.2006 22:37:25\nRexus on väga armas koer ja mõnusa iseloomuga (olen ju ise ka teda näinud ) !\nKas Epely on peale kastreerimist rahulikumaks muutunud?\nBIS nom karikas (kas see on Soomest saadud ? ) ja viimased rosetid on väga kaunid :clap:\nKas Epely on kastraadi klassis ka näitustel käinud?\n40 Vastas: Rachelle 07.12.2006 22:51:34\nAlgselt postitas: Alexa\nKuule jah, isalt ma selle pisiku saingi:) ja tema pere hullumoodi toetab igat meie ettevõtmist, huvituvad alati näitustetulemustest.\nMeile külla tulles tuuakse alati ka Mariusele midagi.\nTäna kuulsin, et meie pere kassidele/loomadele on juba isa poolt jõulupakikesed valmis.\n41 Vastas: Rachelle 07.12.2006 22:54:35\nRexu on tõesti meil väga heasüdamilik koerake, suur aga tore.\nEpely on muutunud küll rahulikumaks, nüüd ta enamjaolt lesib maas, sest vaata kui suur ta on:D, ei jõua ju liigutada eriti.\nBISe on tal kaks (nendest üks pildil) ja tal on miskit veel, aga need on vist Võsul üldse.\nMa arvan, et Soomest jah.\nNeil oli plaan uuesti käima hakata (kastraadi klassis), aga täna kuulsin, et nad mõtlesid siiski ümber.\nPole väga mõtet enam, paaritama nad ju enam vist ei hakka:D.\n42 Vastas: näriline 07.12.2006 23:02:11\nJep, aga võiks ju niisama, oma lõbuks\nEpely on tõesti priskemaks läinud, aga see teeb teda just veel ilusamaks.\n43 Vastas: Rachelle 07.12.2006 23:07:02\nMinumeelest ka võiks, aga kui nad otsustanud on, siis pole midagi teha, muidu oleks mul lahe koos isaga näitusi mööda käia (saaks isegi Soome ja Lätti ennast sebitud).\nSiberlased peavadki jah sellised suuremad olema, aga ausõna, kui ma teda täna üle pika aja nägin, siis mul tuli lihtsalt naer peale (sellel teisel pildil on ikka eriline paksuke) ja esimene sõna, mis mul suust välja tuli oli "maakera":laugh:.\n44 Vastas: kunksmoor 08.12.2006 10:42:42\nEpely on tõesti suureks läinud. Ja Rexus on ka nii nunnu ja sõbralik kutsa. Loodan, et näeme teda veel kunagi;)\n45 Vastas: Rachelle 08.12.2006 10:56:16\nKüll te näete;)!\n46 Vastas: bennu 18.12.2006 16:05:32\nRolly (vabandan, et nii palju pilte, kui ei sobi võtke vähemaks)\n47 Vastas: Alexa 18.12.2006 16:12:33\nVäga ilus eksemplar!\nJa nagu enamusi saksa lambakoeri, tundub lapsi armastavat ja üldse on tal nii tark nägu peas...\nPanen siia ka meie koera pildi (elab maal)\n48 Vastas: cassily 25.01.2007 15:01:26\nMeil mehe ema juures selline majavalvur,nimeks Bella:D Võetud ka Tlna koerte varjupaigast kutsikana mingi 4-5a tagasi. Lihtsalt läksime sinna ja Bella jooksis kohe meie juurde,hüppas ja möllas mis kole ja nii kahju oli sellist elurõõmu täis kutsikat sinna jätta.Tõime koju:) Elasime siis ise ka ämma juures ja algul ikka nunnutasime teda toas(magas voodis jne),hiljem sai temast ikka õuekoer-majavalvur. Praegugi näeme teda iga päev kui tahame,sest elame ühes linnas.\nMeil oli paar aastat tagasi ka minihamster Joshu,aga tema kahjuks suri....vanadusse.\n49 Vastas: cassily 25.01.2007 15:02:15\nkogusuuruses ka siis:)\n50 Vastas: Ruudike 25.01.2007 20:10:47\nBella on küll sellise tõsise koduvalvuri ilmega\nMeil on Lisaks Ruudile kodus veel kala - kirevahvenlane, kel liiginimetuseks jack dempsey. Paljud on mu käest küsinud, et miks ainult üks? Kas tal igav ei ole? No vastus sellele järgmine. Paari viimase aasta jooksul on meie akvaariumist käinud läbi u paarkümmend erinevat kala, aga need on jäljetult haihtunud paari päeva kuni nädala jooksul. Sealhulgas ka paar meie kala liigikaaslast. Kala on meil suisa nii territoriaalne, et on üritanud läbi klaasi ka koertele kallale minna\nMinu esimeseks tõsisemaks lemmikuks on aga taks Donna, kes aga minu omaette kolides ema juurde jäi - ema ei raatsinud kaasa anda, mis sest et elan jätkuvalt samas linnas. Samas on mul selle üle ka hea meel, sest vastasel juhul poleks meie juurde Ruudit kunagi sattunud. Donna, nagu suurem osa takse, ei ole just kõige suurem kassisõber :para:


Kõik, mida pead teadma enne SARM ostmist, Kas ostariini poleb rasva\nTõsi, teadlased kalduvad pigem sellele, et te ei saa tatar õhtusöögile lisada, vaid sellele, et peaksite hoiduma suurtest toidukogustest. Siin on kümme peamist toodet, mis mõjutavad kasvuprotsessi märkimisväärselt.. On tõestatud, et insuliini massiline vabanemine pärsib kasvuhormooni tootmist. Rotid imendasid Ostariini täielikult, transportisid selle kogu kehasse ja elimineerisid väljaheidete kaudu enamasti muutumatu ravimina. Seega osutub testosteroon teie kehale kahjulikuks ja seda tuleks vältida. Millal toodetakse kasvuhormooni ja kas on võimalik selle taset kehas reguleerida?\nÜldine kasutamine peaks tavaliselt kestma kuus kuni kaheksa nädalat, neli nädalat SARM-i kasutamata, kui Ostarine'i tsükkel on lõpule jõudnud. Isegi kui testosterooni supressioon on olemas, on kõige parem, kui keha normaliseerub ise. Üks annus päevas on piisav ja päevase annuse suurendamine või annuse uuesti võtmine päeva jooksul ei näita märkimisväärset tulemust. MK poolväärtusaeg on umbes 24 tundi.\nOstarine'i saadavus: Ostarine on hõlpsasti kättesaadav ja seda saab otsida ettevõtetest, kes müüvad abimaterjale, peptiide ja muid mittesteroidsete ja kontrollimatute ainetega märgistatud ravimeid.\nOstariini maksumus varieerub sõltuvalt paljudest teguritest, sealhulgas tootja, annus, vedeliku või kapsli manustamisviis ja muud sellised kriteeriumid. Ostarine'i veebist ostmine:Ostarine'i saate hõlpsasti osta SARM-i pood kasutades turvalisi ja turvalisi maksevõimalusi. Kõik selles poes tehtud tellimused on diskreetselt pakitud ja tarnitud, nii et teie tellitud tooted jõuavad alati teie ukse ette.\nOstarine ülevaated: Kõik negatiivsed arvustused Ostarine'i kohta on olnud arusaamatuste tõttu. Ostarine'i üldine ülevaade on positiivne. Muidugi annab see SARM mõne nädala jooksul 30 naela kaalu.\nPidage siiski meeles, et Ostarine'i tuleks alati kasutada õiguslikel ja meditsiinilistel eesmärkidel.\nAnaboolseteks toiminguteks kasutatavate ravimite hindamiseks peame kõigepealt mõistma, mis see on võimeline või mis mitte. Kõik need tulemused näitavad, et CLA toidulisandite võtmine võib aidata teiste põletikuliste krooniliste seisundite korral.\nKonjugeeritud linoolhapete eelised meie immuunsussüsteemi tugevdamisel ja põletiku vähendamisel on seetõttu vaieldamatud. Madalam insuliinitundlikkus on II tüüpi diabeedi üks peamisi sümptomeid. Rottidel leiti, et konjugeeritud linoolhappe lisandid põhjustasid madala rasvasisalduse suurenemist. Samuti avastas uuring, et kuigi CLA toidulisandid vähendasid rasva kogunemist, toetasid rasvhapped ka rasvkoe funktsiooni ja insuliinitundlikkust.\nSiiski on mõned teaduslikud uuringud, mis näitavad suurt tõenäosust, et CLA toidulisandite võtmine võib aidata vähendada teatud tüüpi vähktõbe. See vähendas rakkude tootmist, mis on tavaliselt kiire ja soodustas rakkude surma.\nUurimisel nähti, et CLA toidulisandid vähendavad tuumori resistentsust ja vähendavad tuumori angiogeneesi.\nSamuti nähti, et konjugeeritud linoolhappe toidulisandid suurendavad kemoteraapia ravi efektiivsust. Inimeste kolorektaalse vähirakkudes on nähtud, et CLA toidulisandid parandavad kasvu peatamist, blokeerides vähirakkudes energia tootmist. Üks peamisi põhjuseid, mis muudavad selle haiguse nii raskeks, on see, et see levib teistesse kehaorganitesse nii kiiresti kui ka hõlpsalt. Üks lipogeense fenotüübiga rinnavähi all kannatavaid daamid avastas, et konjugeeritud linoolhapetega töötlemine 12 päeva jooksul vähendas uute kas ostariini poleb rasva kudede tootmist.\nLisaks on hiirte rinnavähirakkude uuringud leidnud, et gemtsitabiin ravim, mis on loodud kaitseks vähirakkude leviku eest oli tõhusam, kui seda kombineerida konjugeeritud linoolhapetega.\nVeel üks CLA eelis on selle luude kaitsv ja tugevdav toime.\nPeamine eesmärk: rasvapõletus, säilitades samal ajal leevenduse.\nCLA toidulisandid kaitsevad märkimisväärselt luutiheduse vähenemist, suurendades keha signaale kaltsitriooli ja paratüreoidhormooni kaltsiumi imendumiseks, samuti vähendades osteoklastide aktiivsust. See on põhjus, miks kulturismi- ja sportlikud kogukonnad, kes imetlevad Kas ostariini poleb rasva lihasmassi suurendamise ja rasva kadu vähendavate võimete pärast, soovitavad Bodybuilt Labs SARM PCT 90 kapslid. Ei tea, miks? Bodybuilt Labs SARMs PCT 90 kapslid taastavad ja suurendavad oluliselt testosterooni loomulikku tootmist, eriti kui neid täiendab vastupanuvõime koolitus.\nSee on nii lihtne! See tsükkel on suurepärane võimalus, kui teie eesmärk on kangete lihaste pakkimisel kaotada kangekaelne keharasv ja kaal.\nVeelgi enam, võite oodata dramaatilist paranemist kardiovaskulaarse vastupidavuse tasemes, võimekuses intensiivsete treeningutega hakkama saada ja treeningu tulemusi parandada. Kuidas osta parimat legitiimset ostariini? Seal on palju SARMide tootjaid ja müüjaid, kuid te ei saa lihtsalt riskida kellegi ostmisega. Alla tunnised näljaintervallid pole nii tõhusad, kuid isegi nende säilitamise korral kipub kasvuhormooni tootmine paranema, ehkki vähem märgatava kiirusega. Intervallne paastumine optimeerib kasvuhormooni tootmist kahel viisil.\nEsiteks aitab see vähendada keharasva, mille kogus on otseselt seotud kasvuhormooni tootmisega. Ja teiseks, see hoiab kehas stabiilselt madalat insuliini taset, kuna insuliini toodetakse söögikordade ajal. On tõestatud, et insuliini massiline vabanemine pärsib kasvuhormooni tootmist. Lõika suhkrud.\nKuidas suurendada kasvuhormooni taset kehas ilma ravimiteta, loomulikult - Puuviljad\nSuhkru ja muude rafineeritud süsivesikute kasutamine viib tohutu insuliini vabanemiseni, seega aitab nende vähendamine dieedis tavaliselt kasvuhormooni taset parandada.\nNiisiis, tervetel inimestel on kasvuhormooni tootmine reeglina mitu korda suurem kui diabeetikutel. Neil on ka parem süsivesikute vastupidavus ja insuliini tootmine. Koos dieedi rafineeritud süsivesikute vähenemisega kaotate tõenäoliselt kaalu, mis parandab ka kasvuhormooni tootmist.\nTreening suure intensiivsusega Füüsiline aktiivsus on üks tõhusamaid viise kasvuhormooni tootmise märkimisväärseks suurendamiseks. Tõhusus sõltub treeningu tüübist, nende intensiivsusest, keha individuaalsest reageerimisest füüsilisele tegevusele ja sellest, mida te vahetult enne ja pärast treeningut sõite.\nKuid nagu praktika näitab, mõjutab jõutreening koos lühiajalise puhkeajaga komplektide vahel kasvuhormooni tootmist kõige tõhusamalt. Ainevahetuse kiirenemise ja piimhappe vabanemise tõttu viib kõrge intensiivsusega treenimine kasvuhormooni suurima vabanemiseni, kuid muud spordivormid on selles osas enam-vähem kasulikud.\nKuid tuleb märkida, et nagu toidulisandite puhul, põhjustab sporditreening ainult ajutist kasvuhormooni eraldumist ja selle hormooni suure produktsiooni stabiliseerimiseks peaks treenimine olema regulaarne ja kombineeritud kaalukaotuse või rasvamassi normaliseerimisega. Ärge sööge öösel Meie keha vabastab loomulikult märkimisväärses koguses hormoone, eriti öösel. See kehtib ka kasvuhormooni kohta. Kas ostariini poleb rasva söömine põhjustab insuliini vabanemist, on parem mitte süüa vahetult enne magamaminekut, nii et insuliin ei blokeeri kasvuhormooni tootmist.\nEriti tuleks vältida kõrge süsivesikute ja kõrge valgusisaldusega toitu, kuna see põhjustab suurimat insuliini lisandumist. Igal juhul tasandatakse insuliini tase tundi pärast söömist ja selle põhjal saate planeerida õigeaegse õhtuse söögi. Normaliseeri uni Nagu juba mainitud, toimub kasvuhormooni suurim heide öösel une ajal. Need emissioonid sõltuvad suuresti ööpäevastest rütmidest või lihtsamalt öeldes keha sisemisest kellast. Maksimaalne heide toimub kesköö paiku, pisut varahommikul pisut madalam.\nKas on vaja öelda, et kui te praegu ei maga või magate madalas unes, siis ei ole kasvuhormooni tootmine asjakohane. Kui üldiselt on spordi mängimine parim strateegia kasvuhormooni ühekordse vabanemise suurendamiseks, siis on une kvantiteedi ja kvaliteedi normaliseerimine kõige tõhusam viis selle hormooni püsivalt kõrge produktsiooni saavutamiseks.\nPole ime, et une taastamine on parim ravim. Tervislik inimene vajab täis ööund 7—10 tundi. Kuidas saaksin magamist normaliseerida: Minge magama samal ajal ja samas keskkonnas. Vältige enne magamaminekut kas ostariini poleb rasva vidinate kasutamist või lugege pigem raamatut.\nLoo magamistoas mõnus jahe temperatuur. Ärge jooge pärastlõunal kofeiiniga jooke. Võite võtta toidulisandeid koos melatoniiniga koguses mg pool tundi enne magamaminekut. Lisaks asjaolule, et melatoniin normaliseerib une, suurendab see iseenesest ka kasvuhormooni tootmist.\nArginiini toidulisandid võivad aidata Kui teil on istuv eluviis, aitavad toidulisandid arginiiniga suurendada kasvuhormooni taset.\nArginiin on looduslikult esinev aminohape, mis osaleb valkude sünteesis. Minimaalne annus on — mg arginiini kehakaalu kilogrammi kohta ehk umbes 10—20 g päevas.\nVäiksemate annuste korral pole tulemust üldse. Ainult ühel tingimusel - ärge kombineerige arginiini võtmist spordiga, vastasel korral pole tulemust. Need on kasvuhormooni paradoksid! Millised muud looduslikud toidulisandid võivad kasvuhormooni tootmist stimuleerida?? Ornitiin, arginiiniga seotud aminohape, mis on spetsialiseerunud maksarakkude ja keha kudede kaitsmisele ja regenereerimisele ning mängib suurt rolli immuunsuse säilitamisel.\nMuu hulgas toetab ornitiin pärast treeningut kasvuhormooni tootmist.\nKonjugeeritud linoolhapped CLA : Mida see rasvhape meie jaoks teeb? Võib 23 1. Mis on konjugeeritud linoolhapped CLA? Konjugeeritud linoolhapped kuuluvad rasvhapete perekonda, mida saadakse loomsetest toodetest nagu piimatooted ja liha. Seda ühendit nimetatakse tavaliselt ka CLA-ks ja sisaldab kasulikke oomega-6 rasvhappeid.\nSoovituslik tarbimine - pool tundi pärast treeningut. See on orgaaniline aminohape, mis toimib neurotransmitterina ja taastab ainevahetusprotsesse ajus. Kahjuks on see efekt ühekordne ja saavutatakse ainult toidulisandite võtmisel. MK Ibutamoren MK tuntud ka kui Nutrabol ja Ibutamoren on esimene ja ilmne valik kõigile, kes otsivad paremat ja odavamat alternatiivi inimese kasvuhormoonile. Nutrabol on populaarne kogumistsükliravim, millel on suur potentsiaal ja slimming tarkvara energiajaotuse reguleerimiseks ja meeletu söögiisu stimuleerimiseks.\nTestoloon RAD Kui otsite asendusravile suurepärast alternatiivi, Testolone RAD on väga anaboolne ühend, mis on sportlastele ja kulturistidele suurepärane valik loodusliku testosterooni tootmise stimuleerimiseks kehas. Rohkem anaboolne kui testosteroon anaboolse ja androgeense suhtega 1. Ideaalne SARM-i tsüklite hulgastamiseks on RAD hämmastav jõudlust parandav ravim, mis stimuleerib lihaste kiiret taastumist, parandab libiido ja suurendab lihasmassi.\nKas ostariini poleb rasva võib olla kasulik kõigile, kes soovivad lihaseid saada, kuid see on samal ajal negatiivne külg. Kaasas suured kõrvaltoimed, millest mõned on pöörduvad, mõned aga mitte. Pöörduvad kõrvaltoimed on spermatosoidide arvu vähenemine, suurenenud agressioon ja kõrgenenud vererõhk.


Kiire kaalulangus Meeste tervis,\nTsöliaakiat iseloomustab küll kaalulangus, kuid viimase korral võiksid olla kaebusteks Selline mure, et kuu aega tagasi olid nii kiired ajad ja võtsin 10 kilo tänaseks alla. Kuidas on alkohol ja ülekaal omavahel seotud? Mehed olid uuringugruppi asudes vanuses 40—59 eluaastat ja terved.\nSööge rohkem tervislikke rasvu ja vähendage süsivesikute sisaldust, mis võib tõsta veresuhkrut ja tõsta teie insuliinitaset, mis toob kaasa suurema rasva ladustamise. Lugege kindlasti neid pakette!\nKõikjal saate koostisosade loendis osutada sõnale 'hüdrogeenitud', mis tähendab, et suupiste sisaldab transrasvu, isegi kui pakendis on kirjas, et sellel pole ühtegi.\nKuigi kardio võib aidata teil paar kalorit põletada, ei tee see midagi teie rasva all olevate lihaste arendamiseks, mis suurendavad teie ainevahetust puhkeolekus.\nLiiga palju kardiot ja kaloraaži võib ka lihaseid kaotada ja nõrgemaks muuta. Kaalu langetamine Tere. Ma olen aastane, kaalun 70kg ja olen cm pikk.\nKuna viimasel ajal on toitumine paigast ära, söön liiga suuri koguseid ja liialadan magusaga, on kõhule ja puusadel tekkinud pekikiht. Küsimus on selles, et mil moel ja kui kiiresti te kavatsete alla võtta. Noorte meeste kehakaalu kiire tõus toob tõsise terviseriski FOTO: Shutterstock Hinnanguliselt on kaks miljardit inimest maailmas ülekaalulised või rasvunud ning see on oluline südame-veresoonkonna haiguste riskitegur, kirjutab Eesti Arst.\nAivi Parijõgi, 1. Mehe elu võib ülekaal täiesti ära rikkuda, teab Tartu Ülikooli kliinikumi meestearst Margus Punab. Miks meestel koguneb rasvalaadung kõhule?\nNaistel jaguneb see justkui ühtlasemalt. Ega naisedki ühtlaselt rasvu, neil kipub rasvkude puusadele kogunema.\nÜhest vastust ei ole, see protsess on seotud hormonaalsete eripäradega. Me peame lihtsalt tõdema, et tegu on soolise erisusega. Kas kõhurasv on puusarasvast kuidagi ohtlikum?\nAivi Parijõgi, 1.\nKõhurasv on bioloogiliselt aktiivne rasv, mis toodab väga palju bioaktiivseid aineid. Kõhu rasvkude muudab hormonaalset tasakaalu, näiteks töötatakse seal meessuguhormoone ümber naissuguhormoonideks. See on aktiivne kude, mis kipub mehe organismi päris tugevalt mõjutama.\nMillistes mõõtudes ja numbrites peaks püsima, et mitte lasta kõhul oma elule liiga teha?\nKui vaadata terviseriske, siis kehamassiindeks ei pruugi alati olla ideaalne mõõdupuu. Suure tõenäosusega tuleb arvestada, et noortele on hea üks ja vanematele inimestele natuke teine number. Rusikareegel, et kehamassiindeks olgu 25, ei pruugi alati kehtida. Vööümbermõõt on parem mõõdupuu. Kaalulangetamise rakendused tasuta naistele ja meestele Kas teil on raske kaalust alla võtta?\nSee on üks parimatest treenimisrakendustest ja kaalulangusrakendustest, mis on tasuta naistele ning meeste kaalulangetamise rakendused on välja töötatud spordieksperdi poolt.


Kunstiakadeemia jäi ilma õigusest anda ühte doktorikraadi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKunstiakadeemia jäi ilma õigusest anda ühte doktorikraadi\nEesti Kunstiakadeemia uus hoone.\nLähtudes kordusekspertiisi tulemustest ning Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuuri ettepanekust otsustas haridus- ja teadusminister Mailis Reps mitte anda Eesti Kunstiakadeemia (EKA) arhitektuuri ja ehituse õppekavagrupis õigust doktoriõpet läbi viia ega väljastada filosoofiadoktori kraade.\nDoktorikraadiga õppejõudude ja juhendajate arv EKA-s ei ole piisav iseseisva doktoriõppekava läbiviimiseks, selgub ministri käskkirjast. Õppekava «Arhitektuur ja linnaplaneerimine» kümnest doktorandist kaheksal on juhendajaks üks professor, kellel puudub rahvusvahelisel tasemel teadustöö, mis on selgelt seotud tema ülekoormusega, muu hulgas täiskoormusega töötamisega teise tööandja juures.\nDoktoriõppekava raames välja kuulutatud temaatika on liialt lai ja eritahuline, et sellega oma jõududega toime tulla. Teadustöös puudub fookus ning see sõltub suures osas välistest partneritest. Võrreldes eelmise hindamisega ei ole toimunud olulisi positiivseid muudatusi õppejõudude ja juhendajate rahvusvahelistes eelretsenseeritavates ajakirjades ilmunud publikatsioonide osas. Publikatsioonide arv on endiselt piiratud.\nÕppekava jätkusuutlikkuse osas pole kindlust, kuna õppetöö tugineb suures osas külalislektoritele, oma õppejõude on vähe, nad on ülekoormatud ning teadustöö on nõrk. Õppekava vajab selgelt täiendavaid ressursse.\nEuroopa Liidu finantseerimine on lõppemas ning edasine doktoriõppekava rahastamine senisega võrreldaval tasemel ei ole tagatud. Euroopa Liidu 7. raamprogrammi rahastatud Architecture, Design and Art Practice Training-research (ADAPT-r) võrgustiku finantseerimise lõppedes ei ole selge, kuidas on tagatud doktoritööde edasine kaasjuhendamine. EKA-l puudub selleks vajalik pikemaajaline finantsprojektsioon.\nSarnaselt eelmise hindamisega on Eesti Teadusagentuuri finantseeritud teadusprojektide arv väike ning nende rahaline maht vähenemas. Teadusgrantide vähesus on selgelt seotud õppejõudude ja juhendajate vähese teadustöö kogemusega. Kuigi õppejõudude palgad on tõusnud, on need endiselt madalamad kui erasektoris ja teistes Eesti ülikoolides. Seetõttu on ka keeruline tööle võtta uusi õppejõude, kuigi see oleks väga vajalik.\nPraeguse seisuga tohib EKA seega arhitektuuri ja ehituse õppekavagrupis doktoriõpet läbi viia selle aasta lõpuni.\nHaridus- ja teadusministeeriumi kõrgharidusosakonna juhataja Margus Haidak ütles BNS-ile, et ministeeriumi ja EKA esindajad on arhitektuuri doktoriõppe teemal kohtunud ning ministeeriumile teadaolevalt otsib EKA võimalusi praegustele üliõpilastele õpingute jätkamiseks. EKA-l on ka teisi doktoriõppe õppekavu ning arhitektuuri ja ehituse doktoriõpet viib läbi ka Tallinna Tehnikaülikool. Juhul, kui EKA suudab leida lahendused väljatoodud probleemidele, on õppeasutusel Haidaku kinnitusel võimalik edaspidi tulla uuesti õppe õigust taotlema.\n«Otse postimehest»: finantsinspektsiooni juhatuse liige Andre Nõmm\nÜlekanne algab kell 16.00\nMES hakkab taas andma laenu põllumajandus- ja toiduainesektori ettevõtjatele Loe artiklit\nPikaaegne Baltika juht Meelis Milder paneb ameti maha Loe artiklit\nÄrimees müüb raskustes restorani soomlastele Loe artiklit\nLinnamäe kuulutusteäri müük sai lõpliku õnnistuse Loe artiklit\nJõhvis sai kortermaja põlengus viga kolm inimest Loe artiklit


USAs kahe aasta halvim nädal - Äripäev\nUSAs kahe aasta halvim nädal\nUSA aktsiaturul oli läinud nädal kahe aasta halvim. Kuigi aktsiaturg tõusis reedel, ei päästnud see nädalaarvestuses suurt midagi.\nDow tööstuskeskmine langes nädalaga 2,1%, S&P 500 indeks 1,9% ja Nasdaq 2,2%. Meile võivad need langused tunduda naljakalt väiksena, kuid ameeriklased olid hirmul - nemad pole harjunud päevi kestva langusega.\nKuna ettevõtete kvartalitulemuste avaldamise periood on suures osas seljataga, otsitakse midagi uut, millest juhinduda otsuste tegemisel. Selleks on saanud inflatsioonioht ja sellest tingitud kõrgemate intresside kartus. See on olnud peamine põhjus, miks börsid on ka mujal maailmas langenud. Reedel aga võis lugeda välja turuosaliste soovi kohanduda muutunud ootustega ja hakata uuesti ehitama üles usku helgemasse tuleviku. Spekuleeriti, et majandus kasvab jätkuvalt ka siis, kui intressid tõusevad.\nHuvitav on vast see, et probleemide keskus asub USAs - (välis)laenudega meeletult ülevõimendatud majandus, passiivne kaubandusbilanss (USAle müüakse rohkem kaupu, kui USA müüb välismaale), vastutustundetu eelarvepoliitika.\nValusamad löögid hakkasid tabama aga hoopis arenevaid turge ja tooraineid - finantsvarasid, mis on viimaste aastatel olnud investorite lemmikuks üle maailma. Kõrgemad intressid mõjutavad kogu maailma. Kuna märksõnaks kujunes riskide vältimine riski võtmise asemel, eelistati müües kasumeid võtta ja raha koju viia. Paradoksaalne - mina oleks pigem ameeriklase nahas müünud USA aktsiad ja võlakirju - ohud on USA majanduses, kuigi need mõjutavad valusalt ka teisi.


Majavamm - pakume põhjalikku ekspertiisi | Majaseen OÜ\nKuidas ära tunda majavammi?\npõranda all oleval seeneniidistikul kollast värvi veetilgad\nehitusvahutaolise moodustise tekkimine\npidev roostepruuni eostolmu tekkimine\nvt lisaks pilte erinevatest majavammi leidudest Majaseen OÜ facebook’i lehelt\nMajavamm (Serpula lacrymans) on üks enamlevinud seenkahjustusi põhjustavaid majaseeni nii Eestis kui ka mujal maailmas. Rahvasuus nimetatakse teda ka lihtsalt vammiks või majaseeneks. Esimene majavammi (varasema nimega Merulius lacrymans) kahjustusega hoone kirjeldus Eestis pärineb Märjamaa kandist 1856. aastast (Dietrich 1856, lk 384). Eesti metsades majavammi ei leidu, mistõttu sealt nakatusohtu pole karta. Meile kõige lähem piirkond, kust majavammi on loodusest leitud, on Taani (Læssøe 2015). Majavammi päritolumaaks peetakse Indiat, täpsemalt Himaalaja piirkonda, kust ilmselt sajandeid tagasi kogemata eksporditi majavammiga nakatunud puitu erinevatele kontinentidele.\nMajavamm põhjustab pruunmädanikku, lagundades puitmaterjalist tselluloosi ja hemitselluloosi, misjärel puitmaterjalid muutuvad hapramaks ja lõpuks on puit tumepruunide kuubikutena. Majavammi iseloomustavad valkjad, kollase või violetse varjundiga seeneniidistiku kogumikud ja jämedad hallikad või tumepruunid seeneväädid.\nMajavammi niidistikud erinevatel pindadel.\nKui tekkivad ebasoodsad tingimused seeneniidistikuna kasvamiseks, moodustab seen viljakehad ja levib edasi eostena. Eosed arenevad viljakehadel, mis majavammi puhul on materjalidele liibunud, ümarad, paksu valge vatjas-viltjas servaga ning keskosas kollakas-tumepruuni võrkja pinnaga. Ainuüksi 1 cm2 suurune majavammi viljakeha võib tunnis toota kuni 360 000 seeneeost, mis on väga vastupidavad ning tänu oma väikeste mõõtmetele võimelised õhuliikumiste abil levima ühest hoonest teise. Lisaks võivad eosed sattuda hoonetesse ka inimeste kaasabiga, nt saastunud jalanõudega, tööriistadega. Majavammi puhul võivad eosed säilida idanemisvõimelised kuni 20 aastat.\nMajavammi (Serpula lacrymans) viljakeha areng 10 päevaga\nMajavammi (Serpula lacrymans) viljakeha (A-kaugemalt ja B- lähemalt; Foto: J.Oja)\nMajavammi eoste idanemiseks ja edasiseks arenguks (seeneniidistikuna) on vaja pikemaajalist puidu niiskumist, kust majavamm suudab hiljem transportida niiskust ja toitaineid palju kaugemale ja seejuures nakatada ka kuiva puitu. Empiirilised vaatlused on näidanud, et ühe aasta jooksul võib majavamm seeneniidistikuna koloniseerida põrandaid kuni 4 m ulatuseni. Enamasti saavad majavammi kahjustused hoonetes alguse kas i) põrandale tilkuva vee, ii) põrandaalustel torudel kondensatsioonivee tekkimise või lekke, iii) seina või katuse läbijooksva sadevee, iv) keldrisse valgunud vee jms tagajärgedel. Lisaks niiskusele on majavammi arengu puhul oluline ka temperatuur. Kõige sobivamaks kasvutemperatuuriks loetakse 20°C ning surmavateks >30ºC ning -6ºC (vt Tabel 1). Vahepealsetel temperatuuridel kasv aeglustub, kuid seen jääb siiski elujõuliseks. Seetõttu suudab majavamm areneda ka kütmata ruumides, nt suvilates. Kõige enam avastatakse majavammi poolt põhjustatud kahjustusi märtsist oktoobrini, eriti augustis. Tavaliselt on majavammi kahjustused levinud keldrites, esimese korruse põrandates ja seinte all osas, vaid erandkordadel kõrgematel konstruktsioonidel. Majavammi kahjustused võivad ulatuda ka hoonest välja, nt fassaadi voodrilaua või vundamendi soojustuse taha (vt allpool olevat pilti).\nMajavamm võib välisseinas kasvada ka fassaadi laudise taga.\nTabel 1. Majavammi arenguks sobivad ja ebasobivad (surmavad) temperatuurid (Schmidt 2006 järgi).\nLiik Surmav ºC Miinimum ºC Optimum ºC Maksimum ºC Surmav ºC laboris agarsöötmel 2 nädalat Surmav ºC laboris agarsöötmel 3t Surmav ºC puidul 4t\nMajavamm -6 0-5 20 26–27 30 55 50-70\nMajavammi (Serpula lacrymans) lähisuguluses olev Serpula pulverulenta (varasem nimega Leucogyrophana pulverulenta) areneb oluliselt aeglasemalt ning põhjustab väiksemaid kahjustusi kui majavamm. Eesti keeles ei ole sellel seenel ametlikku nimetust, küll aga on seda seent varasemas kirjanduses nimetatud pulber-mädiknahkiseks. Uuema süsteemi järgi võiks teda nimetada “väikeseks majavammiks” nagu kutsuvad teda taanlased, rootslased (taani keeles lille hussvamp, rootsi keeles liten hussvamp). Nimetatud liik vajab kasvamiseks suuremat puiduniiskust kui majavamm. Puidu koloniseerimiseks seene poolt loetakse minimaalseks sobivaks puiduniiskuseks 30% ning puidu lagunemiseks peab puiduniiskus olema 37%. Enamasti võib seda seent leida keldritest ja esimese korruse põrandate alumistel puitdetailidel.\nSerpula pulverulenta kahjustus keldri laetalal.\nSerpula pulverulenta niidistik ja viljakehad keldri laetalal (Foto: J.Oja)\nSerpula pulverulenta viljakehad (Foto: J. Oja)\nTeine majavammi lähisugulane on metsvamm (Serpula himantioides), keda võib sagedamini leida meie metsadest kui hoonetest. Hoonetes põhjustab märgatavalt tagasihoidlikumaid puitdetailide kahjustusi kui majavamm.\nMetsvammi viljakeha (Foto: V. Liiv)\nKõigile eelnimetatud liikidele on viljakeha poolest sarnane seeneliik Leucogyrophana pinastri. Nimetatud seen põhjustab samuti pruunmädanikku ning teda võib leida hoonetes keldrites, aluspõrandates, talaotstes ning pesuruumidest. Viljakehad on substraadile liibunud esmalt kollakasoranžid ning vananedes muutuvad oliivkollaseks. Eoslava on noorelt sile, valminult algul voldiline, hiljem näsaline.\nLeucogyrophana pinastri keldris (foto: J. Oja)\nDietrich H.A. 1856. Blicke in die Cryptogamenwelt der Ostseeprovinzen. Archiv für die Naturkunde Liv-, Esth- und Kurlands, 1: 261-414.\nLæssøe T. jt. 2015. Usædvanlige danske svampefund (Notes of rare fungi collected in Denmark). Svampe. 72: 44-52\nSchmidt O. 2006. Wood and tree fungi. Springer-Verlag Berlin Heidelberg\n01.05.2022 Majavamm paneb proovile kinnisvara ostjad ja müüjad\n27.08.2020 Majaseened nõuavad kiiret tegutsemist\n09.01.2019 Ühe pere võitlus majavammiga\n25.02.2018 Majavammist Elmari raadios\n05.01.2018 Majavamm meil ja mujal\n31.08.2017 Majavamm ja tema sugulane\n05.06.2017 Seente tõrjumine majast\n13.04.2017 Ekstreemsed majavammi kahjustused\n17.14.2016 Tähelepanekud ehitusmükoloogias – nii majavammi kui ka hallitusseente kohta\n06.10.2014 Iga seen ei ole majavamm


Shambhala tee viirukipulgad, 15g - RUDRA jooga- ja tervisliku toidu pood\n/ Shambhala Path viiruk, 15g\nShambhala Path viiruk, 15g\nShambhala tee viiruk. Kasutamine: Pange viirukikepp viirukikandjale. Süüdata pulga ots. Kui leek mõneks sekundiks põleb, puhke see välja. Ettevaatust: kasutage ainult siseruumides lõhna saamiseks. Hoida lastele ja lastele kättesaamatus kohas. Süttimine ainult põlevmaterjalidest ja materjalidest eemal. Ärge kunagi jätke põlemist järelevalveta. Veenduge, et kõik ...\nShambhala tee viirukipulgad. Kasutamine: pange viiruk viirukihoidikusse. Süüdake pulga kaetud ots. Kui leek on mõni sekund põlenud, puhuge see välja. Tähelepanu: saab kasutada ainult ruumi lõhnaainete jaoks. Hoida lastele ja loomadele kättesaamatus kohas. Süttige ainult eemal tuleohtlikest ainetest ja materjalidest. Ärge kunagi jätke põlemist järelevalveta. Veenduge, et kogu tuhk satuks tuleohutusse anumasse. Kasutage viirukit hästiventileeritavas kohas. Päritoluriik: India Pakend: 15g\n7 tšakrat viirukipulka, 15g (Namaste India)\nMerevaik (merevaigukollane) viirukipulgad, 15g\nValguseingel / Light ingel viirukipulgad\nValguse ingel. Kvaliteetsed viirukipulgad, mis on valmistatud suurepärastest vürtsidest, lilleekstraktidest ja eksootilistest õlidest. Värske aroom. 15 g.\nBodhi Sutra viirukipulgad (OI), 15g\nNeed loovad meeleolu ja puhastavad ruumi. 100% looduslik. Kasutamine: Pane viiruk viirukihoidikusse. Süütage pulga kaetud ots. Kui leek on mõne sekundi põlenud, puhuge see välja. Tähelepanu: ainult siseruumides ...\nNeed loovad meeleolu ja puhastavad ruumi. 100% looduslik. Kasutamine: Pane viiruk viirukihoidikusse. Süütage pulga kaetud ots. Kui leek on mõne sekundi põlenud, puhuge see välja. Ettevaatust: Ainult siseruumides kasutamiseks. Hoida lastele ja loomadele kättesaamatus kohas. Süütada ainult eemal süttivatest ainetest ja materjalidest. Ärge kunagi jätke põlevat kohta...


Järvamaal kohtusid kirik ja muinsuskaitse - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Järvamaal kohtusid kirik ja muinsuskaitse\nJärvamaal kohtusid kirik ja muinsuskaitse\nMuinsuskaitseameti korraldusel toimus 3. mail Paides täiendkoolitus kohaliku omavalitsuse esindajatele, Järva praostkonna vaimulikele ja koguduste töötegijaile.\nSee oli järjeks 19. aprillil toimunud koolituspäevale. Kui esimesel korral kõneldi seadusandlusest, kirikuhoonest ja kirikaiast, siis seekord oli tähelepanu suunatud inventarile.\nÜlevaade kirikute inventarist\nTeabepäev algas kunstiajaloolase Sirje Simsoni ülevaatega ajaloolisest kirikuinventarist. Praostkonna kõigis kirikutes leidub kunstiväärtuslikku vallasvara: hauaplaate, kantsleid, altariseinu, armulauariistu jm. Esemetel pole üksnes kasutus- ja kunstiväärtus. Kirikuinventar on side eelnevate põlvkondadega. Simsoni sõnul tunnetas ta seda vaadates üht 18. sajandil valmistatud armulauakarikat, millest on kogudus armulaual veini vastu võtnud mitme sajandi vältel.\nSimson tõi ettekandes välja, et ühe kiriku esemed moodustavad kogumi. Üksikesemed, mis eraldi võetuna ei pruugi alati olla erilise väärtusega, omavad ajaloolist väärtust antud kiriku inventari kogumis. Kirikuinventar on väärtus, mida tuleb hoida.\nMuinsuskaitse all olevate esemete kohtlemisel tuleb lähtuda muinsuskaitseseadusest. Jumalariigi kodanikena tuleb meil järgida ka riigi seadusi. Kaitse alla võtmine on eseme väärtustamine, selle kunstiajaloolise ja kirikuloolise tähenduse esiletoomine.\nSimson märkis ka, et uuem kunstivara on rohkem ohustatud kui vana, sest sageli ei oska me enese jaoks igapäevaseid esemeid väärtustada.\nKirikuinventar vajab hoolt ja tähelepanu\nMuinsuskaitseameti peainspektor vallasmälestiste alal Ülle Jukk jagas kuulajatele teadmisi, kuidas kirikuinventari hooldada ja säilitada. Inventar on kiriku omand, väärtus nii jumalateenistuse kui ka kunstiajaloo ja ajaloo seisukohalt. Konserveeritakse esemeid, et neid kasutada, eksponeerida ja säilitada.\nVäärtustades hooldust ja luues esemele parimad säilitamistingimused, väheneb vajadus restaureerimise järele. Kirikuinventar on mõeldud kasutamiseks. Vanade meistrite tööde puhul hakkab siiski kunstiline väärtus ületama tarbimisväärtust. Kui ajaloolise kirikuinventari kasutamine võib kaasa tuua eseme riknemise või hävimise, tuleks eseme kasutamisest selle tulevastele põlvedele säilimise nimel loobuda.\nVastates küsimusele, kui vanu esemeid kaitse alla võetakse, ütles Jukk, et selle piiriks on klassikaliselt 50 aastat. See tähendab, et piir nihkub iga aastaga. Samas võetakse kaitse alla ka tänapäevaseid esemeid – väärtuslikke ja selliseid, mida hetkel on palju, kuid millest aja jooksul vaid väike hulk võib säilida.\nKirikutekstiil on väärtus\nAllakirjutanu rõhutas ettekandes, et kirikutekstiilid, nagu muu kiriku inventar, on väärtus, mida tuleb hoida. Need esemed saadakse kasutamiseks eelnevate põlvede koguduseliikmetelt ning need tuleb edasi anda järgnevatele põlvedele.\nKirikuinventari peab hoolega hoidma, seda ei tohi anda võõrastesse kätesse. Kui esemeid deponeeritakse muuseumi või antakse korrastamiseks konserveerimisettevõttesse, siis tuleb selle kohta vormistada kirjalikud üleandmise ja vastuvõtmise aktid.\nAjaloolisi, keeruliste kaunistusvõtetega tekstiile ei saa hooldada ja hoiustada samasugusel viisil, nagu teeme seda oma koduste tekstiilesemetega. Eseme säilimise nimel tuleb kasutada õigeid hooldusvõtteid ja luua talle sobivad hoiutingimused. Teabepäevast osavõtjad said räägitu kohta ka kirjalikud materjalid.\nSobiva kütmisviisi leidmine keeruline\nEttekannete osale järgnes käik Järva-Peetri kirikusse, kus on käsil katusepanek. Kirikus sai hoo sisse keskustelu. Üheks suuremaks mureks on kirikute kütmine. Kirikuõpetajate sõnul ei tule külma kirikusse inimesed jumalateenistusele ega muusikud esinema.\nMuinsuskaitseameti peaeksperdi Kaire Toominga selgituste kohaselt tuleb kirikuhoonele sobivaima kütmisviisi leidmiseks korraldada kiriku sisekliima uuringud ja selle põhjal teha projekt. Kompleksse lähenemise puudumisel võib tõsiselt kannatada saada nii kiriku sisustus kui ka orel.\nNäitena toodi Viljandi Pauluse kirik, kus on soojas ja seetõttu liiga kuiva õhuga kirikus kannatada saanud puidust interjööri detailid ja inventar. Ajalooliste kirikuhoonete kütmine on keeruline, konkreetse hoone jaoks sobiva küttesüsteemi leidmine nõuab aega, sest tuleb teha vaatlusi pikema aja jooksul.\nMuinsuskaitseameti jaoks on probleemiks tööjõu nappus. Praegu töötatakse välja küttesüsteemi Tallinna Püha Vaimu kirikule. Sellest projektist saab eeskuju võtta teiste kirikute küttesüsteeme kavandades.\nTeiseks suureks probleemiks vaimulike ja koguduseliikmete jaoks on kirikute katused. Nii mõnigi kord ollakse arusaamatuses, miks Muinsuskaitseamet ei poolda kiiremaid ja odavamaid lahendusi. Paraku on nõnda, et kiiremad ja odavamad lahendused ei pruugi olla odavamad pikemas perspektiivis.\nKüsimus ei ole pelgalt kiriku välimuses, vaid katuse panekul kasutatavate materjalide vastupidavuses ja tehnoloogiate mõjul kirikuhoonele. Materjalid ja tehnoloogiad, mida muinsuskaitse eksperdid eelistavad, on valitud põhimõttel, et katused peavad vastu ligikaudu 70 aastat ja katuse paneku viis ei kahjusta hoonet.\nOluline on, et kirikuhoone säiliks ka järgmistele põlvkondadele, et nendesse samadesse kirikutesse võiksid tulla meie lapsed, lapselapsed, lapselapselapsed.\nMuinsuskaitsjad lähtuvad oma töös hoonest ja esemetest, omades seejuures head teoreetilist ettevalmistust ning aastate ja aastakümnete pikkust praktilist kogemust. Vaimulikud ja koguduste töötegijad lähtuvad koguduse vajadustest. Nii kirikuinimeste kui muinsuskaitsjate soov on, et kirikuhooned ja inventar säiliksid parimal võimalikul viisil.\nMuinsuskaitseameti teabepäevad jätkuvad sügisel. Loodetavasti leiavad need koguduste töötegijate ja vaimulike rohket osavõttu ning suureneb vastastikune usaldus, respekt ja koostöövalmidus.\nEelmine: Virumaal oli tore päev\nJärgmine: Kirikutevõrk kujunes välja keskajal


Kuidas kaalust alla võtta nädal: usaldusväärseid võimalusi kiiresti kaalust alla võtta Uks nadal keto ei ole kaalulangust\nUks nadal keto ei ole kaalulangust, Kuidas kaalust alla võtta nädal kodus\nKuid peale krambivastaste ravimite turuletulekut Tavaliselt kulub sellisel viisil söömiseks paar päeva, et keha jõuaks ketoosini, kus ta otsib rasva kui oma esimest kütuseallikat. Selle laialt levinud dieeditrendi ümber tekkinud segaduse likvideerimiseks rääkisime dr. Tänu sellise rotatsiooni toimub hõõrdumine oma süsivesikute - glükogeeni, mis on lihastes ja maksas ning organism põletab nahaalust rasva automaatselt.\nOn olemas suur hulk dieediga.\nÜhed efektiivsemad, teised vähem, aga kõik nad põhinevad põhimõtteliselt koostamine: koostamine kalorite defitsiit. Sa peaksid kulutama rohkem energiat, kui saada. Suurendades seeläbi luua selline puudujääk?\nEsiteks, see on kehaline koormus, ja teiseks, see on arvu vähendamine kaloreid tarbida, vastavalt, ja toidu oma dieeti muutub oluliselt vähem. Vähem tarbimist, rohkem kulu — tulemus ei ole mägede taga.\nÜks kõige tõhusam on keto-dieedi, mida edendada alles ndatel aastatel Vince Gironde. Mis on selle funktsioon? Täies väljaarvamise süsivesikute kasutamine toidus palju rasva ja valku, konkreetne süsteem, korrigeerimine oma organismi.\nOrganism pole keemiavabrik, et katseid teha. Poeesia Hetkel olen rahul - nädalaga -2 kg. Söön liha, muna köögivilju, kala- nälga ei tunne ja enesetunne on hea. Trenni teen u 5 korda nädalas ja ülekaalu oma 15 kg. See -2 kg on sul vee arvelt. Restoranides küsi kelner, mitte soola nõusid: sa võid seda ise teha lauas või ei tee üldse.\nKui harjumusest on tugevam, valige valikud on vähendatud naatriumisisaldusega. Lõuna-ja õhtusöök köögivili Enne kui alustada esmase nõu, süüa salat või kerge supp, näiteks minestrone või peet koor supid, kuigi köögiviljad, põhinevad koor ja ainult tunduvad kerged. Seega, sa täida kõhtu kasulikke kiudaineid, mis aitab vähem süüa pasta või edasi lükata vähemalt ühe rulli Burger.\nLisaks, kui sa sööd salatit alguses, siis on vähem võimalusi "unustada" pro lõpus. Söö maja Kodune jook tagab täielik kontroll koosseisu roogasid. Ühtlasi kaob muretsema peidetud kalorit, mis on no-no, jah, ja ilmuvad isegi kõige tervislikum restoran sööki.\nKeto dieet 19 Juunil Absoluutne enamik inimesi unistanud, on unistus ja on unistus kehakaalu. Aga miks saavutada edu selles valdkonnas on saadud päris ei ole palju? Vähe kasulikku informatsiooni teemal, kui raske on kontrollida toitumine, vähene motivatsioon, rahalised raskused, probleemid tervisega ja värki — peamised põhjused millest enamik on tavalised vabandusi, et midagi mitte teha puudumise positiivse tulemuse. On olemas suur hulk dieediga.\nVäldi valget tooteid Peale soola ja suhkrut, see on valge leib, kartul, rasvane piimatooted — nurgakivi kõik näljased kaalust valgud see nimekiri ei ole komplektis. Neist loobuda nädal ei ole nii keeruline. Pikemas perspektiivis püüa tarbida valge minimaalne, asendades värvilised puu-ja köögiviljad, kogu tera, tervislik valke ja kasulikud rasvad.\nDieet nädalas Kui sul ei ole rangeid tähtaegu, et kaalulangus, sest tulemused on parem mitte jälitama: kaotada 5 kg ja rohkem, vali toitumine 2 nädalat. Mida rohkem sul on liigset kaalu, seda enam, pikaajalise dieedi tuleb kinni pidada.


Külma õhu sissetung Eestisse jätkub, nädalavahetus tuleb jahe - Ilmateade\nKülma õhu sissetung Eestisse jätkub, nädalavahetus tuleb jahe\nTuuline sügisilmFoto: Madis Veltman\nKülma õhu sissetung Eestisse jätkub, mistõttu on nädalavahetuse ilm üsna jahe ning öösiti on oodata kerget öökülma.\nReede öösel riivab Eestit idapoolse madalrõhkkonna lohk ning kohati võib hoog vihma tulla. Päeval kandub põhjavoolus Eesti kohale jahe õhumass. Suuremat sadu ei tule, kuid pole välistatud üksik vihmahoog, suurem on võimalus Ida-Eestis (tõenäosus 25-50%). Põhjakaare tuul on tugevam eelkõige põhjarannikul, puhanguid võib olla 14 m/s, pärastlõunal muutub ilm rahulikumaks. Õhutemperatuur on öösel 8 kuni 13, rannikul kuni 15, päeval 13 kuni 17 kraadi, kirjutab ilmateenistus nädalaprognoosis.\nNädalavahetusel tugevneb Skandinaavia ja Soome kohal kõrgrõhuala, laieneb üle Eesti ja selle serva mööda jätkub põhjakaarest külma õhu sissetung Eestisse. Laupäeval ja pühapäeval on ilm suuremal osal ikka sajuta. Pilvi on aga enam ja üksikud vihmahood välistatud pole (rannikul saju tõenäosus ~25% ümber). Kirdetuul nõrgeneb ja pühapäevane ilm on rahulik. Õhutemperatuur langeb öösel 3 kuni 8, selgema taeva all maapinna lähedal null kraadini, rannikul on sooja kuni 13 kraadi. Päeval tõuseb päikeselisemates paikades 15 kraadi ümbrusse, kus aga madal pilvekiht püsima jääb, siis tõuseb vaid 12-13 kraadini.\nEsmaspäeval liigub kõrgrõhkkond Läänemere kohale ja selle ümbruses on ilm suurema sajuta (vihma tõenäosus ~25% ümber). Puhub nõrk läänekaare tuul. Öö on selgem ja temperatuur langeb õhus 3 kuni 8, maapinna lähedal null kraadi ümbrusse, rannikul on soojem. Päev on pilvisem ja sooja 12 kuni 16 kraadi.\nTeisipäeval jääb Läänemere ümbruses ülekaalu kõrgrõhuala ja kohatise nõrga vihma tõenäosus püsib 25% piires, Põhja-Eestis võib tõusta 50%-ni. Tuul püsib nõrgana. Õhutemperatuur on öösel pilves taeva korral 7 kuni 12, rannikul kuni 15, päeval tõuseb 12 kuni 17 kraadini.\nKolmapäeval laieneb madalrõhkkonna serv üle Skandinaavia, samal ajal Soomes ja Balti riikides on tõenäoliselt veel kõrgrõhkkond mõjusam. Kahe rõhuala piirimail on kohatiste vihmahoogude võimalus. Lõunakaare tuul on keskpäevani võrdlemisi nõrk, õhtu poole võib tugevnema hakata. Õhutemperatuur on öösel 5 kuni 10, rannikul kuni 14, päeval 11 kuni 16 kraadi.\nNeljapäeval jõuab Norra merele uus aktiivne madalrõhkkond ja laieneb üle Skandinaavia ning ka meil muutub ilm tuulisemaks. Tõenäoliselt kaldub õhuvool läänekaarde ning ilm muutub pisut soojemaks.


Vanurite petmise eest vangi mõistetud Liis Haavel peeti taas pettusekahtlusega kinni | NordenBladet.ee\n14. septembril pidasid Põhja prefektuuri majanduskuritegude talituse töötajad Haaveli kinni, kahtlustades naist selles, et ta tänavu augustis võttis ühe vanainimese pangakontolt tema nõusolekuta välja sularaha.\nHaavel, kes maskeeris end paruka ja prillidega ning kasutas nime Mirjam, tutvus augustis Tallinnas üksi elava vanainimesega ning pakkus talle abi igapäevatoimetustes, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja.\nSaanud oma valdusesse vanuri pangakaardi koos PIN-koodiga, võttis Haavel augusti lõpus kannatanu arvelt välja 54 000 krooni sularaha.\nTäna võttis Harju maakohus Haaveli Põhja ringkonnaprokuratuuri taotlusel vahi alla.\nPolitsei palub kõigil, kel on pretensioone fotol kujutatud ning end Mirjamiks nimetava naisterahva suhtes, võtta ühendust Põhja prefektuuri majanduskuritegude talitusega telefoninumbritel 612 4310, 612 4062 või politsei lühinumbril 110.\nHarju maakohus tunnistas tänavu veebruaris Liis Haaveli süüdi vanuritelt raha ja vara väljapetmises ja määras talle karistuseks 4 aastat vangistust, millest ta pidi reaalselt ära kandma 6 kuud.\nMais karmistas ringkonnakohus Haaveli karistust ja määras talle nelja-aastase reaalse vanglakaristuse. Haavel teatas seepeale, et kaebab otsuse edasi riigikohtusse.\nKuna ringkonnakohtu otsus pole jõustunud, viibis Haavel vabaduses.


Uuenduslik leid: levinud nahahaiguste diagnoosimine ja ravi jõuab uuele tasemele - Meditsiiniuudised\nTartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonnas välja töötatud masinõppemudelitega leiti esmakordselt markerid, mida varem ei ole psoriaasi ja atoopilist dermatiitiga seostatud. Uus teadmine aitab haigusi paremini diagnoosida ja ravi kulgu jälgida.\nPsoriaasi diagnoosimine ja ravi võib muutuda senisest täpsemaks ja odavamaks.\nPsoriaasi ja atoopilist dermatiiti põeb 2–3% rahvastikust ja ligikaudu 4% täiskasvanud inimestest. Levinud haigus on ka ateroskleroos, mis mõjutab väga paljude kõrgemas eas inimeste elukvaliteeti. Kui see mudel jõuab ühel päeval arstide kasutusse, muutub enamlevinud haiguste diagnoosimine ja ravi senisest täpsemaks ja odavamaks.


Klopp ründetriost: nad ei ole siin, et meid hüppelauana kasutada – Jalgpall24\nKlopp ründetriost: nad ei ole siin, et meid hüppelauana kasutada\nAvaldatud 31.07.2018; 13:54\nAutor Jalgpall24 31.07.2018; 13:54\nLiverpooli peatreener Jürgen Klopp usub oma ründetrio Sadio Mane, Roberto Firmino ja Mohamed Salahi lojaalsusesse ning kahtleb, et neid tabad Luis Suareze või Philippe Coutinho saatus, kes lõid just Liverpoolis särama ja seejärel liikusid edasi suuremasse klubisse.\nSelle aasta alguses suutis Liverpool sõlmida pikaajalised lepingud nii Firmino kui Salahiga ning Klopp on veendunud, et ka Mane pikendab oma praegust lepingut. “Kui ma räägin heast meeleolust, mis klubis valitseb, siis ma ei räägi ainult juhtkonnast või fännidest. Ka tiimis valitseb hea õhkkond ning mängijad tahavad selles viibida,” ütles Klopp Inglismaa meediale.\n“See on tore ning klubi jaoks suur saavutus, sest näiteks me ründetrio ja paljud teisedki võiksid mängida pea ükskõik, mis muu tiimi eest maailmas. Oleme teinud sammu edasi ja enam pole tavapärane, et meid kasutatakse hüppelauana,” vahendab sakslase sõnu ESPN.\nKlopp selgitas ka Coutinho-järgseid plaane. “Me ei pea teda asendama. Turul pole kedagi, kes oleks tema moodi. Aga on pallureid, kes on head ja oleme mõne suutnud endale napsata.”\nPrevious Post Napoli president Ronaldost: see on pigem turunduslik lüke; agent pakkus Ronaldot Napolile\nNext PostHiguain liigub laenulepingu alusel AC Milani ja on jätmas Chelseat pika ninaga


I kvartal on elamispindade turul iga-aastaselt kõige madalama aktiivsusega periood, mille järgselt järgnevates kvartalites asub tehingute arv taas kasvama. Sarnaselt jaanuarile püsib turuaktiivsus nii korteri- kui ka elamuturul tavapärasest madalam ka veebruaris, mille juures veebruari üldist tehingute arvu mõjutab lisaks ka asjaolu, et veebruari näitel on tegemist kõige lühema kuuga aastas, millesse jääb omakorda riigipüha. Märtsist võib aga oodata üsna kiiresti tehingute arvu suurenemist ja ostuhuvi kasvu, mis viib ostjate vahel taas konkurentsi suurenemiseni. Kui keegi soovib mõnelt pakkumiselt küsitavas hinnas veidi alla tulla, siis talvine periood on enamasti selleks just õige aeg, sest aktiivsuselt rahulikumad kuud muudavad mitmed müüjad ajutiselt veidi pessimistlikumaks, seda just elamuturul ning sealjuures omakorda peamiselt suvitusotstarbeliste varade puhul. Lähikuudel püsib tehingute arv enamikes aktiivseimates linnades analoogsel või mõnevõrra madalamal tasemel kui aastatagusel perioodil, mille juures võime hinnastatistika osas ajutiselt olulisemaid muutusi täheldama hakata just nii mõnegi väikelinnade osas, kus hakatakse peatselt uusi kortereid klientidele üle andma.


Vinni valla koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja\nVinni valla koerte ja kasside pidamise eeskiri\nRT IV, 08.03.2014, 31\n(1) Eeskiri sätestab koerte ja kasside (edaspidi loom) pidamise nõuded Vinni valla (edaspidi valla) haldusterritooriumil.\n(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kelle\n1) Loomaks nimetatakse käesolevas eeskirjas koera või kassi.\n2) Loomapidaja on füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis või valduses on loom või kes\n3) Hulkuv loom on omaniku järelvalveta või omanikuta loom.\n4) Häirimine on kaaskodanike igapäevaseid käitumisharjumusi takistav tegevus.\n6) Avalik koht on üldiseks liikumiseks ja kasutamiseks mõeldud igasugune territoorium, hoone, rajatis või ruum (nt teed, tänavad, hoovid, haljasalad, pargid, parklad, ametiasutused, haridus-, tervishoiu- ja kultuuriasutused, toitlustusettevõtted, kauplused, majutusasutused, spordihooned, ühissõidukid jms).\n7) Varjupaik on hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud koht.\n§ 3. Loomade pidamise nõuded\n(1) Loomade pidamine toimub piiratud, omanikule kuuluval või õiguslikul alusel tema kasutuses oleval territooriumil. Territoorium peab olema piiratud selliselt, et oleks välistatud looma väljapääsemine. Kui looma peetakse ketis, ei ole territooriumi piiramine kohustuslik, kuid tuleb välistada looma ärajooksmine ja kallaletungi võimalus. Kortermajas lähtutakse lisaks käesolevale eeskirjale korteriühistu kodukorrast, ühise tegutsemise lepingust ja muudest elamu ühist haldamist reguleerivatest dokumentidest.\n(2) Loomapidaja kannab täit vastutust oma looma tekitatud varalise või tervisekahjustuse korral, kui see tuleneb käesoleva eeskirja rikkumisest ega ole seotud olukorraga, kus looma kasutatakse kuritegeliku tegevuse takistamiseks.\n(3) Loomapidaja võib kassi pidada kinnises ruumis. Avalikku kohta pääsemise võimalusega territooriumil võib pidada üksnes vaktsineeritud kassi.\n(4) Loomapidaja peab tagama, et loom ei häiriks avalikku korda ega ohustaks teisi inimesi, nende vara ega loomi.\n(6) Inimest või teist looma hammustanud koer tuleb eraldada kõigist inimestest ja teistest loomadest kuni veterinaarse läbivaatuse tulemuste selgumiseni.\n(7) Keelatud on looma hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilise ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.\n(8) Keelatud on lubada loomal häirida metsloomi ja linde, välja arvatud jahi ajal jahikoertel.\n(9) Loomapidajal tuleb tagada looma pidamiseks vajalikud tingimused vastavalt Põllumajandusministri 24. juuli 2008. määruses nr 76 “Lemmiklooma pidamise nõuded” sätestatule ning jahiseadusest, loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest tulenevaid nõudeid.\n(1) Loomapidaja võib avalikus kohas viibida loomaga, kes on nõuetekohaselt vaktsineeritud, registreeritud ja märgistatud. Avalikus kohas on keelatud viibida nakkusohtliku ning haige loomaga.\n(2) Loomaga avalikus kohas viibimisel peab omanik tagama järelvalve oma looma üle, vältimaks lahtipääsemist.\n(3) Koeraga avalikus kohas viibimisel peab koer olema jalutusrihma otsas ja kandma vajadusel suukorvi. Väikekoera võib hoida ka kinnises korvis või spetsiaalses transpordikastis või -puuris.\n(5) Jalutusrihmata koeraga võib avalikus kohas viibida koerte treenimisaladel ning inimasutusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud loomapidaja pidev järelvalve koera üle ning võimalus koer vajaduse korral koheselt jalutusrihma külge kinnitada.\n(6) Koera võib jätta lahtipääsemist välistaval moel kinniseotuna avalikku kohta ajaks, mil loomapidaja viibib lähedalasuvas hoones või lähedalasuval territooriumil, kus sellega ei ohusta koera tervist, avalikku korda ja teisi inimesi või loomi ning loomapidaja eemalviibimine jääb mõistliku aja piiridesse.\n(7) Pimedal ajal peab loomale olema kinnitatud helkur, helkurrihm, helkurvöö või muu sama funktsdiooni täitev ese.\n(8) Looma võib jätta väljapääsemist välistataval moel varjulises kohas paiknevasse sõidukisse,\n1) tagama loomale liigikohased pidamistingimused ja piisavas koguses vett ning toitu;\n2) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid, sh koristama oma looma poolt tekitatud reostuse;\n3) võtma tarvitusele meetmed, et välistada looma kallaletungi teistele loomadele ja inimestele;\n4) välistama looma ärajooksmine, looma kadumisel korraldama viivitamata looma otsimist;\n5) tagama teenistuskohustuste täitmisel oleva ametiisiku ohutu sissepääsu oma territooriumile;\n6) looma haigestumise või teadmata põhjusel suremise korral pöörduma veterinaararsti poole haigestumise või surma põhjuse väljaselgitamiseks;\n7) teavitama koheselt tervisekaitse- ja veterinaarasutust inimest hammustanud loomast või\n8) vaktsineerima oma looma marutaudi vastu hiljemalt kolme kuu vanuselt. Hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti poolt määratud tähtajal;\n9) jälgima muid õigusaktidega loomapidamisele kehtestatud nõudeid.\n1) lubada loomal reostada avalikku kohta s.h. hoone ühiskasutuses olevaid ruume. Kui loom on reostanud eelnimetatud kohti, on looma omanik kohustatud looma poolt tekitatud reostuse koheselt koristama.\n2) viibida loomaga avalikus kohas s.h. hoones, kuhu on paigaldatud vastava loomaga viibimist keelav märk;\n4) lubada loomal viibida spordiväljakutel, laste mänguväljakutel ja liivakastides.\n(1) Järelvalveta jäetud ning hulkuvate loomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, varjupaika toimetamist, varjupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning loomade hukkamist korraldab Vinni Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) poolt valitud varjupaik lepingu alusel.\n(3) Kinnipüütud loomi hoitakse varjupaigas üldjuhul 14 (neliteist) päeva. Kui selle aja jooksul ei ole võimalik looma omanikku kindlaks teha ega loomale uut loomapidajat leida, viiakse läbi looma eutanaasia loomakaitseseadusega sätestatud korras.\n(4) Omanikuga looma püüdmise, varjupaika toimetamise, varjupaigas pidamise, sealhulgas veterinaarülevaatuse kulud tasub loomapidaja. Ilma mikrokiibita varjupaika toimetatud looma omanik on kohustatud looma kättesaamisel tasuma looma märgistamise kulud. Loomapidaja väljendatud tahteavaldus loomast loobuda ei vabasta teda kulude kandmise kohustusest.\n(5) Hulkuvate loomade toitmist ning pidamist korterelamu üldkasutatavates ruumides või territooriumil reguleeritakse eelkõige antud eeskirjaga ja korterelamu kodukorraga. Hulkuva looma söötja peab koristama looma söötmisest tekkiva reostuse.\n(6) Hulkuva looma pikemaajalist (kestusega üle 1 kuu) söötmist ja jootmist ning samaaegselt alalise võimaluse loomist looma viibimiseks oma elu-või abiruumides või õuealal, aga ka korterelamu üldkasutatavates ruumides või õuealal käsitletakse loomapidamisena ja sellega tegelevale isikule laienevad loomakaitseseadusega ja käesoleva eeskirjaga loomapidajale pandud kohustused.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud kohustusi ei teki, kui isik on teatanud vallavalitsusele hulkuvast loomast.\n(8) Ohtliku koera võib hukata enesekaitseks, kui koera rünnak ohustab inimese elu või tervist ja rünnakut ei ole võimalik teisiti vältida või tõrjuda.\n(1) Koer ja kass peab kandma märgistusena mikrokiipi. Enne 2012.aastat sündinud koerad võivad kanda märgistusena registreerimisnumbrit, mille koeraomanik kinnitab koera kaelarihmale. Registreerimisnumbri väljastab vallavalitsus. Mikrokiibi paigaldab tegevusluba omav veterinaararst.\n[RT IV, 08.03.2014, 15 - jõust. 11.03.2014]\n(2) Kõik valla haldusterritooriumil peetavad koerad ja kassid peavad olema registreeritud Vinni valla lemmikloomaregistris (edaspidi: register). Teised lemmikloomad võib kanda registrisse loomapidaja soovi korral. Lemmiklooma märgistamise ja registreerimisega seotud kulud tasub loomaomanik.\n(3) Loomaomanik peab koera ja kassi märgistama ja registreerima kümne päeva jooksul arvates päevast, mil koer või kass sai kolme kuuseks.\n(4) Omandatud täiskasvanud koer või kass, kes on märgistamata ja registreerimata tuleb märgistada ja registreerida kümne päeva jooksul arvates omandamise päevast. Kui koer või kass on eelnevalt registreeritud, siis kohustub uus loomaomanik teavitama registripidajat looma omaniku vahetumisest ja uue omaniku andmed kümne päeva jooksul omandamise päevast.\n(5) Lemmiklooma registreering kestab 20 aastat, mille järel kanne kustutatakse.\n(6) Registreerimisel esitab loomapidaja järgmised andmed:\n1) omaniku nimi, telefoninumber ja elukoht;\n2) koera tõug, sugu, nimi, sünniaeg; värv, eritunnused või looma kirjeldus;\n3) muud andmed, mida näeb ette registri põhimäärus.\n(7) Looma kadumisest või surmast peab omanik 14 päeva jooksul teavitama vallavalitsust või tegema ise elektroonilise registrikande (www.eesti.ee).\n(8) Kõik valla territooriumil peetavad koerad peavad olema märgistatud ja kantud valla registrisse hiljemalt 31.detsember 2012.Kõik valla territooriumil peetavad kassid peavad olema märgistatud ja kantud valla registrisse hiljemalt 01.märts 2015.Käesolevat punkti ei rakendata koerte osas, kes on märgistatud ja registreeritud enne käesoleva määruse jõustumist.\n(1) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66³ alusel kuni 100 trahviühiku suuruse rahatrahviga. Sama teo eest, kui see põhjustas varalise kahju või inimesele tervisekahjustuse, karistatakse kuni 200 trahviühiku suuruse rahatrahviga.\n(2) Järelvalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsus ning politseiprefektuur vastavalt oma pädevusele.\n(2) Määrus jõustub 01.jaanuaril 2012.\nRT IV, 10.11.2018, 13


Henrik Roonemaa: lapsele tuleb arvuti anda - Autorid - Arvamus\nHenrik Roonemaa: lapsele tuleb arvuti anda\nMa olen pruun kandilise peaga mehike ja hüppan hallidest kividest tehtud lossis ringi. Minu kõrval hüpleb samasugune pruun mehike Hiinast, aga erinevalt minust on tal tutiga jõuluvanamüts peas. See on tuhandete Eesti laste lemmikmäng nimega« Growtopia» ja ma ei saa sellest absoluutselt mitte midagi aru.\nAga ma peaksin saama. Kutsusime hiljuti «Digitunni» saatesse psühholoogi, et ta räägiks konkreetselt, kui vanalt, kui kauaks ja millisteks asjadeks tohib lapsele arvuti kätte anda ning milliseid reegleid käsib teadus peres selle kohta kehtestada, aga meie plaan nende otsuste tegemise vastutus oma kaelast ära lükata kukkus läbi.\nMingeid reegleid ei ole, mingeid numbreid ei ole võimalik ette anda, ütles ta meile. Kõik sõltub. Eriti sõltub sellest, mida see laps selle arvutiga teeb. Ja teha tuleb lapsega koos, mitte anda lapsele iPadi kätte lihtsalt selleks, et ta vait oleks ja teisi ei segaks. Ma muidugi teadsin seda, aga laiskus minus lootis, et on olemas tabel, kust konkreetseid õigeid vastuseid vaadata.\nJärgmisel päeval esitles Vaata Maailma Sihtasutus suurt Eesti laste ja täiskasvanute seas läbi viidud uuringut nutiseadmete kasutamise kohta. Enam kui kolmandikul 6–8 aasta vanustest ning lausa kolmveerandil 12–14 aasta vanustest lastest on oma nutitelefon. Tahvelarvuti on umbes neljandikul. Ligi kolmveerand lastest saab nutitelefoni kasutada igal ajal ja nii palju, kui aga ise soovib, vanemad seda ei piira. Kaks kolmandikku lastest ütles, et nende vanemad ei tunne eriti tihti või üldse huvi selle vastu, mida nad nutiseadmega teevad.\nSellest uuringust ei paista küll mitte kusagilt välja psühholoogi räägitud «nutiseadme kasutamisele tuleks kehtestada reeglid, tunda huvi selle vastu, mida laps sellega teeb, ja teha seal asju lapsega koos» jutt.\nVeel mõned aastad tagasi said vanemad tihti õigustatult öelda, et arvutid on nende jaoks keerulised ning nad ei suudagi kontrollida, mida nende lapsed arvutiga teevad. Aga praegu me räägime ju nutitelefonidest ja tahvelarvutitest – need on seadmed, mis mõeldi välja spetsiaalselt selleks, et inimeste arvutihirmu maha võtta ning võimaldada ka tavalistel inimestel aru saada, mida kõike arvutiga teha saab. Kui sa ei suuda oma lapse tahvelarvutit vaadates aru saada, mida ta seal teeb, siis tasuks sellest ehk pigem vaikida ja proovida endale internetist mõni IQ-test otsida. Nii kontrolli mõttes.\nKüll see tiraad oli mul kenasti välja mõeldud. Aga siin ma istun, tehnoloogiaajakirjanik, ja tunnistan, et ma ei saa aru, mis pagana asi on see «Growtopia». See on sama, kui Erki Nool tunnistaks, et ta ei saa üldse aru, kuidas kümnevõistluses punkte antakse.\nAga ma teen selle endale selgeks, sest ma tahan, et minu laps kasvaks üles tahvelarvuti ja nutitelefoniga koos. Arvutiga mängimine on osa sellest loost, mida see uus põlvkond enda jaoks kirjutab, ning ma ei saa ju oma last sellest loost välja jätta.\nMeil, muide, on peaminister, kes kasvas üles arvutimänge mängides. «Kes seda enam mäletab... Civilization, Sim City, Transport Tycoon... Rohkem ehitamist ja vähem sõda,» kirjutas ta suve alguses sellekohasele küsimusele vastuseks Twitteris.\nPraegu on ta USAs Räniorus ja müüb internetimaailma suurtele tegijatele maha mõtet Eesti e-residentsusest. Üle tüki aja on Eestil neile midagi uut ja rabavat öelda. Paljud neist kasvasid üles samu mänge mängides. Globaalse põlvkonna värk.\n«Kas sa üldse kujutaksid ette, et Rõivase asemel teeks Silicon Valleys seda praegu mõni meie poliitika vanadest peerudest?» küsis üks mu sõber, kui temaga e-residentsuse üle arutasime.\nAusalt, ei kujuta.


Суд над Правосудием - Валентина Когут\nKohus kohtumõistmise üle, kõik puhtas võõrkeeles!\nKordan üle, et võõrkeeles video saab alla laadida ja uuesti üles tagasi ja seadete kaudu määrata masintõlge tekstina.\nHuvitav, mispärast toda Jumalate esindajat ei ole vaikima pandud, kas ta ongi nende esindaja? Igatahes väga aruka, loogilise jutuga. Ajalises kohas 27:45 Kohus planeet Maa üle. ,,,,,,,,,,\nLisan selle kaa: Need kes ta video alla ja üles oma kanalile laadivad avalikuks, ei tasu avalikuks panna, sest ta nimele hakati paska levitama ja ta keelas ära, naljategemisest ei jää raasugi alles. Sellised inimesed saavad kõik teada kui ainult otsustavad välja uurida.\n(selle postituse viimane muutmine: 16-09-2019 04:00 isemaag.)\n(22-09-2019 06:27 )isemaag Kirjutas: TE OLETE KOHUSTATUD!\nНе может быть! видео с канала Крамола\nVenekeelne. Laadige alla kohe ja alles siis vaadake ja kuulake. Üldotsingutes seda pealkirja enam ei olnud. Keegi kristlasestvärd nüüd esitab kaebuse minu kohta, et ühiskond ei pea sobivaks, mitme või ka kümnetes kasutajakontode kaudu. Video sisu on selle kohta, mida te kõik peate tegema ja kui ei tee siis surete ära. Palun levitage seda infot, lihtsalt inimeseksjäämise nimel. Ilma usufanatismita. Kui video link kustu pannakse, andke teada kuidas torrenti kaudu avaldada. Ma varem pole proovinud sellist moodust.\nLink õigeks: https://www.youtube.com/watch?v=2HDYAw8XTCg\n(15-09-2019 07:09 )Tyto Alba Kirjutas: Meie toit ja miks me ei mäleta (vene keeles)\nKommentaarin: Kuidagi keeruline uskuma hakata, et kartuli söömine mälule sellise põntsu paneb. Kuid seeasi on küll, et mitte üheski ametlikult lubatud söögikohas mitte kunagi ei tohi pakkuda koorega keedetud kartulit ja keeduvesi alati valatakse solgitorusse, kooritud kartul alati tekitab haigusi, nii tehti 1. A B C klassi lastega alates seitsmendast eluaastast kooliööklate kaudu, haigeiks tehti, igas talvekeses gripiviirus või mõni mahehaigus. Keeduvesi pidavat väga mürgine olema, jajaa, teadlased on tõestanud. Tahaks siia venekeelse roppuse lisada kuid ei tohi.\nMa tean, et naised ravisid põiepõletikku (ja edukalt) nii, et kartulikeeduvee kallasid pissipotti ja istusid ise potile. See kartulikeedu aur ravis. Keevitajad, kellel õhtuks silmad punased ja paistes olid, lõikasid toore kartuli rattad ööseks silmade peale. Kah aitas. Ja kui inimesed on kartuli pärast lähiaja veeuputused ja tuumasõjad ära unustanud, kuhu siis kõik raamatud ja ajalehed unusid, mis selliste sündmuste ajal ja vahetult järel kindlasti kirjutatud oleks? Kah kartul hävitas kõik ürikud ära või?\nPeaks küsima, mis need kuulsad mälumängurid kah söövad, kes poolt Briti Entsoklüpeediat peast võivad tsiteerida. Kas rangelt kartulivabad või?\nEestis võis küll kartul rahva mälule halvasti mõjuda, kuna paarsada aastat aeti siin viina põhiliselt kartulist. Sellega olen ma täitsa nõus.\nVenelastel pidädä olema oma rahvuslik Terminaator.\nTäiesti isamaaline, karismaatiline. Importida enam pole vaja. No ma ei tea kas see on küllalt para kuid geenius ta ikka vist on, uuestisündinud Võssotski.\nAurumasinad - igavikku vajunud tupiktee või mahavaikitud tulevikutehnoloogia.\n(06-10-2019 08:19 )Tyto Alba Kirjutas: https://www.youtube.com/watch?v=Ke-zbRk9uls\nEi ole siin midagi maha vaikitut ega salastatut. Aur, nii nagu muudki loodusressursid olid on ja jäävad osaks ja vahendiks tehnoloogilistes protsessides. Youtube jääb samuti. Muide disbalanss ambitsioonide ning intellektuaalse võimekuse vahel on täitsa normaalne, inimlik... selline valulikult lahenev loodusnähtus.\n(selle postituse viimane muutmine: 06-10-2019 19:45 KuKr.)\nTema uuestisünni avatar: Андрей Тюняев\nhttps://www.youtube.com/watch?v=q_Z3j1Nc...10&t=1536s проход из Австралии в Антарктиду сторожат вооружённые обезьяны и егеря. TÕLGE: Läbipääsu Austraaliast Antarktikasse valvavad relvastatud ahvid.\nSee tegelane on 21. sajandi muinasjutuvestja!\nEgiptus - video vene keeles aga vaated on toredad.\nKes keelest aru saab võib ka huvitav olla.\nVaat see mulle meeldib:\nСНЯТЬ ПРОКЛЯТЬЕ / ТЯЖЕЛУЮ ПОРЧУ\nTõlge: Vabastada kurja silma kaetusest. Ai kuidas see sobib usklike vanamutikeste õpetamiseks.\nKuid põhiline iva algab 5:30: Joonistage kuhu tahate ja millega tahate, ükskõik millise Kuu peale, leidke internetist õige kuu pilt ja joonistage sinna.\nTõeline meister, hakkas foorumites levitatud saasta laiali ajama.\nMatthew Roberts väidab end olevat kurikuulsa Charles Mansoni poeg.Välimust vaadates ja juttu kuulates tundub usutav.Esimeses videos pajatab oma loo ,teises laob Taro-kaarte.Intelligentne jutt ja üllatavalt karismaatiline karakter.\nKas iidsed sivilatsioonid ikka olid nii primitiivsed kui üldsusele räägitakse. Või ehitas need ehitised keegi teine. Vaadates neid lõikamise tehnoloogiaid on miski mäda. https://www.youtube.com/watch?v=YMUZRGuYqY8\nNECS tarkvara tootmise firma president selgitab oma klientidele miks toimuvad nende tarkvaras kummalised andmete muutused seostades need Mandela efektiga, kvantfüüsika, holograafilise universumi ja paralleeluniversumitega.\nEi paista nagu välja, et tegu on "hullu vandenõuteoreetikuga" vaid inimesena kes otsib vastuseid.\n"Quantum Physics, the Mandela Effect and perceived changes to your NECS entrée data"\nTundub, et sobib siia rubriiki aga võib ka Mandela efekti alla tõsta.\n(26-11-2019 07:26 )soe1 Kirjutas: Kas iidsed sivilatsioonid ikka olid nii primitiivsed kui üldsusele räägitakse. Või ehitas need ehitised keegi teine. Vaadates neid lõikamise tehnoloogiaid on miski mäda. https://www.youtube.com/watch?v=YMUZRGuYqY8\nSiit teemast ka see video läbi käinud - http://www.para-web.org/showthread.php?t...#pid249027\nUuesti läbi kaedes tundub küll,et tegemist on kas "betooni"valamise või mingit kivi pehmendamis tehnoloogiat kasutatud.Vaata seal teemas videot Postitus: #213 .\nKui vaadata puu-tuhast tehtud tsementi,siis sarnasust nagu oleks nende Peruu kividega..\nTõlge: Hüpnotiseeriti objekti valvurit otse tänaval.\nLink videole: https://www.youtube.com/watch?v=Pp5YOqzTbDg\nAutori nimi, kui ta oma nime ei muuda: ГИПНОЗ - СРЕДИ НАС\nVäga hää uni võib tulla selle video järel.\nHuvitavad Youtube Kanalid Black Goat 35 13,389 19-02-2016 18:52\nParanähtustega seotud internetiaadressid ja portaalid Veli Joonatan 31 24,339 02-02-2015 16:25


Pillar vaas 32cm kuldne — tobias&ida\nPillar vaas 32cm kuldne\nLisa ostukorvi73 €\nPillar Vase on skulpturaalse muljega stiilne vaas. Sellest hetkest alates, kui Pillar Vase Cooee Designi poolt loodi on see iga hetkega muutunud üha populaarsemaks ja sellest on saanud üks enim müüdud toode.\nVaasil on matt pehme pealispind, mis on saanud brändi üheks tunnusjooneks.\nIga vaas on käsitsi valmistatud ja käsitsi värvitud, mis teeb iga vaasi unikaalseks ja kordumatuks.\nPillar Vase sobib ideaalselt kokku teiste Cooee Designi toodetega, nii küünlajalgade kui kandikutega.\nMõõdud diameeter 17cm, kõrgus 32cm.


Tartu Maratoni peaproov möödus edukalt – Külauudised\nPäev pärast peaproovi kokkuvõtet tehes on klubi Tartu Maraton turundus- ja kommunikatsioonijuht Greete Kempel tuleva nädalavahetuse suhtes optimistlik. ”Peaproov näitas, et üldiselt on kõik hästi. Arvestades ilma ja olukorda on rajaolud väga head ja nädalavahetuseks lubatud viis kuni seitse miinuskraadi tulevad vaid kasuks. Lumepuuduse üle kurtma ei pea. Eilne päev oligi pigem mõtisklemise koht” Ainukese paranduskohana toovad korraldajad välja vajaduse tulevaseks maratoniks tuua välja rohkem laudu ja inimesi teeninduspunktidesse. Põhimaratonil on ju aga ka pea seitse korda rohkem osavõtjaid, kui seda oli nädalavahetusel.\nTeatemaratonil osalenud ja Advokaadibüroo CASUS võistkonnaga 21.koha saavutanud Madis Uusorg jäi raja ja üritusega igati rahule. ”Rada oli ilmaolude kohta üllatavalt hea. Öö läbi sadas ja oli sulailm. Sellegi poolest oli rada\narvestades ilmaolusid korralik ja kõva.”\n”Kui midagi üldse ette heita, siis korraldust teenindus- ja vahetuspunktides. Vähemalt esimeses vahetusalas oli liiga palju inimesi, kes ei olnud võistlejad, kuid sellegi poolest olid võistlejatele mõeldud alal ja muutsid selle tulemusena kitsa koridori veelgi enam ülerahvastatuks.” Need ettepanekud on aga mõeldud lihtsalt hea võistluse veel paremaks tegemiseks.\n”Tulevikku vaadates võiks mõelda rajalt vahetuspunktidesse info liikumise korraldamisele. Oleks hea teada, mis järjestuses võistkonnad on tulemas ja ajaliselt kui kaugel. Praegune teadmatus vaheajapunktides tõi näiteks kaasa ka olukorra, kus ühe liidervõistkonna vahetusmees oli veel parklas, kui tema kaaslane juba kohale jõudis ja teada vahetusalasse ootama jäi.”, pani Uusorg tähele.\nTuleval nädalavahetusel ka põhimaratoni sõitma minev harrastaja jäi muidu üritusega igati rahule ja leidis, et teatesõit oli hea viis end enne suurt sõitmist ”tühjaks sõita”. Eriti koos sõpruskondadega.\nTartu Teatemaratoni võidukalt lõpetanud AIROK Team´i ankrumees Avo Sambla pidas üritusse korraldust suurepäraseks. ”See elamus, mida võib nii öelda Tartu Maratoni “peaproovilt” saada paneb pikisilmi ootama juba 42. Tartu Maratoni õiget päeva. Teenindus oli hea, inimesed väga sõbralikud ja abivalmid ning kõik näis sujuvat hästi.\nMinu arvates korralduse poolelt ei saaks küll ühtegi halba sõna öelda ja kui oligi midagi kehvasti, siis olen kindel, et need pisiasjad lahendatakse õigeks päevaks ära! Loodaks, et järgnevatel aastatel on tulemas veel rohkem osalejaid ja kes arvavad et nende jõud pakutavatest distantsidest üle ei käi, siis pealtvaatajaid ei ole kunagi liiga palju.”\nKuigi tegemist on hellitavalt peaprooviks nimetatud üritusega, saadi sel nädalavahetusel osa siiani selle aasta Eesti suuruselt teisest maratonist. Nii Viru, Tamsalu kui Alutaguse maratonidel on osalejaid olnud murdosa vähem. Tartu Maratonil tuleb küll osalejaid rohkem. Praeguseks on registreerituid umbes 8500.\n42.Tartu Maraton toimub 17.veebruaril. Otseülekanne algab ETVs kell 10.00.\nEelmine Eelmine postitus: Kolm kunstnikku, kolm näitust – iga päev uus avamine\nJärgmised Järgmine postitus: Tallinna noortekeskused kutsuvad vastlarallile põnevaid kelke ehitama