Kuupäev: January 20, 2021\nHispaania Maja programmijuht Merilin alustas peale aasta pikkust pausi taas aktiivselt hispaania keele õpinguid. Seekord veebi vahendusel koos õpetaja Annaga. Oma suurimaks väljakutseks peab ta piisava aja leidmist kahe väikese lapse kõrvalt. Seepärast on tal jaanuariks võetud väike eesmärk: alustada kord nädalas ühe 60-minutilise tunniga ning jätkata Netflixi vaatamist ainult hispaaniakeelsete subtiitritega, et saada aasta lõpuks vestlusoskus soravamaks.\nMerilin küsis meie Facebooki lehel Hispaania Maja sõprade käest, mida nemad jaanuaris teevad, et hispaania keeles osavamaks saada. Saime väga toredaid ideid! Jagame neid ka Sinuga – loodetavasti on sul nendest kasu.\nTee endale ise sõnakaardid. See on lihtsamaid viise, kuidas sõnu pähe õppida. Ja kui need sõnakaardid ise teed, siis on sõnade ise läbikirjutamine boonuseks. Võid need muidugi ka poest osta.\nKasutan õppimiseks selliseid väikeseid isetehtud paberitükikesi - ühel pool on eestikeelne sõna, teisel pool hispaaniakeelne. Need on väikesed ja mahuvad kenasti käekotti, et näiteks kontoris kohvipausi ajal harjutada.\nOtsi endale mõni hispaaniakeelne sõber ja vestelge igal nädalal hispaania keeles. Võid otsida ka keeleõppepartneri, kes soovib näiteks harjutada mõnda muud keelt, mida Sa oskad, nii võite ühel kohtumisel rääkida hispaania keeles ja teisel selles keeles, mida Su kaaslane soovib Sinu abil harjutada.\nVestlen Skypes sõbrannaga Valenciast 2 x nädalas JA kuulan youtubest loenguid, intervjuusid (hispaaniakeelsete subtiitritega), kuulan erinevaid grammatika õpetusi youtubes "para nivel A2 / B1" etc.\nKui googeldad / otsid youtubest hispaaniakeelsete otsingusõnadega ja vahel lisad ka sulle vajaliku keeletaseme, kui sinu tase on madalam, kui B2, leiad enda jaoks kasulikke videosid.\nTellisin oma telepaketti 2 hispaaniakeelset kanalit, mis olid võimalikud.\nKasuta Youtube’i põhjatuid võimalusi ja vaata hispaaniakeelseid videoid. Vali loengud endale huvitavatel teemadel, nii kuulad ja vaatad neid rõõmuga; või vali hispaania keele õppevideo.\nLae enda telefoni mõni keeleõppe rahendus, nt Duolingio. Päeva jooksul on meil mitmeid lühemaid pause, kuhu 10-minutiline keeleõpe ära mahub (nt bussis või kui Sa oled üks nendest, kes telefoniga tualetis käib, siis sotsiaalmeedia asemel veeda see aeg äpiga keelt õppides). Keeleõppe rakendusi on mitmeid (nt Speakly), proovi erinevaid ja leia endale lemmik.\nSõbra õhutusel tegin algust Duolingos.\nÕpin iga päev Speaklyga 15 uut sõna augustini või kuni olen õppinud kokku 4000 uut sõna. Võtan osa Drops'i 90 day challenge'st. Samuti liitusin Hispaania keele kursusega Tallinnas. Joostes kuulan Spotifyst hisp. keelseid lugusi jne.\nAlustasin õpingutega Duolingos. Kusagil võib/peab ju algbaasi kätte saama\nKui Sul on erinevaid telekanaleid, siis vaata sealt hispaaniakeelseid sarju ja filme või lisa hispaaniakeelsed subtiitrid. Netlixis on hea valik! Internetis saad vaadata ka mitmeid hispaaniakeelseid kanaleid.\nJätkan õpingutega veebis ja Duolingos, et tegusõnade erinevate vormidega veel paremini läbi saada. Vahepeal vaatan ka hispaaniakeelseid filme (millest veel siiski hästi aru ei saa). Algus sai ju teie juures tehtud, edasi on teekond lõputu\nEs duolingo y telenovelas para mi!\nJaanuaris vaatan tve-st (maksab 50 senti kuus :)) (pea) iga päev uudiseid ja "El gazador"i! Loen läbi "El Pacto Verde Europeo" (NB. ELi ametlikud dokumendid on ju kõik kättessaadavd eesti ja hispaania keeles - väga hea on erialast sõnavara nende abil õppida), õpin selgeks jõulukingiks saadud 201 hispaaniakeelset fraasi\nKui Sa teleka ees istuda ei taha, siis kuula taskuhäälinguid ehk podcaste. Seda on mugav teha kasvõi koristades, õues joostes või jalutades.\nLisaks teie veebitundidele: kuulan podcaste (duolingo ja coffebreak Spanish), mängin ja harjutan duolingoga, reegleid õpin thespanishexperiment.com.\nVaatan Netflixist hispaania keelseid sarju ja filme. Jälgin instagrammist erinevaid hispaaniakeelseid lehti. Loen oma tasemele sobivat kirjandust, flamenco trennis kuulan hispaania keelset muusikat ja sõpradega on meil oma õppegrupp.\nHakka vahetuspereks ja võta enda juurde elama mõni hispaaniakeelsest riigist vahetusaastale tulnud õpilane. Näiteks YFU pakub seda võimalust.\nJätkan duolingo podcastide kuulamist, üritan teha algust Netflixist mingi hispaania sarja vaatamisega hisp.keelsete subtiitritega ja lisaks on mul võimalus praktiseerida Mehhiko vahetusõpilasega, kes aasta meie juures elab (temaga kodune keel on meil küll eesti keel, aga katsume iga nädal leida ka paar tunnikest vaid hispaania keele jaoks).\nÕpi hispaania keelt koos kaaslasega, nii saate enda oskuste piires ka omavahel vabal ajal keelt harjutada. See aitab lisaks sõnavara kinnistumisele ka soravamat vestlust arendada. Või kutsu oma hispaania keele kursuselt kaasõpilased kokku ja pange kokku õpigrupp.\nEga mul ei ole muud teha kui Ave-ga ühineda:) leiame oma vahvale õpingugrupile aegu, et koos õppida ja töövihikut lahendada\nJalutades kuulan podcaste, olen sõltuvuses duolingost. Raske on lausa telefoni käest panna ning alustan hispaaniakeelsete sarjade vaatamist Netflixist.\nKodus üritame abikaasaga lihtsamaid lauseid vahetada hispaania keeles ning plaanisime ka sõnumite saatmise üksteisele muuta kasulikumaks - compre pan y leche, por favor\nOsta endale grammatika harjutuste raamat ja tee iga päev 1-2 harjutust. Paljudel grammatika raamatutel on vastused taga, nii saad ennast ise kontrollida.\nHaciendo ejercicios de gramática\nKuula hispaaniakeelset muusikat, nii õpid hispaania keelt lausa möödaminnes. Soovid veel kiiremini õppida? Otsi laulusõnad üles ja laula kaasa!\nKuulata rohkem hispaaniakeelset muusikat ja üritada sõnadest aru saada\nLoe hispaaniakeelseid raamatuid. Kui Sinu keeletase veel romaane lugeda ei võimalda, siis on olemas tasemele kohandatud lugemised, kus on valikut nii algajatest (A1) kuni kesktasemeni (B1+). Tore on lugeda ka ajakirju, mis on Sinu lemmikteemal. Seal on palju pilte, mis aitavad tekstist aru saada.\nMina loen hispaania kirjandust\nJaanuaris plaanin palju lugeda erialast hispaaniakeelset kirjandust lõputöö tarvis .\nLiitu hispaania keele kursusega. Lisaks sellele, et kursusel on Sul õpetaja ja struktuur toeks, saad kaasõpilastega harjutada, leiad uusi sõpru ja lisamotivatsiooni.\nMina valmistun jaanuaris veebruaris algavaks A1.1 kursuseks\nJätkan A1.2 taseme kursusel\nPlaanin kursusega jätkata\nÕppimisele lisab motivatsiooni ka Hispaania kultuuri tundma õppimine. Ole uudishimulik ja ära karda uusi avastusi ka ise katsetada. Lisa igas kuus oma menüüsse nt üks uus retsept erinevatest hispaaniakeelsetest riikidest, aasta jooksul oled oma maitsemeelega rännanud lausa 12. riiki ja õppinud nende riikide kohta midagi põnevat.\nJust sai lisatud menüüsse elu esimene Roscón de Reyes. Loodan, et on abiks verbide pööramisel\nTänan, väga head mõtted. Üks neist on ise kirjutada sõnu kaardikestele ja neid aeg ajalt vaadata. Minule meeldib arvutist kuulata kõrvaklappidega hispaaniakeelseid laule tekstidega hispaania ja inglise keeltes.\nReply Jun 16, 2021 09:24


Väinamere Liinid teenindas Kuivastu – Virtsu, Heltermaa – Rohuküla ja Triigi – Sõru liinidel juulis kokku 376 153 reisijat ning 138 142 sõidukit. See teeb mullusega võrreldes enam 18 521 reisijat ja 7469 sõidukit ning kasvuks vastavalt 5% ja 6%.\nKõige suurem kasv oli Kuivastu – Virtsu liinil, kus veeti reisijaid 6% ja sõidukeid 7% enam kui mullu, üldse veeti 264 391 reisijat ja 97 064 sõidukit. Hiiumaa ja mandri vahelisel liinil oli kasv 4% nii sõidukite kui ka reisijate osas, kokku veeti 99 167 reisijat ja 36 282 sõidukit. Triigi – Sõru liinil oli kasv 5%, veeti 12 595 reisijat ning 4796 sõidukit.\nSeega on saartele sõit endiselt atraktiivne ja reisijate otsuseid ei ole vedaja teatel mõjutanud ei kehv suveilm, muudatused laevastikus ega meedia pealkirjad pikkadest praamisabadest.\nJaanikuus oli üle mitme aasta esimene kord, kus reisijate ja sõidukite arvud kolme liini kokkuvõttes veidi vähenesid eelmise aastaga võrreldes – reisijad 3% ja sõidukid 1%. Seevastu juuli üllatas vedajat meeldivalt tavapärasest suuremate kasvunumbritega, mis seni olid piirdunud 3-4 protsendiga eelneva aasta sama kuuga võrreldes.\nJuuni ja juuli kokku on kenasti plussis ja kasv kahe kuu peale kokku on 2% enam reisijaid ja 3% enam sõidukeid kui mullu kahel suvekuul.


UUSMAAKAD: Appi, loodus!\nSaand mina maal vaevalt autost välja, kui lendas minu poole üks sumisev ja suur putukas ja kujutage ette - ta näris või nõelas või hammustas mind otse lennu pealt! Ja lendas siis kohe vinta-vänta edasi! Ma`i saand arugi, kes ta oli. Kui see isend üks vihane mini-Karlsson ei olnud (sest Rootsi ei ole siit kaugel), siis küllap oli see üks harilik Sörve parm (mitte see poetagune). See hammustab su küljest tüki ära ja lendab seda siis puu otsa järama. Kuigi välja nägi ta ikkagi nagu mingi suur ja ümarik mumm.\nTulin sel päeval maale üksinda ja hakkasin valdusi üle vaatama. Teine ehmatus tabas mind maja tagumisel trepil. Nimelt lebas seal rästiku nahk. Mõõtsin ära - 75 cm. Kujutasin elavalt ette, kuidas kolmveerand meetrine madu seal meie köögi trepi ees vingerdab. Ja miks just seal? Kuna ei meie ega naabrid seal rästikuid suurt kohanud ei ole, siis ei osanud ma muud arvata, kui et uss võis rohelisekirjut veevoolikut mingiks eksootiliseks võõramaa maoks pidada. Ja oma rikutuses kujutasin ette, et ju sellele oli vaja siis striptiisi teha.\nMuidugi olid ka värskelt sead käinud. Tuli jahimees ja küsis - noh, kuidas meeldib? Vastasin, et kui see sellega jääks, siis ei ütleks ma mitte ühtegi sõna. Jahimees ütles kiiresti ja resoluutselt - ei jää! Ülesküntud uudismaa oli enam vähem normaalsete mõõtmetega ja enam vähem normaalses kohas. Jahimees ütles, et annab endast parima, kuid sigadel on vist jahimehe päristöö graafik juba selgeks saanud ja nad teevad oma sigadusi siis, kui jahimees terve ööpäeva kodukülast ära on. Mul jällegi film jookseb, kuidas vana kult koopa seina peale sõraga kriipse tõmbab ja neid siis hoolega arvestust pidades maha tõmbab. Ahjaa, kult oli meie jahimehe viimatine saak, meil sibulate- ja kukeseentega praetud makski juba söödud...\nNoo ja siis läksin ma pika sammuga midagi tagaõuest tooma, kui äkki paigale tardusin. Üks uss, seekord nastik, oli pehme õuemuru peal rõngas ja neelas parajasti ühte suurt konna. Vaesekese tagajalad olid päris lootusetult taeva poole püsti. Ütlesin üsna kurjalt - no mida! Sest et konnade (ja viinamäe tigude) säästmine ja päästmine muruniiduki eest on mul üks tüütumaid tegevusi, aga alla ajada mu süda neid ka ei luba. Pealegi on meil enamus konni need ukerdaja-konnad, kes ei oska korralikult hüpatagi. Nii et tulest ja veest oli see konn juba läbi käinud ja siis tuleb üks vasktoru ja neelab ta alla. Ussil vajus aga minu küsimuse peale hetkeks suu lahti. Seda kasutas konn kohe ära ja kalpsas minema. Eks usski keeras ennast häbistatult ringi ja hakkas, pea uhkelt püsti, võsa poole vingerdama.\nÖöseks jätsin endale seltsiks õuetule põlema ja hommikul aknast välja vaadates nägin, et sead olid uudismaa harimisega sama järje pealt ilusasti jätkanud, kusjuures maja juures seisvast autost vaevalt viie sammu kauguselt. Ei need karda enam midagi - elektrivalgust ega inimese lõhna. Ka selle on nad ära õppinud, et värskelt niidetud muruplatse on palju lihtsam segi pöörata, kui niitmata maad.\nJa ka vaskuss Vasja on tagasi, kuigi tundus teine jupike lühem olevat. Aga võib olla oli see keegi teine ehk et vahest oli neid mitu? Või koguni.. äkki oli Vasja hoopis Veera ja nüüd on meie maja all juba uus põlvkond?\nMe endi looduse loom Robby tegi kah ühel ööl üllatuse ja tõi minu (ja mitte peremehe, nagu tavaliselt) voodi ette tõeliselt suure, pika sabaga hiire. Ei tea, mida ta sellega äkki mõtles. Eks ta oma lühikese suvesoenguga minu jalgade peal ju magab küll ja tänutäheks otsustas mulle siis priske hommikusöögi tuua.\nSamal hommikul leidsin ka välisukse eest paki. Nojah, pigem ikka keskhommikul ja seepärast unekott pakitoojaid ei kohanudki. Ohhoo, kas tõesti metsade süles pesueht pitsalõik!? Tegelikult olid pakis mittesöödavad kingitused hiidlastest jalgratturitelt, kes eelmisel õhtul küll meie juurde sauna ei jõudnud, aga Sõrve militaarmuuseumi ja linnujaama õuel ma nendega siiski korraks kohtusin. Siinkohal teile, vahvad matkasellid Hiiumaalt, suuuur AITÄH!:)\nInimeste seas jalutasid nimetatud õhtul muuseumi õuel ringi ka ilusad suured rebased. Meie õues käib veidi väiksem rebane, aga see on üks paganama kriminaal - otse sauna eesruumist ja otse saunamehe silme alt varastas ta paki juustukuubikuid. Juustupakk hambus jooksev rebane olnud päris veider vaatepilt. Ja kui reinuvaderi poole peotäis kiviklibu saadeti, siis ta mitte ei lasknud juustupakki lahti vaid seisatas ja vaatas seljataha, et kas tuli veel midagi söödavat? Aga ega rebaseperel (jahimehe sõnul ema ja kolm kutsikat) ka karistus saamata jäänud. Sõnaga - need juustukuubikud olid päris tugevalt küüslaugused. Tõttöelda ei ole me pärast seda rebast enam näinud ka..\nPostitaja: Uusmaakad kell 11:35


Office’i värskenduste installimine - Office‘i tugi\nOffice’i ajakohasena hoidmine tagab, et teil on uusimad turbevärskendused ja parandused. Kui olete Office 365 tellija, saate ka pidevalt uusi ja täiustatud funktsioone. Teavet Office for Maci värskenduste kohta leiate artiklist Office for Maci värskenduste automaatne kontrollimine.\nAutomaatsete värskenduste sisselülitamiseks või värskenduste käsitsi hankimiseks Windowsi arvutis valige allpool oma Office’i versioon:\nOffice 2016 värskenduste hankimine\nOffice 2016 kodukasutaja versiooni tooteid hoitakse automaatselt ajakohasena. Kui aga soovite kontrollida, et teil on uusim värskendus, järgige selles videos ja video all kuvatud juhiseid.\nAvage suvaline Office 2016 rakendus (nt Word 2016 või Excel 2016) ja looge uus dokument.\nValige vasakpoolses ülanurgas menüü Fail ja seejärel valige vasakul asuvast loendist Konto (Outlook 2016 korral Office’i konto).\nValige jaotises Tooteteave nupp Värskendussuvandid.\nValige Luba värskendused, kui see suvand on saadaval, ning seejärel valige uuesti Värskendussuvandid. Kui Luba värskendused lubatud ja te saate jätkata järgmise toiminguga.\nOffice värskenduste käsitsi kontrollimiseks ja installimiseks valige Värskenda kohe.\nSulgege aken „Kõik rakendused on ajakohased.“ pärast seda, kui Office on kontrollinud värskenduste olemasolu ja need installinud.\nNB! : Kui nuppu Värskendussuvandid jaotises Tooteteave ei ole ja nupp Teave rakenduse kohta on ainus saadavaolev suvand, on teil kas hulgilitsentsimise kaudu hangitud Office 2016 install või teie ettevõte kasutab Office’i värskenduste haldamiseks rühmapoliitikat. Proovige uusimate Office 2016 värskenduste hankimiseks Microsoft Update’i või võtke ühendust oma ettevõtte kasutajatoega.\nOffice 2013 värskenduste hankimine\nOffice 2013 kodukasutaja versiooni tooteid hoitakse automaatselt ajakohasena. Kui aga soovite kontrollida, kas teil on uusim värskendus, järgige selles videos ja video all kuvatud juhiseid.\nAvage suvaline Office 2013 rakendus (nt Word 2013 või Excel 2013) ja looge uus dokument.\nValige vasakpoolses ülanurgas menüü Fail ja seejärel valige vasakul asuvast loendist Konto (Outlook 2013 korral Office’i konto).\nNB! : Kui nuppu Värskendussuvandid jaotises Tooteteave ei ole ja nupp Teave rakenduse kohta on ainus saadavaolev suvand, on teil kas hulgilitsentsimise kaudu hangitud Office 2013 install või teie ettevõte kasutab Office’i värskenduste haldamiseks rühmapoliitikat. Proovige uusimate Office 2013 värskenduste hankimiseks Microsoft Update’i või võtke ühendust oma ettevõtte kasutajatoega.\nOffice 2010 värskenduste hankimine\nMicrosoft Office 2010 uusimate saadaolevate värskenduste hankimiseks järgige järgmisi juhiseid.\nAvage suvaline Office 2010 rakendus (nt Word 2010 või Excel 2010) ja looge dokument.\nValige vasakus ülanurgas Fail ja seejärel valige vasakul olevast loendist Spikker ja seejärel Otsi värskendusi.\nValige Installi värskendused või Otsi värskendusi. Kui kumbagi suvandit pole saadaval, järgige pärast käsu Otsi värskendusi hüpikaknas kuvatavaid lisatoiminguid.\nMärkus. : Kui neist toiminguist ei ole abi või soovite lubada automaatsed värskendused, lülitage sisse Microsoft Update, et installida Office’i värskendused Windowsi kaudu. Office 2007 värskenduste hankimine\nMicrosoft Office 2007 uusimate saadaolevate värskenduste hankimiseks järgige järgmisi juhiseid.\nAvage suvaline Office 2007 rakendus (nt Word 2007 või Excel 2007) ja looge dokument.\nValige Microsoft Office’i nupp ja seejärel Suvandid (Word is kannab see näiteks nime Wordi suvandid).\nValige vasakul kuvatud loendist RessursidOtsi värskendusi.\nMärkus. : Teil võidakse paluda värskendada oma brauserit või teile võidakse kuvada vahekaart Microsoft Update, mille saate avada ning kus saate värskenduste otsimiseks valida Installi. Kui neist toiminguist ei ole abi või soovite lubada automaatsed värskendused, lülitage sisse Microsoft Update, et installida Office’i värskendused Windowsi kaudu.\nOffice 2003 värskenduste hankimine\nTäname teid tarkvarakomplekti Office 2003 kasutamise eest! Kui otsite Office 2003 värskendusi, siis võtke teadmiseks, et Office 2003 tugi on lõppenud.\nUusimate funktsioonide ja kõige ajakohasemate turbevärskenduste saamiseks soovitame teil osta Office 2016.\nEi saa värskendada? Proovige Microsoft Update\nKui te ei saa oma Office versiooni 2016 või 2013 värskendada, sest teie ettevõte kasutab rühmapoliitikat, võtke vajaduse korral ühendust oma ettevõtte kasutajatoega.\nKui soovite Office’it värskendada, kuid ei saa ühtki Office’i rakendust avada, proovige Office’i tarkvarakomplekti parandada. Valige Juhtpaneel > Programmid > Programmide desinstallimine. Otsige üles ja valige teie arvutis olev Microsoft Office’i versioon. Klõpsake ülalasuval ribal nuppu Muuda. Valige Kiirparandus ja seejärel klõpsake nuppu Paranda. Kui see ei toimi, proovige neid toiminguid uuesti, kuid valige seekord Võrgus parandamine. Kui te ei saa ikka ühtki rakendust avada, desinstallige Office ja installige seejärel uuesti.\nSeda artiklit värskendati teie tagasiside põhjal viimati 30. augustil 2016. Kui vajate veel Office’i värskenduste installimisel abi, esitage meile üksikasjalik küsimus alljärgnevale kommentaariväljale, et saaksime sellele tulevikus vastata.\nMillal hankida endale Office 365 jaoks mõeldud Office 2016 uusimad funktsioonid?\nTarkvarakomplekti „Office 2016 Office 365 jaoks“ uued ja täiustatud funktsioonid


Lääne-Tallinna Keskhaigla: ENDOKRINOLOOGIA\nAvaleht » KLIINIKUD » AMBULATOORNE ERIARSTIABI » ENDOKRINOLOOGIA\nEndokrinoloogia on eriala, mis tegeleb hormonaalsete häiretega ning endokriinhaigustega patsientide ravi ja jälgimisega. Endokriinhaigetest kõige suurema rühma moodustavad diabeetikud. Endokrinoloogilist arstiabi osutab endokrinoloog.\nEndokrinoloogia-alase arstiabi kättesaadavuse parandamisel on oluline koht ka diabeediõel ja diabeetikute jalaraviõel (jalaravikabinet), kus tervishoiuteenust osutavad õed ja vastuvõtule pääseb arsti saatekirjaga.\nEndokrinoloogi vastuvõtule saab registreerida polikliinikutes/tervisekeskustes kohapeal, digiregistratuuris või telefonil +372 626 1314.


Valdur Mikita: mets ja ülikool on üpris sarnased | ajakiri.ut.ee\nSel õppeaastal vabade kunstide professori ametis olev kirjanik ja semiootik Valdur Mikita ütleb, et püüdis üliõpilastele ja teistele kuulajatele anda edasi eestlastele omast paiga- ja loodustunnetust. Professori loengud kutsusid kaasa eestlaste elutunnet käsitlevale rännakule.\nMissuguste mõtete ja ootustega võtsite vabade kunstide professori ametikoha vastu?\nArvan, et vabade kunstide professuur on Tartu ülikoolis üks erakordselt õnnestunud idee. Kui mõtlen oma õpingute peale, siis mina jõudsin nelja vabade kunstide professori loengutesse: need olid Hando Runnel, Madis Kõiv, Jaan Kaplinski ja Jüri Arrak. Eriti innustavad loengud olid Jüri Arrakul, kes ei kasutanud minu mäletamist mööda üldse märkmeid – ta tuligi, kaks kätt taskus, ning rääkis erakordse põnevusega mingisuguseid imelikke seiku oma elust. Need lood sidus ta käigu pealt suuremate üldistuste või teooriatega.\nMulle on alati meeldinud loengud, kus inimene oskab oma isiklikku elu ja suuremat teooriat kokku siduda. See vahest oligi üks mõte, mis mind kannustas, kui hakkasin oma loenguid ette valmistama. Tahtsin ühitada teoreetilist mõtet ja oma isiklikku kogemust, mida on teinekord isegi raske sõnadesse panna. Mulle meeldib, et vabade kunstide professuur annab vabad käed luua üks ebatavaline loengukursus, ja usun, et see inspireerib ka tudengeid.\nKas ja kui palju tuli ettevalmistatud osa käigu pealt muuta?\nEks see sõltub üpris palju kuulajaskonna suurusest. Sügisesed loengud olid üpris suured, 130–140 inimest, ja ma sain kohe aru, et kõikidest asjadest ei saa nii suure kuulajaskonna ees lihtsalt rääkida. Kevadsemestril on meil aga väike rühm, 25 inimest, ja paljud asjad, mis jäid sügisesest loengukursusest välja, oleme nüüd ette võtnud.\nTeatud asju ongi targem arutada väikeses rühmas. Näiteks äsja meelitasin ühte loengusse kaks sünesteeti, kelle peas ongi maailm täiesti tagurpidi pööratud. Nad jagasid oma kogemusi, mis olid mõnes mõttes täiesti pöörased. Olen kasutanud võrdpilti, et sünesteesia on justkui kuues meel – selline kaasasündinud omapära mõjutab tugevasti inimese elu. See sunnib inimest alateadlikult tegema elus hoopis teistsuguseid valikuid ning just see ongi erakordselt põnev ja inspireeriv. Aga sellised arutelud saavad olla pigem usalduslikud jutuajamised ja seetõttu ei saa neid suure kuulajaskonnaga teha.\nKuidas tulla toime nii suure hulga kuulajatega, nagu seda on ligi 150 inimest?\nKuigi see sõltub kindlasti üsna palju teemast, siis pean tunnistama, et mulle meeldib pidada nii suuri kui ka väikeseid loenguid ja ka neljasilmavestlusi. Sügissemestril suure kuulajaskonna puhul meeldis mulle see, et seal olid koos tudengid ja linnarahvas – tekkis selline huvitav põlvkondadevaheline dialoog. Ma ei osanud oodata, et ka nooremas põlvkonnas on sellised vanad läänemeresoomelised elemendid nagu korilus ja metsas hulkumine üllatavalt elujõulised ja need inspireerivad inimesi. Vanem põlvkond jällegi armastas teinekord pärast loengu lõppu suure saladuskatte all rääkida igasuguseid pööraseid vandenõuteooriaid sellest, kuidas maailmas asjad tegelikult on, olles ise viisakalt enne ikka minu loengu ka ära kuulanud (muigab).\nMis teid ennast selle kursuse juures kõige rohkem inspireeris?\nKindlasti üliõpilased! Sügissemestri lõpul kirjutasid tudengid essee paigavaimust ja mõne kindla paiga mõjust inimese elule. Nende esseede lugemine oli minu jaoks väga suur elamus. Tajusin väga selgelt mustrit, mis hakkab mujalt maailmast juba ära kaduma: kuidas üks maa- või suvekodu mõjutab kogu inimese edasist elu. See mõju võib avalduda nii heas kui ka halvas mõttes, sellest võib saada tammsaarelik painaja, näiteks kui vanad inimesed siit ilmast lahkuvad ja noorem põlvkond on sunnitud linnas elama. Seesama vähemasti 150 aastat vana motiiv ei ole eesti ühiskonnast kuhugi kadunud ja laastab endiselt paljude inimeste hinge.\nMuidugi oli palju rohkem positiivseid näiteid, mille võiks kokku võtta nii, et eestlased on loomu poolest väga paigatundlikud ja kui neil õnnestub see siduda loominguga kõige laiemas tähenduses, on see minu meelest osa eestlase õnne valemist. Mulle näib, et mida aeg edasi, seda olulisemaks saab tegelikult paigavaim või teatud maastikust sündinud lugu. Eks see ole omamoodi soov kuidagiviisi tasakaalustada üha enam üleilmastuvat maailma. Kui vaatame muud maailma, siis enamik inimesi on niikuinii linnainimesed ja palju on neid, kes käivad tihti reisimas või matkamas, aga see, et olla suvel kusagil maakodus, lugeda raamatut ning käia seenel ja marjul, on hoopis teistsugune, tegelikult väga luksuslik elu, mis on suurele osale maailmast kättesaamatu. Kui mul õnnestus seda mõtteviisi tudengite seas väärtustada, siis on hästi.\nMulle tundub, et maailmast hakkab tasapisi ära kaduma üks väga oluline tunne – see on kodutunne. Sellest on saanud omamoodi haruldane väärtus. Maailm ei ole enam kuigi kodune paik, see muutub üha võõramaks. Siin avanebki Eesti lihvimata teemant: meil on keskmisest rohkem võimalusi leida oma paik, see kodustada ja luua endale vähehaaval väike paradiis. Isegi kui see unistus kunagi päriselt ei täitu, on see ikkagi üks väga ilus unistus, millest ei tohiks ealeski loobuda.\nSeega püüdsite loengutega anda edasi paiga- ja loodustunnetuse eripära, selle mõju inimesele?\nJah, sügisese loengukursuse teema oli «Mõtterännak eestlase elutundest» ja kevadsemestri teema pealkirjastasin kui «Praktiline mütogeograafia». Sel oli kaks mõtet. Ühelt poolt olen veendunud, et eestlase loodustunnetus ja paigataju ongi väga raskesti sõnastatav. Seda katab selline hämar saladuseloor. Me saame kõik sellest vaistlikult aru, aga sellest on raske rääkida. Üleüldse on raske rääkida Eesti kultuuri iseloomulikest joontest, eriti selle vanemast, läänemeresoomelisest kihist.\nNäiteks metsaskäimine on minu meelest siinmail täiesti eraldi kultuuri- või kunstivorm. Aga kuna me oleme kõik saanud euroopaliku hariduse, siis me ei jaga oma mõtetes maailma nii, et kirjanduse, kunsti ja muusika kõrval on kunstivorm ka metsas- või saunaskäimine. Me jagame maailma niiviisi, nagu seda tegid antiikfilosoofid. Sellest sõelast pudenevad paljud meie jaoks olulised asjad lihtsalt läbi ja me ei oska neist rääkida ega neid väärtustada. Teiste sõnadega, me ei tähtsusta oma kultuuri piisavalt. See oli ka üks loengukursuse mõte: leida üles need ühiselt jagatud sõnastamatud asjad, millest maailm tegelikult koos seisab.\nKui hästi said tudengid selle keerulise eripära sõnastamisega hakkama?\nÜliõpilaste mõtted olid üllatavalt head. Kavatsen kõik need esseed anda Eesti rahvaluule arhiivi, see on väga omanäoline ühe ajastu läbilõige inimeste paigatunnetusest. Seda on huvitav lugeda juba praegu, kuid 50 või 100 aasta pärast on see kindlasti veel palju huvitavam. Peale selle on nendes esseedes palju pärimuslikku ainest. Tihti on nii, et mõni mets on inimest palju mõjutanud, aga paljud tudengid kirjutasid oma esseedes ka sellest, kuidas neid on mõjutanud jõed, järved ja meri. Vetevaimu painest ei ole me kuidagi lahti saanud – nagu ka metsavaimu painest. Paljudest esseedest joonistus välja üks tüüpiline tegelane: selline poolmütoloogiline vanaema või vanaisa, kes on olnud vana maailma hoidja ning kellega inimesed peavad sageli oma mõtetes kahekõnet, kui on tarvis mingeid asju enda jaoks selgeks mõelda.\nÜllatas ka see, et paljud noored näevad oma tulevikku Eestiga seotuna. Minu meelest veel üks põlvkond tagasi oli see pigem äärmuslik mõtteviis, kõik tahtsid ikka kiiresti siit ära minna. Siin on toimunud selgesti tajutav muutus.\nÜtlesite möödunud sügisel ühes intervjuus, et tahaksite loengusarja jooksul ehitada teadvuse kiirendi. Kuidas on selle ehitamine läinud?\nTöötame praegu prototüübi kallal (naerab). Arvan, et inimene näeb parimatel hetkedel oma vaimusilmas seda teadvuse kiirendit. Meid eestlastena ühendab üks kummaline asi. Me armastame looduses käia sageli mitte sellepärast, et kogeda tavapäraseid looduselamusi, vaid tegelikult õngitseme hetki, kus meie looduskogemus läheb justkui lappama (muigab) – ma ei oskagi seda teistmoodi sõnadesse panna.\nSee on kummaline hetk, kus inimeses ja tema maailmatajus muutub midagi. Kõik need, keda on kunagi inspireerinud Uku Masing, mõistavad poolelt sõnalt, millest on jutt. Tema elu mõjutasid väga palju sellised kogemused, vaimsed rännakud Tartu ja Taevaskoja vahel. Ses mõttes on Masing müütilise eestlase võrdkuju, kelle tarkus on olemuslikult sõnastamatu. Ta osutab kogu aeg millelegi, aga millele – seda me täpselt ei tea. Elus on paiku ja hetki, kus inimene juhtub kokku suure tarkusega, tema enda elust saabki teadvuse kiirendi. Ma usun tarkuse mütogeograafilisse olemusse tegelikult palju rohkem kui sellesse, et suudaksin loengus inimestele midagi väga tarka öelda. Paigavaim on alati vanem ja targem kui inimene.\nKas ja mis üllatas teid selle loengukursuse jooksul?\nMulle näib, et ülikoolis on praegu tudengitel vajaka isiklikust kontaktist õppejõuga. Keegi ju tegelikult ei taha, et ülikool oleks anonüümne, aga tänane õppeviis on ikkagi vähehaaval selliseks muutunud. Tuleks leida võimalusi, et pühendada rohkem isiklikku aega üliõpilastele, see on väga tänuväärne. Iga selline arutelu on omamoodi arenguvestlus ka õppejõu jaoks.\nSamuti üllatas heas mõttes see, et nägin nendes esseedes paari-kolme inimest, kes on oma mõtteviisilt väljakujunenud kirjanikud. Erakordselt huvitava mõtlemisega noored, keda üritasin omalt poolt julgustada, et nad oma andega tõsisemalt tegeleksid. See tõdemus, et tänapäeva inimesed ei oska kirjutada – mina seda küll kuidagi öelda ei saa. Võib-olla mängib siin teatud rolli ka see, et kursusele tulid inimesed, kellel on niikuinii juba sügavam huvi kirjanduse vastu.\nÜtlesite esimeses loengus, et olete justkui muusadest ümbritsetud, viidates sellele, et paljud inimesed istusid teie silmade kõrgusest kõrgemal. Kas kohtasite mõnda muusat?\n(Naerab.) Enne seda, kui mind kutsuti vabade kunstide professoriks, olin oma raamatute tuules pidanud juba sadakond erinevat loengut Eesti eri paikades: külaseltsides, raamatukogudes, koolides, erinevates mõttekodades ja konverentsidel. Põhiliselt on minu kuulajad olnud ikka vanem põlvkond. Arvan, et raamatuid tulebki kirjutada neile, keda sa väga hästi tunned. Kuna mina kasvasin maal, lasteaias ei käinud ning mind kasvatasid vanaema ja vanaisa, siis maal elav vana inimene ongi selline tegelaskuju, keda ma tunnen läbi ja lõhki. Ma tean, kuidas ta mõtleb, milline on tema maailm. Seetõttu on ka üsna loogiline, et olen oma loengutes saanud eriti hästi jutu peale just vanemate inimestega.\nMinu jaoks oli omajagu väljakutse tulla rääkima üliõpilastele. Mõtlesin tegelikult, et keegi eriti ei tunne nende asjade vastu huvi, kuid nähes tervet auditooriumi täis noori inimesi, kes mõtlevad teatud mõttes samamoodi nagu minu pea 100-aastaseks elanud vanaema, vot see oli hetk, kus ma tajusin mingisugust müstilist kultuuri järjepidevust. Loogiliselt võttes ei tohiks selliseid inimesi enam olla, maailm on vahepeal sedavõrd muutunud. Kuid siis sa näed, et mingit loogikat ei ole. Taipad, et sinust eespool olid sellised inimesed, ning siis vaatad seljataha ja ka sinu järel tulevad samasugused inimesed. See annab julgust ja kinnitust, et ajad justkui õiget asja. Nii et selles mõttes võiksin ma tõesti öelda, et leidsin selle ajasilla kaudu oma muusa (naerab).\nMis te arvate, kuivõrd toetab tänane ülikool loomingulisust?\nSeda ma tegelikult ju ei tea, sest selleks peaksin külastama kõikide erialade loenguid ja tegema siis mingisuguse üldistuse. Aga kui ma vaatan seda väikest seltskonda, kes on tulnud minu loengusarja kevadisele kursusele, siis seal on inimesi enam kui kümnelt erialalt ja igalt poolt tuleb andekaid inimesi.\nNeed vestlused ja seminarid, mis meil on olnud, on olnud äärmiselt põnevad. On põnev, kui näiteks mõni loodusteadusliku haridusega inimene võtab üles ühe mõtteotsa ja seda jätkab omakorda kunstiharidusega inimene jne. Sellised arutelud on palju väärtuslikumad. Minu arvates ongi see üks väga lihtne viis, kuidas loovust edendada – panna kokku erinevate huvide ja võimetega inimesed.\nMa pole kunagi väga uskunud sellesse, et on olemas mingisugune metoodika, mis teeks inimese loovamaks, kui nad oma sisimas on. Kirjutasin kunagi oma doktoritöö loovusteooriatest ning teinekord ma ikka vaatan, mida uut loovuse kohta kirjutatakse. Ega tegelikult ju polegi maailmas korraliku loovusteooriat, on hulk vähem või rohkem tõestatud hüpoteese.\nSee, mida loovuse kohta saab enam-vähem kindlat väita, kõlab üsna algeliselt: loovuse jaoks on kõige parem see, kui inimese loovust ei takistata. Enamik «mitteloovusega» seotud probleeme sigineb sellest, et inimesele loobitakse kaikaid kodaratesse, olgu siis koolis, töökohas või perekonnas. Ühiskond ei salli tihtipeale loovust, see ärritab kõrvalseisjaid, sest asjade teistmoodi tegemine tundub neile kuidagi ohtlik. Elu näitab enamasti seda, et inimestes on piisavalt palju kaasasündinud loovust, kuid see ei leia sageli endale väljundit.\nKõik vabast vaimust kantud seminarid ja mõttevahetused, pöörased küsimusepüstitused, näiteks kasvõi teadvuse kiirendi ehitamine – need inspireerivad loova vaimuga inimesi. Kõiki neid erinevaid võimalusi, mis seoksid kokku erinevaid ideid ja üksteisekaugeid valdkondi, tuleks ülikoolis väga hoida. Loodan, et vabade kunstide professuur aitab seda mõtteviisi väärtustada ja edasi kanda.\nMida teile loengud õpetasid ja milliseid mõtteid tekitasid?\nTunnen ennast Valdur Mikita jutus väga ära: «ühes käes nutitelefon ja teises seenenuga». Teda kuulates on tunne, et ta on kuidagi jälile saanud ka minu sisemisele häälele ja selle päevavalgele toonud. Ta räägib seda, mida me ju teame, aga ei julge alati uskuda.\nAliis Liin, TÜ rektoraadi büroo õigusnõunik\nOsalesin sügissemestril Valdur Mikita juhitud mõtterännakul eestlase elutundest. Mulle meeldib tema loodud müütilise eestlaste võrdkuju, sest Euroopasse tõttava rahvana kipume liiga tihti tahtma olla nagu teised, selmet jääda häbenemata omamoodi. Kuna olen lugupeetud professori eakaaslane ja sarnase maailmatunnetusega, siis minu jaoks oli see retk justkui koduradadel, kus oli lapsepõlvelõhnu, koduse olustiku ja enda äratundmist. Olen üks nendest introvertidest, kes teeskleb üsna hästi ekstravertsust, on paljajalu maal ja juurtega metsas ning suudab linnakivide vahel veenvalt kanda ülikonda. On hiilgav, kui akadeemiliste seinte vahel antakse edasi ürgsed väärtused lihtsas ja vahetus keeles.\nUrmas Glase, kommunikatsioonijuhtimise magistrant\nKäisin loenguid kuulamas eelkõige isiklikust huvist, kuna Valdur Mikita käsitleb mitmeid mind isiklikult puudutavaid teemasid. Näiteks on suuline eestlaste pärimus väga huvitav, kuna ka meie perekonnas on just eestipoolses harus selle edasiandmine emadelt tütardele olnud läbi aegade väga oluline. Olen leidnud, et Liisa Pärsimi (kes oli minu vana-vana-vanaema) jutte ja laule on ka lindistatud ja uuritud. Seetõttu käisin ka loengus koos oma emaga ja meil oli väga toredaid äratundmishetki ussisõnade jm puhul. Samuti olen ise looduse, eriti just Välgi metsade sõber ning käin seal tihti maastikurattaga sõitmas, aga kuna minul ei ole sünesteedi võimeid, siis on elamused veidi teistsugused, kuigi mitte vähem põnevad. Oli huvitav kuulata, mida ta neist mulle tuttavatest paikadest rääkis ja mõtles. Majandusteadlasena käsitlen inimesi suurel määral mõistuspärastena, kuid Mikita räägib väga huvitavatest eraviisilistest institutsioonidest (tavad-kombed, märgid jne), mis inimeste käitumist mõjutavad. Meie mudelites neid enamasti ei ole ja neid on ka keeruline mõõta, seetõttu oli see minu jaoks väga erinev sellest, millega oma erialases tegevuses kokku puutun.\nKadri Ukrainski, riigimajanduse ja majanduspoliitika õppetooli juhataja\nValdur Mikita, vabade kunstide professor


Käpavaha Natural Dog Company 59ml -\nOn aeg kasutada käpakaitset!\nKui Teile meeldib oma koeraga koos väljas aktiivselt liikuga, siis meie Käpavaha on suurepärane vahend kaitsmaks koera käppasid. Koera käpa padjandid on looduslikult tundlikud ja peaksid püsima pehmed ja ühtlased kuid tugevad pinnad ja karmid loodusolud võivad põhjustada tõsist kahju.\nKas lähete kood koeraga matkale? Veedate aega rannas? Isegi kui jalutate või jooksete ringi linnas oma kodu lähedal vajavad koera käpad lisakaitset.\nKaitse ja toida oma koera käppasid selle vegan, orgaanilise, võimsa käpavahaga.\nVaata ka Natural Dog Company käpapalsamit ja toidulisandeid.\nKategooria: Käpahooldus Sildid: käpahooldus, orgaaniline\nKas teadsite, et koerad on sündinud väga pehmete, ühtlaste ja tundlike käppadega, mis on loodud käima puhtas looduses. Soe (kuum) betoon, ekstreemsed temperatuud, temperatuuri kiire muutus ja mürgised allergeenid võivad muuta Teie koera käpad karedaks, mõranenuks ja kooruvaks. Käpale tehtud kahju võib koerale olla valus ja muuta igapäevaelu stressirohkeks.\nNatural Dog Company käpavaha loob kaitsva kihi koera käpapadjandile, lubades koertel joosta vabalt aastaringi erinevatel pindadel. Seda töötlust on lihtne teha ja on sobilik igas temperatuuris ja pinnasel käimiseks. Tehtud ainult naturaalsetest, orgaanilistest taimedest.\nKäpavaha kaitseb järgmiste kahjustuste eest:\nKuumad pinnad nagu kõnnitee, kruus, liiv, betoon, laudis, jne.\nKõvad loodusjõud nagu jää, sool, lumi, kõva pinnas ja eksteemsed temperatuurid\nVähendab mõju allergeenidele – muru, õietolm, hallitus, mustus, reostus ja talvel tänavatel kasutatav sool (naatriumkloriid, magneesiumkloriid, kaltsiumkloriid)\nEeterlikud õlid nagu ylang ylang ja lavender aitab pehmendada ärritust ja tasakaalustada kuivust. Mangovõi võitleb vabade radikaalidega ja niisutab käpa padjandeid süviti.\nKui meil on jalatsid, siis koertel on käpavaha 🙂\nJuhi tähelepanu kõrvale, paigalda vaha, premeeri!\nJuhtige tähelepanu kõrvale, eemaldage kahjustunud pinna lähedalt üleliigne mustus ja pori. Kasutage kahte sõrme või väikese imavusega riiet, et määrida helde kogus käpavaha otse koera käpa padjanditele. Käpad on peale vahaga määrimist libedad – lubage käppadel enne koera liikuma minemist (selleks aitab üks hea kõhusügamine – nii püsib koer pikali ja käpad saavad kuivada). Peale vaha kuivamist anda koerale maiust ja mängida, et jääks positiivne mälestus ja järgmisel korral on käppade vahatamine palju lihtsam.\nVaha tuleks paigaldada alati enne potensiaalselt kahjustavale retkele minekut.\nNõuanne: Vägeva tulemuse saamiseks kasutage enne vaha Natural Dog Company käpapalsamit.\nKoostis on orgaaniline, taimne ja koertele ohutu. Kõrgeima kvaliteediga ja looduslikult raviva toimega on need salvid efektiivsed, ohutud ja Teie koer saab elada parimat elu!\nMangovõi | Rikkaliku A, C ja E-vitamiini sisaldusega, et aidata võidelda vabade radikaalidega, mis põhjustavad padjandite kuivust ja mõranemist\nRiisikliide õli | Naturaalne antioksüdantide, mineraalide ja vitamiinide rikas, et tungida sügavale padjandisse ja sügavalt niisutada\nLavendli eeterlik õli | Leevendab ebamugavust, ravib ja võitleb mikroobide ja bakteritega, leevendab looduslikult ärevust ja stressi\nYlang Ylang Eeterlik õli | Tasakaalustab nahka, et see ei muutuks ärrituse leevandamise ajal liiga kuivaks ega liiga õliseks\nRosmariiniekstrakt | Looduslik säilitusaine ja antioksüdant, millel on ka põletikuvastased omadused\nTeised vajalikud koostisained:\nPäevalilleõli, karnauba vaha, päevalillevaha, kandelilla vaha, looduslik E-vitamiin, bensoiinvaik\nOle esimene, kes hindab toodet “Käpavaha Natural Dog Company 59ml” Tühista vastus


Luxembourgi aias - LoomingLooming\nGustav Suits ja Euroopa Liit\nMis on Euroopa? Igaüks, kes Euroopa piirjooni maakaardilt leida püüab, teab hästi, et see ei ole manner. Tõsi küll, Euroopal on pikki käänulisi rannajooni, meresid, poolsaari ja saari, aga kui liikuda ida poole, muutub üha arusaamatumaks, kus Euroopa õieti lõpeb ja algab midagi muud. Sama lugu on Aasiaga: see ulatub kindlasti Uuralini ja kindlasti Musta mereni, aga edasi? Mida tähendab Aasia geograafiliselt? Võime seda määratleda vaid eituse kaudu: Aasia moodustab suurema osa Euraasia mandrist, kõik selle, mis ei ole Euroopa. Aga Euroopat ennast me geograafiliselt määratleda ei saa: teda saab defineerida ainult kultuuriliselt.\nKui Euroopa pole manner, vaid teatud kultuurikooslust märkiv pärisnimi, siis omandab 1905. aastal pillatud lendlause „Enam europalist kulturi!” tsirkulaarse ilme. Mõnes mõttes on ta isegi tautoloogiline, sest kultuuri mõiste on üle võetud Euroopast, Euroopa ise pole aga midagi muud kui teatud tüüpi kultuur; ja kahtlemata on see loosung pleonastiline, sest kui Euroopa on oma olemuselt kultuuriline suurus, piisaks ju lihtsalt hüüdest „Enam Euroopat!”. Ometi pole sellest piisanud. Nii jääbki vägisi mulje, et Euroopas on midagi veel, midagi sellist, mis on võib-olla samuti kultuur, aga mitte see „europaline kultur”, mida nooreestlased on igatsenud: võib isegi olla, et see on omamoodi kultuuriline kurivaim, mida aetakse välja Euroopa enese abil, nii nagu kuradit tuleb välja ajada Peltsebuliga.\nTeeme siit ühe napi järelduse. Gustav Suitsule polnud Euroopa midagi suurt ja hõlmamatut, ega midagi segast ja ajaloolist, vaid kindel printsiip, mida saab korraga rakendada ühiskonnas, kunstis ja poliitikas. Sellel printsiibil oli ka oma utoopiline mõõde, ja kindlasti ajalooline, isegi geograafiline aspekt, aga ennekõike oli see väga realistlik printsiip. Kuigi Suitsu poliitilisi vaateid on sageli peetud idealistlikeks, ei olnud neis kuigi palju idealismi vähemalt sõna filosoofilises tähenduses: Suits ei arvanud kunagi, et „mõistlik ongi tegelik”, ta ei samastanud ideed ja reaalsust, nii nagu tollased revolutsionäärid sageli tegid. Suitsu poliitiline meel oli pigem otsiv, täis rohkeid kõhklusi ja reservatsioone, ometi polnud ta võimutahte kehastus nagu Jaan Tõnisson, keda Suits iseloomustas väljendiga „eest kui ora, keskelt kui kera, tagant lai kui labidas”. Muidugi oli Gustav Suits rahvuslane, aga tema rahvuslus projitseerus avaramale horisondile, mida Tõnissoni kaaskonnal lihtsalt ei olnud — Suitsu natsionalismis oli tubli annus internatsionalismi, mis ei allunud mingitele suurriiklikele taotlustele, vaid oli silmanähtavalt antiimperialistlik, isegi transimperialistlik. Seda väljendab selgelt Soome-Eesti uniooni idee, mille Suits pakkus Helsingis välja kohe pärast Peterburis toimunud oktoobrirevolutsiooni: sellega ei pidanud ta silmas „mitte koondatud Soome ja Eesti liitriiki ehk föderatsiooni, vaid Soome ja Eesti kaheliikmelise riikliku ühenduse ehk uniooni loomist”. Suits rõhutab, et tegemist poleks mitte föderatsiooni, vaid uniooniga: see erinevus on väga tähendusrikas ja osutab otseselt võimalusele, et siit võiks sündida transimperiaalne vorm, mis „lõplikult ehk saab selleks suurpoliitiliseks kompromisskujuks, millega niihästi kõigi maade rahvavõimu tunnistajad kui strateegid ja diplomaadid oleksid valmis leppima”. Selle idee ambitsioonikust on raske üle hinnata: Suits ei taha siin mitte öelda, et me peaksime eeskuju võtma Euroopast, vaid vastupidi, Eesti ise võiks olla Euroopale eeskujuks, kuidas tuleviku poliitikat korraldada. Uniooni idee näis teistele sotsiaaldemokraatidele tollal fantastiline ja vähereaalne ning on ka oletatud, et Soome ei haakunud ideega Leninilt saadud lubaduste tõttu, mis võimaldasid Soomel juba 6. detsembril iseseisvuda. Kõik see ei vähenda aga kuidagi Suitsu idee erakordset haaret, sest paratamatult kerkib huulile küsimus: mis siis, kui niisugusesse mitteföderatiivsesse uniooni kuuluks palju rohkem riike?\n„Tormi ees murduvad tammepuud: / kindlad on mehed aatele truud,” kirjutas Gustav Suits „Elu tules”. Nõnda oli ta kindlasti esimene, kes luules kasutas uudissõna „aade”; tõenäoliselt ongi see sõna eesti keelde tulnud just Suitsu kaudu, ehkki 1921 on Johannes Aavik selle võtnud ka oma uute sõnade sõnastikku, viidates sõna soome algupärale ja defineerides seda mõistetega „suur mõte, idee”. Küllap on seegi üks põhjusi, miks Suitsu on kujutatud ennekõike kultuurilise „aatemehena” ega ole nähtud temas teravapilgulist poliitikut, kes kiirete sündmuste käigus esimesena ümber orienteerus ning ühtlasi suutis ette aimata protsesse, mis aegamisi avanesid alles sajandi teisel poolel, kui Gustav Suits oli juba siitilmast lahkunud.\nSoomelik „aade” polnud Gustav Suitsule siiski ainult huvitav uudissõna. Seos Helsingi ülikooli ja kogu Soome hertsogiriigis valitsenud kultuurilise atmosfääriga oli Suitsu kujunemisel otsustava tähtsusega. Esimest korda läks ta Soome koduõpetajaks juba 17-aastasena, veetis seejärel Soomes mitu suve ja astus viimaks 1905. aastal Helsingi ülikooli. Hiljem polnudki Eestisse tagasitulek enam nii kerge ja lõplikult õnnestus see alles 1921. aastal, juba Tartu ülikooli professorina. Seega oli Suits kakskümmend aastat Soomega nii paikselt seotud, et teda võiks juba tollal pidada pigem väliseesti luuletajaks. Suitsu abikaasa Aino Thauvón oli soomlanna ning tema mõlemad tütred sündisid samuti Soomes. Kahtlemata avaldas see omajagu mõju Suitsu kirjanduslikule keelekasutusele, sest noor Suits siirdus Lõuna-Eesti kodukeelsest keskkonnast üpris kiiresti soomekeelsesse ümbrusesse; veel enam aga mõjutas Suitsu Soomes toimuv ühiskondlik käärimine, Snellmanist inspireeritud rahvuslus, kindralkuberner Bobrikovi tapmisele järgnenud muutus ja kõikvõimalikud poliitilised, filosoofilised ja esteetilised ideed. Noore ägeda intellektuaalina suhtles Suits tihedalt sealsete mõttekaaslastega, luges Soomes ilmunud kirjandust ja sai paratamatult osa valitsevatest peavooludest. Peatun siin vaid kahel kesksel mõistel, mis paistavad osutavat Soome-Eesti uniooni ja seejärel Eesti Töövabariigi idee lätetele.\nGustav Suitsu poliitilistele vaadetele on iseloomulik järjekindel patsifism. Mõnikord on see naljakas vastuolus tema varasema luule sõjaka paatosega („teeme mõõga, teeme oda, / et võiks kaitsta oma koda”; „ootame, mil tuleb tund, / kus nendele, kes näevad und, / kord müristame kõrvu sõjalugu” ), kuid ilmne on see, et Suitsu patsifism on iseloomult antimilitaristlik ja antiimperialistlik: ennekõike vastustab ta mastaapseid sõdu, mille eesmärk on laiendada suurriikide võimupiire. Muidugi on sel puhul oluline ka Esimese maailmasõja vahetu mõju, kuid patsifismi idee ei võrsunud Suitsul siiski ainult isiklikest kogemustest. Soomes on täheldatud patsifismi levikut juba 1880. aastatest alates. Selle allikateks olid Bertha von Suttner, Émile Zola ja ennekõike Lev Tolstoi, kelle mõjul sai Soomes alguse iseseisev tolstoiluse liikumine. XX sajandi alguses oli patsifism Soome üliõpilaste seas juba tavaline hoiak.\nOli toimunud tähelepanuväärne paleuste muutus, lahtiütlemine Runebergi, Topeliuse ja Snellmani ideaalidest, mis ülistasid sõdurikutsumust ja sõjakangelaslikkust. See muutus ulatus nii sügavale, et kui 1918 asutati Soome rahvuslik armee, leidis see laiemates aateliselt ja isamaaliselt mõtlevates ringides vähe toetust, isegi kui sellele otseselt vastu ei seistudki. Kaarle Sanfrid Laurila arvates saab niisugust arengut seletada üksnes väljastpoolt tulnud mõjudega, mida võimsalt õhutas Lev Tolstoi.\nSoome tolstoiluse juhtivaks kujuks sai sajandivahetusel Arvid Järnefelt, kes oli sedavõrd karismaatiline, et pälvis kaasmaalastelt hüüdnime „Suomen Tolstoi”. Gustav Suits tõlkis juba kahekümneaastaselt eesti keelde Järnefelti esikromaani „Isänmaa”, mis ilmus „Postimehes” K. Wahuri varjunime all ja tsensori nõudel muudetud pealkirjaga „Tema arm”. 1926. aastal avaldas Suits selle tõlke ka raamatuna, nüüd juba pealkirjaga „Isamaa”. Tõlkele lisatud eessõnas mainib Suits korduvalt Järnefelti tolstoilikku tausta, aga tsiteerib ka soome kriitiku Eino Kalma arvamust, et „Tolstoilt õpitud elukäsitus, mille aateliseks ja kirjanduslikuks tõlgiks meil Järnefelt on saanud, ei ole selles esikteoses veel pääsenud ta mõttekujutust siduvalt ohjeldama”. Pole kahtlust, et Suits ise on Tolstoi õpetuse üle põhjalikult järele mõelnud, osalt kindlasti Järnefelti teoste vahendusel, võttes sealt olulisi momente omaks ja vaieldes teistele vastu. Peale patsifismi on Suits ilmselgelt nõustunud Tolstoi ja Järnefelti religioosse arusaamaga, et „jumalariiki ehitatakse maa peal, ja sel riigil pole midagi tegemist kirikliku halastuse ja surmajärgse eluga”. Teisalt pole Suits aga huvi tundnud uue kogukonna loomise vastu, mis oli Tolstoile üks võtmeküsimusi, samuti pole selge, milline oli Suitsu seisukoht passiivse vastupanu põhimõtete suhtes.\nSuitsu patsifism on küll militarismivastane, kuid siiski ka silmanähtavalt revolutsiooniline. Me ei pea ju vältimatult uskuma, et noorte seppade taotud mõõgad ja odad on üksnes vaimumõõgad ja mõtteodad. Varases programmilises kirjutises „Kaks ilmavaadet” vastandab Suits alalhoidlikku ja uuendusmeelset hoiakut: viimane on individualistlik ja lääneeuroopalik ning eeldab kindlasti poliitilist muutust:\nVabastus — vabadus! see on lipp, mille ümber noored jõud on kogunenud. Kuna nad isiku väärtust elus üle kõige hindavad, on nende ilmavaate järele oludel, kasvatusel ja töötingimistel inimeste iseloomu kujunemise, tema „õnne” ja „hää” kohta väga suur ja sagedasti koguni määrav tähendus. [—] Sellest ilmavaatest järgneb praegusel ajal kõige päält vajadus politilise vabaduse järele, mille kättesaamist kõigi järgnevate vabastuse võitude kõige tähtsamaks ja kõige tarvilikumaks eeltingimuseks tuleb pidada.\nSiin on Suits küll tolstoilusest kaugel ja läheneb tolleaegse sotsiaaldemokraatia programmile, mis tulebki kõne alla kirjutise 4. peatükis. Tollal mõjutasid Soome sotsiaaldemokraatiat tugevasti Karl Kautsky ideed. Kautsky „Die soziale Revolution” (1903) ilmus soome keeles Väinö Tanneri tõlkes selsamal aastal; tõlge tekitas Soomes arvatavasti rohkeid diskussioone, ja tõenäoliselt on noor Suits just siit ammutanud oma arusaamad ühiskondlikust revolutsioonist. Kümmekond aastat hiljem, kui Peterburis oli toimunud kaks revolutsiooni, käib Suits välja Eesti Töövabariigi kava, kus taas esitatakse Eesti riikliku iseseisvumise nägemus, sedapuhku ilma Soome-Eesti unioonita. Suits esineb siin rahvusriigi idee tulise kaitsjana, tsiteerides oma väidete toetuseks otseselt Kautskyt: „Protesteerides Saksa imperialistlikkude sotsiaaldemokraatide hoolimatuse vastu Saksa, Austria, Türgi rõhutud rahvaste tarvetest, polemiseerides nende väidete vastu suurte haridusrahvaste õigusest „väikesi, äbarikka rahvusekesi” enese külge liita ja ära sulatada, tunnistab Saksa iseseisvate sotsiaaldemokraatide rahvusvaheline õpetlane Karl Kautsky rahvusriigi, olgu suure või väikse, kõige otstarbekamaks riigi kujuks. „Rahvusriik on demokraatlikust seisukohast kindlasti kõige täielikum riigi kuju, niisugune, milles rahvahulk end kõige paremini võib poliitiliselt maksma panna, sest et ta siin kõiges oma kogus valitseb riigikeelt, poliitilise elu keelt”.” Tsitaat on ilmselt pärit Kautsky raamatust „Die Befreiung der Nationen”, kuid Suitsu arusaama rahvuslusest näib olevat mõjutanud ka Kautsky varasem käsitlus „Nationalität und Internationalität”, kus tõstetakse esile just rahvuskeele ja kultuuri tähtsust. Seda näitab veenvalt järgmine lõik, kus Suits üllatuslikult vastandab Kautsky kaasaegsetele marksistidele, pidades siin ilmselt silmas Venemaa enamlasi ja nende Eesti järgijaid:\nKuid ühtlasi paljastab Kautsky armutult selle arvatava marksistliku ühiskonna seletuse vildakuse, mille järele majanduslik edu nõuab suurriikide laiendamist ja väikeriikide kadumist. Ta tõendab Euroopa riikidevaheliste muutuste ja demokraatliku arenemise peale toetades, et Euroopa riikide kujunemine on läinud hoopis vastupidises sihis, et riigi mõistest tuleb üleüldse lahus hoida ühiskonna mõiste, et ükski uueaegne riik ei esita iseenesest iseseisvat majanduseüksust, et majanduslik edu eeldab küll võimalikult avaraid läbikäimise-alasid, võimalikult kasulikka kaubalepinguid ja võimalikult madalaid tollipiirisid, kuid mitte ilmtingimata suurriikisid. Selles äratundmises nõuavadki Euroopa tervendamise nimel kõik tõelised internatsionalistid, et euroopalise hariduselu tasapinnale tõusnud rahvused, kes praegu võõra võimu all, sääl igalpool riikliku iseseisvuse saavad, kus nende territoriaalne seisukord neile võimalikuks teeb ise oma elu arendada rahvusvahelise rahvaste ühiskonna liikmena.\nTolstoiliku kogukonnakesksuse ja vägivallatu vastupanu asemel on Suitsul seega revolutsioonilise sotsiaaldemokraatia kujutelm, mille keskmes asub rahvuslik emantsipatsioon. See emantsipatsioon peab aga omakorda toimuma „Euroopa tervendamise” ja „tõelise internatsionalismi” nimel. Seepärast ongi Suitsu põhiküsimuseks, „mis on kõige otstarbekohasemalt omane Eestit majanduslikuks läbikäimise-alaks liitma kogu Euroopa ühiskonnaga”. Tõeline internatsionalism saab Suitsu arvates teoks rahvusliku emantsipatsiooni, oma keele ja kultuuri arendamise kaudu; selle kaugemaks eesmärgiks on aga Eesti liitumine Euroopaga ja Euroopa tervenemine. Ent millise Euroopaga? Ja mis on see Euroopa haigus, millest teda ravima peab?\nÜhel südasuvisel päeval, tõenäoliselt 4. augustil 1914, on Gustav Suits jalutanud läbi Pariisi, käes värske ajaleht, kust ta loeb põrutavat uudist: Saksa armee on tunginud üle Prantsusmaa piiri (Homécourti ründamine). Prantsusmaa on omakorda välja kuulutanud üldmobilisatsiooni, sõjakad meeleolud on haripunktis ja rahvuslik eneseteadvus korraga võrratult kasvanud. Suits vaatab seda paraku võõristuse, isegi vaoshoitud õudusega, sest talle sümboliseeris Pariis midagi muud:\nEi Pariisi tunnud ära,\nkui täis suure sõja kära\npiiramise seisukorda pandud üle öö.\nEi näe lõbutsejaid täna, elumaitsjaid,\nkihab punapükse Prantsuse au kaitsjaid,\nlippudele kutse roopaist paisand töö.\nGare du Nord’i poole ratsutasid kürassiirid,\nsätendasid uhkelt nende vased,\nkihutasid pööraselt kuriirid.\nLuuletus on paigutatud sõjaaegse sarja „Maailma vari” algusse: ta järgneb vahetult avaluuletusele „Krupp”, kus minategelane sõidab läbi Saksamaa ja taipab kaasreisija jutust, et Saksamaa valmistub innukalt sõjaks, sest Kruppi sõjatehased töötavad täie hooga: „Ööd, päevad peab pöörlema tööstus see, / tuleb sõda, on tugevad torud. / Krupp huugavana kaitseb Saksamaad, / rahuarmastajate ei jorud.” Ehmunud Suits igatseb sõjakalt Saksamaalt ära, luuletus lõpeb nooreestilikku usutunnistust väljendava reaga: „Meel Pariisi poole mul kippus.” Paraku on see unistus petlik: Pariisis satub ta omakorda sõjahulluse keskmesse, kus rahvusliku ühtsuse palang on äkki kustutanud isegi klassivahed ja poliitilised erimeelsused:\nVennastund kas töölistega kodanlased,\nliitund sotsialistid, Elysée?\nVive la France! ja vive l’armée!\nMiks ei tunne Suits Pariisi enam ära? Põhjuseks pole ainult muutunud tänavapilt: läbi Luxembourgi aia kõndides näeb ta päikese käes ikka tuttavaid vaase ja sambaid, ehkki nüüd on „tühi vaikne pillerkaaritanud aed”. Vaasid ja sambad seisavad „usaldavalt-rahulikult”, kuigi „keset linna hüüdude ja läitumiste lõõtsutust”. Kontrast ei teki siin mitte niivõrd visuaalsete muljete tulvast, kuivõrd teatud tsivilisatoorse utoopia ja militaarse düstoopia vahel. Natsionalism näitab oma pahupoolt ja Suits on nõutu, sest Pariis sümboliseeris talle kultuurilist pelgupaika, mis vastandus ühekorraga agressiivsele Saksamaale ja despootlikule Venemaale. Alles pilku taevasse tõstes, kus „kõrgel nagu siniluhas uitvad pilvelambad”, tuleb mahe utoopiline meeleolu hetkeks tagasi:\nTundsin pilguks jälle õrna õõtsutust:\nlillede ja laste paradiis,\nPariis on ennekõike esteetiline utoopia: see vastandub militarismi, ülevõimu-taotluse, vägivalla ja nürimeelsuse atmosfäärile, mis valitseb Suitsule tuttavates impeeriumides. Sel päeval Luxembourgi aias kõndides kukub utoopia aga kokku, sest Prantsusmaa on samuti sõjakas rahvusriik, mille minevikku pole põhjust liialt imetleda. Ometi leiab Suits viisi, kuidas „lillede ja laste paradiis” sõjaka meeleoluga lepitada: „Krupp” ja „Luxembourgi aias” saavad täienduseks Joseph Rouget de Lisle’i „Marseljeesi” tõlke, mis annab militaarsele kampaaniale põhjenduse („Lähme, lapsed, nüüd isamaa pärast”). Nii moodustavad need kolm teksti justkui triptühhoni, mis võtab kokku Suitsu sõjaaegsete meeleolude spektri veendunud patsifismist revolutsioonilise paatoseni.\nLuxembourgi aia sümboolset tähendust on hiljem omakorda avanud Friedebert Tuglas oma pagulasmälestustes aastatest 1909—1910. See aed annab justkui materiaalse sisu lendlausele „igaühel meist on kaks kodumaad — oma maa ja Prantsusmaa”, mille all peeti silmas „intellektuaalseid harrastusi, kunstilisi huvisid või ka lihtsalt raskuse vaimust vabamat elulaadi”. Tuglas kirjeldab seda aeda küllaltki värvikalt:\nPuuderühmad, lilleklumbid, purskkaevud, basseinid, monumentide valendus — Luxembourgi aed! Otse silmipimestavalt äkki kõige selle keskel, mida seome Pariisi kujutelmaga. Kaugemat ja lähemat minevikku ning tänapäevaseimat elu ennast. Siin-seal puude vahel ja lilleväljade keskel tuttavaid näojooni metallis või kivis: George Sand, Stendhal, Flaubert, Paul Verlaine, Chopin, Saint-Beuve — kõik paigutatud vabalt, ilma paradeeriva ranguseta. Ja sealsamas tänapäeva inimene niisama vabalt: teadlane-rauk pingil puhkamas, sinise kuue ja sametpükstega tööline lõunavaheaega veetmas, molbertimees maalimas, preili potipalmi all romaani lugemas — ja lapsi — mängivaid lapsi lõpmatuseni!\nLillede ja laste paradiis, kunstide Pariis!\nNeed mälestused on Tuglas kirja pannud küll hoopis hiljem, juba järgmise sõja ajal, mis polnud vähem hullumeelne kui eelmine. Aga Suitsu tsitaat on tal ikka veel meeles, selles kõlab nüüd juba kahekordne nostalgia, ometi ilma muserdava irooniata. Võiks küsida, kes on järgmine. Kuidas kõlab see lause kuuekümnendatel? Kaheksakümnendatel? Kuid jätame selle praegu ja tuleme tagasi Euroopa haiguse juurde.\nPärast „Kruppi” ja „Luxembourgi aia” hoolikat lugemist ei jää erilist kahtlust: Euroopa haigus on sõda, ehk täpsemalt — suurriikide imperialistlikud ülevõimu-taotlused. „Lillede ja laste paradiis” kõlab nii veetlevalt just sõjakõmina taustal. Suitsu „aade” omandab siin väga konkreetse sisu: see tähendab poliitilist muutust, mis teeks sõja Euroopas võimatuks. Muutuse eelkäijaks võinuks Suitsu kujutluses olla Soome-Eesti unioon, kuid mõistagi suudaks sedasama veel paremini suurem unioon, millesse Soome-Eesti liit kenasti ära mahuks: terve Euroopa unioon. Teisisõnu, Suitsu aade on Euroopa Liit, selles seisnebki Euroopa tervenemine rahvusriikide kaudu.\nSelles aates ühinevad Tolstoilt ja Kautskylt päritud ideed, mis Suitsu nägemuses võtavad korraks ka Eesti Töövabariigi kuju. Töövabariigi deklaratsioon oli Suitsul valmis juba 1918. aasta jaanuari alguses, Mati Grafi arvates tähendas see plaan „sisuliselt demokraatliku vabariigi rajamist” ning „proletariaadi diktatuurist vabanemist, bolševike võimumonopolile lõputegemist”. Ometi kuulutab Suits veel siingi Soome-Eesti uniooni ideed, väites, et „Soome lahe kummalgi rannikul on mõeldav Soome ja Eesti vabariikide lepingupärane reaalunioon kummagi rahvaesituse soovil ja rahvusvaheliselt kindlustatud rahvahääletamise eeldusel”, ning tuues näiteks ka leedulasi, kes tahavad asutada Leedu-Läti vabariiki ja „püüavad sõlmida kaubanduspoliitilisi ühendusi teiste väikerahvaste, nagu rootslaste, daanlaste, norralaste, soomlastega, et niiviisi oma majanduslikku ja ühes sellega politilist seisukorda kindlustada suurriikide surve vastu kuulutati välja”. Manifest lõpeb hüüdega „Elagu Soome-Eesti kaksikvabariik!” ning märkusega, et märgukiri jäetakse muu hulgas Soome sotsiaaldemokraatide riigipäevarühmale. Kaksikvabariigi plaan ei teostunud ja 24. veebruaril kuulutati välja iseseisev Eesti Vabariik.\nEestisse tagasi tulles Suits enam poliitikaga ei tegelnud, „Kõik on kokku unenägu” kajastab ilmselget pettumist ja distantseerumist. Uniooni idee polnud aga lähedane üksnes Gustav Suitsule: samalaadset kava oli märksa suuremas mõõtkavas hakanud arendama Richard von Coudenhove-Kalergi, kelle peamine eesmärk oli järgmise sõja ärahoidmine Euroopas. Selleks pakkus ta välja Paneuroopa Liidu kujutelma, mida mõne aja pärast hakkas Eestiski propageerima Kaarel Robert Pusta. Paneuroopa Liidu programm, mis 1929. aastal ka eesti keeles ilmus (tõlkijaks tõenäoliselt samuti Pusta, kes varustas raamatu omapoolse eessõnaga), on kirjutatud silmanähtavalt patsifistliku eesmärgiga. Küsimusele „Kas on Euroopa rahu hädaohus?” vastatakse üheselt: „Jah, sest Euroopa praegune poliitika sihib rahvusliku vaenu, rahvusliku võistluse ja rahvusliku rõhumise läbi uue sõja poole”, ning toonitatakse siis: „Ainult põhjalik muutus Euroopa poliitikas Paneuroopa vaimus võib selle kestva sõjahädaohu kõrvaldada.” Väga sarnaselt Suitsu Soome-Eesti uniooni ideega rõhutab ka Coudenhove-Kalergi, et „Paneuroopa ei ole mõeldud mitte liitriigina Ühisriikide [Ameerika Ühendriikide] eeskujul, vaid riikideliiduna, mis tagab oma liigete sisepoliitilise iseseisvuse”. Viimaks on ka suhtumine rahvuskultuuridesse sedavõrd lähedane Karl Kautsky või Gustav Suitsu seisukohtadele, et seda võiks pidada üheks ja samaks programmiks:\nPaneuroopa liikumine tõrjub kõrvale igasuguse katse, labastada Euroopa rahvuslisi kultuure ühiseks kultuuriks.\nSelles mõttes jaatab tema rahvuslist ideed ja näeb Euroopa kultuurilist tulevikku vabade rahvaste koostöös.\nPaneuroopa on võimalik ainult rahvuslise üheõigusluse alusel. Ükski Euroopa rahvas ei oleks tugev küllalt, et valitseda teiste üle, kes tema ülivõimu vastu liituksid.\nSee rahvusline üheõiguslus tingib rahvusliste ja usuliste vähemuste täielikku üheväärsust enamusrühmadega. Sest igasugune rahvusline rõhumine mürgitaks Euroopa õhkkonna ja pehastaks Euroopa solidaarsuse.\nCoudenhove-Kalergi arvates oli Paneuroopa Liidu teostamine „meie sugupõlve ülesanne”, sest muidu ei saa ära hoida „Euroopa tulevikusõda, majanduslist ja sotsiaalset kokkuvarisemist ja Euroopa iseseisvuse kadu”. Nagu peagi selgus, oli tal tõepoolest õigus: liit ei teostunud õigeks ajaks ning selle asemel puhkes Teine maailmasõda. Küll aga teostus sajandi lõpul Euroopa Liidu idee pärast 1992. aasta Maastrichti lepingut, mille aluseks on analoogilised kaalutlused. Kui Eesti 1. mail 2004. aastal Euroopa Liidu liikmeks sai, täitus seeläbi viimaks tagaukse kaudu ka Soome-Eesti uniooni tõotus, ehkki mitte nii eeskujulikus vormis, nagu kunagi kujutles Gustav Suits.\nTeatud mõttes on Euroopa seega tõepoolest tervenenud: kuigi ülevõimu pärast jageldakse endiselt, on sõdade ärahoidmine Euroopa sees muutunud täiesti reaalseks. Teisest küljest on Euroopat aga tabanud uus haigus: Ivan Krastevi sõnul on see „uus postutoopiline populism”, mis enam „ei joondu tavapärase vasak-parem telje järgi”. Koos sellega on tagasi tulnud ida ja lääne lõhe, mis „tekitab rohkem kui ükski teine poliitiline areng hirmusid Euroopa Liidu täieliku või osalisegi lagunemise ees”. Nii tuleb uuel moel tagasi ka Coudenhove-Kalergi omaaegne kartus Euroopa killustumise pärast: „Sest lõhestatud Euroopa on võimetu väljaspool Euroopat asuvate kasvavate maailmariikide ees. See võimetus ähvardab viia Euroopa jaotusele võõrastesse huviringkondadesse.” Populism toob tagasi olukorra, kus ühine Euroopa projekt puudub ning rahvast ühendavaks jõuks jääb vaid hirm sisserändajate ees. Ehk nagu kirjutab Krastev:\nErinevalt katoliku kirikust või endisaegsetest kommunistidest puuduvad uuel populismil katehheetilised või pedagoogilised ambitsioonid. Uued populistlikud liidrid ei unista oma ühiskonna muutmisest. Nad ei kujuta inimesi ette selle põhjal, millisteks need saada võiksid; neile meeldivad nad sellistena, nagu nad on. Uue populismi ambitsiooniks on pakkuda inimestele võimu ilma mingi ühisprojektita. Selles mõttes sobib uus populism ideaalselt ühiskondadele, kus kodanikud on eelkõige tarbijad ning näevad oma liidrites ettekandjaid, kellelt oodatakse kärmust soovide täitmisel.\nNõnda jalutamegi taas Luxembourgi aias, mis on „piiramise seisukorda pandud üle öö”. Olukord on isegi keerukam, sest see võim ilma ühisprojektita, mida populistid pakuvad, juhib tähelepanu kõrvale kõige ärevamatelt ja pakilisematelt küsimustelt, millega Eesti ja Euroopa praegu silmitsi seisavad. Üleilmne soojenemine ja kuues väljasuremislaine kujutavad endast märksa suuremat ohtu kui lihtsalt uue sõja puhkemine: õigupoolest loovad need olukorra, kus sõda saab kogu planeedil igapäevaseks rutiiniks ja pinged ei tulene enam ülevõimu-taotlustest, vaid kestva klimaatilise surve ja loodusvarade hävingu tagajärgedest. Selles olukorras tasub meenutada, et Eesti iseseisvuse kava esmaversioon tekkis koos uniooni ideega — ja see idee on veel olulisem tänapäeval, mil vastastikune toetus on muutunud eksistentsiaalseks paratamatuseks.\nGustav Suitsu võib pidada meie esimeseks poliitikuks, kes oleks meeleldi saanud Euroopa Liidu kodanikuks, kui see oleks tollal võimalik olnud. Mida ütleks ta praegu? Kus on nüüd „lillede ja laste paradiis”? Teame, et see ei asu Pariisis, isegi mitte Luxembourgi aias. Lastele polegi antud paradiislikku muretust: vastupidi, lapsed peavad nüüd ise oma vanematele pähe taguma, et elu pärast fossiilkütuseid on samuti võimalik, kui me seda vaid piisavalt tahame. „Kas meie, noored, tahame maha suruda kõik mõtted ja aated, mis ajavaim meie pähe loob?” küsis Gustav Suits. „Meie ütleme: Jeunesse oblige — noorus kohustab! Ja meie seisame teelahkmel.” — „Meie maja põleb,” ütleb Greta Thunberg oma Davosi-kõnes. „Täiskasvanud räägivad kogu aeg: „Me võlgneme noortele lootuse.” Aga mina ei taha teie lootust. Ma ei taha, et te loodaksite. Tahan, et oleksite paanikas. Tahan, et tunneksite sedasama hirmu, mida mina tunnen iga päev. Ja siis tahan, et te võtaksite midagi ette.” Usun, et just nõnda võiks tänapäeval lausuda ka Gustav Suits, kui ta oleks kuueteistkümneaastane. Seetõttu oletan, et Suits võtaks nüüd märksa tõsisemalt ka Tolstoi kogukondlikke ideid, mis teda poliitiliselt aktiivsel Soome-perioodil ilmselt ei huvitanud. Loosung „Enam europalist kulturi!” võiks veel kehtida ainult siis, kui anname Euroopale uue tähenduse — kui Euroopa oleks „seminar, kus inimesed õpivad, kuidas mõelda impeeriumist kaugemale”, nagu on lootnud Peter Sloterdijk. Ja mis salata, praegu ei kõlaks kuigi sisendusjõuliselt soov „Olgem eestlased, aga saagem ka europlasteks”, sest kes me siis õigupoolest oleme. Kas mitte kõige tüüpilisemad eurooplased? Sõnastagem seepärast Suitsu usutunnistus tänapäeval ümber nõnda: olgem eurooplased, et küsida, kes on eestlased.


lihtsad harjutused noortele naisjalgpalluritele põlvevigastuste vältimiseks | Killukesi Skandinaavia kohta\nlihtsad harjutused noortele naisjalgpalluritele põlvevigastuste vältimiseks\nLinköpingi ülikooli teadlased Markus Waldén ja Martin Hägglund on uurinud noori naisjalgpallureid, kuna just nende seas on teatud liiki põlvevigastused liialt sagedased. Põlvevigastused on jalgpallurite seas üldse sagedased, aga teismelised tüdrukud on erilises riskirühmas, kuna neid tabavad need vigastused kõige tihedamini. Kümne aasta vältel – 1996-2006 – vigastas 1300 naissoost jalgpallurit oma põlvi nii tõsiselt, et sellest jäid püsivad probleemid. Pooltel neist on kõhrevigastuste oht, mis võib viia osteoartriidini juba 30-40ndates aastates.\nSelgub aga, et lihtne 10-15-minutiline harjutuste programm, mida tehakse tavaliste soojendusharjutustega koos enne treeningut, vähendab riski rohkem kui poole võtta. Seda näitas Linköpingi ülikooli Terviseteaduste teaduskonna teadlaste, ortopeed Markus Waldéni ja füsioterapeut Martin Hägglundi uuring.\nUuringus osales ligikaudu 500 võimalikust 700-st ja enamast naisvõistkonnast, sünniaastatega 1992 ja 1996. Juhusliku meetodi alusel valitud pooled võistkondadest pandi treenima “põlvekontrolli” programmi järgi – selle projekti algatasid Folksam ja Rootsi Jalgpalli Assotsiatsioon 2008. aastal. Programmi tegid läbi 341 võistkonda (‘meeskond’ oleks siinkohal veidi eksitav termin) kokku 4500 mängijaga. Selles rühmas, kes tegid ennetavaid harjutusi, vähenes vigastusteoht 64% võrra, räägib Waldén. “Nende harjutuste puhul on lisaks oluline ka see, et neid tehakse läbivalt ja korralikult – kui neid teha kord kolme nädala järel ja ‘ülejala’, ei ole neil mingit mõju.”\nTeadlased loodavad, et nende uurimusest on ka praktilises elus kasu ja et neid ennetavaid harjutusi hakatakse ka soojendusena tegema. Seda uurimust (mis on ennetusalaste uurimuste alal spordis üks ulatuslikumaid) finantseerisid Folksam, Rootsi Jalgpalli Assotsiatsioon ja Rootsi Riiklik Spordiuuringute Keskus ning seda ei ole veel publitseeritud. Selle sissekande aluseks on uudis Linköpingi ülikooli avalehelt: http://www.liu.se/news-and-events/startpage?l=en&newsitem=249356 (rootsikeelsena siin) ja Folksami leheküljelt: http://media.folksam.se/2011/01/21/forebyggande-traning-effektivt-satt-att-minska-risken-for-allvarliga-knaskador-hos-flickfotbollsspelare/. Viimase andmetel on välja antud isegi CD (pildil) ”Knäkontroll – Förebygg skador – Prestera Bättre”\nLisainformatsiooni saab FOLKSAMi andmetel:\nLars-Inge Svensson, Folksam Idrott direktor, telefon +46 708-31 5217\nMarkus Waldén, arst, telefon +46 733-92 07 20\nMartin Hägglund, füsioterapeut, telefon +46 733-34 77 04\nfrom → sport, tervis\n← Saamide rahvuspäev – 6. veebruar\nRunebergi päev – 5. veebruar →


TOYOTA RAV4 2.2 R4 100 kW -07, müük, kuulutus 80675991 - Kuldne Börs\nTOYOTA RAV4 2.2 R4 100 kW -07\nID: 80675991, muudetud 09:21 21.01.2017\nkasutatud, hall, odomeetri näit 230000, diisel, nelivedu, manuaal, 5 ust, 5 kohta, hooldusraamat, puldiga kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, immobilaiser, signalisatsioon, lisastopptuli, stabiilsuskontroll, pidurdusjõukontroll, udutuled, valuveljed, talverehvid, suverehvid, nahkkattega MF rool, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, vihmasensor, elektriliselt reguleeritavad peeglid, 4x elektriaknad, toonklaasid, klaasist katuseluuk, päikesesirm peegliga, tagaklaasi soojendus, välistemperatuuri näidik, püsikiirusehoidja, teisaldatav konks, nahksisu, kohtvalgustid, karterikaitse, stereo, CD, CD stereo, istmed (el. reguleeritavad istmed, istmesoojendused), käetugi (ees, laekaga, taga), Tühimass (kg): 1660, Täismass (kg): 2190, Kandevõime (kg): 530, Kütusekulu linnas (l/100km): 8.1, Kütusekulu keskmine (l/100km): 6.6, Kütusekulu maanteel (l/100km): 5.6, ülevaatus kehtib 09.2017\nesitulede pesurid, tagaistme seljatugi allaklapitav, tagaklaasi puhasti, turvavööde eelpingutid esiistmetel, autokompuuter, kliimaseade kliimaautomaatik, Muretu auto garanteeritud ! Ideaalne auto Eesti teedele ja eriti talvel. Uued talvekummid naastrehvid ostetud eelmine aasta. Paremaid talvekumme annab otsida. Continental Ice Peak contact 2. Vahetatud pidurikettad ja klotsid hiljuti. Veermik on laitmatult korras. Hooldatud Amservis või toyotabi. ee . Omanik olnud 5 aastat ja sõitnud hästi. Parandatud ja hooldatud on kõik osad, mis RAV 4 tüüpvead. Selle autoga võib rahulikult 10 aastat sõita ja mingeid suuri muresid ei tule. Need kuulutused siin , mis on väiksema läbisõiduga, ma ei usu seda üldse, see ei ole võimalik. Ma olen 100 % kindel, kui mõni nendes nö mdala läbisõiduga osta on üle 2000 EURine parandustööd garanteeritud. Antud auto ei ole ainuke auto peres ja ei sõida ka iga päevaselt ja pikkivahemaid aga kilometraasi 5 aastaga ikkagi kogunenud. Müügipõhjus on soov osta Toyota Land Cruiser.


Type R 2010, VSA - Check system - Honda Club of Estonia\nType R 2010, VSA - Check system\nLiitunud: 08 Veebr 2018 22:25\nPostitusPostitas OFFLlNE » 24 Veebr 2018 22:26\nTäna hakkas põlema lampi linnasõidu ajal !VSA ja Check Engine tuli. Pm 2 ja 3 käiguga sai sõita kuni 20-30km/h. Lülitasin mootori välja ja uuesti sisse, siis kadus !VSA ära ja sain normaalselt sõita, aga Check engine jäi endiselt põlema.\nSeega siit küsimus, kus saaks auto veakoode uurida, ilma, et peaks end lolliks maksma?\nKas tasub osta endale mingi koodi lugeja? Kui jah, siis millist soovitate - Samuti ei sooviks lolliks maksta\nKas kasko katab üldse midagi sellist (Diagnosti vms)?\nRe: Type R 2010, VSA - Check system\nPostitusPostitas MarkkoN » 24 Veebr 2018 22:42\nKasko väga suure tõenäosusega saadab su kukele. Isegi esinduses diagnostika ei maksa eriti palju- töötunni hind, 48-50€. Aga see pole vist liigpalju saamaks teada, mis autol viga on? Sa ei pea ju kohe remonti laskma teha, lase uurida, mis viga on.\nPostitusPostitas OFFLlNE » 24 Veebr 2018 22:53\nNoo kui ma saaksin sama raha eest näiteks seadme juba, siis ma pigem telliks seadme ja prooviks ise välja uurida värgi\nPostitusPostitas Rubinio » 25 Veebr 2018 11:46\nKASKO ei ole tõesti nii võimas, et su remondiarveid kinni maksaks\nPostitusPostitas MarkkoN » 25 Veebr 2018 14:08\nNoh...selle kohta ütleks, et kui sa jaksasid auto osta, jaksa seda ka pidada. Milleks teha oma elu keeruliseks ja hakata otsima seadet, ise purgama jms, kui sama rahaga saaksid pildi ette, mis autol viga on? Aga no kui muud pole oma aja ja rahaga pihta hakata, siis edu!\nPostitusPostitas Andrei L. » 25 Veebr 2018 14:49\nKui ls on kuskil 150-200k juures siis võib vabvalt olla mootori kett. Soovitus esinduses üle vaadata.\nPostitusPostitas OFFLlNE » 25 Veebr 2018 22:42\nAku lahtiühendamine seekord aitas. Küllap siis mingi andur külma pärast jupsis\nMa pole kunagi lihtsalt esindusi väga julgenud usaldada, tahaks uskuda, et võtavad rohkem aega, kui tegelikult läks vms.\nPostitusPostitas AHRS » 26 Veebr 2018 22:31\njust just, juba esinduse ette sõites hakkab "taksomeeter" käima...\nJa kui veel jalg üle ukse tõsta - sa püha Jeerum...\nLihtsam ikka tagajärgedega võidelda kui põhjusele jälile jõuda.\nPostitusPostitas GKevin » 26 Veebr 2018 22:39\nEks esindustel polegi muuga tegeleda, kui mingi 30min töödele ,,aega juurde kruttida,,\nPostitusPostitas 3rik » 27 Veebr 2018 09:40\nMuidugi soeta endale isiklik seade. Kui sul on juba Type R, siis suure eeldusega oled sa rohkem autoinimene, kui enamik Honda omanikke.\nTahad ise asjadest aru saada ning vajadusel ise midagi ära teha.\nHea on vajadusel ise kiirelt pilt ette saada, kui esinduse ukse taga kraapida ja loota, et nad sinu jaoks aega leiavad ette broneerimata.\nTeisest küljest ei pruugi see seade pikas perspektiivis ära tasuda, sest peale ühte korda sul ilmselt enam midagi põlema ei lähe.\nEga see VAG ei ole, millel ainult tuled kelladel põlevad ja midagi kogu aeg kustutama peaks. Samas, siis on hea teistele edasi laenata.\nKokkuvõte: kui sa oled võimeline orienteeruma inglise keelsetes erialastes terminites ja/või vajadusel edasi googeldama, siis osta isiklik seade. Saad konkreetse korraldusega juba töökotta minna ja lasta selle jupi ära vahetada.\nPostitusPostitas HoCi » 27 Veebr 2018 11:00\nOsta odav ebay bluetooth lugeja. Ei maksa midagi aga loeb type-r'i ilusti ära.\nPostitusPostitas AHRS » 01 Mär 2018 19:22\nHoCi kirjutas: Osta odav ebay bluetooth lugeja. Ei maksa midagi aga loeb type-r'i ilusti ära.\nMhh... on selline “odav Junn” olemas. See s...t ei suuda 2006 i-CTDI-l millegi muuga peale engine ECU üldse suhelda... odav&hea my ass...\nPostitusPostitas tets » 01 Mär 2018 22:38\nRohkemaks pole see junntükk mõeldudki. Enama jaoks on juba peenemad riistapuud.\nPostitusPostitas HoCi » 02 Mär 2018 14:10\nSee jah loeb mootorikoode. Kallist diagnostikaseadet ta kahjuks ei suuda päris asendada.\nPostitusPostitas AHRS » 02 Mär 2018 20:27\nNo sellisel juhul on ju selle bluetooth seadme soovitamine teema-algatajale suht pointles... tal ju veel ka VSA probleem. Mootorituli võib üldsegi olla CAN-i kommunikatsiooniga seotud antud juhul _ ECU sai teda VSA probleemist ja tegi seoses sellega vastavaid etteprogrammeeritud korrigeerivaid aktsioone, nagu tavaline on aktiivse vea puhul....


Esimene sügistorm 17.-20. oktoobril. Täienes pidevalt (19.10.2013 18:03)\nAutor: Jüri ja Ellu\nTorm on läbi. Mis edasi?\n19. oktoobri õhtul põhjapoolse tormitsükloni mõju kadus, tuul vaikis ja mereefekt lõppes. Oligi torm läbi ja nii ka see uudisvoog. Tormi vahetu omapära oli selles, et tormituuled olid ainult merel ja rannikualadel, sisemaal oli tuult enamasti vähem kui 10 m/s.\n20. oktoobril hakkas Eesti ilma mõjutama edelapoolne tsüklon, millest annavad tunnistust kiudkihtpilved. Paariks päevaks jääb siiski Eesti külma õhumassi, kus ilm on vaikne ja öösel võib õhus kuni 7 kraadi külma olla, päeval on siiski veel plusskraadid.\nNädala alguses taandub kõrgrõhuvöönd või külmas õhumassis arenenud antitsüklon Venemaale, avades lõunast tee kuumale ja niiskele õhumassile. See tähendab, et nädala teisel poolel on ilmselt tuuline, pilves ja sombune, kuid väga soe ilm. Temperatuur tõuseb ilmselt paljudes kohtades üle 10 kraadi.\n19. oktoober Tallinnas. Fotod: Jüri Kamenik:\n19. oktoobri õhtu\nJätkuvad hoogsademed (vihm, lörts, lumi, lumekruubid) Põhja-Eestis. Tugevaimad tuulepuhangud on seoses rünksajupilvedega ja üle 20 m/s.\nHommikul sadas rahet. Mõned terad olid päris suured. Pildistatud 19.10.2013 Harjumaal.\nLumi Virumaal Salda külas 19.10.2013 kell 9.24. Foto: Evis Lehtmaa\nMärkus. Fotodel ei ole lumi ega tõenäoliselt ka mitte rahe, vaid lumekruubid, mis moodustasid hommikul nii mõnelgi pool ka õhukese lumikatte.\nTeeolud kell 8.00\nMitmel pool Lääne-Viru, Järva ja Harju maakonnas on teepinna temperatuurid langenud miinuskraadidesse ning lisaks lörtsisajule esineb teedel ka libedust. Ettevaatust hommikutundidel liigeldes.\nÖösel arenes Põhja-Eestis konvektsioon ja sellega seotud rünksajupilved, mis andsid hooti nii lund, vihma kui rahet ja jääkruupe. Tallinnas oli poole 7 ajal ka äikest.\nHoogsademeid tuleb vähemalt põhja pool ilmselt ka ülejäänud päeva jooksul.\nÖösel selgines ilm enamikes kohtades, mistõttu võimalik oli jälgida poolvarjulist kuuvarjutust, http://www.timeanddate.com/eclipse/lunar/2013-october-18.\nSamal ajal saabusid loodest nõrgad hoogsademed, mida päeval peaks enam olema. Tuul nõrgenes veidi, nii et puhangud enam ei ulatunud 20 m/s.\nTsükloni tagalas saabunud arktiline õhumass on ebatavalislt hea nähtavus, mis ulatub enam kui 100 km-ni. Paraku Ilmateenistuse seadmed ei võimalda enam kui 50 km nähtavust registreerida: http://www.emhi.ee/?ide=21,540, mõnes jaamas on piiriks vaid 20 km.\nSeni tugevaim tuulepuhang registreeriti kl 17-18 vahel Dirhamis, 25,2 m/s. Laussademed on kogu Eestis lõppenud. Mõnes kohas, nt Simunas, raporteeriti ka lörtsist.\nLaupäeval võib taas tulla hooti sademeid (vihm ja lörts).\nÕhurõhk Eestis kell 18.00. Näha on tugevat tuult põhjustav õhurõhugradient. Mida sinisem, seda madalam õhurõhk.\nAllikas: Tarmo Tanilsoo poolt Ilmateenistuse vaatlusandmete põhjal Interpoleeritud ilmakaardid, http://laguja.meteo.net.ee/obs/\nPärastlõunaselt ilmakaardilt on näha, et tsüklon on jõudnud juba Karjalasse. Allikas\nEesti 18.10.2013 17:29\n18.10 õhtul ja öö hakul 19.10 loodetuul saartel ja rannikul puhanguti 17-23, sisemaal puhanguti 16 m/s.\nTsüklon on Eesti kohalt liikumas loodesse. Lausvihma sajab veel Ida-Eestis. Tuulepuhangud ulatuvad Vilsandil ja põhjarannikul üle 20 m/s, tugevaim puhang oli kl 14-15 vahel mõõdetud 24,1 m/s Dirhamis.\nHommikul asus süveneva tsükloni keskpunkt Soome lahel. Allikas\n18.10 kell 14.27\nLaupäeval (19.10.) eemaldub madalrõhkkond Koola poolsaarele, kuid selle edelaserv ulatub üle Eesti. Ööks saab laussadu läbi ja loodetuul nõrgeneb, pärast südaööd võib puhanguid veel 15 m/s olla. Saabuvas külmemas õhumassis langeb öösel temperatuur sisemaal -2..+2°C-ni, meretuulega rannikul on kuni +5°C. Päeval on sajuhooge laialdasemalt, tuleb nii vihma kui lörtsi. Puhub tugev lääne- ja loodetuul. Õhutemperatuur on 3..8°C.\nEesti 18.10.2013 13:10\n18.10 alates Lääne-Eestist pöördub tuul loodesse ja tugevneb saartel ja rannikul puhanguti 20-25, õhtul sisemaal puhanguti kuni 17 m/s.\nÕhurõhk Eestis kell 13.00 (tsükloni kese on kõige madalama õhurõhuga paigas)\nAllikas: Tarmo Tanilsoo poolt Ilmateenistuse vaatlusandmete põhjal Interpoleeritud ilmakaardid\nÕhutemperatuur kell 13\n18.10 kell 13.13\nTugev tuul puhub Eeesti lääne- ja põhjarannikul, kell 13 oli endiselt kõige tuulisem Eesti loodeosas, kus maksimaalseks tuulepuhanguks mõõdeti 24 m/s. Vaata siit.\n18.10 kell 10.31\nilmateenistuse andmetel ulatuvad tuulepuhangud Saaremaal ja Lääne-Eestis kuni 19 m/s, Dirhamis mõõdeti maksimaalseks puhanguks 21 m/s.\n18.10 kell 09.08\nIlmateenistuse andmetel puhus kell 9 kõige tugevam tuul Saaremaal ja Eesti looderannikul. Puhangud ulatusid 17 m/s.\n18.10.2013 kell 08.06\nMöödunud öö oli Eestis vihmane ja tuuline, ilmateenistuse andmetel oli varahommikul tugevaim tuul Kihnus, kus tuulepuhangud ulatusid 16 m/s.\nSama tsüklon on aga toonud Soome kesk- ja idaosasse ohtralt lund, ida pool isegi üle 10 cm. Pilt Maarianvaara teekaamerast:\nEesti 18.10.2013 05:55\n18.10 hommikul lõuna- ja edelatuul puhanguti 15, keskpäeva paiku pöördub loodesse ja tugevneb saartel ja rannikul puhanguti 20-25, õhtul sisemaal puhanguti kuni 17 m/s.\n17.10 kell 21.45\nSügis on olnud kuiv ja paljud jõed ning ojad on üsna kuival. Loodetavasti homne sadu kasvatab nende veetaset. Soome sünoptikud ennustavad homseks sajuhulgaks Eesti kohale 20-30 mm. Vaata kaarti SIIT.\nTsükloni pilvemassi saab vaadata: http://sat24.com/en/scan?ir=true\nLoe Ilmateenistuse tormiprognoosi siit.\nJärgnevalt GFS mudel 18. oktoobriks:\nTormi toovale tsüklonile on juba ka nimi antud. Allikas: http://www.met.fu-berlin.de/de/wetter/maps/


Kodu: Federal Help For Housing Foreclosure Prevention - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nKuidas Kasvatada Seeni Ja Säilitada Spoorid Reproduktsiooniks\nMida Üürnikud Otsivad Krediidikontrolli Puhul?\nPõhiline > Kodu > Federal Help For Housing Foreclosure Prevention\nHüpoteeklaenupankurite liidu sõnul on veerand miljonit peret iga kolme kuu järel sulgemine. See mitte ainult ei kahjusta asjaomaste üksikute perede olukorda, vaid omab majandusele kumulatiivset mõju. Et aidata perekondi oma kodus hoida, on föderaalvalitsus loonud mitmeid programme, mille eesmärk on...\nLühikese müügi soodustused\nKui teil on hüpoteegi probleeme, ei pea te sulgemisega tegelema üksinda.\nHüpoteeklaenupankurite liidu sõnul on veerand miljonit peret iga kolme kuu järel sulgemine. See mitte ainult ei kahjusta asjaomaste üksikute perede olukorda, vaid omab majandusele kumulatiivset mõju. Selleks, et aidata perekondi oma kodus hoida, on föderaalvalitsus loonud mitmeid programme, mille eesmärk on sulgemise vältimine.\nAmeerika Ühendriikide rahandusministeerium ütles 2009. aastal, et miljoneid majaomanikke ei suudetud hüpoteegidelt tasuda, sest nad kaotasid töökohad või nägid oma tööaega. Sama eluaseme turul ei suutnud paljud majaomanikud oma kodusid müüa. Oma kodus kaotanud 6 miljoni perekonnaga algatas Obama administratsioon abiprogrammide loomise osana Home Affordable algatusest.\nVastavalt 2005. Aasta küsitlusele, mille esitas Freddie Mac, valitsuse toetatud korporatsioon, mis toetab hüpoteeklaenude turgu, soovisid kuus kümnest koduomanikust, et nad mõistavad oma hüpoteegi tingimusi paremini. KnowYourOptions.com, mis on loodud sarnase Fannie Mae ettevõtte poolt, pakub teavet refinantseerimisvõimaluste, tagasimaksekavade ja muude sulgemiste alternatiivide kohta (vt Resources). Samuti võite leida nimekirja föderaalselt heakskiidetud nõustajatest, kes võivad teile nõustada teie riigi sulgemise seadusi.\nÜheks lahenduseks hüpoteeklaenude vastu võitlemisele majaomanikele oli refinantseerida, kui intressimäärad on madalamad. Kuid majaomanikel, kelle vara väärtus on väiksem kui nende hüpoteeklaenude võlgnevus, pole seda võimalust. Majaomanikud, kelle hüpoteegi tagavad Freddie Mac või Fannie Mae, võivad siiski kasutada föderaalse kodu taskukohase refinantseerimise programmi, et korraldada refinantseerimine, seni, kuni need on oma hüpoteekides praeguses seisus.\nKoduomanikud saavad taotleda Home Affordable'i HAMP-Home'i taskukohase muutmise programmi - isegi kui nad on juba sulgemisega seotud, märgib programmi veebisait. Kui majaomanikul on igakuised eluasemetoetused - hüpoteek, pluss maksud ja kindlustus -, mis on kõrgemad kui 31 protsenti tema sissetulekust, pakub HAMP laenuandjale rahalisi soodustusi intressimäärade alandamiseks, hüpoteegi kestuse korrigeerimiseks või mõne muu vahendi leidmiseks maksed alla 31 protsendi.\nMõned homeowners üritavad vältida sulgemist, leides ostja lühikese müügi, kus kodu müüb vähem kui müüja võlgneb hüpoteegi. Teoreetiliselt on see summa suurem kui laenuandja arvates võib see sulgemise oksjonil saada. Lühikeseks müük vajab iga laenuandja heakskiitu oma maja nõudmisega, mis sisaldab teist ja kolmandat hüpoteeklaenu ning esimese hüpoteegi, realty Timesi kohta. Kuna lühikeseks müük sageli ei too ühe hüpoteegi tasumiseks piisavalt palju, rääkimata rohkem, teeb Home Affordable's Foreclosure Alternatives programm rahaliste stiimulite, et laenuandjad võtaksid lühikeseks müügi võlgnevuse ja võtaksid majaomaniku jaoks värske.\nVideo Juhend: Foreclosure Help is Available from HUD Certified Housing Counselors.\nKuidas Eemaldada Lõhn Seedripuust\nKuidas Reklaamida Korterit Üüriks\nKuidas Lõhestatud Akna Vänt Parandada\nMida Maasikas Lehed Näevad Välja?\nKuidas Paigutada Sektsioonisaal Ja Kokteiliba\nMaja Ostu Sulgemisprotsess


Uutmoodi miniviinerid ja unelmate pihvid ehk vaba liha saabus Eestisse Rakvere uue lihakombinaadiga. Mis lugejale meenub? - Maaleht\nUutmoodi miniviinerid ja unelmate pihvid ehk vaba liha saabus Eestisse Rakvere uue lihakombinaadiga. Mis lugejale meenub?\nMaaleht ootab lugejate mälestusi ja jäädvustusi 1990ndate aastate lihakaupadest ja Rakvere uue lihakombinaadi valmimisele järgnenud kulinaarsetest imedest.\nRakvere lihakombinaat: kas vaba liha vabade maitsete vabale maale tooja?\nRakvere lihakombinaati hakati ehitama 1987. aasta sügisel, kombinaat avati 1990. aastal. Järgnes midagi enneolematut soveedi ikkest vabaneva Eesti lihatoodete ilmas. Ilmusid uutmoodi tooted, teistsuguse ilme ja maitsega viinerid, pihvid ning mis kõik veel... Ja milliseks muutus uues lihamajas uus töökultuur, sellestki räägiti imesid.\nRakvere Lihakombinaadi kunagine direktor Olev Rohumäe on maakonnalehes Virumaa Teataja meenutanud, et kui tehasele nurgakivi pandi kehtis Soomes mark, Eestis rubla, suitsuvorst oli defitsiit ning uusi autosid sai ainult ametiühingu jagatavate ostulubadega. „Aga aken Euroopasse oli lahti kangutatud!”\nMaaleht ootab oma lugejate olustikulisi aga ka kulinaarseid mälestusi seoses Rakvere lihakombinaadiga. Kirjutage toodete kättesaadavusest, maitsetest, retseptidest, lahedatest juhtumitest, aga võite lisada ka fotosid.\nIga mälestuskild teeb heameelt. Need võite panna kas selle loo kommentaaridesse või saata siis rein.sikk@maaleht.ee . Tänu ette.


Põlvkondi ühendav linnaruum - meiemaa.ee\nAale (vasakult), Lindia ja Adeele sammuvad mänguväljaku poole. Foto: Anneli Tarkmeel\nHomme tähistab Kuressaare linn 455. aastapäeva. Linnaruum on nagu üks, aga igal põlvkonnal on olnud siin omad mälestused. Näiteks Lindia Lallo (36) võib oma kahele lapsele rääkida Upa meestest ja kollastest linnaliinibussidest, kuid päris tõeliselt elavad need just selle põlvkonna peas, kes ise kopikate eest endale bussipileti ostsid.\nNii on põnev mõelda, et vanad ja uued mälestused segunevad ühiseks linnatunnetuseks. Kui me kohtusime pargis oleval mänguväljakul, siis renoveeritud lossivalle imetledes meenusid ka paarikümne aasta tagused lossi hoovi diskod, kuhu oli lausa auasi paar korda suve jooksul üle lagunevate lossivallide sisse hiilida. See oli põnev. Ema ei teadnud sellest midagi.\nNüüd silkasid vallidel äsjatrimmerdatud murul noorukesed tütarlapsed. Kuidas nad sinna said? Kas nende vanemad teavad, kus nende lapsed on? Kas see on üldse lubatud? Jaa, kes teab, mida põnevat leiavad selle iidse linnasümboli juures meie tütred, nii et ka meie emasüdamed saavad tunda põlvkondadeülest muret laste pärast.\nLinna sünnipäeva ja emadepäeva eel rääkis Lindia, et lapsena meeldis talle pargis värvilisi sügislehti korjata. „Elasin Roomassaares, siis oli meil vennaga hea võimalus sealsel karjamaal seigelda ja mängida,” meenutas ta. „Hästi eredalt on meeles see, kuidas pääsusilmi sai korjatud. Aga ma veetsin ka palju aega maal vanaema-vanaisa juures.”\nPragu elab Lindia perega Körberi tänaval, mis on vähese liiklusega tupiktänav ja igati rahulik elamupiirkond Smuuli elamurajoonis. Kuressaares naudib ta seda, et kõik on käe-jala juures ja vahemaad lühikesed. „Kuressaare on igati UNICEF-i laste- ja noortesõbraliku linna tiitli vääriline,” leidis enne lapsehoolduspuhkusele jäämist linnavalitsuses noorsootöö spetsialistina töötanud naine. „Siin on mitmekesised huvihariduse ja -tegevuse võimalused, korras mänguväljakud ja spordirajatised, uus noortekeskus Noortejaam. Siin on hea ja turvaline lapsi kasvatada ja igapäevaselt toimetada.”\nTema tütred Aale (3,5) ja Adeele (1,5) armastavad aega veeta mänguväljakutel. „Aale on vaimustuses kesklinna mänguväljaku tantsuatraktsioonist, aga Adeelele meeldib kõige rohkem kiikuda,” rääkis Lindia, kes ise on lastega koos nautinud hoopis pikki jalutuskäike. Nii on ta sattunud linnatänavatele, kuhu muidu ei olekski asja.\nLastega koos võetakse ühiselt palju ette. Sel talvel sai palju kelgutatud, võimalusel spaades ujutud. Lindia tõdeb, et lapsed innustavad kodust rohkem välja tulema ja osa võtma merepäevadest, laatadest, ka linna sünnipäevast. Homme plaanivad nad vaatama minna uue purskkaevu avamist.\nLindia on Kuressaare tüdruk. „Olen siin sündinud ja kasvanud. Pärast õpinguid pealinnas teadsin kindlalt, et tahan siia tagasi tulla. Suurlinna kiire elutempo pole minu jaoks.”\nNii ta siis kulgeb kevadest suvesse, sealt edasi sügisesse ja talve. Ta leiab, et igal aastaajal on omad võlud. „No mina olen soojalemb ning seepärast on suvi aastaaegadest mu lemmik. Siis oleme palju õues, käime ujumas, päevad on pikad ja akud saavad laetud. Lapsed ootavad, et vanaisa kutsuks nad Pärna tänavale sooja suitsukala sööma. Kodus keedame kindlasti maasikamoosi, sest selleta ei elaks talve üle. Käime seenel ja varume marju.”\nJääb loota, et suvi tuleb ikka päikseline, sest muidu ei pruugi Lindia akud saada piisavalt energiat.


Teisenda Cardanos (ADA) ja Filipiinide peeso (PHP) : Valuutakalkulaator\nCardano (ADA) ja Filipiinide peeso (PHP) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Cardano ja Filipiinide peeso muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 16 aprill 2021.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Cardano. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Filipiinide peeso default valuutat. Klõpsake Filipiinide peeso või Cardanos teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nThe Cardano on valuuta ei riikides. Filipiinide peeso on valuuta Filipiinid (PH, PHL). Sümbol ADA saab kirjutada ADA. Sümbol PHP saab kirjutada P. Filipiinide peeso jaguneb 100 centavos. Vahetuskurss the Cardano viimane uuendus 16 aprill 2021 pärit coinmarketcap.com. Vahetuskurss Filipiinide peeso viimane uuendus 15 aprill 2021 pärit Rahvusvaheline Valuutafond. ADA teisendustegur on 15 tüvenumbrini. PHP teisendustegur on 6 tüvenumbrini.


Meie kodu lugu: DIY: kuuseehted ja kingitused\nDIY: kuuseehted ja kingitused\nMa tean, et terve sotsiaalmeedia kubiseb jõuluteemalistest soovidest, fotodest, postitustest..., kuid loodetavasti kannatate veel natuke välja.\nMa võtsin see aasta plaaniks enamik kinke ise teha ja üldse jõule väga rahulikult võtta. Ja kui ma siis 23. detsembril peale tööd poodi vatipatju ostma läksin, siis mul oli nii hea tunne lihtsalt lonkida ja vaadata neid paaniliselt suvalist nänni ostvaid inimesi - kohe halenaljakas oli natuke. Ärge saage valesti aru, ma olen ise ka kunagi sedasi teinud ja tundnud survet midagi kinkida, aga see aasta oli nii mõnus ja rahulik olla ja mõelda enda valmistatud kinkidele. Ainuke erand isetehtud kinkide osas olid lapsed, aga nende kingid sai allahindluse ajal juba novembri algul ostetud. Oma vanaemale meisterdasin ma ise käbidest, okstest ja pärlitest pärja uksele, Raiko ema sai lastega koos tehtud soolataignast kuuseehted, minu vanematele sai laste käejälgedega küünlahoidjad samuti soolataignast ja Raikole endale ehitasin puidust "õllekasti" ta energiajookidele.\nSama põhimõttega, võimalikult palju isetehtud ehteid, sai ka kaunistatud kuusk. Ma tean, et kuuskede osas on nii erinevaid maitseid, kellele meeldib üleküllatud kuusk, kellele boheemlaslik, kellele naturaalne jne. Me proovisime see aasta hoida küllaltki valget joont ehete osas ja maalähedast hõngu.\nIse ostetud on konkreetselt ainult kuuseküünlad, ehted on suures osas DIY projektid, aga ka mõned kingiks saadud kästitöö ehted (näiteks lumehelbed heegeldas eelmise aasta jõuludeks sõbranna ja keraamiline ingel on meie naabrinaise kätetöö). Need roosad-lillad kuulid on kunagi minu lapsepõlves ostetud, aga neid ei pandud kunagi kuusele, sest äkki lähevad katki, niiet ma mäletan kuidas need mulle väga meeldisid ja ma neid hoopis salaja vitriinkapis piilumas käisin. Mõni aasta tagasi sain need endale ja mul küll sellist asja ei ole, et jätan need kappi vaatamiseks. Kõik kuusele! Ise tunnen küll, et see on kahtlemata meie kõige ilusam kuusk seni, näiteks esimene aasta kui mehega kahekesi elasime oli meil kuusel vast 5 ehet, siis mõned jõulukaardid ja oligi üsna kõik.\nPosted by Agnes-ja-Raiko at Teisipäev, detsember 27, 2016\nLabels: DIY, jõulud


Õpi Bitcoin Poker Affiliates teenida rohkem tulu läbi Pokker\nKodu » Bitcoin Poker Affiliates\nParim osa pokkerile on, et saate kursis mäng lihtsalt kasutades võitnud oskusi ja strateegiaid, ning seetõttu on parem koefitsiendid tagamisel suurem väljamakseid. Kuid selle asemel, et lihtsalt mängivad see populaarne kaardimäng maismaa asukoha või online kasiino, teil on veel üks võimalus rikkaks välja oma lemmik mäng edendamise kaudu Internetis Bitcoin pokkeritoad.\nKui olete saanud Bitcoin partnerSa ei pea enam usaldada oma potentsiaali olla majanduslikult edukas püüdmine kõrge võitnud pokkeri käed. Kuna olles partneriks oma Bitcoin pokkeri kihlveo sait, siis on võimalik teenida tulu iga kuu ei avalda liiga palju vaeva ja samas nautida arvukaid mänge pokkerit Bitcoin.\nEsmane kohustus Bitcoin pokkeri tütarettevõtete on tavaline ja lihtne, ja see on suunata online pokkeri mängijad, kas algaja või kogenud, oma Bitcoin pokkerituba nad on valinud partneriks. Iga ainulaadne mängija, mis mängib selles pokkeritoas läbi Bitcoin affiliate marketing osavus, viimane saavad komisjonitasu, mis võivad olla alguse rahaliselt tasuv karjääri online.\nTõsi, edendades Bitcoin pokkerituba Internetis näeb välja ja kõlab lihtne, eriti kui oled valinud õige partner programmi, mis pakub parimad pakkumised ja materjalide töötada. Seetõttu on hädavajalik, et teil on tahke mõistma know-hows et rikkaks läbi affiliate marketing, eriti läbi Bitcoin kuuluvusest.\nkvaliteedi Bitcoin partnerlusprogramm on väga eelistatud iga üksiku ja organisatsioon, mis on innukas anduma selles kaubanduses. See on põhjus, miks pärast registreerumist Bitcoin kasiino affiliate programmid online, see on kõige parem alustada hallata oma veebilehel kohe või loote puhul ei ole ikka veel saadaval.\nKui tegemist on oma Bitcoini kasiino tütarettevõtete veebisaidi loomisega, on oluline, et see oleks usaldusväärne, professionaalne ja atraktiivne. Ärge unustage, et võite oma saidi külastajatel veenda veebipõhise pokkeritoa pakutavaid pokkeritooted ja -teenuseid, seega on oluline, et pakute kvaliteetset sisu, suurepärast graafikat ja strateegiliselt paigutatud reklaami-, klikitavaid reklaame oma partner-saitidelt .\nKui olete selle riputanud, on tagatud, et rohkem vahendustasusid läheb. Piisavalt varsti võite olla edukate Bitcoin pokkeri tütarettevõtete seas, kes teenivad regulaarselt iga kuu suuremaid tulusid. Kuid peale selle võtavad teid ja teisi sidusettevõtteid ka Bitcoini pokkeri liitumise eeliseid, sealhulgas vähem konkurentsi, vahetu väljamakseid, usaldusväärset toetust ja läbipaistvat komisjonitasu arvutamist.\nTõepoolest, pokker pakub rohkem meetodeid, mis aitavad teil jõuda rahalist plaanid olete seadnud lihtsalt muutumas üheks Bitcoin pokkeri tütarettevõtete online!


Õudusfilmiblogi: "Freaks of Nature" (2015)\nKamp nohikuvõitu teismelisi, rohkelt verd, lihtsakoeline huumor, olematu sisu, zombid ‒ mõnikord tundub, et olen selliseid filme juba natukene liiga palju näinud. "Freaks of Nature" on täpselt see, mida premise'i järgi eeldada võikski: mitte sugugi parem, mitte sugugi halvem. Ekraanil toimub kogu aeg piisavalt palju, et igavust peletada, aga kui film on lõppenud, jääb sisse kuidagi tühi tunne. Jah, need möödunud 90 minutit olid tõepoolest päris lõbusad ja mulle meeldis see, mida nägin, kuid pärastiseks jäävad, nagu Gunnar Grapski nõustuks, ainult tühjad pihud ‒ mul ei ole mitte midagi analüüsida, mitte midagi, mille kallal pead murda.\nLugu on lihtne. Leiab see aset Dillfordi linnakeses, kus inimesed, zombid ja vampiirid on mingi ime läbi rahu sõlminud ning elavad suuremate probleemideta koos. Asi läheb käest alles siis, kui kohale jõuavad tulnukad: see ajab arusaadavatel põhjustel kogu linna marru ning tekitab kohutava kaose. Üllataval kombel on otsest verevalamist sellist sorti filmi kohta isegi päris vähe, eriti kui äsja ilmunud uusmeremaalaste "Deathgasm" värskelt nähtud on. Ei teagi, kust selle põhjuseid otsida tuleks: R-rating on ju enamvähem lõputu tühermaa, nii et oleks võinud vabalt praktiliste efektidega veidi rohkem hullu panna.\nFilmi parimaks osaks pean, nii seksistlik, kui see ka poleks, Mackenzie Davist, kuna ta on heatahtliku vampiiritüdruku rollis lihtsalt äraütlemata tore ja armas. Mõne aasta eest oleksin ilmselt vaimustuses olnud ka Nicholas Brauni kehastatud ontlikust peategelasest, aga praeguseks hetkeks olen selliseid milestellerlike poisse juba natuke liiga palju näinud, et neist suuremat hoolida. Küllap pakub mõnele huvi ka Vanessa Hudgens, kes siin väikese kõrvalosa teeb, kuid minu arust pole ta roll seekord just kõige õnnestunum ‒ liialt üheplaaniline ja igav. Võimalik muidugi, et midagi muud ta saavutada ei üritanudki, kuna Hudgensi kehastatud Lorelei on sihilikult üleseksualiseeritud pothead.\nKokkuvõtlikult võib öelda, et "Freaks of Nature" on piisavalt hea ja meelelahutuslik, et 90 minuti vältel vaatajalt täit tähelepanu nõuda, aga nagu juba öeldud, siis sellega kogu filmi tegelik väärtus piirdubki. Kui oled paari viimase kuu jooksul midagi sarnast juba näinud (olgu selleks siis näiteks oktoobris Eesti kinodes jooksnud "Zombisõja teejuht teismelistele"), on targem mõte "Freaks of Nature'i" vaatamisega natukene oodata, kuna tegu on omas žanris ikka väga traditsioonilise teosega.\nSildid: 2015, 7/10, komöödia, libahunt, zombi, teismelised, USA, vampiir\n"Ash vs Evil Dead" (2015) - 1. hooaeg


Addinoli juhid Saksamaalt andsid Tallinnas rohelise energia infotunni | ADDINOL\nAddinoli juhid Saksamaalt andsid Tallinnas rohelise energia infotunni\nAddinoli peakontor Saksamaal on tuntud oma innovaatiliste plaanide ja projektide poolest. Firma tootearenduse põhirõhk on suunatud tuleviku maailmamajanduse vajadustele – keskkonnasäästlikkusele, alternatiivenergiatele ja rohelisele energiale. Seetõttu korraldas Addinol tänavu 16. septembril Tallinnas Olümpia hotellis infotunni tuuleenergia ja biogaasiga tegelevatele firmadele. Infotunni viisid läbi Addinol Lube Oil GmbH tööstusprojektide tegevjuht Reinhard Loh ja Thorsten Loh Saksamaalt. Teema oli oma eriala spetsialistidele huvipakkuv.\nNäiteks tuulegeneraatorite reduktoriõlile Eco Gear väljastab Addinol 4-aastase garantii, mida pole siiani keegi söandanud teha. Samuti on Addinol Eco Geari kindlaks kvaliteedigarantiiks fakt, et Müncheni Tehnikaülikooli 2-aastase testi tulemuse põhjal näitas 13 konkurentõli võrdluses kõige paremaid tulemusi just Addinol Eco Gear. Kindlustuskompanii, kus on kindlustatud enamik tuulegeneraatoreid, on tunnistanud Addinol Eco Geari parimaks lahenduseks tuulegeneraatoritele. See tähendab vähem purunemisi, pikemaid õlivahetusintervalle ja kliendile kopsakat rahasäästu.\nKa biogaasi vallas on võimalik Addinoli gaasimootoriõlidega saavutada pikemad õlivahetusintervallid, mis säästab kliendi raha ja aitab jõudsalt kaasa kliendi kasumlikkusele, kuna õli on biogaasijaamades suur kuluallikas.\nNii tuulikute kui biogaasimootorite määrdeainete osas on tehtud põhjalikud uuringud juhtivates teadusasutustes. Samuti leidub Addinoli enda infopangas tuhandeid võrdlevaid õlianalüüse konkurentide õlidega.\nAddinol pakub oma klientidele biogaasi tootmisprotsessile väga vastupidavaid õlisid. Õlianalüüsidega jälgivad spetsialistid ennetavalt nii õli kui mootori seisukorda, et biogaasi tootjat ei tabaks ebameeldivad üllatused tööseisakute või mootoririkete näol. Addinoli gaasimootoriõlid on Euroopas kasutusel üle 700 biogaasijaamas ja gaasimootoriõlide aastane müügikasv on 50%. Baltikumis teeme täna koostööd kuue suure biogaasijaamaga.