Kutsestandardid: Konsulent, tase 5 - Kutseregister\nKutsestandardid: Konsulent, tase 5\nSisukord - Konsulent, tase 5 (ver 8)\nKonsulent, tase 5 kutsestandard on aluseks tööturu vajadustest lähtuva täiendusõppe õppe- ja koolituskavade koostamisele ning isikute kompetentsuse hindamisele sh enesehindamisele ja vastavushindamisele kutse andmisel.\nET: Konsulent, tase 5\nEN: Rural Advisor, level 5\nAia-, põllu- ja metsasaaduste väiketöötlemise konsulent, tase 5\nAianduse konsulent, tase 5\nAianduslike põllumajandustehnoloogiate konsulent, tase 5\nHobusekasvatuse konsulent, tase 5\nJookide väiketöötlemise konsulent, tase 5\nKalanduse konsulent, tase 5\nKalatoodete väiketöötlemise konsulent, tase 5\nKeskkonnakaitse ja loodushoiu konsulent, tase 5\nKitsekasvatuse konsulent, tase 5\nKogukonna arengu konsulent, tase 5\nLambakasvatuse konsulent, tase 5\nLihatoodete väiketöötlemise konsulent, tase 5\nLinnukasvatuse konsulent, tase 5\nLoomakasvatuslike põllumajandustehnoloogiate konsulent, tase 5\nMaamajanduse konsulent, tase 5\nMaaparanduse konsulent, tase 5\nMesinduse konsulent, tase 5\nMetsanduse konsulent, tase 5\nMittetraditsioonilise loomakasvatuse konsulent, tase 5\nPagaritoodete väiketöötlemise konsulent, tase 5\nPiimatoodete väiketöötlemise konsulent, tase 5\nPõllumajanduslike ehitiste konsulent, tase 5\nSeakasvatuse konsulent, tase 5\nTaimekasvatuse konsulent, tase 5\nTaimekasvatuslike põllumajandustehnoloogiate konsulent, tase 5\nVeisekasvatuse konsulent, tase 5\nVesiviljeluse konsulent, tase 5\nKonsulent IV (versioon 1)\nKonsulent IV (versioon 2)\nKonsulent IV (versioon 3)\nKonsulent IV (versioon 4)\nKonsulent IV (versioon 5)\nKonsulent IV (versioon 6)\nKonsulent, tase 5 (versioon 7)\nKonsulent, tase 5 (versioon 9)\nKonsulendi kutsealal on kolm kutsetaset: konsulent, tase 5; konsulent, tase 6 ja konsulent, tase 7.\nKonsulendi töö peaeesmärgiks on anda kliendile põllu-, metsa- ja muud maamajanduse alast nõu. Lähtuvalt oma spetsialiseerumise valdkonnast edastab konsulent kliendile korrastatud teabe ja juhendab kl...ienti, arvestades kliendi vajadusi, soove, võimalusi ning piiranguid. Konsulent järgib konsulentide kutse-eetikat (vt lisa 1). Konsulent on kursis nõuandesüsteemiga, majanduskeskkonna suundumustega ning nende mõjuga Eesti maamajandusele.\nKonsulent, tase 5 nõustab kliente individuaalselt ning planeerib ja korraldab enda nõuandetööd.\nKonsulent, tase 5 töö koosneb kuuest osast. Konsulent täidab kõiki tööosi lähtuvalt oma spetsialiseerumise valdkonnast. Spetsialiseerumisega seotud teadmised ja oskused on kirjeldatud lisas 2.\nA.2.1 Kliendisuhete kujundamine ja kliendi olukorra analüüsimine\n1)\tKliendisuhete loomine\n2)\tKliendisu...hete hoidmine\n3)\tKliendi soovide, vajaduste, võimaluste ja piirangute selgitamine\n4)\tKliendi arengutakistuste ja arenguvõimaluste hindamine\n5)\tNõuandeteenuste turustamine\nA.2.2 Andmete kogumine ning analüüsimine\n1)\tAndmete kogumise ja töötlemise kavandamine\n2)\tAndmete kogumine ning korrastamine\n3)\tAndmete analüüsimine\n4)\tLahendusvariantide kirjeldamine, kalkulatsioonide koostamine, analüüsimine ja põhjendamine\n1)\tNõuandetöö vahe- ja lõpptulemuste esitamine\n2)\tLahendusvariantide tutvustamine ja põhjendamine\n3)\tTegevuste kavandamine koostöös kliendiga\n4)\tKliendi juhendamine valitud lahenduse elluviimisel\n5)\tKliendile võimalike edasiste tegevuste soovitamine\n6)\tÜhistegevuse võimaluste ja põhimõtete tutvustamine\nA.2.4 Nõuandetegevuse professionaalsete võrgustike töös osalemine ja nende kujundamine\n1)\tVõrgustike töös osalemine\n2)\tKonsulentide omavahelise koostöö arendamine\n1)\tTagasiside kogumine\n2)\tKonsulendi pakutava teenuse ja nõuandetöö kvaliteedi hindamine\n3)\tKonsulendi isikliku arenguplaani kavandamine\n4)\tKonsulendi arenguplaani teostamine\n5)\tKonsulendi arenguplaani tulemuslikkuse hindamine\n1)\tNõuandetoote väljatöötamine\n2)\tErialase teabematerjali koostamine\n3)\tErialaste info- ja kommunikatsioonitehnoloogiliste (IKT) vahendite kasutamine\n4)\tTeadustöö tulemuste kasutamine ja levitamine\nKonsulendina töötamine eeldab eetilisust, usaldusväärsust, suhtlemisvalmidust, analüüsi-, otsustus-, kriitika- ja üldistusvõimet, pingetaluvust, iseseisvust, majandusliku mõtlemise võimet, empaatilisust, kuulamisvõimet ja inimesi väärtustavat hoiakut. Vajalikud on avatus uutele ideedele, organiseer...imisvõime, vastutus-, kohanemis- ja koostöövõime ning täpsus ja kohusetunne.\n5. taseme konsulentidel on tavapäraselt erialane kõrg- või kutseharidus või on läbitud kutsealane õpe, mis võib toimuda täienduskoolitusel. Oluline osa ettevalmistusest on spetsialiseerumise valdkonnas töötades omandatud kogemus.\nTöötamine taimekaitsevahenditega ja nende kasutamise nõustamine nõuab taimekaitsetunnistust vastavalt taimekaitseseadusele.\nKonsulent, tase 5 kutse saamiseks peab tõendama kompetentsid B.2.1-B.2.22 lähtuvalt oma spetsialiseerumise valdkonnast. Spetsialiseerumisega seotud teadmised ja oskused on kirjeldatud lisas 2.\nKutsealaga seotud mõisted on lisas 3.\nB.2.1 Kliendisuhete kujundamine ja kliendi olukorra analüüsimine 5\n1)\tsaavutab kliendikontakti, arvestades kliendi vajadusi ja eripära ning jõudes kokkulepeteni;\n2)\tkoostab tegevuskava sihtrühma ja klientidega suhtlemiseks ning viib selle ellu; informeerib kliente regulaarselt, küsib tagasisidet ja selgitab välja kliendi edasised vajadused, eesmärgiga hoida kliendisuhteid; haldab kliendibaasi, arvestades klientide eripära; analüüsib tegevuskava teostust ja vajadusel korrigeerib seda;\n3)\tselgitab välja kliendi soovid, vajadused, võimalused ja piirangud, arvestades kliendi ressursse, asukohta ja tegevuste seisu;\n4)\thindab kliendi valmisolekut muudatusteks, arvestades kliendi võimalusi ja piiranguid; eristab kliendi eesmärgi saavutamist takistavad probleemid ja mõjutavad tegurid; probleemide järjestamisel arvestab kliendi eesmärke ja soove ning võimalusi;\n5)\ttutvustab erinevaid nõuandeteenuseid, nõuandetooteid ja nõuandeteenistust ning prognoose ja riske, lähtudes kliendist ja põhjendades valikuid; turustab nõuandeteenuseid.\n1)\tindividuaalnõustamise meetodid.\nKirjalik ülesanne, praktiline töö, vestlus, eneseanalüüs ning õpi- ja töökogemuse mapp (portfoolio)\nB.2.2 Andmete kogumine ning analüüsimine 5\n1)\tvalib kogutavad andmed ja kogumiseks sobivad meetodid, lähtudes andmekogumise eesmärgist, kliendi tegevusalast ja eripärast ning arvestades olemasolevaid andmebaase;\n2)\tkogub andmed, arvestades valitud meetodeid (intervjuu, vaatlus, küsitlus, dokumentide analüüs jne) ja infoallikaid; korrastab andmete struktuuri ning esitusviisi;\n3)\tvalib andmete analüüsimiseks sobivad meetodid, lähtudes kogutud andmetest, õigusaktidest ja kliendi eesmärgist; analüüsib andmeid, arvestades seonduvate valdkondade nõudeid, seoseid, piiranguid ja riske (sh seadusandlus, keskkonnahoid);\n4)\tkirjeldab, analüüsib ja põhjendab erinevaid lahendusvariante kliendi eesmärgi saavutamiseks; koostab lahendusvariantidest lähtuvad kalkulatsioonid ja analüüsi kokkuvõtte; analüüsib teostatavust ja ressursivajadust ning hindab riske.\n1)\tanalüüsimeetodid ja mudelid (sh SWOT analüüs);\n2)\tandmete kogumise ja säilitamise meetodid ning nõuded.\nB.2.3 Kliendi nõustamine ja juhendamine 5\n1)\tvalib nõuandetöö esituseks parima meetodi, arvestades kliendi erisusi, eelistusi ja tehnilisi võimalusi; kooskõlastab vahendite valiku kliendiga; valmistab iseseisvalt ette esitlusmaterjalid; esitab materjalid kliendile arusaadavalt;\n2)\ttutvustab ja põhjendab erinevaid lahendusvariante, arvestades kliendi võimalusi, vajadusi ja piiranguid, eesmärgiga toetada klienti otsuse tegemisel; koostab kirjaliku nõuande; esitab materjalid kliendile arusaadavalt, arvestades kliendi valikuid; kohandab nõuannet või materjale, arvestades paindlikult muutuvate oludega; kavandab tagasiside kogumise ja kasutamise;\n3)\tkavandab koostöös kliendiga valitud lahendusvariandi tegevused, arvestades kliendi vajadusi ja võimalusi, lähtudes kliendi tehtud otsusest ja soovitud tulemusest;\n4)\tnõustab ja juhendab otsusest tulenevate tegevuste või muudatuste elluviimist, arvestades klienti\n5)\tsoovitab kliendile võimalikke tegevusi (sh ühistegevuse võimalusi) või teisi konsulente või nõustajaid, lähtudes oma pädevusest ja valdkonna praktilisest kogemusest;\n6)\ttutvustab ühistegevuse võimalusi ja põhimõtteid, tuginedes praktilistele kogemustele Eestis ning sidudes neid kliendi tegevusvaldkonnaga.\n1)\tindividuaalse ja grupiga suhtlemise meetodid;\n2)\tesitlemise meetodid;\n3)\tühistegevuse põhimõtted;\nB.2.4 Nõuandetegevuse professionaalsete võrgustike töös osalemine ja nende kujundamine 5\n1)\tvalmistub aruteludeks, tehes osalemiseks vajaliku ettevalmistustöö; osaleb aruteludes või meeskonnatöös (sh kompleksnõustamise töögrupis), nõuandetegevuse professionaalsetes, erinevaid valdkondi või osapooli siduvates võrgustikes, arvestades püstitatud eesmärke ning järgides arutelu töökorraldust;\n2)\tosaleb konsulentide töögruppides, lähtudes oma tegevuspiirkonnast ning -valdkonnast, esitab aruteluteemasid; otsib kliendile vajaliku konsulendi või spetsialisti, lähtudes kliendi soovidest ja vajadustest.\n1)\terinevad võrgustikud ja nende toimimise põhimõtted;\n2)\tühistegevuse põhimõtted.\nB.2.5 Konsulendi enda tegevuse kavandamine, kvaliteedi hindamine ja kutsealase võimekuse arendamine 5\n1)\tkavandab tagasiside kogumise; kogub tagasisidet enda osutatud nõuande, tööalase tegevuse ning nende tulemuslikkuse kohta, küsitledes ja jälgides kliente ning kolleege ja kasutades teisi allikaid ning viise; arvestab saadud tagasisidet edasises töös;\n2)\tanalüüsib ja hindab enda kavandatud tegevusi ning nende tulemuslikkust, eesmärkide saavutamist ja nõuandetöö kvaliteeti, kasutades kogutud tagasisidet;\n3)\tkavandab enda konsulendina tegutsemise arenguplaani ning koolituskava, arvestades enda pädevust, kogutud tagasisidet ja majanduse võimalusi; tegevuste kavandamisel arvestab konsulenti kutsestandardis kirjeldatud kompetentsusnõudeid;\n4)\tteostab arenguplaani, arvestades eesmärke ja ressursse ning kohandab plaani vastavalt muutuvatele oludele ja klientide vajadustele;\n5)\tjälgib ja hindab enda arengut, arvestades seatud eesmärke.\n2)\tarengukava koostamise põhimõtted;\n3)\tkvaliteedijuhtimise põhimõtted;\n4)\tdokumentide koostamist, töötlemist ja säilitamist reguleerivad õigusaktid.\nB.2.6 Arendus-, loome- ja teadustegevus 5\n1)\ttöötab välja töövahendeid ja nõuandetooteid oma nõuandetöö korraldamiseks ning kasutamiseks suhtlemisel kliendiga, lähtudes klientide vajadustest ja tüüpolukordadest;\n2)\tkoostab teabelehti ja erialaseid juhiseid kasutamiseks oma töös ja suhtlemisel klientidega, lähtudes klientide vajadustest ja tüüpolukordadest;\n3)\tkasutab erialast tarkvara, valides olemasolevatest IKT vahenditest sobivaimad, arvestades kliendi võimalusi ja ülesannet;\n4)\tkasutab erinevaid teabeallikaid teadustöö tulemuste kohta, jälgides nende asja- ja ajakohasust; kasutab saadud teavet oma edasises tööprotsessis ja edastab selle kliendile mõistetavalt, arvestades kliendi võimalusi ja piiranguid.\n1)\torganisatsiooni arengutsüklid;\n2)\tressursside juhtimise põhimõtted.\nB.2.7 Toiduainete (aia-, põllu- või metsasaaduste ning jookide, kala-, liha-, pagari- või piimatoodete) väiketöötlemise konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes toidu tootmise põhimõtetest\n1)\tkirjeldab, analüüsib ja põhjendab erinevaid lahendusvariante, lähtudes kliendist, konkreetsetest oludest, võimalustest ja piirangutest; analüüsib lahendusvariantide teostatavust, ressursivajadust ja hindab riske;\n2)\tkoostab tehnoloogilised arvutused ja skeemid;\n3)\tkoostab lahendusvariantide kalkulatsioonid, sh eelarve, ressursivajadus, maksumuse analüüs;\n4)\tnõustab ja juhendab klienti kliendi valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel, sh toiduainete tööstusliku tootmise planeerimisel.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised toidu tootmisest,\nvastavalt valitud toidugrupile:\n1)\ttoiduainete töötlemise tehnoloogilised protsessid;\n2)\ttehnoloogiliste seadmete ehitus ja tööpõhimõtted;\n3)\ttoodete valmistamiseks kasutatava tooraine ja materjalide koostis ning omadused, sh mahetöötlemises lubatud toidu lisa- ja abiained ning muud tooted;\n4)\tkvaliteedinõuded toorainele, tehnoloogilistele protsessidele ja valmistoodetele, sh mahepõllumajandustoodete töötlemise nõuded;\n5)\ttoiduainete töötlemise tooraine, tehnoloogilise protsessi ja valmistoote mikrobioloogia;\n6)\ttehnoloogilised mõõtmised ja laboratoorsed analüüsid; sensoorne analüüs;\n7)\ttehnoloogilise protsessi juhtimine ja kontrollimine;\n8)\ttoidutoodete valmistamise käigus toimuvad biokeemilised ja füüsikalis-keemilised protsessid;\n9)\ttehnoloogiliste arvutuste teostamise ja skeemide, jooniste ning aruannete koostamise põhimõtted;\n10)\ttoodete pakendamis-, säilitamis- ja transpordinõuded;\n11)\ttoiduainetööstuses kasutatavad pakkematerjalid ja pakendid;\n12)\ttootearenduse põhimõtted;\n13)\tenesekontrollisüsteemi loomine ja haldamine (HACCP);\n14)\thügieeninõuded ja toiduohutus käitlemisel, tootmishügieeni nõuded, pesemis- ja desinfitseerimisvahendite liigid ning pesemis- ja desinfitseerimismeetodid;\n15)\ttöökeskkonna ohutuse nõuded (tööohutus, töötervishoid, esmaabi, keskkonnakaitse, jäätmekäitlus);\n16)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed, sh mahepõllumajandust reguleerivad õigusaktid, ettevõtte tunnustamine ja mahepõllumajanduse registrisse kandmine, teavitamine mahepõllumajandusliku tootmisega jätkamisest;\n17)\tmajandusarvestus (sh eelarvete koostamine, omahinna kalkulatsioon, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs, arvestuse pidamine toodetud ja/või esmatöödeldud toodete ning saaduste kohta), ettevõtlusvormid, toetusmeetmed;\n18)\tturud, turundamine ja turustamine.\nB.2.8 Aianduse, sh lille-, köögivilja-, puuvilja- või marjakasvatuse avamaal või katmikalal, puukoolimajanduse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes aianduse, sh mahepõllumajandusliku aianduse põhimõtetest\n2)\tkoostab lahendusvariantide kalkulatsioonid, sh eelarve, ressursivajadus ja maksumuse analüüs;\n3)\tnõustab ja juhendab klienti kliendi valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel, arvestades erinevate lahendusvariantide võimalusi ja piiranguid.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised aiandusest:\n1)\tkülvikordade ja maakasutuse planeerimine, põlluraamatu täitmine;\n2)\tmullateadus ja agrokeemia alused; mullaproovide võtmise metoodika; aianduslikud substraadid ja nende kvaliteedi hindamine;\n3)\taiakultuuride kahjustajad (haigused, kahjurid, umbrohud) ja nende tõrje;\n4)\tväetised ja taimekaitsevahendid, nende hoidmine ja kasutamine ning kasutamise planeerimine (avamaal, katmikalal ja puukoolis);\n5)\taiandusliku tootmise planeerimine (avamaal, katmikalal ja puukoolis);\n6)\taiakultuuride kasvunõuded ja õige kasvatustehnoloogia valik vastavalt kultuurile, kasvutingimustele ning majanduslikule otstarbele;\n7)\taiakultuuride kasvatamisel vajalikud üldlevinud ehitised, masinad, seadmed ja tehnoloogiad, sh taimekaitseseadmed; katmikalatootmises vajalikud seadmed ja tehnoloogiad;\n8)\ttootmisest ja tehnoloogiast tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus);\n9)\taiasaaduste ja aiakultuuride kvaliteedi hindamine (sh puu- ja köögivilja turustusstandardid), esmane töötlemine ja säilitamine;\n10)\tlooduskeskkonda säästvad võtted ja praktikad, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine;\n11)\tmahepõllumajandusliku tootmise põhimõtted ja nõuded, mahepõllumajandusliku aianduse eeskirjad;\n12)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed sh mahepõllumajandusliku ettevõtte tunnustamine ja mahepõllumajanduse registrisse kandmine, teavitamine mahepõllumajandusliku tootmisega jätkamisest, ökotoote märgistamise nõuded;\nnõuetele vastavus põllumajandustootmises (kohustuslikud majandamisnõuded ning hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded);\n13)\tmajandusarvestus (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs, arvestuse pidamine toodetud ja/või esmatöödeldud toodete ning saaduste kohta, kattetulu ja omahinna kalkulatsioon) ettevõtlusvormid, ja toetusmeetmed;\n14)\tturud, turundamine ja turustamine.\nB.2.9 Aianduslike, loomakasvatuslike või taimekasvatuslike põllumajandustehnoloogiate (autod, traktorid, põllutööriistad ja liikurmasinad, paiksed masinad ja seadmed, tõste- ja edastusmasinad) konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes põllumajanduslike tehnoloogiate põhimõtetest\n1)\tkirjeldab, analüüsib ja põhjendab erinevaid lahendusvariante, lähtudes kliendist , konkreetsetest oludest, võimalustest ja piirangutest; analüüsib lahendusvariantide teostatavust, ressursivajadust ja hindab riske;\n2)\tkoostab lahendusvariantide kalkulatsioonid, sh eelarve, ressursivajadus, maksumuse analüüs;\n3)\tnõustab ja juhendab klienti kliendi valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel, arvestades erinevate lahendusvariantide võimaluste ja piirangutega.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised põllumajanduslikest tehnoloogiatest,\nvastavalt spetsialiseerumisele aianduse, loomakasvatuse või taimekasvatuse valdkonnas:\n1)\tloomade ja/või lindude (sh mesilaste) pidamise alused;\n2)\ttoodangu esmatöötlemise ja säilitamise alused;\n3)\tvaldkondlikud tehnoloogiad ning masinate ja seadmete tüübid; üksiku seadme sisendid ja väljundid ning nende seostamine tehnoloogia kui tervikuga;\n4)\tmasinate ja seadmete kasutamise võtted; seadmete ettevalmistus tööks, nende toimimise kontrolli põhimõtted (sh reguleerimine); seadme tehniline kontroll, hooldus ja konserveerimine;\n5)\tpõllumajandusehituse alused (hooned ja rajatised, sh katlamajad, ventilatsioonisüsteemid, bioenergia koostootmisjaamad jm);\n6)\tinfotehnoloogia rakendused põllumajandustehnoloogiate valdkonnas;\n7)\tmaaparanduse põhimõtted ja maaparandussüsteemide tööpõhimõtted; toimivad tegutsemise viisid ja head praktikad, kriitilised tegurid ja riskid, mis mõjutavad lahenduse toimimist või ebaõnnestumist;\n8)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed;\n9)\tsaaduste esmatöötlemiseks kasutatavate seadmete tüübid ja tehnoloogiad (sh puhastamine, kuivatamine, pakendamine);\n10)\ttoodangu töötlemiseks kasutatavate seadmete tüübid ja tehnoloogiad;\n11)\tsoojusenergiatehnika (sh ahjud, katlad, kuivatid) tehnoloogilised lahendused;\n12)\ttootmisest ja tehnoloogiast tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus); ohutusnõuded seadme kasutamisel, puhastamisel, hooldamisel ning hoiustamisel;\n13)\tmasinate ja seadmete käsitlemisest tulenev töötervishoid ja ergonoomika;\n14)\tkeskkonnakaitsenõuded aiandus-, taime- ja loomakasvatusseadmetele, puhastusseadmetele jne, looduskeskkonda säästvad võtted ja praktikad;\n15)\tmajandusarvestus, seadmete tasuvusarvestus ja võrdlus, amortisatsiooni arvestamise põhimõtted;\n16)\tturu tundmine (tarnijad).\nB.2.10 Hobuse-, kitse-, lamba-, linnu-, mittetraditsiooniliste loomade või lindude, sea- või veisekasvatuse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes jätkusuutliku loomakasvatuse, sh mahepõllumajandusliku loomakasvatuse põhimõtetest\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised loomakasvatusest,\n1)\tloomade ja lindude sigimise ja tõuaretuse alused (sh põllumajandusloomade hindamine);\n2)\tloomade ja/või lindude pidamise nõuded, sh loomakasvatusehitistele esitatavad nõuded, loomade transpordi nõuded;\n3)\tloomade ja/või lindude söötmine; söötmisplaanide ja söödaratsioonide koostamine ning kasutamine;\n4)\tloomakasvatusalase arvestuse pidamine ja loomade märgistamine;\n5)\tloomakasvatuses vajalikud ehitised, seadmed, masinad ja tehnoloogiad;\n6)\tloomakasvatusliku tootmise planeerimise ja maakasutuse planeerimise, sh karjatamise, põhimõtted nii tava- kui mahetootmises;\n7)\tloomakasvatussaaduste kvaliteedinõuded ning esmatöötlemise alused;\n8)\tsöödatootmise põhimõtted, sh mahetootmises;\n9)\tsöödaproovide võtmine ja keemilised analüüsimeetodid, söötade kvaliteedi analüüsitulemuste hindamine;\n10)\tloomatervishoid ja loomakaitse;\n11)\tveterinaaria ja hügieeni alused (sh poegimine ja enamlevinud haiguste esmane määramine väliste tunnuste järgi jm);\n12)\tlooduskeskkonda säästvad võtted ja praktikad, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine;\n13)\tmahepõllumajandusliku tootmise põhimõtted ja nõuded, mahepõllumajandusliku loomakasvatuse eeskirjad;\n14)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed, sh mahepõllumajandust reguleerivad õigusaktid, ettevõtte tunnustamine ja mahepõllumajanduse registrisse kandmine, teavitamine mahepõllumajandusliku tootmisega jätkamises, ökotoote märgistamise nõuded; nõuetele vastavus põllumajandustootmises (kohustuslikud majandamisnõuded ning hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded);\n15)\tmajandusarvestus (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs, arvestuse pidamine toodetud ja/või esmatöödeldud toodete ning saaduste kohta, kattetulu ja omahinna kalkulatsioon), ettevõtlusvormid, toetusmeetmed;\n16)\tturud, turundamine ja turustamine;\n17)\ttootmisest ja tehnoloogiast tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus).\nB.2.11 Toiduainete (aia-, põllu- või metsasaaduste ning jookide, kala-, liha-, pagari- või piimatoodete) väiketöötlemise konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.12 Kalanduse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes kalanduse põhimõtetest\n2)\tannab nõu äriplaani koostamisel (lahendusvariantide kalkulatsioonid, sh eelarve, ressursivajadus, maksumuse analüüs, turu nõudlus), teeb arvutused sõltuvalt ettevõtlusvormidest ja pikaajalisest planeerimisest;\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised kalamajandusest:\n1)\tveeökosüsteemide liigid ja nende funktsioneerimise alused;\n2)\tkalavarude jätkusuutlik majandamine, kohuseteadliku kalapüügi korraldamine ja reguleerimine;\n3)\tkalapüügi mõju keskkonnale ja probleemide ennetamise või lahendamise võimalused;\n4)\tmeresõidu korralduse ja navigatsiooni alused;\n5)\tihtüoloogia alused;\n6)\tpüüniste liigid ja nende kasutamise (sh arvestades püügikohta ja kalaliiki) ning hooldamise põhimõtted;\n7)\tkalapüügi tehniliste vahendite kasutamise ja hooldamise põhimõtted;\n8)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ning olukorrapõhised seosed, sh kalapüüki ja toidu käitlemist reguleerivad õigusaktid;\n9)\tkala esmakäitlemise korraldamise põhimõtted ning nõuded kalalaevadel ja -sadamates, kalade müügiks ja ladustamiseks ettevalmistamise põhimõtted;\n10)\tkalandusettevõtte töö eripärad ja ettevõtte töö planeerimine (sh eelarve, ressursivajadus).\nB.2.13 Toiduainete (aia-, põllu- või metsasaaduste ning jookide, kala-, liha-, pagari- või piimatoodete) väiketöötlemise konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.14 Keskkonnakaitse ja loodushoiu konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes keskkonnakaitse ja loodushoiu põhimõtetest\n1)\tkirjeldab, analüüsib ja põhjendab erinevaid lahendusvariante, lähtudes kliendist, konkreetsetest oludest, võimalustest ja piirangutest; analüüsib lahendusvariantide teostatavust, ressursivajadust ja hindab keskkonnariske,\n2)\tarvutab CO2 emissiooni;\n4)\tnõustab ja juhendab klienti kliendi valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised keskkonnakaitsest ja loodushoiust:\n1)\tloodus- ja keskkonnakaitse põhimõtted, sh haruldaste liikide, koosluste ja tähelepanuväärsete (miljööväärtuslike) alade ning üksikobjektide kaitse; looduskaitsebioloogia ja -ökoloogia põhialused;\n2)\tkeskkonna- ja looduskaitse korralduse nõuded, sh kaitsealade võrgustik;\n3)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed: keskkonnaõigus, sh loodus- ja linnudirektiiv, keskkonnamõjude hindamine, saastemaksud jne;\n4)\ttaime- ja loomakasvatuse alused, sh mahepõllumajandusliku tootmise nõuded;\n5)\tbioloogiline mitmekesisus ja seda soodustavad võtted;\n6)\tliigikaitse põhimõtted ja korraldus, elupaigad, kaitsealused liigid, võõrliigid, seos põllumajandustootmisega;\n7)\tpoollooduslikud kooslused, nende väärtused, nende hooldamise ja taastamise põhimõtted, meetodid ja nõuded;\n8)\tveekaitse nõuded: sõnniku, silo, väetiste, taimekaitsevahendite ja naftasaaduste käitlemise nõuded; nitraaditundlik ala: piirid, kaitse ja kaitsevajadus, nõuded tootmisprotsessile;\n9)\tjäätmekäitluse nõuded: põllumajandusplasti, reoveesete, loomsete jäätmete käitlemise nõuded;\n10)\tvälisõhukaitse nõuded: saastatuse piirnormid, ebameeldiva või ärritava toimega lõhna normid, CO2 heitme arvutamise põhimõtted;\n11)\tkliimamuutuste mõju Eesti keskkonnatingimustele ja põllumajandustootmisele, negatiivse mõju kahandamise võimalused; agrometeoroloogiliste vaatluste korraldus;\n12)\tkeskkonnasäästlik majandamine, ökoloogilised tehnoloogiad;\n13)\terinevate tootmisviiside (intensiivne, integreeritud, mahe) mõju keskkonnale, sh mõju kliimamuutustele;\n14)\tnõuetele vastavus põllumajandustootmises (kohustuslikud majandamisnõuded ning hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded);\n15)\tmajandusarvestuse põhimõtted (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs), ettevõtlusvormid, toetusmeetmed.\nB.2.15 Hobuse-, kitse-, lamba-, linnu-, mittetraditsiooniliste loomade või lindude, sea- või veisekasvatuse konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.16 Kogukonna arengu konsulendi teadmised ja oskused 5\n1)\tkirjeldab, analüüsib ja põhjendab erinevaid lahendusvariante, lähtudes kliendist, konkreetsetest oludest, võimalustest ja piirangutest; analüüsib teostatavust, ressursivajadust ja hindab riske;\n2)\ttoetab kohaliku kogukonna arenguprotsessi, juhendades kohalikke eestvedajaid;\n3)\tkoostab lahendusvariantide teostatavuse analüüsi, sh eelarve, ressursivajadus, maksumuse analüüs;\n4)\tnõustab ja juhendab klienti valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel; juhendab piirkonna arengukava koostamisel;\n5)\tnõustab kogukonda, aidates inimestel üksteist mõista ja kaasata neid meeskonnatööle piirkonna arendamiseks.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised kogukonnast:\n1)\tkodanikuühiskonna toimimise põhimõtted, kodanikualgatuse ja vabatahtliku tegevus, kodanikuühiskonda käsitlevate õigusaktide nõuded;\n2)\tühiskonnasektorite (avalik sektor, erasektor, kodanikuühiskond) erisused ja toimimise põhimõtted;\n3)\terinevate sektorite koostöö vormid, partnerlus, Leader-põhimõtted, Leader tegevusgrupid;\n4)\truumilise planeerimise üldalused, planeeringute liigid (üleriigiline planeering, teemaplaneering, üldplaneering, detailplaneering);\n5)\tmaamajanduse üldised arengusuunad ja võimalused;\n6)\tstrateegilise planeerimise alused; piirkonna arengukava koostamise ja elluviimise protsessi etapid;\n7)\tkaasamise protsessi etapid, sh kaasamise tegevused ja meetodid, kaasamise tegevuste kavandamine;\n8)\tkodanikuühenduste majandustegevuse korraldamise põhimõtted ja majandusarvestuse alused;\n9)\tkogukonnateenus ja -tooted, avalikud teenused, toodete ja teenuste arendamine;\n10)\tprojektiviisiline tegutsemine, sh kavandamine, eelarvestamine, finantseerimine, teostus, teostuse jälgimine, tulemuste hindamine, projektijuhtimine;\n11)\torganisatsiooni juhtimine, juhatuse töö korraldamine, juhi rollid;\n12)\ttöö vabatahtlikega, vabatahtlike kaasamine organisatsiooni tegevusse;\n13)\thuvikaitse planeerimine ja korraldamine;\n14)\tkoostöö vormid, koostöö kavandamine ja korraldamine, töö liikmeskonnaga, võrgustikutöö; ühistegevuse põhimõtted;\n15)\tgrupiprotsessid ja nende juhtimine, koolituse korraldamise põhimõtted;\n16)\tpraktilisel kogemusel põhinevad teadmised.\nB.2.17 Hobuse-, kitse-, lamba-, linnu-, mittetraditsiooniliste loomade või lindude, sea- või veisekasvatuse konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.18 Toiduainete (aia-, põllu- või metsasaaduste ning jookide, kala-, liha-, pagari- või piimatoodete) väiketöötlemise konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.19 Hobuse-, kitse-, lamba-, linnu-, mittetraditsiooniliste loomade või lindude, sea- või veisekasvatuse konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.20 Aianduslike, loomakasvatuslike või taimekasvatuslike põllumajandustehnoloogiate (autod, traktorid, põllutööriistad ja liikurmasinad, paiksed masinad ja seadmed, tõste- ja edastusmasinad) konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.21 Maamajanduse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes maamajanduse alustest\n1)\tkirjeldab, analüüsib ja põhjendab erinevaid lahendusvariante ja võimalusi, lähtudes kliendist, konkreetsetest oludest, võimalustest ja piirangutest; aitab sõnastada realistlikke eesmärke, lähtudes strateegilistest dokumentidest; pakub võimalusi kliendi majandustegevuse mitmekesistamiseks;\n2)\tanalüüsib ettevõttes tootmissuundi, plaanide teostatavust, ressursivajadust, riske ja nende maandamise võimalusi; analüüsib finantsnäitajaid ja annab selle põhjal hinnanguid, soovitusi, selgitusi;\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised maamajandusest:\n1)\tmajandust reguleerivate õigusaktidega sätestatud nõuded;\n2)\tesmatootmine ja -töötlemine primaar- ja sekundaarsektoris, biomajanduse valdkonnas ning põllu-, metsa- ja kalamajanduses;\n3)\tettevõtluskeskkond ja seda mõjutavad tegurid, erinevate tegevusvaldkondade majanduskeskkond, sh sotsiaalne ettevõtlus, majandusvaldkonna keskmised näitajad, põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi (FADN) andmestik, regulatsioonid ja tegevusload, sh nõuetele vastavuse nõuded põllumajandustootmises (kohustuslikud majandamisnõuded ning hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded);\n4)\tmaamajanduse (sh põllumajanduse) üldised arengusuunad ja võimalused, maamajanduse mitmekesistamise võimalused;\n5)\tstrateegilised dokumendid (näiteks Eesti maaelu arengukava); ettevõtte arengukava koostamise põhimõtted;\n6)\tettevõtluse vormid ja majandustegevuse korraldamine, ettevõtlusega alustamine, ettevõtte üleandmine ja lõpetamine;\n7)\traamatupidamise korralduse üldpõhimõtted;\n8)\tfinantsanalüüsi põhimõtted, bilanss ja kasumiaruanne, põhilised suhtarvud, finantsaruanded, majandusaasta aruanne; tulude ja kulude arvestus, kattetulu, finantsjuhtimise põhimõtted, sh eelarvestamine;\n9)\tstrateegilise juhtimise alused: lühi- ja pikaajaline planeerimine;\n10)\tressursside analüüsi ja ressursivajaduse hindamise põhimõtted, investeeringute tasuvus, riskianalüüs ja riskide hindamine, rahastamise võimalused; ettevõtte vara liigid, sh bioloogilise vara arvestuspõhimõtted;\n11)\tlooduskeskkonda säästvad võtted ja praktikad, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine;\n12)\tturunduse põhimõtted: toode, hind, turg ja reklaam.\nB.2.22 Maaparanduse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes maaparanduse põhimõtetest\n2)\tkoostab lahendusvariantide kalkulatsioonid, sh eelarve, ressursivajadus, maksumuse analüüs; teeb arvutused sõltuvalt ettevõtlusvormidest ja pikaajalisest planeerimisest;\n3)\tnõustab ja juhendab klienti kliendi valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel, konsulteerides maaparandushoiu ja kraavikuivenduse rajamist, arvestades erinevate lahendusvariantide võimaluste ja piirangutega.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised maaparandusest:\n1)\tmaaparandussüsteemi ehitamiseks ja rekonstrueerimiseks vajalikud menetlemisprotsessid;\n2)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed: maaparandustegevusi mõjutavad keskkonnaalased ja teised seadusandlikud piirangud;\n3)\tmaaparandussüsteemide rajamiseks koostatud dokumentatsioon (uuringutoimik, projekt, maaparandussüsteemi ehitamise tehnilised dokumendid) ja nende koostamise nõuded;\n4)\tmaaparandussüsteemi ehitamise tehniliste tingimused; tootmisest ja tehnoloogiast tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus);\n5)\tomanikujärelvalve roll ja tegutsemisprotsessid;\n6)\tmaaparanduse hoiutööde (uuendamine ja hooldus) nõuded;\n7)\tmaaparandussüsteemi keskkonnarajatiste vajadused;\n8)\tmuldade lupjamise vajadus ja tehnoloogiad;\n9)\tmaaparandusühistute asutamise ja tegevuse põhimõtted;\n10)\tlooduskeskkonda säästvad võtted ja praktikad, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise põhimõtted;\n11)\tmajandusarvestus (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs, kattetulu ja omahinna kalkulatsioon) sh toetusmeetmed.\nB.2.23 Mesinduse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes mesinduse, sh mahemesinduse põhimõtetest\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised mesindusest:\n1)\tmeemesilase ja mesilaspere bioloogia;\n2)\tmesilaspere hooldamise alused, mahemesinduses lubatud lisasöödad;\n3)\tmesilasemade kasvatuse ja mesilaste tõuaretuse alused;\n4)\tmesilasperede paljundamine;\n5)\tmesindusinventar, seadmed ja tehnoloogiad, ehitistele esitatavad nõuded, sh lubatud tarumaterjalid ja desinfektsioonivahendid;\n6)\ttootmisest ja tehnoloogiast tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus);\n7)\tmesila organiseerimine ja tootmise planeerimine;\n8)\tmesindussaadused, nende tootmine ja tehnoloogiad;\n9)\tmesindussaaduste kvaliteet, käitlemine, hoiustamine ja säilitamine;\n10)\tpõllumajanduskultuuride tolmeldamine mesilaste abil, korjemaa, korjetaimed ja korjekonveieri koostamine ning lisasöödad, meetaimed, kasvukohad ja nende kasvunõuded;\n11)\tmesilaste haigused ja kahjurid, proovide võtmine, ennetamine ja ravi, sh mahemesinduses;\n13)\tmahepõllumajandusliku tootmise põhimõtted ja nõuded mahetootmises; mahepõllumajandusliku mesinduse eeskirjad sh korjemaa vastavus mahemesinduse nõuetele;\n14)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed, sh toidu käitlemist reguleerivad õigusaktid ning mahetootmist reguleerivad õigusaktid, tavamesila ümberorganiseerimine mahemesilaks: ettevõtte tunnustamine ja mahepõllumajanduse registrisse kandmine, teavitamine mahepõllumajandusliku tootmisega jätkamisest, ökotoote märgistamise nõuded; ettevõtlusvormid, toetusmeetmed;\n15)\tmesindusliku tootmise majandusarvestus (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs, arvestuse pidamine toodetud ja/või esmatöödeldud toodete ning saaduste kohta, kattetulu ja omahinna kalkulatsioon), ettevõtlusvormid ja toetusmeetmed;\n16)\tturud, turundamine, turustamine.\nB.2.24 Metsanduse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes metsanduse põhimõtetest\n3)\tnõustab ja juhendab klienti kliendi valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised metsandusest:\n1)\tmetsakasvatuse alused, metsabioloogia;\n2)\tmetsataimede kasvatamise alused;\n3)\tmetsa uuendamise ja uuenemise põhimõtted, sh uuendamise tehnoloogiad, maapinna mineraliseerimise vajaduse hindamine, taimede valik, kultuuride hooldamine;\n4)\traieliigid, nende kavandamise põhimõtted ja raietehnoloogiad, sh puude valik, kasutatavad seadmed ja masinad;\n5)\ttopograafia põhimõtted, GPS seadmete ja kaartide kasutamise põhimõtted;\n6)\tkaitstavate metsade majandamine: kaitstavatel aladel olevate metsade majandamise võimalused, raied, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, vääriselupaigad, Natura alad;\n7)\tkasvava metsa mahu ja väärtuse hindamise põhimõtted;\n8)\tmetsamaterjali mahu määramise ja väärtuse hindamise põhimõtted: virn- ja ümarametsamaterjali ning hakkpuidu (võsa, raidmed) mõõtmine, koefitsiendid;\n9)\tmetsakaitse põhimõtted, sh tuntumad kahjurid ja kahjustused, kahjurite tõrje, kahjustuste ennetamine ja likvideerimine;\n10)\tpärandkultuuri olemus ja metsade majandamise võimalused pärandkultuuri aladel;\n11)\tmetsaga seotud tehingute maksustamise põhimõtted: maksud, nende arvestamine ja deklareerimine, maksuteatiste esitamine;\n12)\tlooduskeskkonda säästvad võtted ja praktikad, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise põhimõtted;\n13)\tmetsakõrvalkasutuse alused, sh jahindus ja puhkemajandus;\n14)\tmetsatöödest ja tehnoloogiatest tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus), töötervishoid ja tööohutus taimekaitsevahendite kasutamisel;\n15)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed;\n16)\tettevõtlusvormid, toetusmeetmed, arvestuse pidamise põhimõtted toodetud ja/või töödeldud toodete ning saaduste kohta;\n17)\tturustamine, sh turu olukord;\n18)\tmetsamajanduslike tööde korraldamise ja organiseerimise põhimõtted.\nB.2.25 Hobuse-, kitse-, lamba-, linnu-, mittetraditsiooniliste loomade või lindude, sea- või veisekasvatuse konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.26 Toiduainete (aia-, põllu- või metsasaaduste ning jookide, kala-, liha-, pagari- või piimatoodete) väiketöötlemise konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.27 Toiduainete (aia-, põllu- või metsasaaduste ning jookide, kala-, liha-, pagari- või piimatoodete) väiketöötlemise konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.28 Põllumajanduslike (taimekasvatuslike, loomakasvatuslike ja aianduslike) ehitiste konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes põllumajandusliku ehituse põhimõtetest\n3)\tnõustab ja juhendab klienti, kliendi valitud tegevuse või lahenduse elluviimisel, arvestades erinevate lahendusvariantide võimaluste ja piirangutega.\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised põllumajanduslikest ehitistest:\n1)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed, sh põllumajandusehitistele (hooned ja rajatised) esitatavad nõuded ja ehituste kavandamine (sh katlamajad, ventilatsioonisüsteemid, bioenergia koostootmisjaamad – meskipada, seenekasvatusrajatised jm);\n2)\tloomade ja/või lindude pidamise alused, sh nende mahepõllumajanduslikult pidamise nõuded ning üldlevinud tehnoloogiad;\n3)\ttaimekasvatustoodangu esmatöötlemise ja säilitamise nõuded ning üldlevinud tehnoloogiad;\n4)\ttaime- ja loomakasvatuses kasutatavate seadmete tüübid ja tehnoloogiad;\n5)\ttaime- ja loomakasvatussaaduste töötlemise tehnoloogiast tulenevad nõuded ehitistele (sh meierei, jõusööda tootmine, väiketapamaja);\n6)\tkeskkonnakaitsenõuded taime- ja loomakasvatusehitistele, puhastusseadmetele jne;\n7)\ttootmisest ja tehnoloogiast tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus);\n8)\tehitusmaterjalid ja -konstruktsioonide (teras-, puit-, raudbetoon jne);\n9)\tehituskonstruktsioonide planeerimine (staatika, tugevus- ja püsivusarvutused);\n10)\tolulisemad nõuded ehitusgeodeesia ja -geoloogia valdkonnast;\n11)\tehitiste tehnilise seisukorra hindamine;\n12)\tehitusprotsessi etapid, skeem, kavandamise, juhtimise ja järelevalve põhimõtted;\n13)\tlooduskeskkonda säästvad võtted ja praktikad, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine;\n14)\tmajandusarvestus (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs), ettevõtlusvormid, toetusmeetmed;\n15)\tturud, turundamine, turustamine.\nB.2.29 Hobuse-, kitse-, lamba-, linnu-, mittetraditsiooniliste loomade või lindude, sea- või veisekasvatuse konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.30 Taimekasvatuse (teravilja-, kaunvilja-, kartuli-, sööda- või õlikultuuride kasvatus, rohumaaviljelus) konsulendi teadmised ja oskused 5\nLähtudes säästva taimekasvatuse, sh mahepõllumajandusliku taimekasvatuse põhimõtetest:\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised taimekasvatusest:\n1)\tkülvikorrad ja maakasutus;\n2)\tloomade ja lindude söötmise alused;\n3)\tmulla- ja söödaproovide võtmise metoodikad, analüüsitulemuste hindamine;\n4)\tmullateadus ja agrokeemia alused, sh mullaviljakuse tagamise mahetootmises;\n5)\tpõllu- ja rohumaakultuurid, nende kasvatamine, kasvunõuded ja agrotehnika;\n6)\tpõllu- ja rohumaakultuuride seemnekasvatuse põhimõtted (sh tehnoloogiad ja nõuded), seemnete sorteerimise, pakendamise ja hoiustamise põhimõtted ning nõuded;\n7)\ttaimekaitse, sh nõuded; taimekahjustajad (umbrohud, haigused ja kahjurid), ennetus ja tõrje, taimekaitsevahendid, integreeritud taimekaitse põhimõtted;\n8)\ttaimekasvatussaaduste (sh loomasöötade) kvaliteedi hindamine;\n9)\ttaimekasvatustoodangu hoiustamise ja esmatöötlemine;\n10)\tväetised ja taimekaitsevahendid, nende hoidmine ja kasutamine, sh keskkonnaohutus;\n12)\ttaimekasvatuses vajalike üldlevinud ehitiste liigid, masinate ja seadmete tüübid ja tehnoloogiad, sh taimekaitseseadmed;\n13)\tmahepõllumajandusliku tootmise põhimõtted ja nõuded, mahepõllumajandusliku taimekasvatuse eeskirjad;\n14)\ttootmisest ja tehnoloogiast tulenevad ohutusnõuded (sh tuleohutus);\n15)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ja olukorrapõhised seosed: taimekasvatusliku tootmisega kaasnevad nõuded, sh mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtted ja nõuded, mahepõllumajandusliku taimekasvatuse eeskirjad;\n16)\tnõuetele vastavus põllumajandustootmises (kohustuslikud majandamisnõuded ning hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded);\n17)\tmajandusarvestus (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs, arvestuse pidamine toodetud ja/või esmatöödeldud toodete ning saaduste kohta, kattetulu ja omahinna kalkulatsioon), ettevõtlusvormid, toetusmeetmed,\nB.2.31 Aianduslike, loomakasvatuslike või taimekasvatuslike põllumajandustehnoloogiate (autod, traktorid, põllutööriistad ja liikurmasinad, paiksed masinad ja seadmed, tõste- ja edastusmasinad) konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.32 Hobuse-, kitse-, lamba-, linnu-, mittetraditsiooniliste loomade või lindude, sea- või veisekasvatuse konsulendi teadmised ja oskused 5\nB.2.33 Vesiviljeluse konsulendi teadmised ja oskused 5\nlähtudes vesiviljeluse põhimõtetest\n2)\tannab nõu äriplaani koostamisel (lahendusvariantide kalkulatsioonid, sh eelarve, ressursivajadus, maksumuse analüüs, turu nõudlus);\nÜldised teoreetilised ja /või praktilisel kogemusel põhinevad teadmised vesiviljelusest:\n1)\tveeorganismide bioloogia, süstemaatika, anatoomia ja füsioloogia;\n2)\tkalade ja vähkide kasvukeskkonna parameetrid ja selle hoidmise põhimõtted (sh kaladele olulised veekvaliteedi näitajad ja veeproovide laboratoorse analüüsi tulemused kala- ja vähikasvatuse seisukohalt);\n3)\tvesiviljeluse tehnoloogia võimalused ja toimimise põhimõtted (ekstensiivne vesiviljeluse tehnoloogia, nt vähk, karpkala või intensiivne kalakasvatuse tehnoloogia läbivooluga tiikides ja basseinides või suletud veekorduvkasutuse süsteemiga kasvandustes ning sumpades);\n4)\tkalade söötmise alused;\n5)\terinevate kalaliikide paljundamismeetodid;\n6)\teluskala ja -vähi käitlemise (sh kogumine, sorteerimine, transport) ning kala esmatöötlemise (sh uimastamine, surmamine, rookimine) viisid ja põhimõtted;\n7)\ttehnoloogilised seadmed vesiviljeluses ning nende kasutamine ja hooldamine;\n8)\tvesiviljelusettevõtetes sagedamini esinevad kala- ja vähihaigused, nende ennetamise ja ravivõimalused ning bioturvalisuse nõuded;\n9)\tmerevetikate kasvatamise põhimõtted (sh mahepõllumajanduslik tootmine);\n10)\tkutseala ja spetsialiseerumisega seotud õigusaktidega sätestatud nõuded ning olukorrapõhised seosed, sh veeseadus, keskkonnatasude seadus, kalaturukorralduse seadus, loomatauditõrjeseadus, toetused, toidu valdkonda reguleeriv õigusraamistik jne;\n11)\tmahepõllumajandusliku vesiviljeluse korraldamine, sh päritolu (sugukari), kasvatamine; tõuaretus; söötmine ja söödad; haiguste ennetamise ja veterinaarravi ning tootmishoonete ja –rajatiste hooldus;\n12)\ttootmise planeerimise alused, sh äriplaani koostamine, majandusarvestus (sh eelarvete koostamine, erinevate alternatiivsete lahenduste maksumuse analüüs, arvestuse pidamine toodetud ja/või esmatöödeldud toodete ning saaduste kohta, kattetulu ja omahinna kalkulatsioon) ja toodete turustamine.\nB.2.34 Väärtustest lähtumine ja põhimõtete järgimine 5\n1)\tjärgib konsulendi kutse-eetikat (lisa 1), üldisi väärtusi ja häid kombeid nii sõnas kui teos ning juhib tähelepanu ebaeetilisele tegevusele;\n2)\ttegutseb eelarvamusteta ja objektiivselt, kaaludes asjaolusid igakülgselt, rakendades seadust, parimat praktikat ja oma kompetentsust.\nB.2.35 Nõustamismetoodika 5\n1)\ton kursis nõustamismeetoditega ja kasutab neid oma töös;\n2)\tvalib kliendi nõustamiseks sobiva nõustamismeetodi, arvestades kliendi probleemide iseärasusi ja võimalusi jõuda soovitud tulemuseni.\nB.2.36 Arvuti ja keelte kasutamine 5\n1)\tkasutab arvutit igapäevatöös enesetäiendamiseks ja nõuandetöö koostamiseks, suutes leida vajalikku infot elektroonilistest andmebaasidest, kasutades enamlevinud otsingumootoreid; koostab ja kasutab veebipõhiseid küsitlusi; kasutab arvutit moodulites 3, 4, 5 p-d 1, 3, 4, 5 ja 7 (vt lisa 4 „Arvuti kasutamise oskuse tasemed“);\n2)\tkasutab oma töös eesti keelt tasemel C1 ja vähemalt ühte võõrkeelt tasemel B1 (vt lisa 5 „Keelte oskustasemete kirjeldused“).\nB.2.37 Suhtlemine 5\n1)\tloob head suhted klientide ja kolleegidega;\n2)\tkuulab vestluspartnerit ja esitab asjakohaseid küsimusi;\n3)\tanalüüsib oma mõtteid ja jagab neid teistega;\n4)\tsuhtleb edukalt erineva positsiooni, kultuuritausta ja maailmavaatega inimestega;\n5)\thindab adekvaatselt suhtlemispartnerit ja -situatsiooni;\n6)\tvalib asjakohase käitumis- ja väljendusviisi;\n7)\tväljendab oma seisukoha kindlalt ja hinnanguvabalt, aktsepteerib enese ja teiste vajadusi;\n8)\treageerib ootamatutele olukordadele adekvaatselt;\n9)\tkirjutab selgelt, sisutihedalt ja korrektselt;\n10)\tkirjutab loogiliselt ja hästi struktureeritult;\n11)\tväldib ebavajalikku slängi ja keeruliste keelendite kasutamist;\n12)\tesitab teavet mitmekülgselt, nt kasutab jooniseid, valemeid, mudeleid, graafikuid, loendeid, lugusid, näiteid.\nB.2.38 Teabe esitamine 5\n1)\träägib selgelt, kliendile arusaadavalt/mõistetavalt, loogiliselt ning seoseid loovalt;\n2)\tesitab teavet arusaadavalt ja enesekindlalt ning oskab välja tuua olulise;\n3)\tavaldab selgelt oma arvamust;\n4)\tsõnastab esitatava teabe vastavalt sihtrühma vajadustele ja mõistmisvõimele.\nB.2.39 Koostöö 5\n1)\tsuhtleb konstruktiivselt erinevates olukordades, arvestab maailmavaadete ja arvamuste erinevusi ning suhtub neisse sallivalt ja lugupidavalt;\n2)\tkuulab koostööpartnereid ja peab nendega nõu;\n3)\ttoetab teisi koostööpartnereid, märkab ja tunnustab nende panust;\n4)\tkehtestab ennast, toetudes faktidele ja tõendustele;\n5)\tkohandub meeskonnaga, toetab meeskonna tulemuslikku tegutsemist, loob meeskonnavaimu;\n6)\taitab kaasa erinevate osapoolte konsensuse saavutamisele.\nB.2.40 Otsustamine ja tegevuste algatamine 5\n1)\talgatab ja käivitab tegevusi;\n2)\tkogub mitmekesist informatsiooni otsuste tegemiseks;\n3)\ton algatusvõimeline, tegutseb enesekindlalt ja iseseisvalt;\n4)\tlangetab asjakohaseid otsuseid, sh keerulisi ja riske sisaldavaid ning mittetäieliku info alusel tehtavaid.\nB.2.41 Inimeste juhtimine ja juhendamine 5\n1)\tseab kliendi juhendamisele selged eesmärgid, planeerib ja kavandab juhendamisprotsessi;\n2)\tvalib juhendamisstiili, arvestades juhendatava vajadusi ja eeldusi;\n3)\tkuulab juhendatavat ja esitab edasiviivaid küsimusi;\n4)\tannab nõu, näitab ette ning julgustab, innustab ja toetab;\n5)\thindab ja annab tagasisidet;\n6)\tjälgib juhendatavat, sekkub kriitilistes olukordades õigeaegselt;\n7)\tkaasab, delegeerib töö õiglaselt ja otstarbekalt ning annab teistele õigusi ja volitusi;\n8)\tvõtab juhina vastutuse enda ja meeskonna tegevuse eest.\nB.2.42 Analüüsimine ja tõlgendamine 5\n1)\tsaab aru põhjuse ja tagajärje seosest;\n2)\tjagab teabe osadeks, märkab seoseid ja suhteid;\n3)\tselgitab osade seoseid terviku ja kontekstiga;\n4)\tanalüüsib numbrilist ja sõnalist teavet;\n5)\ttoetub faktidele, eristab arvamused ja oletused tõenduspõhisest teabest;\n6)\tteeb olemasoleva teabe ja analüüsi põhjal ratsionaalsed järeldused;\n7)\ttöötab välja põhjendatud lahendusvariandid.\nB.2.43 Teadmiste ja tehnoloogiate kasutamine 5\n1)\tkasutab valdkonnaspetsiifilisi teadmisi, oskusi ja kogemusi;\n2)\tkasutab tehnoloogia võimalusi tööeesmärkide saavutamiseks;\n3)\tomandab uued tehnoloogiad ja meetodid;\n4)\toskab valida ja kasutada sobivaid tehnoloogiaid ja meetodeid;\n5)\tjagab oma teadmisi ja valdkonnaalast oskusteavet kolleegidega.\nB.2.44 Õppimine ja enesearendamine 5\n1)\ton avatud enesearendamiseks, otsib ja kasutab õppimisvõimalusi;\n2)\tseab enesearendamisele eesmärgid ja arendab ennast sihipäraselt; saab uuest teabest ja ülesannetest aru, seostab need eelneva kogemusega ning omandab uued töövõtted ja meetodid;\n3)\tkogub, süstematiseerib ja kasutab enesearendamiseks vajalikku teavet;\n4)\tõpib kogemustest ja tehtud vigadest, hindab, analüüsib ja korrigeerib oma tegevusi, arvestades oma võimeid, võimalusi ja tagasisidet;\n5)\trakendab omandatud teadmisi ja oskusi asjakohaselt.\nB.2.45 Loovus ja uuenduslikkus 5\n1)\tsuhtub uuendustesse avatult ja osaleb arendustegevustes;\n2)\ttöötab välja uusi kavandeid, tooteid ja teenuseid.\nB.2.46 Kontseptuaalne ja strateegiline mõtlemine 5\n1)\tloob ja arendab tegevuskavasid, kavandab ja rakendab jõukohased vahendid soovitud olukorra saavutamiseks;\n2)\totsib loogikale tuginevaid põhjendusi ning oskab hinnata nende paikapidavust.\nB.2.47 Avatus ja paindlikkus 5\n1)\tkohaneb muutuvate oludega, sh tunnustab uusi ideid ja arengusuundi;\n2)\tkohandab oma suhtlemisstiili eri olukordade ja inimestega;\n3)\tnäitab üles lugupidamist kultuuriliste ja religioossete erinevuste suhtes;\n4)\ttalub ebamääraseid olukordi ning oskab kasutada neist tulenevaid positiivseid võimalusi.\nB.2.48 Toimetulek pinge ja tagasilöökidega 5\n1)\ttöötab tulemuslikult ka pingelises keskkonnas;\n2)\tkontrollib oma emotsioone ja väljendusviisi ka keerulistes olukordades;\n3)\thoolitseb oma tervise ja töövõimekuse hoidmise eest;\n4)\tanalüüsib ebaõnnestumisi ja oskab leida eksimustest õppetunnid.\nB.2.49 Ettevõtlikkus 5\n1)\tusub endasse ja oma võimetesse, julgeb võtta riske;\n2)\thoiab end kursis majanduses toimuvate muutustega ja konkurentide tegevusega;\n3)\tkavandab ja prioritiseerib ressursid ja tegevused püstitatud eesmärkide elluviimiseks;\n4)\ttegutseb vastutustundlikult, arvestab protsesside ja tegevuste majanduslikku, keskkondlikku ja sotsiaalset mõju ning tagajärgi.\nLisa 2 Spetsialiseerumistega seotud teadmised ja oskused\nLisa 3 Kutsealaga seotud mõisted\nAsso Einberg Eesti Põllumeeste Keskliit\nHelle Persitski Maamajanduse Infokeskus\nLeho Verk Eesti Talupidajate Keskliit\nAndres Vinni Maaelu Edendamise Sihtasutus\nMarju Aamisepp Maamajanduse infokeskus\nEve Ader Põllumajandusministeerium\nMartin Goldberg konsulent\nKaidi Jakobson Põllumajandusministeerium\nKristo Kiiker konsulent, OÜ Consultare\nOlav Kreen Rabaveere farm OÜ\nOlev Krist Põllumajandusministeerium\nAlar Lugu konsulent\nMatis Luik Eesti Maaülikooli Tehnikainstituut\nVello Luts OÜ Agorek\nErkki Miller Põllumajandusministeerium\nUlvi Moor Eesti Maaülikool, Põllumajandus- ja keskkonnainstituut\nMati Mõtte Eesti Maaülikool, Majandus- ja Sotsiaalinstituut\nMarika Oeselg Olustvere Teenindus ja Maamajanduskool, konsulent\nPriit Põldma Eesti Maaülikool, Põllumajandus- ja keskkonnainstituut, konsulent\nAili ja Tõnis Taal Taali Mesila OÜ\nElle Roosaluste Tartu Ülikool, ökoloogia ja maateaduste instituut\nAiri Vetemaa Mahepõllumajanduse Sihtasutus


Perekond: Magnoliophyta - klass: Equisetopsida - järjekord: Lamiales - perekond: Orobanchaceae\nHarilikul lehma-nisul on kahekaupa kollased õied, mõlemad on suunatud ühtemoodi, muutes selle taime õitsemise ajal eksimatuks.\nSee on levinud kogu Suurbritannias ja Iirimaal. See on Põhja- ja Kesk-Euroopa, eriti Sloveenia, tavaline metslill, kus võib näha ka paljusid teisi lehmanisuliike, sealhulgas kaunist Melampyrum nemorosumit .\nHarilik lehmanisu (Melampyrum pratense ) on palju vähem glamuurse väljanägemisega kui tema lähisugulane põldlehm-nisu (Melampyrum arvense) , kaunis metslill, mis on praegu Ühendkuningriigis väga haruldane; sellest hoolimata muudab lehm-nisu oma sügavate kuldsete õitega happelise metsamaa servi heledamaks; seda võib leida ka nõmmedelt. See metslill on leeliselistes piirkondades palju harvem levinud, kuid see talub lubi ja seda leidub mõnikord ka kriidil madalal ning pinnasega, mis kattub lubjakiviga. Melampyrum pratense õitseb Suurbritannias maist septembrini.\nPerekonnanimi Melampyrum pärineb kreekakeelsetest sõnadest melas - mis tähendab musta ja - pyros tähendab nisu. See viitab asjaolule, et kui Melampyrum'i liigi seemned lisada nisu või muu teraviljaga ja jahvatada leiva valmistamise jahuks, muutub saadud leib värviks (mustaks). Spetsiifiline epiteet pratense tähendab „heinamaad” - viide tõsiasjale, et hariliku lehma nisu leidub sageli püsikarjamaade metsasel nurgal (serval).\nSellel lehel näidatud lilli pildistati Põhja-Walesis juunis.


Vihmann naasis põhikoosseisu ja kõmmutas kohe värava (video - lisaks teenis ka penalti!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nVihmann naasis põhikoosseisu ja kõmmutas kohe värava (video - lisaks teenis ka penalti!) (3)\n15. JUULI 2019, 22:06 EESTLASED VÕÕRSIL\nEelmistes mängudes vahetusest sekkunud Madis Vihmann naasis Stabaeki põhikoosseisu ning tänas selle eest kohe oma esimese väravaga Norra kõrgliigas.\nMängu tipphetki näeb siit! (Vihmanni värav alates 1:23, penaltiolukord 0:43)\nVihmann tegi kodus Sarpsborgi vastu kaasa kogu kohtumise ja oli pidevalt sündmuste keskmes. Avapoolaja lõpus teenis ta penalti, mille Franck Boli paraku realiseerimata jättis.\n68. minutil algatas aga Vihmann 2:3 väravaga Stabaeki tagasituleku, suunates peaga väravasse Luc Kassi tsenderuse. Magus viigipunkt päästeti Emil Bohinen 90+5. minuti tabamusega, kui jällegi oli eestlane standardolukorras aktsioonis.\nSarpsborgi näol on tegemist Stabaeki lähikonkurendiga võitluses Norra kõrgliigasse püsimajäämise eest ning tänane 3:3 viik aitas neid enda seljataga hoida. Ühtlasi tõusti ohutsoonist praegu välja, 16 klubi konkurentsis 13. positsioonile.\nJoonas Tamme koduklubi Lilleström võitis pühapäeval 2:1 tabeli punast laternat Strömsgodseti ja kerkis 18 punktiga 10. kohale. Sel suvel klubiga liitunud eestlane ei tohi nende eest aga mängida enne augustit.\nSi • 15. juuli\nso-so • 16. juuli\nVastaste kastis oli tubli ja tegi kaitsja kohta väga hea mängu, aga oma kastis oli aeglane, uimane ja luges olukordi valesti. Kuna pikal mehel on raske kiire olla siis, põhirõhk oleks vaja olukordade lugemisele panna. Noor kutt, aga õppida on kiirelt vaja muidu, oleme tagasi Floras mitte aste kõrgemal.\nIvo Schenkenberg • 17. juuli\nAga kas pole nii, et kõik kolm väravat tulid tema pealt? Esimese värava puhul kattis suluseisu ära, teises olukorras lõi sisuliselt pallist mööda, kolmandas kaotas kahevõitluse. Hm.\nBarcelonast välja visatud Guardiola näitas Reali kitsaskohad kätte (0) 12 min\nRibery debüüt tõi seitse väravat ja tõstatas küsimuse VAR-i kompetentsis (0) 16 min


Tule meile elama! - Lääne-Nigula vald\nTule meile, päriselt!\nKaunid liivarannad, soomassiivid, ulatuslikud põllumaad, tegusad inimesed- igal paikkonnal oma lugu ja traditsioonid.\nKaugel linnakärast ja samas nii lähedal!\nTallinn on parajalt kaugel ja maakonnakeskus Haapsalu üsna lähedal!\nMeie 115 küla pakuvad mitmeid võimalusi oma kodu rajamiseks neile, kellele meeldib tasakaalukas, maalähedane elulaad, kuid soovi korral saab pooleteisetunnise sõiduajaga sukelduda linnamelusse!\nLinlikuma eluviisi soovijad leiavad endale sobiva kodu Taeblas, Paliveres, Ristil ja Linnamäel!\nKodulähedased igapäevaeluks vajalikud teenused- igast valla maismaapunktist jõuab mõnekümne minutiga lähima raamatukoguni, lasteaiani, koolini, noortekeskuseni!\nMitmekesist tööhõivet pakkuvad võimalused- kodukontor või büroopinnad kaugtööks, väiksemad ja suuremad erinevate tegevusaladega ettevõtted! Arenevad tootmisalad ootavad ettevõtlikke inimesi!\nÜle Eesti tuntud ettevõtetest asuvad meil Rannarootsi Lihatööstus, Linnamäe Lihatööstus, Roosta Puhkeküla, Mullo Transport, AS Pal-Klaas, AS Cipax, AS Tradex, Dirhami Kalakohvik, Tammejuure Mahetalu ja paljud teised.\nMeie valda läbib 25 km ulatuses endist raudteetammi mööda kulgev Turba-Haapsalu tervisetee, mida mööda on soovi korral võimalik sõita rattaga Turbasse rongi peale või Haapsallu merd ja kultuuri nautima. Valda läbivad eurovelo rattateed ja rannikuala matkatee, Nõvalt aga algavad mitmed Eestist läbivad matkarajad.\nKui tekib küsimusi, võta palun julgesti ühendust vv@laanenigula.ee\nMIDA ELANIK OMA VALLALT OODATA VÕIB ?\nMeie vallas on 6 lasteaeda ja 2 lasteaed-põhikooli, kus lapsevanem tasub lasteaialapse eest vaid osalustasu, lasteaia toit Lääne-Nigula valla lapsele tasuta.\nKui samast perest käib lasteaias kaks või enam last, tasub lapsevanem teise lapse eest osalustasu 50% ning ülejäänud laste osalus lasteaias on tasuta.\nMeie vallas on 2 lasteaed-põhikooli (Nõva, Noarootsi), 5 põhikooli (Taebla, Palivere, Risti, Martna, Oru) ja lisaks munitsipaalgümnaasiumina Kullamaa Keskkool. Riigigümnaasiumid asuvad Haapsalus (Läänemaa Ühisgümnaasium) ja Noarootsis (Noarootsi Gümnaasium)\nMeie valla koolide juures tegutsevad huviringid on lapsevanemale tasuta.\nMeie valla koolide õpilasi sõidutavad kodu ja kooli vahet koolibussid, vajadusel makstakse vanemale transpordikompensatsiooni.\nMeie valla lastel on õppimine väljaspool valda asuvates huvikoolides tasuta, vanem tasub vaid tavapärase omaosaluse. Vallas tegutsevad huvikoolidena Haapsalu Muusikakooli Risti pärimusmuusika filiaal ja Palivere puhkpilli filiaal, samuti FC Nõmme Kalju jalgpalliklubi Risti treeningrühm.\nMeie valla õpilaste ja üliõpilaste enesetäiendamise ja arengu toetamiseks ning haridustee tunnustamiseks maksab vald haridusstipendiumit.\nValla õpilasi tunnustatakse silmapaistvate haridusalaste saavutuste eest- kiitusega põhikooli lõpetamine, medaliga gümnaasiumi lõpetamine, silmapaistev esinemine olümpiaadidel.\nKultuur ja noorsootöö\nMeie vallas tegutseb 11 raamatukogu või raamatukogu tegevuskohta.\nNoorekeskused asuvad Taeblas, Linnamäel, Paliveres, Ristil, Kullamaal, Martnas, Noarootsis, Sutlepas, Nigulas.\nLapse sünnitoetus on 1000 eurot, mis makstakse välja kolmes osas.\nEsmakordselt kooli mineva lapse toetus on 250 eurot.\nÜldhariduskoolis õppivale õpilasele või tema vanemale kompenseeritakse vajadusel ühstranspordi või isikliku auto sõidukulusid.\nVallavalitsus maksab ka erinevaid sissetulekust sõltuvaid toetusi, mille eesmärk on soodustada ja parandada isiku ning perekonna toimetulekuvõimet ja katta osaliselt vähekindlustatud isiku või perekonna hädavajalikke kulusid.\nTaeblas asuvasse vallamajja võid alati helistada telefonil 472 0300 või saates e-kirja aadressil vv@laanenigula.ee\nPalju vajalikku infot saab kodulehelt www.laanenigula.ee või Facebookis\nAmetnike kontaktid leiad koduleheküljelt\nVaba kinnisvara vallas


Eesti Draamateatris kõlab võru keel - Teater - Kultuur\nEesti Draamateatris kõlab võru keel\n26. aprill 2019, 11:58\n1987. aastal esimese võru murdes näidendina ilmunud «Põud ja vihm» kõneleb Madis Kõivu perekonnaloost, Eesti Draamateatris seadis selle lavale Priit Pedajas. Fotol teiste seas Kaie Mihkelson jaHilje Murel.\nLaupäeval, 27. aprillil esietendub Eesti Draamateatri suures saalis Madis Kõivu ja Aivo Lõhmuse võrukeelne näidend «Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl» Priit Pedajase lavastuses.\n«Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl» on rikas ja mitmekihiline näidend. See on ühekorraga ühe talupere lugu, ehe Võru keele ja maa lugu, möödunud sajandi alguse Eesti lugu ja Euroopa lugu – sel 1914. aasta põuasuvel, mil nad kõik pühiti maailmasõja tulisesse pöörisesse.\n1987. aastal esimese võru murdes näidendina ilmunud «Põud ja vihm» kõneleb Madis Kõivu perekonnaloost, mille erinevaid seiku, inimesi ja mälestusi ta oma erinevates teostes üha välja valgustas. „Põua ja vihma“ puhul oli neil koostööks Aivo Lõhmusega ühine siduv tagamaa, ühised Võrumaa lapsepõlvemaastikud, „vere ja maa“ alusel sündinud sõprus, nagu Kõiv hiljem ütles. Imeline võru keel kõlab siin kogu oma lopsakuses ja kujundlikkuses ja on tundliku keelekõrvaga põhja-eestlastelegi kindlasti mõistetav.\nPriit Pedajase kohtumine Madis Kõivu loominguga on alati oodatud sündmus, kuuluvad ju siia ritta sellised märgilised lavastused nagu «Kokkusaamine», «Tagasitulek isa juurde», «Filosoofipäev», «Moonsundi Vassel», «Lõputu kohvijoomine» jt. «Põud ja vihm» on kümnes Kõivu tekst, mille Priit Pedajas Draamateatris lavale toob.\nMadis Kõiv, Aivo Lõhmus «Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl» . Lavastaja Priit Pedajas. Kunstnik Pille Jänes. Valgus- ja videokujundaja Kristjan Suits (Tallinna Linnateater). Valguskujundaja assistent Hilja Irdla. Videokujundaja Tauno Makke Osades Martin Veinmann, Kaie Mihkelson, Mait Malmsten, Tiit Sukk, Karmo Nigula, Teele Pärn, Hilje Murel, Pääru Oja, Marta Laan, Amanda Hermiine Künnapas (külalisena), Laine Mägi, Taavi Teplenkov, Viire Valdma, Tõnu Oja, Tiit Kikas (külalisena).


Millal peaks beebi kasutamine pudelit kasutama? - Uus lastekeskus - Vanem - 2019\nMillal peaks beebi kasutamine pudelit kasutama? - Uus lastekeskus\nOn tavaline, et väikelapsed liituvad oma pudelitega, sest nad veedavad neid nii palju aega. Lisaks toidule pakkumisele võivad pudelid anda lapsele turvalisuse või mugavuse, mistõttu on keerulisem, kui aeg neid pudeleid ära võtta. Millal on õige aeg oma lapse võõrutamiseks? Uuringud näitavad, et pered ei peaks selle olulise sammu tegemiseks liiga kaua ootama, sest see võib suurendada nende pingutuste raskust. Samuti on oluline teada, millised nipid pudelist tassile üleminekuks on.\nMillal peaks beebi kasutamine pudelit kasutama?\nTeadusuuringud Ameerika Pediaatriaakadeemia on leidnud, et lapsi ei tohiks pudelit kasutada enam kui aasta vanuses ja mitte hiljem kui 18 kuud. Hiljutise uuringu kohaselt, milles uuriti 2001. aastal varajase sünnitusuuringu kaudu sündinud 6750 lapse harjumusi, näitas sünnikohort, et umbes 22 protsenti lastest kasutab regulaarselt pudelit umbes 24 kuud. Uuring näitas ka, et umbes üks neist pudelikasutajatest oli rasvunud viis ja pool aastat. Nende uuringurühmade võrdlemisel oli vaid 16 protsenti lastest, kes lõpetasid pudeli kasutamise enne 2. eluaastat, rasvunud, kui nad saavutasid viie ja poole.\nKui teie laps on sündinud enneaegselt või kui sellel on tervisekahjustus, nagu ei suuda areneda või seedetrakti häired, peate te oma arstiga rääkima sobiva vanuse kohta, et alustada pudeli eemaldamist.\nPikaajalise pudeli söötmise probleemid\n1. Kaalu tõus\nTeadlased on leidnud, et pikendatud pudelikasutus, mis on määratletud kui 12–14 kuu vanusest pudelist regulaarselt joomine, lisab oma dieedile täiendavaid kaloreid, mis suurendab kaalutõusu riski. Lapsed saavad alustada tahke toidu süüa umbes 4-6 kuud ja aasta vanused söövad tavaliselt enamasti tahket toitu, täiendades iga päev 10–16 untsi täispiima või rinnapiima.\n2. Pudelikinnitus ja unehäired\nLapsele enne magamaminekut pudelile andmine on tavaline ja võib tunduda kahjutu, kuid see võib piirata teie lapse võimet õppida magama jääma. Mida kauem pakute magamaminekupudelit, seda tõenäolisem on, et nad selle külge kinnituvad ja toetuvad sellele une jaoks.\n3. Hammaste lagunemine\nKui teie lapse hambad hakkavad piima enne magamaminekut kasvama, võib see kaasa aidata hammaste lagunemisele. Magamiskotid võivad oma suus olla piimakogus, mis võib piima suhkru kahjustada hambaid.\nKuidas üleminek pudelist tassi\nPärast seda, kui on teada, millal peaks laps pudeli kasutama hakkama, on järgmine võimalus teada, kuidas aidata neil pudelit kasutada.\n1. Saage üleminekuajastus õige\nArstid soovitavad tavaliselt, et vanemad alustaksid oma lapse tutvustamist umbes 6-kuulise tassiga. Kõigepealt voolab enamus teie lapsele tassil antud vedelikust välja, kuid 12 kuu jooksul on enamikul lastel käsitsi osavust ja koordineerimist, et hallata joogist eraldi tassi. Üheaastane vanus on ka ideaalne vanus, et minna valemilt tavalisele piimale, nii et see on ideaalne aeg ka tassi joomisele üleminekuks. Kui te toidate last rinnaga, võite ka lapse rinnapiima toita.\n2. Tutvuge tassiga lõbusalt\nNäita oma lapsele, kuidas sippy tass töötab ja julgusta neid jäljendama oma käitumist. Te võite alustada tassi täitmisega veega ja rõõmustada, sest nad teevad vedelikku suhu. Kui nad hakkavad tassi kasutama hakkama, hakake neile piima andma.\n3. Proovige erinevaid tassi\nSaad osta erinevaid sippy tassi. Teie laps võib eelistada ühe tassi välimust ja tunnetust teise vastu. Võite leida ka sippy tassi, millel on neile märke või kujundeid, mis võivad teie lapsele meeldivaks osutuda. Proovige mõnda, et leida tass, mida teie laps armastab kõige paremini.\n4. Lahjendage piim pudelis\nAja jooksul lisage piima rohkem ja rohkem vett teie pudelisse, lisades samal ajal rohkem tassi portsjonitesse. Sa võid ka lihtsalt vähendada pudelisse asetatud vedeliku kogust, suurendades samal ajal tassi portsjonit. See tekitab teie lapsele oma pudeliga rahulolematu ja leida tassi tasuvamaks.\n5. Vähendage pudeli söötmist järk-järgult\nIgal nädalal alustage ühe söötme eemaldamisega pudeliga ja asendage see tassiga. Alustage kesköö sööda kõrvaldamisest, siis hommikul söömistest ja lõpuks söömistest öösel. Selle protsessi lõpuks peaksite pakkima pudelis ja piimas ainult tassi.\n6. Viska pudelid ära\nKui üritate oma last võõrutada, hoidke kõik pudelid silmapilkselt ja võtke need välja ainult siis, kui neid vajate. Kui teie laps soovib pudeli pakkuda ainult toitu või tassi. See võib põhjustada teie lapse ärritumist kõigepealt, aga kui annate, siis pikeneb see vaid pudelist eemaloleku protsessile, mis lõpuks muudab teie võõrutamise raskemaks.\n7. Rohkem nõuandeid\nOle kannatlik. Üleminek rinnaga toitmise ajal kuivab teie piima, kuid see võib aega võtta 2-4 nädalat enne, kui tootmine lõpetatakse täielikult. Proovige olla selle aja jooksul kannatlik.\nSööge tahkeid toite. Kui teie laps on võõrutamise suhtes vastupidav, proovige õpetada neid sööma tahkeid toite enne, kui jätkate nende pingutustega. Mõned lapsed hakkavad loomulikult kaotama huvi rinnapiima või pudeli söötmise vastu, sest nad on harjunud tahkete ainete söömisega.\nLoobuda teatud öösel harjumustest. Kui te ei lase neil magamaminekut, indekseerimist ega nende pudeli ringi liikumist aidata, saate aidata oma lapsi ära hoida sõltuvalt pudelist. Öösel söötmine võib olla kõige raskem loobuda, nii et proovige asendada need teiste harjumustega, näiteks lugeda lugu enne voodit.\nUuri välja, mida ta tegelikult vajab. Kui teie laps küsib pidevalt pudelit, siis uurige, mida teie laps vajab, ja pakkuda seda asendajana. Kui teie laps on näljane, pakuge suupisteid ja pakkige teistsugust jooki, kui nad on janu. Kui teie laps vajab mugavust, hoidke neid. Teil võib tekkida vajadus ka nendega mängida, kui nad on lihtsalt igav.\nCopyright 2019 \_ Lapsed atlanta \_ Millal peaks beebi kasutamine pudelit kasutama? - Uus lastekeskus


Nobelist peab teadust rajaleidjaks - Eesti Päevaleht\nNobelist peab teadust rajaleidjaks\n“Kuidas elavad teie Tiibeti maalingud?” küsin, kui Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi kohvikus Nobeli preemia laureaadi Richard Ernsti lauda istun. Ernst teeb suured silmad ja küsib imestades, kust ma neist tean. Vastan, et küll kuulsuste kohta juba midagi teadma peab. Professor võtab kotist artikli koopia ja kirjutab sellele pühenduse. “Tiit Kändlerile parimate soovidega. Richard.”\nKEEMILINE KUNST. Artikkel on ilmunud Šveitsi Keemiaühingu ajakirjas ning selle pealkirjaks on “Kunst ja teadus. Isiklik vaade Tiibeti maalikunstile”. ”Eksaktsete” teaduste ja “liberaalse” kunsti vahel on vähemasti sama palju ühist kui erinevat,” kirjutab Ernst seal.\nNobeli keemiapreemiat ei saanud Richard Ernst 1991. aastal küll mitte Tiibeti maalikunsti uurimise eest, vaid ühe võimsa ja tulusa uurimismeetodi väljatöötamise eest. See meetod kannab nime tuuma magnetresonants ning selle abil saab jälile jõuda molekulide ehituse ja liikumise saladustele.\nRichard Ernst tuli Tallinna siinse Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi kutsel. Selles maailmatasemel olevas tuuma magnetresonantsi keskuses avati seminariga uus ja suurima magnetvälja tugevusega spektromeeter, millest osa pärineb Richard Ernsti laborist. Spektromeeter ise näeb välja kui kunstiteos oma uhkelt sädeleva silinderja magnetiga.\nUsutlen kuulsat teadlast kahe tema loengu vahel. Esimeses rääkis ta teaduse vastutusest ühiskonna eest, teises aga hakkab rääkima sellest, kuidas tuuma magnetresonantsiga bioloogiliste molekulide dünaamikat uuritakse.\nKOLM MAAILMA. Nii nagu Eesti jagatakse lihtsustatult kaheks, jagab Richard Ernst maailma kolmeks – ühes ülikool, teises ühiskond, kolmandas tööstus. Ülikoolis toimub nii uurimistöö kui õpetamine. Viimasega pole kõik korras.\n“Maailm on idealistlikest kontseptsioonidest tühi,” ütleb Ernst viidates selliste müütide jõulisusele nagu vaba turumajandus, “olelusvõitlus ei pruugi majanduse jaoks olla optimaalne”.\nRichard Ernsti arvates peaks ülikooliharidus muutuma, ja eelkõige selle kui motiveerija osa. “Haridus on see, mis jääb, kui õpitu ununeb.”\nMaailmas toimub nõrgemate marginaliseerumine, kuid pidev kiirendus võib viia elu mõtte kadumisele. “Kui peame ilmtingimata USA kinni püüdma, miks me ei mõtle siis, kas jookseme üldse õiges suunas?” küsib Ernst. Kes aga annaks suuna kätte? Kas valitsus või tööstus? Ernsti arvates on just teadus rajaleidja ja abimees. Ning ta toob asjakohase näitena eesti akadeemiku Endel Lippmaa tegevuse nii keskkonna valupunktide leidmisel kui ka Molotovi-Ribbentropi pakti avalikustamisel. Viimase kohta on nobelistil pakkuda ka foto Lippmaast Gorbatšovi kõrval.\nUUS ÜLIKOOL. Kuid Ernsti arvates pole teadlased enam eliit, kes ühiskonda juhib – too on sattunud tööstuse juhtida. Ometi peaks ühiskond töötama lokaalselt ja mõtlema globaalselt. Selleks on vaja luua uus ülikool, millest tuleb diskussioonipaik eri teaduste, eri eluvaldkondade vahel. “Ülikool täitku oma avalikku funktsiooni,” ütleb ta, pidades silmas sedagi, et ülikool peaks pakkuma enam võimalusi eluaegseks õppimiseks. “Ülikoolist ei peaks välja tulema mitte ainult paremaid spetsialiste, vaid ka vastutustundlikke juhte ja pühendunud Teaduse Saadikuid.”\nÕpetamise kaitsepühaku Dharmapala leiab Ernst ka oma Tiibeti rullmaalingute kogust, mille esindajaid ta keemiliste meetoditega dateerinud on. “Mandalad on sümmeetriate ja rikutud sümmeetriate pidustus,” leiab Ernst oma kahe lemmiku vahel üha uusi ühisjooni. “Neil on samad ambitsioonid nagu elementaarosakeste füüsikutel ja kosmoloogidel, kes püüavad mõista looduse kõige peidetumaid omadusi.”\n“Võibolla on kunst andnud teadusest enam, et meie maailm oleks elatav ja armastusväärne, kuid teadus omakorda on teinud suurima meie püsimajäämiseks,” võtab Richard Ernst kokku teaduse ja kunsti vahekorra. See kõlab kui muusika, ja miks ka mitte – nooruses mängis nüüdne nobelist Ernst tšellot.


Blackdot Consulting Pty Ltd - Austraalia - Kreston Global\nLonrho Machinery Group on spetsialiseerunud kapitaliinvesteeringute kaupade müümisele ja teenuste järelturule kaheksas riigis LonAgro kaudu […]\nBlackdot Consulting Pty Ltd - Austraalia\nSektor: Tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon\nSee mainekas konsultatsioonifirma keskendub oma klientide jaoks strateegiliste muutuste elluviimisele, mille tulemuseks on püsiv kliendikeskne kasv. Selle klientide hulka kuuluvad paljude teiste kõrgetasemeliste ettevõtete seas HSBC, JP Morgan, Deutsche Bank, eBay, AstraZeneca ja Samsung.\nAlates asutamisest 2001. aastal on Blackdot aidanud ettevõtetel globaalselt lahendada keerukaid klientide väljakutseid, parandada tegevuse tõhusust ja muuta turule jõudmist.\n2011. aastal soovis ettevõte laiendada oma teenuseid Austraaliast mujale maailma, alustades Põhja-Ameerikast ja Euroopast. Selle juhtkond kohtus Sydneys asuva Kreston Stanley Williamsoni (KrestonSW) ja\nselgitas, et nad otsisid nõustajaid, kes ei saaks mitte ainult põhitõdesid käsitleda, vaid aitaksid neil rahvusvahelise majanduskasvuga seotud maksukomplekside kaudu läbi tagada, et nad püsiksid maksusäästlikud ja nõuetele vastavad.\nTöötasime koos nendega, et määratleda ja dokumenteerida teenusesuhted nende pakutavate kontorite vahel erinevates\nriikides. Selle raames tutvustasime neid Krestoni USA liikmele CBIZ-le, James Cowper Krestonile Suurbritannias ja Ardent Business Advisoryle Singapuris.\nKõigi osapoolte kooskõlastatud lähenemisviis tähendas, et Blackdot sai sujuva ülemaailmse teenuse ja meil on hea meel, et nende ülemere ettevõtted on viimastel aastatel jõudsalt kasvanud.\nBlackdoti tegevjuht Marty Nicholas ütles: „Meil olid ambitsioonikad plaanid rahvusvaheliselt kasvada ja meid juhatati igal sammul\nmeie Krestoni partnerid. Meie rahvusvaheline laienemine on olnud väga edukas ja loomulikult\njätkake oma reisi järgmisel etapil tihedat koostööd Kreston Globaliga. "\n„Meil on Blackdotiga aastate jooksul olnud pikaajaline ja edukas suhe, mis on viinud ettevõtte ja selle eesmärkide põhjaliku mõistmiseni. Meil oli väga hea meel tutvustada neile Krestoni ülemaailmset võrgustikku, mis osutus nii väärtuslikuks. "\nKrestoni maksudivisjoni juht Stanley Williamson\nBrighture, 2022. aasta jaanuari uudiskiri\nViimased uudised meie Hiina kolleegidelt.\nKrestoni firma Brighture jagab oma teadmisi oma viimases uudiskirjas, mis hõlmab finantsuudiseid ja värskendusi Hiinast.\nBEPS 2 mõju VKEdele\nKreston Globali liiget Ganesh Ramaswamyt Kreston Rangamanist kutsuti jagama oma seisukohti Law360-ga BEPS 2 ja selle mõju kohta VKEdele.


Saku Õlletehase juht Jaak Uus: sain tööga väga hästi hakkama - Äripäev\nSaku Õlletehase juht Jaak Uus: sain tööga väga hästi hakkama\n19. aprill 2006, 11:01\nAnnika Matson 19. aprill 2006, 11:01\nSaku Õlletehase juhi ametist loobuv Jaak Uus ütles, et ta sai oma tööga hästi hakkama ja lahkub isiklikel põhjustel.\nKüsimusele, kas saite Saku Õlletehase juhtimisega ikka hästi hakkama, vastas Uus, et sai väga hästi hakkama ja ta oleks nõus kõigiga sel teemal diskuteerima. Tema sõnul räägivad ka Saku majandustulemused enda eest. 'Saku Õlletehase eelmise aasta kasum oli kõigi aegade suurim ja mulluse aasta eest makstakse ka läbi aegade suurimat dividendi,' ütles Uus.\nUus ütles, et talle on tehtud uusi ja huvitavaid pakkumisi, kuid mis need täpselt on, jätab ta hetkel enda teada. Küsimusele, kas pakkumised tulid Eestist või välismaalt, vastas Uus 'nii ja naa'.\nUusi sõnul on Saku Õlletehase juhi ametist loobumise taga siiski tema sügavalt isiklik otsus, mida ta on juba mõnda aega kaalunud.\nUus asus Saku Õlletehast juhtima 13. jaanuaril 2005. Kõige rohkem on talle sellest ajast meelde jäänud hindamatu kogemus. 'Joogitööstus on ääretult huvitav ja emotsionaalne ning konkurents armu ei anna,' ütles Uus ning lisas, et sektor on väga konkurentsitihe. 'Konkurentidega käis pidev võistlus, aga terve konkurents arendabki seda tööstusharu hästi edasi,' ütles ta. Uus lisas, et Saku on toonud turule palju uusi tooteid ja Saku ei kavatse toppama jääda ja minnakse täie lauluga edasi.\nKa aktsia hind on tema juhtimise all tõusnud.\nUusi sõnul on ka Saku Õlletehase uus juht Janno Veskimäe väga põnevil, kuna teda ootab vastutusrikas töö. 'Tal tuleb kogu oma energia uuele ametile panustada,' möönis ta.


rahvatraditsioonid – Külauudised\nRändnäitus „Pärand elab!“ jõudis Märjamaale\nMärjamaale jõudis Eesti vaimse kultuuripärandi nimistut puudutav näitus. Rändnäitus kutsub märkama ja väärtustama põlvest põlve edasi antud teadmisi, oskusi ja tavasid, mis on meile ja kaaskodanikele olulised ja omased. Elavale pärandile juhitakse tähelepanu säilinud traditsioonide järgi.\nTeame kuidas võrulased hindavad oma keelt, kihnlased körti, hiidlased kiiktooli, Lääne-Virulased regilaulu, muhulased oma saare murret…\nLiivi Miil õpetab seentega lõnga värvima.\nVaimset kultuuripärandit tuleb mõista laiemalt. Liivi Miil Sillaotsa muuseumist tutvustas näituse avamisel villase lõnga värvimist, eriti seentega. Näiteid tõi ta paljude taimedega värvimise võimalustest. Sekka kõlasid Märjamaa lõõtsanaiste lood. Maiu Linnamägi ja pillinaiste trio esitasid regilaulu.\nKultuuripärand ei ole ainult käsitöö, tants, pillimäng, vaid ka igapäevane tegevus, olgu selleks kalapüük, moosi keetmine, õlle tegemine, saunas käimine või liha suitsutamine…\nLapsi ootavad näitusel töölehed ja värvi ise pildid.\nElavad traditsioonid teevad pered tugevaks, panevad hindama möödunut, jälgima tehtud. Hoidkem oma kultuuripärandit, siis ta elab. Aarded, mis oleme oma vanematelt pärinud, tuleb pärandada ka järeltulevatele põlvedele.\nPolegi muud, kui seada sammud näitusele. Lapsevanematel ja koolidel oma õpetajaskonnaga on palju teha selleks, et saaksime öelda: pärand elab.\nPostitatud 04/11/2015 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Märjamaa vald,RaplamaaSildid kultuur,näitus,rahvakultuur,rahvatraditsioonid\nKadriorus tähistatakse Hiina uue aasta saabumist\nHomme, 23. jaanuaril kell 18 algab Kadrioru pargis värvika karnevaliga hiina uusaasta tähistamine.\nVesidraakoni aasta vastuvõtmine algab Luigetiigi ääres, kus avatakse Tiiu Kirsipuu teostatud draakonit kujutav kahe meetri kõrgune jääskulptuur. Draakonit tervitatakse traditsioonilise hiina rituaaltantsu ning tuletsirkuse-etendusega. Etteasteid saadab trummiansambel rahvuslikel instrumentidel.\nDraakonitantsu esitavad kohalikud võitluskunstide harrastajaid kasutavad oma etteasteks 12-meetrist draakonit, mille Tallinn sai eelmisel aastal kingituseks Pekingilt. Tantsuproove juhendas draakonitantsu instruktor Helsingist.\nPeale jääskulptuuri avamist liigutakse draakoni juhtimisel Pillapalu platsile, kus rahvapidu jätkub Pekingi kultuurimeistrite esinemisega. Näha saab trummitantse, hiina rituaaltantse, mustkunsti ja kungfu etteasteid. Taevasse tõuseb ilutulestik, mis ühendab endas idamaise pürotehnika kaunimaid näiteid, muusikat ning videoinstallatsiooni. Kõigil uusaastapidustustel osalejatel on võimalus nautida söögitelkides hiinapäraseid roogi ja jooke.\nKuna Kadrioru kitsastel tänavatel napib parkimiskohti paneb Kultuuriväärtuste amet huvilistele südamele, et võimalusel kasutataks kohalejõudmiseks ühistransporti. Selle hõlbustamiseks pikendab Tallinna transpordiamet 23. jaanuaril trammiliini nr 3 tööaega kella 22-ni.\nAutodega tulijatel palutakse oma sõiduk jätta Pirita tee linnast väljuvale suunale, Valge tänava KuMu parklasse või Kadrioru staadioni parkimisplatsile.\nPostitatud 22/01/2012 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Harjumaa,TallinnSildid Hiina kalender,pidu,rahvatraditsioonid,tähtpäev


Hinnad püsivad samad - Maaleht\nTurg 17. november 2016\nToidu jaehinnad tervikuna on enam-vähem aastatagusel tasemel, kuid toidukaupade lõikes on olukord vägagi erinev.\nHinnavaatluste andmetel on kauplustes aastases võrdluses langenud teatud piimatoodete (nagu juustu, koore, kilepiima, keefiri), samuti köögiviljade – porgandi, mugulsibula, importkurgi ja importtomati hinnad. Samas on kallinenud sea- ja veiseliha ning nendest valmistatud tooted, samuti kala ja suhkur. Piimatoodetest on möödunud aasta oktoobriga võrreldes ühe protsendi võrra kallinenud kodujuust. Vaata ka tabeleid turgude ja kaupluste hinnavõrdlusega!


Swedbank: hinnakasv Eestis tänavu pidurdub - Äripäev\nSwedbank: hinnakasv Eestis tänavu pidurdub\n07. aprill 2014, 10:43\n1706-aripaev 07. aprill 2014, 10:43\nMärtsis jätkus tarbijahindade kasvu aeglustumine juba üheksandat kuud järjest ja tänavu aasta kokkuvõttes on oodata hinnatõusu märgatavat pidurdumist, leiab Swedbanki peaökonomist Tõnu Mertsina.\nStatistikaameti täna avaldatud andmetel kasvasid hinnad märtsis aastases võrdluses 0,2% ning kuises võrdluses 0,3%.\nJärgneb Swedbanki peaökonomisti Tõnu Mertsina kommentaar.\nKõige enam tõmbas hinnakasvu allapoole aastases võrdluses 7% võrra odavam kodudesse jõudnud elekter ning ligi 5% odavam soojusenergia. Kokkuvõttes vähenesid eluasemega seotud hinnad 1,7% võrra, mis jätab tarbijatele rohkem ruumi kulutamiseks mujal. Elektrihinna languse põhjuseks on nii eelmisel aastal elektrituru avamisest tekkinud kõrgema elektrihinna võrdlusbaasi taandumine, kui ka 30% võrra odavam elektri börsihind. Elektri börsihind vähenes aastases võrdluses juba neljandat kuud järjest. Kuises võrdluses alanes elektrihind 9%. Elektri börsihind on alanenud kogu Põhjamaade elektriturul. Siiski oli Eestis elektri börsihind märtsis Põhjamaade regioonis kõrgeim (Lätis ja Leedus oli hind Eesti omast oluliselt kõrgem). Veebruari alguses käiku antud Eesti-Soome alalisvooluühendus EstLink2 suunab madalama börsihinnaga Soome elektri importi Eestisse. Lisaks odavnes aprilli algusest Eleringi võrgutasu, mis alandab veelgi kodudesse jõudnud elektrihinda.\nTarbijahindade kasvu aeglustas ka viimastel kuudel Eestis müüdava mootorikütuse jätkuv hinnalangus süvenemine. Märtsis oli mootorikütus aastases võrdluses 5% odavam. Maailmaturu toornafta hind eurodes vähenes aga isegi 6%. Ühest küljest mõjutab eesoleval perioodil maailmaturu naftahinda arenevate turgude aeglasem kasv ja sellest tulenevalt veidi nõrgem nõudlus. Teisest küljest on sellel aastal oodata naftatoodangu ning selle ekspordi suurenemist. Suurem naftatootmine peaks sellel aastal maailmaturu naftahindasid allapoole tooma. Meie prognoosi kohaselt alaneb naftahind praeguselt ligi 108 USD-lt barreli kohta aasta lõpuks 104 USD-ni, järgmisel aastal peaks naftahind dollaris veelgi alanema. Samas on naftahinnad väga tundlikud geopoliitilistele kriisidele. Peamiseks ohuallikaks on jätkuvalt Lähis-Ida. Venemaa ja Ukraina konflikti eskaleerumine märtsi alguses tõstis maailmaturul naftahindasid, kuid need on uuesti allapoole liikunud.\nToiduainete hinnakasv on aga paaril viimasel kuul kiirenenud. Kõige enam hoidsidki tarbijahindade kasvu üleval 2,4% kallimad toiduained. Maailmaturul aeglustus märtsis toiduainete hindade langus 1%-ni (möödunud aasta teisel poolaastal vähenesid maailmaturul toiduainetehinnad 4,5%). Kuises võrdluses on toiduainetehinnad aga kasvanud juba teist kuud järjest, veebruaris ja märtsis vastavalt 3% ja 2%. Teraviljahinnad on kuises võrdluses tõusnud juba enam kui 5%, suhkruhinnad 8% võrra. Teraviljahindade kasvu peamiseks põhjuseks on tootmisest ja ekspordist suurem impordinõudlus, aga ka ebakindlus Ukrainast teravilja tarnete suhtes. Suhkruhindasid on tõstnud ebasoodsate ilmastikuolude tõttu oodatav ekspordi vähenemine Brasiiliast ja Taist.\nMärtsis alanes euroala harmoneeritud tarbijahindade kasv esialgsete andmete järgi 0,5%-ni. Hinnakasvu aeglustas märtsis kõige enam toiduainete ja alkohoolsete jookide hinnakasvu aeglustumine, samas kui näiteks energiahindade langus veidi taandus. Kuigi hinnakasv on euroalal veel mõnda aega väga väike, siis kestva deflatsiooni oht on väike. Euroala deflatsiooni tekkimine eeldab laiapõhjalist hindade langust tarbijahindade alaliikide ja riikide lõikes. Euroala majanduskasv on kiirenemas ning tarbijate kindlustunne on paranenud, mis peaks tarbimist elavdama ning hindade langust pidurdama. Maailmaturult sisseostetud toorainete hindu on aidanud madal hoida ka tugev euro. Meie prognoosi järgi euro nõrgeneb tasapisi dollari suhtes, mis muudab eurodes hinnad kallimaks. Deflatsiooniohtu võib aga suurendada see, kui madal inflatsioon jääb pikaks ajaks püsima ning tarbijates süveneb madala inflatsiooni ootus. See võib nende ostuotsuseid edasi lükata ning pidurdada niimoodi eratarbimise kasvu aeglustumise või languse kaudu majanduskasvu taastumist ning suruda hindasid veelgi allapoole. Deflatsioonioht võib suureneda ka siis, kui vastupidiselt ootustele euro tugevneb.\nAasta kokkuvõttes aeglustub hinnakasv Eestis sellel aastal märgatavalt. Meie prognoosi kohaselt püsib aasta esimestel kuudel hinnakasv madal, kuid hakkab siis tasapisi kiirenema. Üheks olulisemaks hinnakasvu vedajaks on toiduained. Hinnakasvu ulatus sõltub muu hulgas sellest, millal ja kuivõrd euro vahetuskurss nõrgeneb.\n07. April 2014, 14:22