Kuritöö ja karistus/Kolmas osa/IV – Vikitekstid\nKuritöö ja karistus/Kolmas osa/IV\nSel silmapilgul avanes tasakesi uks ja pelglikult ringi vaadates astus sisse tütarlaps. Kõik pöördusid imestudes ja uudishimus tema poole. Raskolnikov ei tundnud teda kohe ära. See oli Sofja Semjonovna Marmeladova. Eile nägi Raskolnikov teda esimest korda, kuid niisugusel silmapilgul ja niisuguses olukorras ning rõivastuses, et tema mällu oli jäänud hoopis teistsuguse isiku kuju. Praegune tulija oli tagasihoidlikult ja isegi kehvalt rõivastatud neiu, alles nooruke, peaaegu tütarlaps, tagasihoidlikkude ja viisakate kommetega; selge, ent nagu pisut hirmunud näoga. Seljas olid tal väga lihtsad kodused rõivad, peas vana ja moestläinud kübar; ainult käes hoidis ta nagu eilegi päevavarju. Leides ootamatult toa inimesi täis olevat, ta mitte ainult ei kohmetunud, vaid kaotas sootuks pea, lõi kartma nagu väike laps ja tegi juba liigutuse, et ära minna.\n«Ah… see olete teie…!» ütles Raskolnikov suures imestuses ja äkki kohmetus.\nTalle tuli järsku meelde, et ema ja õde Lužini kirja tõttu pealiskaudselt juba teavad kellestki «teatavate elukommetega» neiust. Just äsja oli ta Lužini laimu vastu protesteerinud ja tähendanud, et nägi seda neiut eile esimest korda, ja äkki astub see neiu ise sisse. Tuli ka see meelde, et ta mitte sugugi ei protestinud ütluse vastu «teatavate elukommetega». Kõik see välgatas tal äkki ebaselgelt läbi pea. Kuid hoolsamini vaadates nägi ta, et see alandatud olend on juba niivõrd alandatud, et tal temast kahju hakkas. Kui aga neiu liigutuse tegi, nagu tahaks ta hirmu pärast põgeneda, võpatas Raskolnikovi sisemuses nagu midagi.\n«Teie tulete täiesti ootamatult,» tõttas ta rääkima, peatades teda pilguga. «Olge head, istuge. Te tulete vist Katerina Ivanovna poolt. Lubage, istuge, mitte siia, vaid siia…»\nSonja sisseastumisel oli Razumihhin, kes oli istunud ühel Raskolnikovi kolmest toolist, mis seisis otse ukse kõrval, püsti tõusnud, et anda neiule ruumi mööda minna. Esiteks tahtis Raskolnikov ta istuma panna sohvanurka, kus varemini istus Zossimov, kuid tal tuli meelde, et sohva on liiga familiaarne paik ja täidab temal ka sängi aset, ja ta ruttas Sonjale Razumihhini tooli pakkuma.\n«Sina aga istu siia,» ütles Raskolnikov Razumihhinile, näidates kohta sohval, kus oli ennist istunud Zossimov.\nSonja istus peaaegu hirmuvärinaga ja heitis pelgliku pilgu mõlemale daamile. Oli näha, et ta isegi sellest aru ei saanud, kuidas ta küll nendega kõrvuti võis istuda. Seda taibates hirmus ta nii, et äkki jällegi üles tõusis ja täielikus segaduses Raskolnikovi poole pöördus.\n«Mina… ma… tulin silmapilguks, andke andeks, et tülitasin teid,» lausus ta katkendlikult, «Katerina Ivanovna saatis minu, teist kedagi polnud tal… Aga Katerina Ivanovna käskis teid väga paluda homme matusele tulla, hommikul… pärast jumalateenistust… Mitrofani surnuaial… ja pärast meile tulla… tema juurde… einele… Temale au teha… Ta käskis paluda…»\nSonja hakkas kogelema ja jäi vait.\n«Püüan tulla… tingimata… tingimata,» vastas Raskolnikov ka püsti tõustes ja samuti kogelema hakates, ilma et oleks lõpetanud. «Olge head, istuge,» ütles ta äkki, «mul on vaja teiega rääkida. Olge head, võib-olla on teil kiire, – olge head, ohverdage mulle paar minutit…»\nJa ta nihutas neiule tooli. Sonja istus toolile ja vaatas jällegi ruttu arglikult daamide poole ning lõi äkki silmad maha.\nRaskolnikovi kahvatu nägu läks punaseks; kogu tema olemus oleks nagu pahupidi pöördunud; silmad lõid põlema.\n«Ema,» ütles ta kindlalt ja tungivalt, «see on Sofja Semjonovna Marmeladova, tema isa oligi see õnnetu härra Marmeladov, kelle eile hobused minu oma silma all ära tallasid ja kellest ma teile juba rääkisin…»\nPulheeria Aleksandrovna vaatas Sonjat ja pilutas pisut silmi. Hoolimata oma segadusest Rodja tungiva ja väljakutsuva pilgu ees, ei suutnud ta ometi kuidagi sellest lõbust loobuda. Dunja vaatas tõsiselt ja üksisilmi vaesele tütarlapsele näkku ning uuris seda arusaamatuses. Raskolnikovi tutvustamist kuuldes pidi Sonja jällegi silmad üles tõstma, kuid kohmetus veel rohkem kui enne.\n«Ma tahtsin teilt küsida,» pöördus Raskolnikov ruttu neiu poole, «kuidas teil täna seal on? On teid tülitamas käidud?… Näiteks politseist…»\n«Ei, kõik on möödas… Liiga selgesti on näha, millest surm tuli. Pole tülitatud. Ainult majaelanikud on pahased.»\n«Et surnukeha nii kauaks jääb… nüüd on ju palav, lehk… nii et täna, õhtupalveks, viiakse ta surnuaiale, pannakse kuni homseni kabelisse. Katerina Ivanovna ei tahtnud esiteks, aga nüüd näeb isegi, et pole võimalik…»\n«Ta palub teid homme kirikusse matusele tulla, meile au teha, pärast seda aga tema juurde, peielauda…»\n«Korraldab ta siis matusepeo?»\n«Jah, eine; ta käskis teid väga tänada, et te eile teda aitasite… ilma teieta poleks millegagi matta olnud.» Rääkija huuled ja lõug lõid äkki värisema, kuid ta võttis jõu kokku, pidas vastu, ja langetas jällegi silmad.\nKõneluse ajal silmitses Raskolnikov teda teravalt. See oli kõhnuke, üsna kõhnuke ja kahvatu ebakorrapärane nägu, väikese terava nina ja lõuaga. Teda ei võinud kenakski nimetada, kuid ta sinised silmad olid selle eest nii selged ja kui nad elavama ilme omandasid, muutus nägu nii heaks ja lihtsameelseks, et tahtmata jättis meeldiva mulje. Tema näos ja kogu kehas oli peale selle veel üks iseloomulik joon: hoolimata oma kaheksateistkümnest aastast paistis ta peaaegu tütarlapsena, oma aastatest palju nooremana, peaaegu päris lapsena, ja see avaldus ajuti isegi naljakalt tema liigutusis.\n«Kas tõesti võis Katerina Ivanovna nii väikese summaga läbi ajada ja pealegi veel mõtleb einet?…» küsis Raskolnikov tungivalt kõnelust jätkates.\n«Puusärk tuleb ju lihtne… ja kõik on lihtne, nii et kalliks ei lähe… Ennist rehkendasime Katerina Ivanovnaga kõik kokku, jääb pisut ülegi, nii et võib mälestada… Ja Katerina Ivanovna tahab nii väga, et see nõnda oleks. Võimatu… temale lohutuseks… ta on ju niisuke, te teate ju…»\n«Mõistan, mõistan… Muidugi… Mis te minu toast nii silmitsete? Ema räägib ka, et on surnukirstu moodi teine.»\n«Te andsite eile kõik meile!» lausus Sonja äkki vastuseks mingisuguse tugeva ja rutulise sosinaga ning lõi jällegi silmad maha. Ta huuled ja lõug hakkasid uuesti värisema. Juba ammugi üllatas teda Raskolnikovi korteri vaene sisustus ja nüüd libisesid need sõnad nagu iseenesest ta huulilt. Järgnes vaikus. Dunja silmad läksid nagu selgemaks, kuna Pulheeria Aleksandrovna isegi lahkelt Sonjale otsa vaatas.\n«Rodja,» ütles ta tõustes, «me sööme mõistagi koos lõunat, Dunja, lähme… Sina aga, Rodja, peaksid pisut jalutama, siis puhka, lama ja tule aegsasti… Muidu, ma kardan, väsitame su ära…»\n«Jajah, tulen,» vastas Raskolnikov tõustes ja kiirustades. «Siiski, mul on üks asi…»\n«Kas tõesti tahate ka lõunat lahus süüa?» hüüdis Razumihhin imestunult Raskolnikovi vaadates. «Mis sa ometi…?»\n«Jajah, tulen, tulen, muidugi, muidugi… Sina aga jää silmapilguks siia. Ega teil teda praegu tarvis ole, ema? Või võtan ma tema teilt ära?»\n«Oh, ei, ei! Teie aga, Dmitri Prokofjitš, tulete ka lõunale, olete nii hea?»\n«Olge head, tulge!» palus Dunja.\nRazumihhin jättis särava näoga jumalaga. Silmapilguks kõik kuidagi kohmetusid.\n«Jumalaga, Rodja, see tähendab nägemiseni; ma ei armasta «jumalaga» öelda. Jumalaga, Nastasja… Ah, jällegi ütlesin «jumalaga»…»\nPulheeria Aleksandrovna tahtis ka Sonjale pead nikutada, kuid millegipärast ei läinud see tal korda, ja kiirustades lahkus ta toast.\nAga Avdotja Romanovna ootas nagu oma korda ja ema kannul Sonjast mööda minnes jättis ta temaga tähelepaneliku, viisaka ja sügava kummardusega jumalaga. Sonja kohmetus, kummardas kuidagi kärsitult ja hirmunult ja tema näol helkis isegi mingisugune haiglane tunne, nagu oleks Avdotja Romanovna viisakus ja tähelepanu talle rõhuv ja piinav.\n«Dunja, jumalaga!» hüüdis Raskolnikov kojas. «Anna kätt ka!…»\n«Ma andsin juba. Oled unustanud?» vastas Dunja ning pöördus lahkelt ja kohmakalt tema poole.\n«Noh, mis siis, anna veel!»\nJa kõvasti pigistas ta tema sõrmekesi. Dunja naeratas talle, läks näost punaseks, tõmbas ruttu käe ära ja tõttas emale järele, olles millegipärast õnnelik.\n«Noh, ja tubli!» ütles Raskolnikov tagasi tulles Sonjale ja vaatas talle selgel pilgul otsa. «Saatku issand surnutele hingamist, kuid elavatele elu! Eks? Eks? Eks ju?»\nSonja vaatas imestudes tema äkki selginud nägu; Raskolnikov vahtis vaikides ja üksisilmi mõni minut neiut; kogu kadunud isa jutt oma tütrest välgatas tal mälestuses…\n«Issand, Dunja,» lausus Pulheeria Aleksandrovna kohe tänavale jõudes. «Olen rõõmuski, et ära tulime; nagu kergem on. Noh, mõtlesin ma eile vagunis selle peale, et niisugune asi võiks mind rõõmustada?»\n«Jällegi ütlen teile, ema, et ta on alles väga haige. Kas te tõesti seda ei näe? Võib-olla läks tal tervis käest just meie järele igatsedes… Peab vähem nõudlik olema ja palju, palju peab andeks andma.»\n«Aga olid sina vähenõudlik?» küsis Pulheeria Aleksandrovna ägedalt ja armukadedalt. «Tead, Dunja, vaatasin teid mõlemaid, sa oled nagu tema suust kukkunud, ja mitte niipalju näo, kui hinge poolest: te mõlemad olete kurvameelsed, mõlemad sünged ja äkilised, mõlemad kõrgid ja suuremeelsed… Ei või ju ometi olla, et ta oleks egoist, Dunja, mis?… Aga kui selle peale mõtlen, mis täna õhtul meil sünnib, hakkab süda valutama!»\n«Rahustuge, ema, sünnib see, mis sündima peab.»\n«Dunja! Aga mõtle vaid, missuguses seisukorras me praegu oleme! Noh, mis siis, kui Pjotr Petrovitš loobub?» pahvatas vaene Pulheeria Aleksandrovna äkki ootamatult.\n«Mis väärtus tal siis niisugusel korral on?» vastas Dunja teravalt ja põlglikult.\n«Seda tegime hästi, et nüüd ära tulime,» tõttas Pulheeria Aleksandrovna vahele rääkima, «ta tahtis vist kuhugi minna; las jalutab pisut, hingab värsket õhku… tema juures on hirmus lämmatav… aga kus siin õhku hingamiseks saada? Siin on tänavalgi nagu õhuaknata toas, issand, mis linn see küll on!… Oota, hoia eest, tallavad ära, kantakse midagi! See on ju klaver, mida viidi, tõepoolest… küll tõukavad… Seda neiut kardan ma ka väga…»\n«Missugust neiut, ema?»\n«Seda Sofja Semjonovnat, kes praegu sinna tuli…»\n«Mul on niisugune aimus, Dunja. Noh, usu või ära usu, aga niipea kui ta sisse astus, kohe mõtlesin, et siin just see peaasi peitubki…»\n«Mitte midagi ei peitu seal!» hüüdis Dunja pahaselt. «Kui imelik te oma aimustega olete, ema! Ta on eilsest päevast saadik temaga tuttav, ei tundnud teist äragi, kui ta sisse astus.»\n«Küll näed…! Ta teeb mu rahutuks, küll sa näed, küll sa näed! Ja kuidas ma ära hirmusin: vaatab teine mulle otsa, niisugused silmad, vaevalt suutsin toolil istuda, mäletad, kui ta teda tutvustama hakkas. Ja imelik: Pjotr Petrovitš kirjutab temast nõnda, aga Rodja tutvustab teda meiega, pealegi veel sinuga! Tähendab, Rodjale on ta kallis!»\n«Paljugi, mis kirjutab! Ka meist räägiti ja kirjutati, oled juba unustanud? Mina aga olen kindel, et ta on… kena tüdruk ja kõik muu on… lollus!»\n«Pjotr Petrovitš on kõlvatu keelekandja,» sähvas äkki Dunja.\nPulheeria Aleksandrovna pea langes longu. Kõnelus katkes.\n«Tead, mis, ma tahan sulle üht asja rääkida…» ütles Raskolnikov Razumihhinit akna juurde viies.\n«Ma võin siis Katerina Ivanovnale öelda, et te tulete…» tõttas Sonja rääkima ja tahtis hüvasti jättes lahkuda.\n«Silmapilk, Sofja Semjonovna, meil saladusi ei ole, teie ei sega meid… Ma tahaksin teile veel paar sõna öelda… Tead, mis,» pöördus ta äkki Razumihhini poole, ilma et oleks lõpetanud. «Sa tunned ju seda… Kuidas ta nüüd on!… Porfiri Petrovitšit?»\n«Aga muidugi! Sugulane. Mis siis?» lisas Razumihhin mingisuguses uudishimuõhinas juurde.\n«Tema ju ajab nüüd seda asja… Noh, seda tapmise asja… eile ju rääkisite…»\n«Noh, ja siis?» Razumihhini silmad venisid äkki suureks.\n«Ta otsis pantijaid, aga mul on ju ka seal pandid, tühja-tähja, ei, siiski õe sõrmus, mis ta mulle mälestuseks andis, kui ma siia sõitsin, ja isa hõbekell. Kõik kokku viis-kuus rubla, kuid mulle on see kallis mälestus. Mis ma nüüd siis pean tegema? Ma ei tahaks, et asjad kaduma läheksid, eriti kell. Ma kartsin ennist, et ehk ema hakkab küsima, tahab seda näha, kui Dunja kellast jutt oli. See on ainuke asi, mis isalt on säilinud. Ema jääb haigeks, kui see kaduma läheb! Naised! Kuidas siis teha, õpeta! Tean, et peaks jaoskonda minema. Aga kas poleks parem Porfiri enese juurde, mis? Mis sa arvad? Tahaksin ruttu selle asja korda ajada. Küll näed, ema küsib veel enne lõunat!»\n«Mitte jaoskonda, vaid tingimata Porfiri enese juurde!» hüüdis Razumihhin nagu suures ärevuses. «Noh, kui rõõmus ma olen! Mis seal siis on, lähme kohe, paar sammu maad, leiame ehk teise kodust!»\n«Tema aga on väga, väga rõõmus sinuga tuttavaks saades! Ma olen temale sinust sageli rääkinud, mitu korda… Veel eile rääkisin. Lähme!… Siis sina tundsid seda vanaeite? See’p see on… Suu-re-pä-ra-selt läheb kõik!… Ahjaa… Sofja Ivanovna…»\n«Sofja Semjonovna,» parandas Raskolnikov. «Sofja Semjonovna, see on minu sõber Razumihhin, väga hea inimene…»\n«Teil ehk on nüüd tarvis minna…» tahtis Sonja öelda, ilma et oleks Razumihhinile pilku tõstnud, mis tema enda veel enam kohmetama pani.\n«Lähme pealegi,» otsustas Raskolnikov. «Veel täna astun teie poole sisse, Sofja Semjonovna. Öelge ainult, kus teie elate.»\nMitte just et ta segi oleks läinud, vaid ta nagu oleks liiga tõtanud ja neiu pilkude eest hoidunud. Sonja andis oma aadressi ja punastas. Kõik läksid koos välja.\n«Kas ust kinni ei pane?» küsis Razumihhin teiste järel mööda treppi alla minnes.\n«Mitte kunagi!… Siiski, juba kaks aastat mõtlen lukku osta,» lisas Raskolnikov hooletult juurde. «Õnnelikud inimesed, kel pole midagi lukustada,» pöördus ta naerdes Sonja poole.\nHoovivärava juures nad peatusid.\n«Te lähete paremale poole, Sofja Semjonovna? Ahjaa: kuidas te minu üles leidsite?» küsis Raskolnikov, nagu tahaks ta temale hoopis midagi muud öelda. Ta tahtis aina neiu leebetesse selgetesse silmadesse vaadata ja ikka see millegipärast ei õnnestunud…\n«Te ütlesite ju eile oma aadressi Poljale.»\n«Polja? Ahjaa… Poljake! See… väike… on teie õde? Ma andsin siis temale aadressi?»\n«Kas te siis olete juba unustanud?»\n«Ma kuulsin teist juba kadunu suust… Ainult siis ei teadnud ma teie liignime ja ka tema ise ei teadnud… Nüüd tulin… ja et ma eile teie liignime kuulsin… küsisin ma täna: kus elab siin härra Raskolnikov?… Ega teadnudki, et ka teie kellegi juures elate… Jumalaga… Katerina Ivanovnale ma siis…»\nSonja oli väga rõõmus, et viimaks ometi minema sai. Ta läks, silmad maha löödud, kiirustades, et rutemini teiste pilkude eest kaduda, et rutemini need paarkümmend sammu ära käia, kust ta pöörab ära paremale, et jääda viimaks üksi oma mõtetega ja siis kedagi nägemata ja midagi tähele panemata iga öeldud sõna, iga asjaolu üle järele mõelda. Kunagi, mitte kunagi polnud ta midagi selletaolist tundnud. Terve uus maailm langes teadmatult ja segaselt tema hinge. Tal tuli äkki meelde, et Raskolnikov tahtis ise täna tema juurde sisse astuda, võib-olla veel hommikul, võib-olla kohe!\n«Ainult mitte täna, palun, mitte täna!» pomises ta põksuval südamel, nagu paluks ta kedagi hirmunud lapsena. «Issand! Minu juurde… sinna tuppa… ta näeb… oo, issand!»\nMuidugi ei võinud ta sel silmapilgul tähele panna üht tundmatut härrat, kes hoolikalt teda silmas pidas ja ta kannul käis. See härra saatis neiut päris väravast väljumise silmapilgust saadik. Sel hetkel, kui kõik kolm – Razumihhin, Raskolnikov ja Sonja – kõnniteel paariks sõnaks peatuma jäid, oleks see härra nagu võpatanud; ta kuulis mööda minnes kogemata Sonja sõnu: «Ja küsisin: «Kus elab siin härra Raskolnikov?»» Ruttu, kuid tähelepanelikult silmitses võõras härra kõiki kolme, eriti aga Raskolnikovi, kelle poole Sonja oli pöördunud; seejärel heitis ta pilgu ka majale ja jättis selle meelde. See kõik toimus silmapilgu jooksul, käigu peal, ja möödamineja, kes püüdis kõigest sellest mitte väljagi teha, läks edasi, vähendades sammu, nagu oodates. Ta varitses Sonjat, sest ta nägi, et nad hüvasti jätsid ja et Sonja kuhugi oma poole läheb.\n«Kuhu nimelt? Olen kuskil seda nägu näinud,» mõtles võõras Sonjat meelde tuletades. «Vaja teada saada.»\nKäänakuni jõudnud, läks ta üle tänava, pöördus ümber ja nägi, et Sonja tuleb temale juba järele, sama teed mööda, ega pane midagi tähele. Käänakul pöördus ka neiu samasse tänavasse. Mees läks neiule järele, käies teisel pool kõnniteed, ega lasknud teda silmist; ligikaudu viiekümne sammu järel läks ta üle tänava samale kõnniteele, kus oli Sonjagi, ja astus tema kannul, umbes viis sammu temast maha jäädes.\nSee oli viiekümne eluaasta ringis mees, veidi üle keskmise kasvu, tüse, laiade ja püstakate õlgadega, mis andis talle pisut nagu küüraka välimuse. Ta oli moepäraselt ja mugavalt riides, välimuselt väärikas isand. Käes olid tal uued kindad ja ilus kepp, millega ta igal sammul vastu kõnniteed lõi. Ta lai sarnakas nägu oli üpris meeldiv ja näovärv värske, mittepeterburilik. Mehe juuksed, alles väga paksud, olid üsna valkjad ja pisut-pisut leidus neis juba hõbedat, kuna lai, tihe habe, mis laialt rinnale langes, juustest veel heledamana paistis. Ta silmad olid sinised, pilk külm, läbitungiv ja mõtlik; huuled helepunased. Üldiselt see oli hästi säilinud meesterahvas ja näis oma aastatelt palju nooremana.\nKui Sonja kanali äärde jõudis, olid nad kahekesi kõnniteel. Neiut vaadeldes märkas võõras tema mõtlikkust ja hajameelsust. Oma maja juures pöördus Sonja väravast sisse, kuna võõras nagu pisut imestunult talle järele läks. Hoovis pöördus neiu paremale poole, nurka, kus oli trepp, mis tema korterisse viis. «Aa!» pomises võõras härra ja hakkas tema järel mööda trepiastmeid üles minema. Alles siis märkas teda Sonja. Ta läks kolmandale korrusele, pöördus rõdule ja kõlistas nr. 9-ndasse, mille uksele kriidiga oli kirjutatud: «Kapernaumov, rätsep.» «Aa!» kordas võõras jällegi, imestudes kummalise kokkusattumuse üle, ja kõlistas kõrvalseisvasse nr. 8-ndasse. Uksed olid kuus sammu teineteisest eemal.\n«Teie elate Kapernaumovi juures?» ütles härra ja vaatas naerdes Sonjat. «Ta tegi mulle eile vesti ümber. Aga mina elan siin, teiega kõrvuti, madam Rösslichi, Gertrude Karlovna juures. Kui kenasti see on sattunud!»\nSonja vaatas teda tähelepanelikult.\n«Naabrid,» jätkas isand kuidagi eriti lõbusalt. «Ma olen ju alles kolmandat päeva linnas. Noh, esialgu aga nägemiseni.»\nSonja ei vastanud; uks avati ja ta lipsas sisse. Millegipärast hakkas tal häbi ja ta oleks nagu kartma löönud.\nPorfiri juurde minnes oli Razumihhin väga erutatud.\n«See on tore, vennas,» kordas ta. «Ja ma olen rõõmus! Ma olen rõõmus!»\n«Miks sa siis nii rõõmutsed?» mõtles Raskolnikov endamisi.\n«Ma ju ei teadnudki, et ka sina vanaeide juures pantimas käisid. Ja… ja… kas see juba ammugi oli? See tähendab, kas sa juba ammugi seal käisid?»\n«On see alles naiivne lollpea!» mõtles Raskolnikov.\n«Millal…?» peatus Raskolnikov meelde tuletades. «Mõned päevad enne tema surma käisin ma seal. Muide, ega ma praegu oma asju ei lähe välja lunastama,» jätkas ta mingisuguse kärsitu ja iseäraliku murega asjade pärast. «Mul on ainult rubla hõbedat taskus… selle eilse äraneetud jampsimise tõttu…!»\nJampsimist nimetas ta eriti mõjukalt.\n«Nojah, jajah,» oli Razumihhin ei tea millega ruttu nõus. «Ah siis sellepärast… osalt… üllataski sind seekord… aga, tead sa, ka sonides rääkisid sa mingisugustest sõrmustest ja kotikestest!… Nojah, jaa, jaa… See on selge, nüüd on kõik selge.»\n«Etskae! Kuidas see mõte küll nende peas laiali on valgunud. See inimene läheks minu eest kas või ristipuule, aga ometi on ta väga rõõmus, et selgus, miks ma sonides sõrmuseid meelde tuletasin! Kuidas see neil kõigil küll pähe kinni on hakanud!»\n«Kas me tema aga kodust leiame?» küsis Raskolnikov kuuldavalt.\n«Leiame, leiame,» tõttas Razumihhin kinnitama. «See on, kulla sõber, tore poiss, küll näed! Kohmakas küll pisut, see tähendab, ta on ju seltskonnainimene, kuid ta kohmakust mõtlen ma teises suhtes. Tark poiss, tark, isegi mitte sugugi rumal, ainult mõtlemisviis mingisugune iseäralik… Umbusklik, skeptik, küünik… armastab tüssata, see tähendab, mitte tüssata, vaid ninapidi vedada… Noh, ja vana materiaalne meetod… Aga oma asja tunneb, tunneb… Mineval aastal otsis ta ükskord tapja üles, kui olid kõik jäljed kadunud! Väga, väga, väga tahab sinuga tuttavaks saada…!»\n«Miks siis just nii väga?»\n«See tähendab, mitte just et… mõistad, viimasel ajal, kui sa haigeks jäid, pidin ma sagedasti ja palju sind meelde tuletama. Noh, ja tema kuulas… ja kui teada sai, et sina oled jurist, kuid ei saa oma materiaalse seisukorra tõttu kursust lõpetada, ütles ta: «Kui kahju!» Sellest tegingi järelduse… See tähendab, kõik see koos, mitte ainult see; eile… Zametov… Mõistad, Rodja, eile, purjus peaga, lobisesin ma sulle midagi koju minnes… sest mina, va vennas, kardan, et sa ehk liialdad, mõistad…»\n«Mida siis? Et mind hullumeelseks peetakse? Jah, võib-olla on tõsi.»\nTa naeratas sunnitult.\n«Jajah… see tähendab, ptüi, ei!… Noh, kuid kõik, mis ma rääkisin… (samal korral ka sellest teisest asjast), see kõik oli lollus ja purjus peaga.»\n«Mis sa end vabandad! Kuidas see mu ära on tüüdanud!» hüüdis Raskolnikov liialdatud ärritusega. Siiski, osalt mängis ta silmakirjalikku.\n«Tean, tean, mõistan. Ole kindel, et mõistan. Häbi on rääkidagi…»\n«Kui on häbi, siis ära räägi.»\nMõlemad vaikisid. Razumihhin oli enam kui rõõmujoovastuses ja Raskolnikov tundis seda tülgastusega. Ka teda erutas see, mida Razumihhin Porfirist äsja rääkis.\n«Ka temale peab Laatsarusest laulma,» mõtles ta kahvatudes ja peksleva südamega, «ning loomulikumalt laulma. Kõige loomulikum oleks mitte midagi laulda. Püüdlikult ei tohi midagi laulda! Ei, püüdlikult poleks jällegi loomulik… Noh, eks näe, mis välja tuleb… eks vaatame… otsekohe… On see hea või halb, et ma lähen? Liblikas lendab ise küünlatulle. Süda peksleb, see pole hea…!»\n«Selles hallis majas,» ütles Razumihhin.\n«Kõige tähtsam – kas Porfiri teab või ei tea, et ma eile selle nõia korteris käisin… ja verd küsisin? Seda peab kohe tema näost teada saama, juba esimesest pilgust, niipea kui sisse astun, muidu… kas või suren, aga ma pean teada saama,» mõtles ta endamisi.\n«Tead, mis?» pöördus ta äkki kelmikal naeratusel Razumihhini poole. «Ma panin täna tähele, et sa oled juba hommikust saadik mingisuguses ebatavalises ärevas meeleolus. On see tõsi?»\n«Kuidas ärevas? Mitte kuidagi ärevas,» võpatas Razumihhin.\n«Ei, see on näha. Ennist istusid sa toolil, nagu sa kunagi ei istu, kuidagi serval ja kogu keha tõmbles. Asja ees, teist taga, kargasid sa mitu korda üles. Kord oled pahane, aga äkki muutub nägu millegipärast nagu kõige magusamaks koogiks. Isegi punastasid, eriti, kui sind lõunale kutsuti, punastasid hirmsasti.»\n«Mitte midagi; luiskad!… Kuhupoole sa sellega sihid?»\n«Sa oled nagu mõni koolipoiss! Ptüi, kurat, jällegi punastab teine!»\n«Missugune siga sa küll oled!»\n«Mis sa siis häbened? Romeo! Oota, seda tahan ma täna kuskil edasi rääkida, hahahaa! Teen emale nalja… ja veel kellelegi…»\n«Kuule, kuule, kuule, see on ju viimaks, see on ju… Mis see siis viimaks ometi on, kurat!» läks Razumihhin lõplikult segi, hirmust tardudes. «Mis sa neile räägid? Mina, sõber… Ptüi, missugune siga sa küll oled!»\n«Lihtsalt kevadine roos! Ja kui hästi see sulle sobib, kui sa ise teaksid; kümneverssokine Romeo! Ja kuidas sa enese täna oled puhtaks pesnud, isegi küüned puhastanud, eks? Millal on seda enne nähtud? Jumala eest, ka pumatit oled sa tarvitanud! Kummardu!»\nRaskolnikov naeris nii, et ei suutnud enam kuidagi enese üle valitseda, ja nõnda naerdes astusidki nad Porfiri Petrovitši korterisse. Seda oligi Raskolnikovile vaja; sisemisest ruumist võis kuulda, et naerdes sisse tullakse ja veel esikuski lõkerdatakse.\n«Mitte ainustki sõna siin, või ma… löön su lömaks!» sosistas Razumihhin raevus ja haaras Raskolnikovil õlast kinni.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Kuritöö_ja_karistus/Kolmas_osa/IV&oldid=12965"\nLehekülje viimane muutmine: 6. detsember 2012, 05:31\nSelle lehekülje viimane muutmine: 05:31, 6. detsember 2012.


OPERATSIOON VALKÜÜR: atentaat Adolf Hitlerile pidi ennetama Saksamaa alandavat sõjakaotust | Ajalugu\nAare Kartau, 22. juuli 2021 23:45\nAtentaadist pääsenud Hitler näitas plahvatuses hävinenud ruumi ka külla sõitnud Benito Mussolinile.\n20. juulil saabus ooberst (kolonel) Claus von Stauffenberg Ida-Preisimaa metsade vahel asuvasse Adolf Hitleri idarinde peastaapi ehk Hundikoopasse. Rajatises pidi toimuma järjekordne natside sõjalise juhtkonna nõupidamine, kus osales ka füürer isiklikult. Vandenõulased olid panustanud sellele, et sõjaplaane arutatakse betoonpunkris, ent tol päeval oli äärmiselt palav ilm, mistõttu viidi koosolek maapealsesse puithoonesse. See oli Stauffenbergile esimene mitmetest tolle päeva tagasilöökidest.\nTom Cruise kasvas üles tahtega tappa Hitler


ÜKS KÜSIMUS ⟩ Kas põlevkivitööstus on plaanis keelata või lämmatada maksudega? - Arvamus - Põhjarannik\nKas põlevkivitööstus on plaanis keelata või lämmatada maksudega?\nTaavi Aas. FOTO: Sander Ilvest / Postimees\nOlukorras, kus elektri hind on röögatutes kõrgustes, on valitsus deklareerinud, et väljume põlevkivielektri tootmisest hiljemalt aastaks 2035 ja põlevkivi kasutamisest energeetikas üldse aastaks 2040.\nMajandus- ja taristuminister TAAVI AAS:\nSee aasta on näidanud, et juhitavat energiat on kindlasti vaja. Ehk selleks, et täielikult loobuda põlevkivienergeetikast, peab meil olema kindlus, et me oleme igal ajal elektriga varustatud. Kindlasti on üks kindluse andja taastuvenergia suurem tootmine, õigemini taastuvenergia salvestamise võimalus. Aga see eeldab, et taastuvenergiat on rohkem, kui me seda mingil hetkel tarbime, ja seda peab olema päris palju rohkem.\nMa arvan, et vähe on selliseid riike, kus praegu fossiilsetel kütustel elektrienergiat toodetakse, mis ei püüaks mõelda, milline on alternatiiv. Aga kindlasti ei saa teha otsuseid niimoodi, et lihtsalt keelata või lihtsalt tappa maksudega.


Minu elu ülikool – Plankfilm\n“Eesti rahvusülikool 100” tähistamise käigus tootsime Plankfilmiga kolme tunni jagu videoid Tartu Toomkiriku Morgensterni saali, TÜ muuseumi püsinäitusele “Minu elu ülikool”.\nNendes videotes meenutavad ülikooliga seotud seiku kümned vilistlased, töötajad, aga ka tudengielu oluliselt mõjutanud isikud. Paralleelselt tutvustavad ülikooli teadlased oma praegust tööd. Sedasi ulatuvad videote teemad galaktikate tekkimisest ja elu sünnist kuni vähi- ja HIV-ravimite ning nn superstaar-ettevõteteni välja.\nJõudu-jaksu alma materile ka järgmiseks sajaks aastaks!\nKolme tunni lõppmaterjali saamiseks kulus 32 võttepäeva Tartus, Tallinnas ja Viljandis. Lõpptulemusena valmis ligi 100 unikaalset videolõiku.\nFilmimine toimus väga erinevates ruumides: inimeste kodudes, laborites, kontorites jne. Enamikus nendes kohtades panime püsti oma “portatiivse stuudio” – ühtekokku sai seda kokku pandud ja maha võetud ligi 40 korda. Töö käigus tekkis juba ka hasart, et kui kiiresti ja kui kitsasse ruumi suudame asjad üles panna. Võidu teenis selles arvestuses üks koridorinurk Maarjamõisa haiglas.\nÜhes videos pidime tegema sellise tembu, et Ilmar Raagile “õiged sõnad suhu panema”. Nimelt ütles ta filmimisel kogemata “Toomemäe” asemel… Nojah, jäägu see näitusekülastaja nuputada, mida ta tegelikult ütles. Saavutasime helitöötlusega selle, et saali kostab see, mida ta mõtles. Filmimisime selle lõigu Tallinna vanalinnas.\nUrmas Reisberg, režissöör\nProjektijuht ja režissöör: Urmas Reisberg\nToimetaja: Hendrik Kuusk\nFilmimeeskond: Urmas Reisberg, Julia Šaškina, Jaan Kalmus jr, Daniel Edward Allen, Richard Meitern, Mark Šandali\nGrimeerijad: Kersti Niglas, Margit Lepla, Laura Salla, Aliis Sepp, Julia Šaškina\nHelirežissöör: Martin Hein\nMonteerijad: Urmas Reisberg, Tarmo Teekivi, Hendrik Kuusk\nEesti rahvusülikool 100\nEesti rahvusülikool 100 Tartu Ülikool TÜ muuseum\nÜheminutifilm elu arengust Maal\nÜheminutifilm keelest ja keskkonnast\n“Teadus loob lahendusi” sarja klipp\n© 2021 Plankfilm


Ostujuhend – Multishop\nLauakell/Ilmajaam TREVI ME 3140\t€23.20\nTOPCOM TH 4650\t€6.50\nMAXWELL MW-3042\t€14.70\nAutokülmik COOLFORT\t€114.30\nCAMRY CR 7029\t€54.10\nElektripliit MESKO MS 6509\t€27.96\nVeekeetja sisevalgustusega MAXWELL MW-1073\t€26.30\nVõileivagrill TRISTAR SA 2198\t€12.80\nNaiste jalgratas 28" 3k alu R45 3NX Wanted SWING, metallik-roosa\t€708.00 €595.00\nPoiste jalgratas 20" 1k teras R30 Wanted FUN ACTION, must matt\t€284.00 €239.00\nKolmerattaline laste jalgratas SPARITE, punane-valge\t€160.00 €139.00\nPoiste jalgratas 24" 21k alu R30 Wanted FUN ACTION, kivihall matt\t€439.00 €369.00\nPoiste jalgratas 20" 1k teras R30 Wanted FUN ACTION, valge\t€284.00 €239.00\nAUDIOSONIC Kellraadio CL 1475\t€27.70\nKellraadio AUDIOSONIC CL 1496\t€23.00\nTelesonic Q5677-3 oranž\t€33.85\nKellraadio SMARTWARES CL 1515\t€24.50 €17.40\n1.1 Lisage soovitud kaup ostukorvi.\n1.2 Tellimuse vormistamiseks valige sobiv toodete kohale toimetamise viis.\n1.3 Pärast kohale toimetamise viisi valimist, täitke nõutud andmeväljad.\n1.4 Andmete sisestamise järel valige sobiv makseviis (hetkel on võimaldatud arvega tasumine).\n1.5 Tellimuse vormistamise leheküljel olevate lahtrite täitmisel tuleb olla tähelepanelik, sest selle informatsiooni täpsusest ja õigsusest sõltub Ostja poolt ostetud toodete kiire ja häireteta kohaletoimetamine. Müüja ei vastuta täitmisel Ostja poolt esitatud ebakorrektsetest andmetest tingitud tellimuse mittetäitmise või muude sellest tulenevate tagajärgede eest.\n1.7 Müügileping loetakse sõlmituks ja tellimuse täitmist alustatakse, kui tellimus on esitatud ja arve järgi tasumisele kuuluv summa on laekunud Müüja arvelduskontole.\n1.8 Tellimusi käsitletakse tööpäevadel E-R 9.00-17.00.\n1.9 Klienditugi on kättesaadav telefonil on +372 55 24090 ja e-posti aadressil info@multishop.ee\n1.10 Klienditugi töötab eesti ja vene keeles.\n2. Tellimuse kättesaamine:\n2.1 Kauba kättesaamine kulleriga:\n2.1.1 Kulleri poolt kohaletoimetatav kaup tarnitakse kulleriga kliendi poolt märgitud aadressile 3-5 päeva jooksul alates makse laekumist Multishop OÜ pangakontole. Kulleri poolt kohaletoimetatav kaup tarnitakse kulleriga tööpäevadel ajavahemikus kell 10.00 – 21.00. Kauba üleandmise täpse aja lepib kuller kliendiga eelnevalt telefoni teel kokku.\n2.1.2 Klient peab tagama kokkulepitud ajal ja aadressil kauba vastuvõtmise. Juhul kui klient ei ole kauba saabumise hetkel kättesaadav, teeb kuller ühe täiendava katse kaupa kätte toimetada. Kui mõlemad katsed kaupa kliendile üle anda ebaõnnestuvad, loeb müüja, et klient on tellimusest loobunud ning tagastab kliendile ostusumma koos kohaletoimetamise tasuga viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 kalendripäeva jooksul samale arvelduskontole, millelt ostu eest tasuti.\n2.2 Kauba kättesaamine pakiautomaadist\n2.2.1 Kauba kohaletoimetamisel kliendi poolt valitud pakiautomaati lisandub kauba hinnale kohaletoimetamise tasu.\n2.2.2 Kauba kohalejõudmisest pakiautomaati teavitatakse klienti SMS-teatega, mis sisaldab pakiautomaadi ukse avamiseks unikaalset uksekoodi.\n2.2.3 Müüja ei vastuta kliendile tekkinud kahju eest, kui müüjast mittetulenevatel põhjustel on kolmandad isikud saanud oma valdusse pakiautomaadi unikaalse koodi ning selle alusel on kaup kätte saadud.\n2.2.4 Juhul, kui klient ei ole hoiutähtaja möödudes pakiautomaadist kaupa vastu võtnud, loeb müüja, et klient on tellimusest loobunud ning müüja tagastab kliendile ostusumma koos kohaletoimetamise tasuga viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 kalendripäeva jooksul samale arvelduskontole, millelt ostu eest tasuti.


6-s rasedusnädal | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\n6-s rasedusnädal 28.08.09 / Naistehaigused\nOlen 27 a, 2-e lapse ema,mul on kahesarveline emakas, enne esimest last 5 a, tagasi oli 2 iseeneslikku raseduse katkemist, teise lapsega olin nädalal 11 säilituses,, nüüd olen rase ,6 nädalat, arsti aja sain alles sept, lõppu. Kaalun 66kg, pikkus 171cm ja kõhu ümermõõt 90cm.\nTihti esineb peavalu.\nJa siit siis minu küsimused.\n1, Kui tõenäoline on, et ma nüüd taas pean säilituses olema.\n2, Kas on normaalne, et mu kõht on juba nii suur, kuigi rasedus alles alguses\n3, mida võib peavalude vastu võtta?\nOlete tubli, et enne küsimuse esitamist oskate olulisi andmeid enda kohta edastada!\n1. Kaasaja meditsiinis arenenud riikides üldjuhul alla 12. nädalasi rasedusi "ei säilitata". Isegi see termin pärineb nõuka-ajast.\nRasedusi ei ole võimalik agressiivse taktikaga ja hormonaalselt "säilitada". Patoloogilised rasedused katkevad ikka, sest enamasti on tegemist geenide- või kromosoomide mutatsioonidega.\nÜks arukas arst on öelnud, et sageli antakse asjatut ravi nii arsti kui ka patsiendi rahustamiseks. Tüüpiline näide on tabletid No-špa; ei saa ju uskuda aastakümneid tabletikest, et see aitab saja erineva kaebuse korral. Toime on ikka psüühiline.\nTeie raseduste katkemised ja katkemiste risk on seotud anatoomilise emaka vääraenguga ja seda ei saa hetkel muuta. Ei tea ju, kumbas emaka sarves rasedus paikneb? Kas suuremas või väiksemas?\n2. Tänapäeval ei mõõdeta kõhu ümbermõõtu, sest ka see pärineb nõukogude meditsiinist ja ei anna objektiivset infot. Objektiivsemad on kaaluiive, vererõhk, emaka põhja kõrgus, valk uriinis jm.\nKõige täpsem uurimismeetod on ikka tupekaudne günekoloogiline ultraheliuuring ja patoloogiate korral 3D ultraheliuuring.\n3. Õigem oleks täpsustada peavalude põhjus ja ravida põhjust: madal või kõrge vererõhk, viirusinfektsioonid, väsimus, unetus, kurnatus, vale elustiil jm.\nRasedatele on põhjendusega lubatud paratsetamoolpreparaadid.\n-olete kõrge riskigrupi rase, seetõttu peaksite rasedusega arvel olema kas Ida-Tallinna Keskhaiglas või Tartu Ülikooli Kliinikumi Naistekliinikus\n-ärge töötage üle 8 tunni, ei ole soovitav õhtune ega öötöö, naistearst võib anda vastava tõendi tööandjale\n-õhutage tööruume ja eluruume, lõunapausi ajal peaksite käima väljas jalutamas\n-tarvitage uusi Livol Multi Total vitamiine rasedatele\n-tarvitage Möller`s kapsleid rasedatele\n-omal soovil ise tasudes võite alati pöörduda tasulistele 3D ultraheli uuringutele Erahaiglas Fertilitas Tallinnas või Elite Kliinikus Tartus\n-nõustuge uue OSCAR uuringuga väärarendite riski hindamiseks alla 12. nädala\nKlotrimazoli küünlad ja 8. rasedusnädal\nKoos rasedusega tekkis tupeseen, mis oli üsna tugev. Pärast esimest ämmamenda külastust ravisin seda piimhappe küünaldega 6 päeva. Seen läks sutsu paremaks, aga siis jälle hullemaks ...\nkas oskate öelda, kas Eestis on võimalik kuskil tasu eest teha lootel DNA testi. Tartu Ülikooli Kliinikum on vastanud ühes foorumis, et seda tehakse vaid meditsiinilistel põhjustel, ...\nKus saab DNA-analüüsiks ...


Autor: Maie Tuulik\n1. Kõlblus. Eetika\n(Ilmumisaeg: 2016, Pehme köide, , Kirjastus: , ISBN-13: 9789949812820)\nKõlblus on see, mis teeb inimesest inimese. Meil pole kaasasündinud kõlblust, see peab elu jooksul tekkima. Raamatus käsitletakse kõlbluse sisu ja inimese kõlbelist arengut ning kõlbluse toitu ja kõlbluse õpetamist. Arutletakse sõdametunnistuse ja kõ... Loe edasi...\n2. Eetika ja moraal: kõik algab meist endist [kasutatud]\n(Ilmumisaeg: 2002, Kirjastus: Ilo, ISBN-13: 9789985574133)\nLaiale lugejaskonnale mõeldud raamatus arutletakse inimelu igaveste põhiväärtuste üle, võttes abiks silmapaistvate filosoofide, teadlaste, kirjanike, kunstnike ja mõtlejate loomingu ning arvamused. Eetika, moraali ja kõlbluse probleemid puudutavad kõ... Loe edasi...\n3. Eetika, moraal, kõlblus [kasutatud]\n(Ilmumisaeg: 1997, tavaformaadis pehme kaanega, kohati kulunud kaaned, raamatukogu ja sealt mahakandmise tempel sees, sisu olemas ja korras, Kirjastus: Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus, ISBN-13: 4208)\nEetika, moraal, kõlblus, filosoofia... Loe edasi...


Ben Chifley Motor Inn, Bathurst, NSW, Austraalia – võrdle pakkumisi\n272 Stewart Street, Bathurst, NSW, Austraalia\nSuurepärane853 arvustuse põhjal\nParimad pakkumised: Ben Chifley Motor Inn\nBen Chifley Motor Inn: arvustused\nHotelli Ben Chifley Motor Inn kohta\nMugavused hotellis Ben Chifley Motor Inn\nBen Chifley Motor Inn fotodel\nBen Chifley Motor Inn – broneerimise KKK\nKui kaugel on Ben Chifley Motor Inn lähimast lennujaamast (Bathurst Raglan)?\nLennujaama Bathurst Raglan ja hotelli Ben Chifley Motor Inn vaheline kaugus on 7,8 km. Tavalise liikluse puhul peaks sul autoga hotellist lennujaama sõitmiseks kuluma 9min. On tähtis, et arvestaksid tipptunniliikluse aegadega, seda eriti linnapiirkondades.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Bathurst Raglan hotelli Ben Chifley Motor Inn minemiseks?\nLähimast lennujaamast (Bathurst Raglan) oma hotelli minekuks on sageli soodsaim variant takso või sõidujagamisteenuse kasutamine.\nKas hotellis Ben Chifley Motor Inn on bassein?\nJah, hotellis Ben Chifley Motor Inn on klientidele kasutamiseks bassein. Tavaliselt on hotellibasseinidel kindlad lahtiolekuajad, nii et räägi enne basseini kasutamist kindlasti vastuvõtulaua töötajaga.\nMis on hotelli Ben Chifley Motor Inn telefoninumber?\nOma hotelli või peatumist puudutavate küsimuste korral helista numbril +61 263 315 055.\nKas hotellis Ben Chifley Motor Inn on WiFi?\nJah, Ben Chifley Motor Inn pakub oma külastajatele WiFit.\nMis ajal tuleb hotellist Ben Chifley Motor Inn lahkuda?\nLahkumine peaks toimuma enne kella 10:00. Hotelli Ben Chifley Motor Inn saabumisel peaksid külastajad valima oma saabumispäeval kellaaja pärast 14:00.\nBathurst: parimad hotellid\nVaata veel parimaid hotelle: Bathurst\nBen Chifley Motor Inn: lähimad hotellid\nOdavad hotellid sihtkohas Bathurst\nBathurst: vaata odavaimaid hotelle


Ei meediasõjale — Sirp\nKogu meie meediapoliitika peaks jätkuvalt lähtuma noist euroopalikest väärtustest, mida õigeks oleme pidanud. Enne hiljutisi valimisi kuulasin raadiost üht tuntud arutlussaadet. Ja nagu ikka enne europarlamendi valimisi avastasid kõnelejad taas, et nad ei tea Euroopa Liidust piisavalt. Ei tea selle eesmärke. Süüdi on selles mõistagi too anonüümne Euroopa Liit ise, hoolimata kogu selle mastaapsest kommunikatsioonieelarvest. Tuletagem siis meelde. Kuigi ametlikke eesmärke saab igaüks vaadata ka ELi veebisaidilt, meenutaksin siinkohal üht kokkulepet seitsme aasta eest, kui Eesti oli olnud ühenduse liige kolm aastat, kuid ühendus ise tähistas 50. aastapäeva. Siis said liikmesriikide juhid kokku Berliinis ja andsid allkirjad deklaratsioonile, mis just noist eesmärkidest kõneles. Seal seisab muu hulgas: „Me püüdleme rahu ja vabaduse, demokraatia ja õigusriigi, üksteisest lugupidamise ja jagatud vastutuse, jõukuse ja kindlustunde, sallivuse ja osalemise ning õigluse ja solidaarsuse poole.”\nNäiliselt abstraktsed ja nüriks ihutud fraasid, kuid selles kontekstis seda kõnekamad. Hoolimata äsjastest, mõningates riikides küllaltki robustseid tulemusi andnud eurovalimistest saab siiski veel tõdeda, et Euroopa on jätkuvalt see küps onu, kel on aega sõnu seada ja oma väärtused selgeks mõelda. Ühtlasi on see onu ka elukogenud, ta teab, et elu on kompleksne, eesmärke võib olla palju ja vastandlikke, et lahendus on balanss ja kompromiss. Sestap Euroopa ka väga ei põrbi noid eesmärke esitledes, kuid tema mõju on nagu risoomil Deleuze’i mõttes. See tähendab, et alati loomulikest enesessepööramise instinktidest hoolimata on Euroopa projekt siiski valgustuslik – eesmärk on alati laieneda ja seda tehakse risoomselt: jätkhaaval, otsides sarnasusi ja dialoogipunkte, Teist aegamööda enda jaoks kohandades.\nTeisisõnu: kui me ise oma väärtustes kindlad oleme, oma kodanikele need kindlustame, siis oleme ka veenvad. Meiega tahetakse olla ja meiega tahetakse ka liituda. See lihtne põhimõte on taas aktuaalne käimasoleva venekeelse meedia arendamise kampaania kontekstis. Pakun, et ka meediaruumi arendamisel tuleb jääda kindlaks nendelesamadele põhiväärtustele. Miks ma sellest räägin? Raul Rebane joonistas 29. aprilli Postimehes välja printsiibid, mis Krimmi annekteerimise järgselt peaksid hakkama otseselt mõjutama kõiki Eesti riigi arengu- ja tegevussuundi. Väga lihtsalt öeldes: idapoliitika määrab ja suunab kõike, eriti sisepoliitikat. Iseküsimus on, et kas see kunagi teisiti on olnudki. Venemaa on alati olnud Eesti valimiste suur ja vaikiv Teine. Ent küsimus, mida esitama peame, on sellise asjaolu õigustatus. Kas idaeuroopalik eksistentsialism rahvusvahelistes suhetes peaks olema meie teadvustatud paratamatus või arengupuue?\nEesti peamine eesmärk peaks olema kirjeldatud sõltuvuse vältimine ja seda ka meediapoliitikas. Kogu meie meediapoliitika peaks jätkuvalt lähtuma noist euroopalikest väärtustest, mida õigeks oleme pidanud – võtkem omal ajal Berliinis väljahõisatuist näiteks kogukondade vastastikune lugupidamine ja jagatud vastutus, sallivus, osalemine ja solidaarsus. See tähendab, et peaksime kindlameelselt teostama Euroopa väärtustepõhist poliitikat. Konflikti selgitamiseks viitan veel ühele seisukohale venekeelse telekanali loomise mõttekusest. Eerik-Niiles Kross on Gruusia näitel osundanud, et n-ö piiriülene infosõda, venekeelse auditooriumi informeerimine telekanali abil ka Venemaal võib anda soovitud tulemusi. Sellega õigustas ta rahvusvahelise orientatsiooniga, kõigile Euroopa venelastele suunatud telekanali plaani, mida on teiste seas kaitsnud ka Anvar Samost ja Urmas Paet.\nSõja metafoor pole muidugi uus. Riikidevahelisest infosõjast, psühholoogilisest kaitsest jms on ka Eestis kõneldud varsti juba kümmekond aastat. Kuid „sõda” on kange metafoor. See on binaarne, kogu olukorra komplekssust taandav kujund. Sõda käib võidu peale, sõjas pole retsipientide-elanike-auditooriumi arvamus või soovid enam peamised. Kui selline kujund saab suhteid kujundavaks ja kinnistavaks metakeeleks, kui kujundist saab konventsioon, on see probleem, sest ka meediapoliitika ei pruugi lähtuda elanikkonna tegelikest vajadustest.\nPakun, et Eesti venekeelse meediaruumi arendamisel tuleks printsiibina lähtuda mitte binaarsetest vastasseisudest, vaid nendestsamadest Euroopa aluspõhimõtetest ehk küsimusest, kuidas teenindada oma kodanikke ja elanikke parimal moel, et nende informeeritus oleks ühiskonna ees olevatest valikutest parim. Et kättesaadav meediasisu ei peegeldaks niivõrd Teise poliitkorrektset kaanonit kuivõrd venekeelset kogukonda ennast ja selle loomulikke, rohujuuretasandi dialooge kohaliku Teisega ehk eestikeelse enamusega. Kui me leiame, et venekeelse meedia osas valitseb Eestis turutõrge, et turg ei teeninda venekeelseid elanikke piisavalt hästi ja see toob kaasa nende ebapiisava infomeerituse demokraatliku ühiskonna toimimiseks, siis küllap tuleks meediasüsteemi tugevdada tavapärasel moel, luues selleks avalik-õigusliku meediakanali, mis lõpptulemusena selle turutõrke neutraliseeriks.\nÜhekülgne ja puudulik\nAntud loogikast lähtudes saabki väita, et kuigi välisturud pakuvad venekeelsetele Eesti elanikele palju telesisu, mis kinnistab nad igal nädalapäeval enam kui neljaks tunniks teleekraanide ette, ei ole see sisu selline, et tagada elanike piisav informeeritus. Maailmapoliitika küsimustes on idapoolse meediaturu pakutav ideoloogiliselt ühekülgne, Eesti elu puudutava osas aga lihtsalt puudulik. Kui arvestada meie venekeelse elanikkonna argipraktikat, siis on küsimus selles, kas me loome igaõhtuse nelja tunni osas neile alternatiivi ja võimaluse viia end kurssi kohalike uudistega nende mitmekesisuses alates poliitika- ja lõpetades tarbijainfo ning kultuuri- ja meelelahutussündmustega. Teisisõnu, kui lähtuda konkurentsisituatsioonist – auditooriumi tähelepanust kui piiratud ressursist –, siis ei ole kuigi oluline see, et „nemad teevad meelelahutust meist alati paremini”. Meie korraldame kohalikku teabejagamist alati ja igast asendist paremini ja saame seda teha kõigis žanrites, sh traditsioonilised uudiseformaadid, infotainment tüüpi või isegi lavastuslikud lahendused (ERRi juhid on mänginud „Õnne 13” tüüpi venekeelse telesarja ideega, mis sarnaselt eestikeelse versiooniga lähtuks elanikkonna aja- ja kohaspetsiifilisest reaalsusest).\nMe saame vajaduse korral minna hüperlokaalseks, kõnelda põhjalikult elust konkreetsetes linnades ja miks mitte ka linnaosades. Me saame puudutada igat peret kajastades nende laste spordivõistlusi, kooliteatrite festivale või koolidirektori kuritarvitusi. Me saame lasta venekeelsetel kaaskodanikel sõnastada oma teemad, mille ekraanipeegeldust nad näha soovivad ja need soovid siis sobival tasakaalustatud moel teoks teha. Me saame näidata inimesi nende igapäevaelus nõnda, et lõpuks harjubki venekeelne kogukond ennast Eesti peavoolu meediareaalsuses ära tundma ja selle osaks pidama. Ning sellest äratundmisest nn eestivenelase identiteedi kinnistumiseni polegi ehk väga pikk samm.\nSelline, rõhutatult kohalik ja kogukondade enesepeegeldusest tõukuv meediaruum, kui see tehniliselt formeerub näiteks telekanaliks, ei pea aga välistama ka teistsuguseid, näiteks regionaalse või kontinendiülese haardega kanaleid (kui ikka õnnestub määratleda auditooriumi koondav ühisnimetaja) – ehk siis Samosti ja teiste eelistatud Euroopa Hääl (Golos Jevropõ). Ometi, kuna olen mõnevõrra kursis Euroopa Liidu audiovisuaalpoliitika aluseeldustega (nii konkurentsipoliitika kui ka sotsiaalkultuuriliste eesmärkide mõttes) on mul raske ette kujutada sellise kanali väljakasvamist antud aluselt. Seda laadi ettevõtmine jääks paratamatult motiveerituks pigem välispoliitilistest eesmärkidest. See toob taas kaasa ohu, et kanali esmafunktsioon on misjon ja propaganda, mitte ühiskonna tegelike sisedialoogide edendamine. Teisisõnu: see oleks põhiolemuselt mitteeuroopalik ning võib lõpptulemusena õõnestada eelkirjeldatud Euroopa Liidu „projekti” veenvust ja nn risoomse edenemise strateegiat.\nKoostööd ei peaks pelgama\nOmeti, nagu öeldud, Eesti kohaliku venekeelse meedia projekt ei pruugi välistada siiski kuidagi noid võimalikke rahvusvahelisi ettevõtmisi. Kohaliku kanali komponente saab kasutada rahvusvaheliste kanalite voogudes ja vastupidi. Eritasandiliste ettevõtmiste paljusus seega kindlustab iga üksiku kanali mõju: võimalik intertekstuaalsus ja ristviited suurendavad kanalite väljapaistvust, euroopaliku meediamenüü mitmekesisus harjutab venekeelset auditooriumi teistsuguse meediadiskursusega.\nVeelgi enam, Eesti-keskse ja avalik-õigusliku vene kanali koostöö teistega ei peaks kindlasti jääma vaid vertikaalseks, vaid võiks vabalt kulgeda mööda mitmekesiseid horisontaalseid radu. Ühelt poolt tähendab see seda, et pelgama ei peaks koostööd Eesti teiste venekeelsete (eraõiguslike) meediaväljaannetega, nii telekanalite kui ka internetipõhiste sisukeskkondadega. Kui uskuda reklaamiandjaid, on Eesti venekeelne meedia veel väljaarenemata turg ning üksteist toetades ja tarbijat kasvatades saaks koos kasvada jõudsamalt kui eri nurkades üksi sahmides. Ligilähedaselt sama kehtib ka muude kultuuriinstitutsioonide kohta. Nagu meediauurijad tõdevad, ei lõpe avalik-õiguslik meedia- ja infoteenus enam koos avalik-õigusliku ringhäälinguga. Juriidilises plaaniski on Eestis avalik-õiguslikke institutsioone muidki, nt ülikoolid ja rahvusraamatukogu, kõigil ka üha mitmekesisemad avalikkusele suunatud infovood ning suhted kogukondadega. Venekeelse inforuumi mosaiik tuleks kõigist seda laadi meediaruumikestest kokku koguda. Laiem institutsionaalne võrgustik oleks kindlasti kogu ettevõtmise edu aluseks.\nSiit, mitmekesistuvast pakkumisest jõuamegi küsimuseni, kas meil on tingimata vaja just telekanalit – seda tüüpi tehnilist kanalit, mida elutoas puldiga käivitada tavatsetakse ja mis seejärel kellegi telekuraatori poolt kokkupandud pildivoogu näitab. Kui Anvar Samost tänavu diskussiooni taas avas, siis minu isiklikus ühismeedia voos oli tema ettepanek kõrvuti Google’i juhtide sõnumiga, et traditsioonilised telekanalid on juba lähiaastatel taanduma sunnitud. Selliseid ennustusi tuleb muidugi alati võtta kui näputäit soola, kuid sentiment on siiski asjakohane: kui me teeme otsuse investeerida venekeelsesse audiovisuaalsesse meediasse, siis peame juba ette võtma arvesse ka kõiki uusi viise sellesama audiovisuaalse sisu tarbimiseks. Seda enam et sisu kavandades, nt erisuguste digitaalsete võrguplatvormide tarvis, on võimalik pakkumist ka spetsifitseerida – teha allkeskkondi eri sihtgruppidele, olgu need siis geograafilised (hüperlokaalsed linnameedia keskkonnad) või hoopis ealised, hariduslikud. Mitmesugused uuringud viitavad sõltuvalt lõimitusastmest ja eagrupist erinevatele ootustele meediasisu osas ning võrgumeediapõhine spetsifitseerimine looks selleks ka võimaluse. Nagu näitab vene telekanali Dožd tegevus veebis, on nooremal venekeelsel auditooriumil ka valmisolek seda tüüpi meediasisu regulaarselt tarbida.\nTeisisõnu: venekeelse auditooriumi teenindamiseks oleks põhjust hakata aegsasti arendama ristmeedia strateegiaid, mis aitaksid uut telekanalit rajada Raadio 4 ning venekeelsete tele- ja veebiuudiste renomeele, traditsioonidele ja oskusteabele. Strateegia eesmärk peaks olema nii kolme ERRi kanali senisest süsteemsem koostöö kui ka eelkirjeldatud koostööpraktika nii erameedia kui ka mitmesuguste kultuuriinstitutsioonidega. Siin tuleb arvesse võtta, et Balti filmi- ja meediakoolis korraldatud hiljutise uuringu kohaselt on ERRi ristmeediastrateegiad küll loosungite tasemel olemas, kuid eri meediakanalite koostöö ning võrgumeedia võimaluste (ennekõike interaktiivsete lahenduste ja osalusmeedia) ärakasutamises on suuri puudujääke. Uue ristmeedialise terviku väljaarendamine koos audio-visuaalmeedia komponendiga võiks sestap olla ERRile oluliseks õppetunniks ka eestikeelse tegevuse uuendamisel. Venekeelse meedia projekt võiks ERRis kujuneda mitmekülgselt raputavaks ettevõtmiseks.\nKultuuriministri hiljuti kokkukutsutud venekeelse inforuumi komisjon soovitaski esimese sammuna alustada ristmeediaprojektide konkursist ja et projekte pakuksid välja venekeelse kogukonna liikmed ja organisatsioonid ise. Veebimeediale omane interaktiivsus ja osalusvõimalus looksid selleks head eeldused. Nõnda oleks uus kanal juba sünnihetkel sihtgrupi enese nägu. Pealegi annaks veebipõhine algus võimaluse alustada kogu ettevõtmisega evolutsiooniliselt: esmalt videopõhised osalusmeediaprojektid ja hiljem, kui tootmisstruktuurid ja finantseerimine paigas, saaks kogu toodangu juba lineaarseks televooks ümber kanaliseerida. Selline oleks tänapäevase kanali tegemise pragmaatiline pool. Kuid, rõhutan veel kord, et sellisel talitlusviisil on ka oma euroopalik mõõde – kanalit ei vormita kui rünnakut meediasõjas, vaid kui tehnilist teenust Eesti venekeelsele elanikkonnale eesmärgiga rahuldada selle elulisi teabe- ja eneseväljendusvajadusi.


Tagasi Eestis!: Ametlikult tööinimene.\nNo nii, teisipäevase seisuga olen siis taas tööinimene, sest taskus on turvaala tähtajatu tööleping ;);):)\nKui Eestist tagasi tulime, siis politseist polnud ikka veel vastust tulnud, et kas nad siis annavad mulle selle turvakaardi või mitte. Ise olin juba täitsa pabinas, et mis siis veel puudu on!Või äkki nad ei annagi seda kaarti - ikkagi välismaalane! Ei hakanud väga pikalt põdema - tuleb see, mis tuleb. Eile läksin siis kohe hommikul politseisse ja sain oma loa kätte :):) Nad ei olnud seda sellepärast saatnud, sest mul oli avaldus tehtud nii, et kaart tuleb postiga koju. Kaarti tehakse umbes 3 nädalat, loa saab politseis aga kohe kätte. Luba tähendab aga seda, et võib kohe tööd tegema hakata ;)\nPõhimõtteliselt minu poolt väike arusaamatus, sest arvasin, et see saadetakse automaatselt koju.\nIgatahes oli kergendus, kui luba ikkagi väljastati. Politseisse jalutades ma juba mõtlesingi, et mis siis saab, kui luba ei antagi. Vähem mõtlemist, eksole :)\nKui luba taskus oli, käisin kohe ka tööandja juures, kus siis tööleping vormistati ja oma vormi koos töökaardiga kätte sain. Lähemalt ma oma tööasjadest rääkida ei saa. Kõik oluline sai juba turvaala TES-ist kirjutades ära selgitatud.\nNüüd on siis põhimõtteliselt mõned vabad päevad asjade korda ajamiseks ja peale seda hakkab töö pihta.\nSeega üks sammuke jälle astutud ;)\nPikemas perspektiivis loodan töö kõrvalt millalgi raamatupidamist või palgaarvestamist juurde õppida. Äkki juba sügisest...eks paistab ;)\nEestis oli mõnus! Kui vaid seda heinamaad ei oleks...\nSamas Abbi oli selle lilledesse mattunud heinamaaga nii ilus:\nNurmenukud ikkagi omast aiast\nSellel hetkel tundus isegi võilill ilus :)\nAga...Jama on selle niitmisega.\nPraegu kuluski terve laupäev ja pühapäev ainult niitmisele. Niitsime kahe niidukiga hommikust õhtuni, aga ikka valmis ei jõudnud. No muru oli juba nii pikaks kasvanud, et tuli topelt üle sõita! Täielik aja raiskamine! Sisuliselt midagi muud ei jõudnudki teha. Isegi maasikapeenar jäi rohimata :(:(\n"rohitud" maasikad :D\nNüüd siis otsimegi kedagi, kes meil seal niitma hakkaks. Kergem on maksta, kui ise seal rügada. Tahaks ju lõkke ääres istuda ja linnulaulu kuulata :):):)\nKui kellelgi murutraktor on ja Haapsalu lähiümbrusest elab, siis võib töö kõrvalt lisatööd teha. NB!Tasu on täitsa korralik :):) Traktoriga niitmist vast 7-8 tundi, sest niitmispinda veidi alla 1 ha. Käsiniidukiga võib julgelt kahega korrutada ;) See oli siis väike reklaam.\nPanin igaks juhuks "Lääne Elusse" ka kuulutuse, sest kuidagi peab selle asja ikkagi ära organiseerima.\nMina lihtsalt keeldun niidukit kätte võtmast, kui ma pean sama julmalt 2 päeva seda seal nügima ja tirima :)\nSiis las olla parem heinamaa ja sügisel korda teha.\nAsi oleks hoopis teine, kui seal elaks, siis ei laseks murul nii kõrgeks kasvadagi. Iseenesest on ju mõnus selle niiduki järgi seal jalutada - pekk nutab, aga keha rõõmustab :)\nHea küll, las see muru ja heinamaa nüüd jääda.\nNB! 3 puuki on sellel aastal minu kehale igatahes juba märgid jätnud! Loodetavasti ei tule mingit puukentsefaliiti ega -borrelioosi. Eelmisel aastal ei olnud meil kusjuures kellelgi ühtegi puuki, ülemöödunud aastal see eest rohkem, kui küll + mul veel borrelioos. Fui-fui-fui...\nJa sääsed!!! Need pidid lausa elusast peast meid nahka pistma. Täiesti võimatu. Päikese käes ka ründab sind miljon sääske. Vanasti oli vähemalt see hea, et päeval neid polnud. Nüüd aga on hommikust õhtuni. Käivad ka vist ajaga ja mürkidega kaasa ;)\nLastel hakkavad koolid-lasteaiad lõppema, üks nädal veel ja ongi kooliaastake läbi. Nüüd organiseeringi, kuidas ja mis tüdrukutega teeme. Tõenäoliselt on nad kuni jaanipäevani siin, seejärel saadame maale vanaemade juurde ;)\nTäna on Janelil lasteaias kevadpidu, Karolinil järgmisel laupäeval koolis.\nYki-testi vastused tulid ka muide ära. Nii nagu lubati, nii need ka tulid - umbes 2 kuu pärast. Testi tulemused oli väga 5. Sain 16 punnist 16. Isegi rääkimise eest sain oma 4 punni kätte. Ametlikult on minu keeletase siis B2. Edasi tuleb kõrgtase, aga selle teen ehk 1-2 aasta pärast. Ei hakka ennem üldse punnitamagi.\nMuud nagu polegi eriti. Pole üldse enam aega arvutis käiagi. Ei mina tea, kuhu see aeg kogu aeg kaob. Mäletate, kui kirjutasin, et loodetavasti jääb mul Soomes elades rohkem aega üle...Ja-jah, jääb ta küll :D:)\nKauneid kevadilmasid ja olge rõõmsad ;)\nPostitaja: virxross kell 13:50\ntikker 24. mai 2012 14:19\nSuper testitulemused ju, äge! Palju õnne :D\nkapa 24. mai 2012 16:52\nTore jälle Sinu tegemistest lugeda, käisin iga päev tsekkamas, et mis uut :) Kahju, aga arusaadav, et tööasjadest ei saa kirjutada, ilmselt seoses konf. nõuetega. Kahju sellepärast, et oleks kindlasti põnevad jutud olnud, see ju selline valdkond :)Edu edaspidiseks ja leia ikka aega kirjutada, sest päev on kohe tühjavõitu, kui sinu postitust ei tule :)\nPille Teller 25. mai 2012 14:39\nÜhinen kapa´ga ;)!\nvirxross 2. juuni 2012 10:14\nTT 24. mai 2012 22:24\nHästi tehtud, jõudu tööle !!!\nvirxross 2. juuni 2012 10:15\njaana 29. mai 2012 20:13\nma ka Turust, tore lugeda tegusa inimese tegemistest.\nTurvakoolitus läbitud, 2 nädalat trullamiseks ;)


Kommentaarid: FAKTIKONTROLL | Ka Tõnis Mägi Cicero tsitaat on vale\nDannar Leitmaa, 15. detsember 2017 11:18\nJääge kindlask ja terveks/ 20. veebruar 2018 11:06\nEga siin ei tea enam, mida või keda usaldada või mis on tõde...\nAinus, mida me saame usaldada, on enda sisetunne ja tõekspidamised.\nJÄÄGE ENDALE KINDLAKS ja ärge laste ennast eksitada!\nMeie rahva vaenlane on madu, keda aastatuhandeid on üritatud tõrjuda, aga kes sellele vaatamata on täna võimsam kui kunagi varem...\nKõige pimedam ja külmeme on alati enne koitu...\nTõnis,sa oled piisavalt tark ja elukogenud,et/ 15. detsember 2017 21:28\noma sõnadega ja kogemustega olla eeskujuks kogu rahvale.\nõnneks või kahjuks/ 15. detsember 2017 18:31\non see mees minu jaoks alati olnud masendav inimene. Ei suuda, ega tahagi kuulata, kurb, et andekad inimesed on meil enamasti sellised "nööri otsas rippujad", kogu aeg on tunne, nagu oleks ma nende ees süüdi!\nvesi peale.../ 15. detsember 2017 17:40\nKõigest sellest jamast võib mitmeid järeldusi teha. Esiteks, et Mägi sugune mees hakkab pooli valima, teenib vaid endale vaenlasi, kahjuks. Teiseks, räägi oma sõnadega ja lihtsalt, kukub paremini välja.\nreede/ 15. detsember 2017 16:00\nNo kui juba Tõnis on nats siis palun ka mind natsina kirja panna\nõõõhh/ 15. detsember 2017 15:06\nkui kohutav!!! - Tõnis Mägi tahab lastele elamisväärset Eestit!!\nja Rein Raud ning teised libedad peavad seda taunimisväärseks ??\nenam selgemalt ei saagi väljenduda sm - li.berastid - meie euroeesmärk on Eesti hä.vitada, kus mõistus sm-d??\nkke/ 15. detsember 2017 14:42\nMnjah/ 15. detsember 2017 14:11\nMarcuse tekstist saab tsitaadina esitatud järeldusi välja lugeda.\nPigem on tegu mõne tema õpilase otsesõnalisema derivaadiga. Marcuse ütles sedasama, kuid filosoofilises soustis.\nMuide Rail Balticu puhul on endiselt üleval küsimus tasuvusest. Taswuvusanalüüsis on linnulaul miljarditesse hinnatud, aga raudtee ehitamisel ja ekspluateerimisel tahetakse millegipärast ehtsat raha.\nKui tasuvus on linnulaulus, siis võiks ehitadagi linnulaulu eest.\n♕/ 15. detsember 2017 14:10\nSallijate tõrvikud lõõmavad...\nLaid, Kalju/ 15. detsember 2017 13:39\nVahet pole, Mäksi mõtted on 100% õiged!\nDannarile aga DISLIKE\nKõige rohkem/ 15. detsember 2017 13:46\n50%; oleks see EKRE välja jäänud ja raudtee-teema tahule jäetud, võiks isegi vaatamata tsitaatide vigasusele andeks anda.\nLugeja/ 15. detsember 2017 14:11\nJust nii see äärmuslastega on. Faktid on valed, kuid selgub et need ei mängigi inimese arvamuse jaoks mingit rolli... need ongi mõeldud vaid teiste aktiivseks ajupesuks.\nTähendab/ 15. detsember 2017 14:27\nTõnis Mägile isiklikult võib andeks anda, kui esmapilgul suvalise rutiinse intervjuu jaoks kontrollimata teksti pildus. EKREle mitte, et sellest jutust kinni haaras ja, nagu öeldakse, oma demagoogiavankri ette rakendas.\n15. detsember 2017 14:39\naga nii ju ongi. tmägi arvamus, eelistus või seisukohavõtt on ikkagi tema isiklik arvamus, eelistus või seisukohavõtt, ei enamat.\naga ekre või mistahes muu erakonna seisukoht on alati poliitiline!\nhommik on õhtu(lehe)st targem/ 15. detsember 2017 13:37\nKui kellegi tsitaate võtaks arvustada mõni tõsisem ajaleht, n Eesti Ekspress või Ärileht, oleks asi arusaadav. Et aga seda toimetab Eesti kõige kollasem väljaanne, kus aegaajalt isegi mõne fakti vastu eksitakse, saab asja käsitlusest paja ja katla taoline koomiline vehklemine. Jääge oma "kes kellega käib, kes kellele tite on teind", liistude juurde...\nMuuseas tõesti/ 15. detsember 2017 14:28\nEkspress armastab vägagi ka kõmu. Samas müüma ju peab.\nmongrel/ 15. detsember 2017 13:35\nLp kultuurmarksisti hariduse saanud ajakirjanik, kas tasub Frankfurdi koolkonna kohta nii räigelt valetada, muidugi peaksid praegu kiitvalt noogutama kogu vabariigi ajal ülikoolihariduse saanud ajakirjanikud ja kultuurikorraldajad, äkki on vikis ühele esindajale pandud kogu koolkonna filosoofia. Kui keegi teeb faktikontrolli siis paluks ka täpset tõlget või pidada suu kinni, ülim häbematus on kedagi tembeldada valelikuks ise tõelisi fakte välja toomata.\nvana kommunist/ 15. detsember 2017 13:56\nMarksismi-leninismi alal on suur spetialist sinu iidol Helme. Ajupesu tuli tal juba okuptsioonivõimude teenistuses hästi välja.\nRudi/ 15. detsember 2017 14:49\nMart Helme pole KUNAGI kuulunud kommunistlikku parteisse! Aga sinu nimi õigustab sind, eks te ikka ole laimanud alati ausaid inimesi!\nvaleta/ 15. detsember 2017 15:00\nstalinlase kohus ja igapäevane vajadus ju.\nekremendile/ 15. detsember 2017 17:37\n...Mart Helme pole KUNAGI kuulunud kommunistlikku parteisse...\net siis sinusuguse ajukääbiku arvates sai marksismi-leninismi õppejõud olla mitteparteilane?!\nto ekrement rudi/ 15. detsember 2017 17:37\nsinu arust sai marksismi-leninismi õppejõud olla mittekommunist?!\nahv/ 15. detsember 2017 13:26\nÕige jutt.Õiged sõnad.Ilusad sõnad.Jumala sõnad jne....Vähevõitu nagu neid tõe kinnitajaid ja kaasa lauljaid.Enamus ligimesi ei näi siiski selle mõttelaadiga ja kahepalgelisusega kaasa minevat.Ilmselt enamus inimesi mõtleb oma moodi ja Mägi oma moodi.Ja see on väga hea,et inimestel omal mõistus toimib,\nClat/ 15. detsember 2017 13:25\nAga meie valitsus seda ei mõista\nKuulus nimi ei tee valet õigeks./ 15. detsember 2017 13:31\nEnamus eesti inimesi mõista EKRE valesid.\nNimelt!/ 15. detsember 2017 13:48\nBingo, nagu öeldakse! Oleks usklik, palvetaks, et EKRE jumala eest võimule ei saaks; ükskõik kes praegustest on VÄHEM HULL!\nIRW/ 15. detsember 2017 17:39\nekremli punt saab võimule ainult oma märgades unenägudes!\nisegi ekremli sünnitajad kesikud ei taha neid oma valitsusse võtta!\nJaak/ 15. detsember 2017 13:07\nHale/ 15. detsember 2017 13:29\nInimesel võiks omal mõistust olla. Mitte levitada tarkpeana väljamõeldud tsitaate.\nRAA/ 15. detsember 2017 12:57\nKüll on hea meel et kõik eestlased pole veel ajupesu saanud.Olen Mägi poolt.\nKas siis/ 15. detsember 2017 13:12\nEKRE-ajupesu on kuidagi väärikam? Kurat, ma oleks veel 2015 äärepealt nende poolt hääletanud, küll oleks piinlik praegu! Kusjuures usun, et Vooglaiu-klann võtab oma juttu ehk tõsiseltki, aga Helmed teevad mu arust samamoodi nalja, nagu nt kuningriiklased 90-ndail - ainult et nende nali on peidetum, salakavalam, omakasupüüdlikum ja õelam.\nTõnis Mägai ei puutu/ 15. detsember 2017 13:18\nsiin tegelikult üldse asjasse. MIda julget ta siis ütles, et kõik hõiskavad? Jah, mulle ei meeldi ka hyomod, pedofiilidest rääkimata. Mulle ei meeldi ka pagulaslaagrid jms (mis on küll suuresti Lääne 2003.-2011. aasta lühinägeliku tegevuse tulemus - oi kuidas praegu nt Gaddaffit salaja taga igatsetakse; isegi Husseini varasemast ajast), aga mulle ei meeldi ka EKRE demagoogid. Ei meeldi? >Elame üle! Küllap oleks sakslased 1938. aastal ka kriatallöö vastastele miinuseid ladunud :)\n16. detsember 2017 19:55\nKahju, et Mägi lasi oma ajud ära pesta/ 15. detsember 2017 14:11\nMul ka hea meel, et kõik eestlased pole veel EKRE ajupesu saanud.\nRiiakas/ 15. detsember 2017 12:45\nTõnis Mägi argumendid Rail Balticu suhtes on umbes sama head kui nimetatud tsitaatide originaalsus.\nMuuseas tõesti/ 15. detsember 2017 12:50\nmis kamm selle raudteega paljudel on? Vedas neil raudtee-arendajail tsaariajal, et plõksimne veel moes ei olnud. Egas praeguse trassi kohta (Tallinn-Tartu-Riia) ka midagi head oleks öelda...\nMuuseas/ 15. detsember 2017 13:19\nsee raudtee-vastasus on ilmne märk ehtsaimast ajupesust!\ntundub/ 15. detsember 2017 12:43\net o-m-o-d on tuld võtnud ja kaevavad hoolega ju torgib miski peesse.\naitäh/ 15. detsember 2017 13:36\npuhtsüdamliku ülestunnistuse eest :)!\nAsi/ 15. detsember 2017 12:41\n..millest jälle artikkel välja imeda. Kes ütles, kus ütles, mida ütles-kogu maailm midagi ütleb, on sel tähtsust? Proovime omal maal, oma riigis öelduga toime tulla, ehkki siin on rahvas lõhki nende eurofilosoofide libaütlemiste tõttu ammugi juba.Surutakse väevõimuga libatõdesid peale ja kui neid omaks ei võta, oled nats, rassist jne.\nväljamõeldud tsitaadid/ 15. detsember 2017 13:33\nMägi ja EKRE suruvad ju väevõimuga libatõdesid peale.\nTõesti/ 15. detsember 2017 13:51\nkas Mägi on EKREs? Siis küll jama! Aga eks ole varemgi olnud, et miski karvane poliiitiline jõud tõmbab kuulsaid nimesid enda taha.\n13:33/ Said jälle kondi hambusse/ 15. detsember 2017 15:19\nEt Eestimaa peab kuuluma eestlastele on Sinule libatõde?? Et abielu ongi mehe ja naise liit, koos lastega perekond-jälle vale? Haiged kommud võiks vähemalt vait olla, aga ei suuda, koguaeg peab kedagi närima.Stalini kloonid elavad edasi.\nJan/ 15. detsember 2017 12:32\nMe elamegi mingis tohutus valede mullis.\nLoome endile mingit ilusat fasaadi, aga tegelikult on ainsad reaalsed asjad võim, raha ja huvid.\nKõik muu on eelpool olevate asjade kindlustamiseks loodud megabulls..t.\nVõimurite ülbitsemine saabki tänu sellele üldse toimida, et inimesed lihtsalt usuvad kõike, mida nad loevad ja näevad.\nNii lihtne see ongi jah, parafraseerides telemeest Reikopit.\n15. detsember 2017 12:39\naga nii on see ju juba sajandeid olnud.\n15. detsember 2017 12:28\nnoh jah. cicero oma kõnedes küll umbes sarnaseid seisukohti tõepoolest väljendas, aga ma ei mäleta, et ta seda kõike nii lühidalt ja löövalt oleks kusagil öelnud või kirjutanud.\ncicero oli paras p6hul6ug, vatras justkui purjus vanamees.\n?/ 15. detsember 2017 12:40\nKas tundsid isiklikult, et nii täpselt tead?\nja ei arvestanud/ 15. detsember 2017 12:49\nteie nõudmistega ega teie ainuõiget maailmavaadet.\nja siis?/ 15. detsember 2017 12:25\nMilles siis Mägi süüdi kui kontrollimatuid artikleid vedeleb igal pool. Pealegi mõte oli õige ja kaduma ei läinud midagi. Tõnis on õige rahva mees ja suur kummardus tema ees!!!\nvana koer uusi trikke ei õpi/ 15. detsember 2017 13:36\nTark inimene ei esitaks igasugust jama kuulsuste tsitaatidena. Pigem arvan, et Mägi nime all esitati kellegi EKRE propagandisti valedest kubisevat üllitist.\nToetaja/ 15. detsember 2017 12:22\nFaktipõhisus on üks asi aga üldiselt ajab maestro õiget rida! Oleks selliseid paljastajaid vaid rohkem, oleks elu parem.\nvalija/ 15. detsember 2017 13:37\nHea , et EKRE valed paljastati.\nJuri/ 15. detsember 2017 12:04\nRatas aga veeretab eestisse 80 türgi õnneotsijat-tubli töö.\nMis teha?/ 15. detsember 2017 12:24\nSest võõrvõimu-reformarid on asja juba nii kaugele lasknud ja Brüsselis ei teata, et me nii vaesed oleme.\nkuidas me vaesed oleme ???/ 15. detsember 2017 12:51\noleks ma maamees,käsiksin mitte pada ajada.\nMeie endi valitud Ansipid,Ligid, Laarid, Kallased, Pentused, Lauristinid on meie elu arendanud, meist hoolinud ja tänu nende pingutustele oleme terves Euroopas juba mitte esimese 5 seas, oleme esimesed mitmes vallas.\n;See paneb uhkusest hõiskama.\nRatas, jah/ 15. detsember 2017 14:31\nei puutu pagulusteemas asjasse, tema peab täitma alates 2015. aastast ette vaalmistatud lepinguid.\nmuidugi on araablased etemad/ 15. detsember 2017 15:03\nnad ikkagi insenerid,akadeemikud, professorid, dotsendid ja me peame neid väärikalt igati abistama.\nMuide, ka vennalikust Ukrainast on ainult spetsialistid , kõrgharidusega spetsialistid siin.\nJuss/ 15. detsember 2017 12:01\nNo juba vaikselt hakkab pihta. Ilmselt on meeskond juba komplekteeritud, mis hakkab Tõnise kompra kokkulappimisega tegelema. Ja mingil hetkel on armastatud lauljast saanud paremäärmuslasest nats.\nJah/ 15. detsember 2017 12:22\n70-ndate kohalikust iidolist - ka minu jaoks! on saanud tõesti mingi... Pseudofilosoof? Oleks tal endal tarkust nüü korra veel sõna v\nMao/ 15. detsember 2017 12:01\nTsitaat: "Mida halvem, seda parem".See sobiks?\nra/ 15. detsember 2017 11:59\nhaha. Ajame ükskõik mis soga suust välja, omistame selle kellelegi teisele ning ikka leiduvad mõned kasulikud id.ioodid keda absoluutselt ükski fakt ei huvita ja siis karjutakse, et kõik muu on Fake news :D\nlia/ 15. detsember 2017 11:59\nJärelikult on tegu sellise voorusemehega, kelle kallal muul moel viriseda on võimatu, et hakatakse mingi tühise Cicero tsitaadi kallal tänitama.\nNõrk, seltsimehed, nõrk. Inter nat sluse ajad on tagasi. Poleks seda iial uskunud.\nNii on :(/ 15. detsember 2017 12:21\nMägi julges ordnungit kritiseerida nagu Savisaar omaaegses raamatus Minu Eesti.\nKas nüüd hakatakse ka Mägi kiusama ja kohtu alla andma?\nCicero tistaat/ 15. detsember 2017 12:24\nei ole Euroopa kultuuri kontekstis tühine! Samuti ei ole tegemist mingi erilise voorusemehega.\nmis/ 15. detsember 2017 12:55\nmitmes abielu tal siis on\nnooruse vallatusi me ei vaatagi\nlia / 15. detsember 2017 13:01\nRangelt võttes pole ükski normaalne mees voorusemees. Amicus Plato, sed magis amica veritas. Narr lugu tõesti, kui oma tsitaate enne ei kontrollita, aga et nüüd lihtsa csuht harimata mehe kallal nii tõmmata. See näitab madalust.\nSavik oli aga karjerist ja võimude ülistaja.Sai tema nõretavaid artikleid Horisondist vaadeldud. Iga võimu ajal himustab olla pumba juures.\nAhaa!/ 15. detsember 2017 13:27\nSelleni ma tahtsingi jõuda: "lihtsa csuht harimata mehe kallal nii tõmmata"; just nimelt, sellest kõigest ei olekski midagi, kui teatud kallutatud jõud asjast kohe kinni ei oleks haaranud.\nlia/ 15. detsember 2017 14:56\nTeatud jõud on ilmselt salliva- sotsliku päritoluga. Praegu on tavainimesel mõttetu ühtki parteid pooldada, sest kõik on petturlikud. Ekre pole valitsuses ega kuskil olnud, aga juba pillutakse sopaga. KE, RE, sotsid,IRL - kõik on mõtleva valija jaoks saa ast. Antud laulja väljendas oma lihtsakoelisel moel rahva arvamust asjadest, sest asi maailmas kisub ikka kurjaks küll.\nJoseph/ 15. detsember 2017 11:58\nMis tähtsus on kus mingit tsitaadid tulevad, tähtis on see,et Mägi räägib ainuõiget juttu! Ja kes sellest aru ei saa siis nendest on lihtsalt kahju!\nMidagi/ 15. detsember 2017 13:53\nainuõiget ei ole ideoloogiasfääris olemas, see tao endale küll pealuu sisse!\nÕpetaja Laur/ 15. detsember 2017 11:57\nJutt mõistlik on sest vale pole see. Müned vead viitamisel on loomulik, Mägi on artist, kust ta seda kooliharidust pidi saama.\n15. detsember 2017 13:42\nSiis ei maksa eputada kuulsuste tsitaatidega. Pigem on see Mägi nime all avaldatud EKRE propaganda.\nMägi ole tugev,/ 15. detsember 2017 11:55\nsest nüüd algab taskumeedia laimukampaania sinu vastu, aga sa tea, et enamus eestlasi sind toetab.\n15. detsember 2017 12:21\nSee lõhnab ju nagu endise Inturisti giidi lugu, kes alguses kiitis raamatu autorit, kuid kui sai teada, et raamatu sisu tõttu võib ta maine ohtu sattuda, hakkas raamatu autorit mõnitama.\nmiinused / 15. detsember 2017 12:56\nütlevad, et eestlased armastavad koputajaid, enda hävitajaid üle kõige.\nnooh/ 15. detsember 2017 15:20\nigal inimesel on õigus muutuda ja targemaks saada\nMägi mõtted/ 15. detsember 2017 11:52\non õiged ja ma toetan neid, aga kas cicero ütles nii või mitte, kes seda enam mäletab, aga see, et liberasstid meile koguaeg valetavad ja varastavad on tõde.\nra/ 15. detsember 2017 12:00\nPraegu valetab konserv Tõnis Mägi, niiet ära aja mingit jama.\nMäks tubli,/ 15. detsember 2017 15:53\nra sugused s.tapead las hauguvad.\nehh/ 15. detsember 2017 11:49\nOlgu, et pole Cicero. Aga jutt Mägil ju õige!\nOsa/ 15. detsember 2017 12:28\ntema jutust! Igatahes valmistub ta EKRE reha otsa astuma.\nMäge ei vöi tõsiselt vötta/ 15. detsember 2017 11:43\nLiidu ajal suur soov lüüa venemaal..kuulasin just laulu помогите.. päris hirmus. Ja veel rootsi pögenemine hea elu otsingul.\nJah vaat!/ 15. detsember 2017 12:54\nSelle pärast ma just nimelt ei noriks - see oli tahtmine lihtsalt elada, võimalikult rahulikult. Kusjuures ka praegu - intervjuu oli nagu ta oli, aga EKRE demagoogid kasutasid asja välkkiirelt ära. Ilmselt oleks kõige targem provokatsioonidele mitte alluda.\nta lidus Rootsi ju/ 15. detsember 2017 12:58\nainult suurest eestlusest ja isamaaarmastusest.'\nMitte nagu mõned, kes äreval pöördeajal tagasi Eestisse ruttasid.\nJummel küll, teie Tõnise aus ja kallis skin vajas hoidmist\nprogressiivne inimene/ 15. detsember 2017 11:39\nÜleüldse paha inimene - pole ilmselt saanud kasu globaliseerumise hüvedest ja nüüd nuriseb.\nGlobaliseerumise hüved ei ole kahjuks kõigini veel jõudnud kuid kunagi oleme kõik ühesugused, võrdsed ja samasoolised - siis on õnn.\nML lugeja/ 15. detsember 2017 11:39\nTõnise jutt jumala õige. Kui keegi praegu kiunub, järelikult tunneb survet oma konnasilmal. See ei puutu asjasse, kas neid tsitaate keegi kunagi ütles, või mitte aga see, mis praegu toimub, on tõeline horror. Kõik normaalne on tunnistatud ebanormaalseks!\nmarksismi-leninismi propagandist/ 15. detsember 2017 13:45\nEks rasvaliidu vanad kommunistid on harjunud valedega.\nTõnist/ 15. detsember 2017 11:38\n15. detsember 2017 11:37\nPäris korralik nõiajaht on käimas.\nMillal kerstident häbenema hakkab?\neks koos riide ja oma tommy- boyga/ 15. detsember 2017 12:58\nennegi koos häbenetud.\nlihtne eesti mees/ 15. detsember 2017 11:34\nkas nüüd hakkab keegi veel ütlema, et Tõnist ennast ka pole olemas? Pole tähtsust kes ütles, tähtis on selle sisu, mison väga õige ja ajakohane.\nSeagali Stewe/ 15. detsember 2017 12:02\nkas ta siis on ?\nJaak Joala - kas ta on ?\nolev/ 15. detsember 2017 11:34\nMis on tänapäeval üldse fakt kui ajalugu aina muudetakse,Muidugi see,et ajakirjandus hakkas vahutama tähendab,et sõber Tõnis kõneleb tõde ja tõde ei sobi peavoolumeediale,.\n???/ 15. detsember 2017 12:55\nPooltõdesid tõdedest eristada on mingi kõrgem pilotaa žvõi?\nazza/ 15. detsember 2017 11:34\nTsitaat võis vale olla ,aga mõtted on ja tunded on Tõnis Mägil õiged.Ja see fakt ei vaja isegi kontrollimist\nVäga väga/ 15. detsember 2017 11:43\nSuper hea kommentaar! Nii see on. Vaieldamatult!\n???/ 15. detsember 2017 12:29\nTuinded? Ehedad! Mõtted? Isiklik asi. Ciceroga mööda panna - harimatus!\nmats maalt/ 15. detsember 2017 14:50\nRiburada on äkki välja ilmunud tolerastide palgalised,kes nüüd äkki püüavad Tõnis Mäest mingi harimatu ullikese teha. No ei õnnestu!\nsibulakoorija/ 15. detsember 2017 14:07\nmägi jutus on kõik õige, v.a. ekremli venesõbralike seltsimeeste kiitmine...\nNo aga/ 15. detsember 2017 14:35\nkuidas sa seda nüüd eraldad? Loe eilset DELFI kommentaariumi, nagu EKRE-hullumaja! Mägist vaat et nende auesimees tehtud!\nLihtsameelne/ 15. detsember 2017 14:37\nvana, pean silmas pea 70-st lauljat, võiks nüüd kähku mingi vastu- või pooltlause kirjutada/kirjutada lasta. On ta lihtsalt murelik või teeb Helmete propagandat? Ja olekski asi selge!\närevus/ 15. detsember 2017 11:32\nMida me nüüd siis teeme? Kuulutame Mägi valetajaks, mälukääbikuks, või muudme klassikute tsitaadid vajadusele vastavaks? Kõik on võimalik. Aga ärgu see Mägi arvaku, et on mingi Eesti mõttemogul. Tema elulugu teades oleksin mina tema asemel kuss ja kasvataks rahus oma tütreid.\n11:32/ ärevale vanaemalt maal/ 15. detsember 2017 12:54\nJa sinus lõi lõkkele instinkt, aga nüüd ma sulle laiatan! Ikka elavad meie keskel küüditajate kloonid, verejanulised isehakanud karistussalklased, kes vait ei suuda olla. Ja kummaline on see, et neid tõelisi tegijaid omade seas, neid me ülistame ka kõigesuuremate apsakate eest. Moraali, kui sellist, pole olemaski nendel süüdistajatel endil, aga kisa on taevani. Jumala eest, no palun , hukake siis kõik, kes julgesid veneajal elada, nad on kurjategijad kuubis.\nLugeja/ 15. detsember 2017 11:31\nLaulda ta ei oska!\nKuule/ 15. detsember 2017 11:43\nvõta s.i.tt kõrvadest välja!\nTo lugeja,/ 15. detsember 2017 11:58\noskab ja veel väga hästi, aga mida sina tolgus teha oskad.\nSamas/ 15. detsember 2017 12:56\npiinlik oli seda Vietnami salvi asja lugeda...\nsiis hakkab kile kisa/ 15. detsember 2017 13:02\nkõrvadele liiga tegema\nOdin/ 15. detsember 2017 11:56\nKas sina, Laidi?\nhakkab pihta/ 15. detsember 2017 11:28\ntolerastid hakkavad Mäksi poolt öeldus vigu otsima. selle soperdise väljutanud "ajakirjanik " on ka varemalt püüdnud oma peavoolumeedia tööandjatele meeldida. vähe sellest, et tal sopaajakirjanduses suurt midagi ei õnnestu, on ta ka VSB spordikommentaatorina ülinõrk, pingutatud ja ebaloomuliku hääletooniga loeb mõttetuid fakte paberilt maha. Mine parem tootvale tööle, Dannar!\nMis kõik/ 15. detsember 2017 14:06\non suured sõbrad või? Mäks ja Mäks... Ei ole au olnud sama laua taga istuda, seega on tegu hr Tõnis Mäega (nim Tõnis Mägi); nii oleks justkui viisakas?


11 Nigeeria naist, keda Instagramis jälgida 2020\n11 Nigeeria naist, keda Instagramis jälgida\nPS * See artikkel on algselt kirjutatud 2016. aastal, kuid seda pole kunagi avaldatud ja ma pole tahtlikult sisu ega pilte (veel) redigeerinud. * Loodan, et teile meeldib see.\nSotsiaalmeediast on saanud iidol, mis hoiab meid ihaldusväärsete loitsude poole või meeldib kirikule, kus igal kogudusevanemal on oma arvamus, esitades arvamusi või astudes vastu sellele, kellel on rohkem või vähem viha.\nLihtne on minema ajada ja liituda meediakiusamisega või liita tuliseid vaidlusi selle üle, mida peaks ühiskond aktsepteerima ja mis mitte. Nii nagu anonüümsed seljatoojad, kes on kirikus justkui ebameeldivad asjad või konkureerivad pastorite kantsli pärast\nVõi näotute inimeste jaoks, kellele see on andnud rahuldavalt volitusi, oleksite võinud arvata, et see pärineb Igbo juhtivtöötaja tiitlist.\nKui ma ei lahku, võiks see vastavalt teie huvile eeskujusid mõõta. Võite nautida Instagrami minu soovitusega, mida Nigeeria 10 parimat naist jälgivad Instagramis.\nKõik üritavad end vormis hoida; kas ausalt vormis hoida või kiirustades kuuma kutti Lekki-Ikoyi sillal, peaksid @ katehenshawi hommikuste harjutuste järgimine teile piisavalt inspiratsiooni andma. Daamil pole spordisaalis chillimist. Kui te ei saa endale jõusaali eest maksta, võite hoida tema videote vahekaarti ja saada paar sõpra koos trenni.\nNii et olete suurus 16, kuidas oleks teil umbes 12 suurusega kleitidega, et olla kindel oma kaalulangetamise õiguse teel. Sellel teel ei taha te moriseda, seetõttu jälgime tädi @tokemakinwa, et õpetada meile, kuidas tappa. Toke tapab alati nii, nagu ta võidakse arreteerida, kui ta seda ei tee. Hoolimata sellest, mida elu talle viskab, rüüpab ta elu inspireerivaid hinnapakkumisi lahkelt. Kui te ei saa talle endale ilusaid kleite endale lubada, võite saada hea Jamiu - teie kõrvalmaja rätsep, kes aitab teid välja, kui olete sõrmedega tulemuse poole ületanud.\n„Gbese” ei ole tapja sünonüüm! Olen kindel, et saate eelarvega kokku hoida. Arese Ugwu @smartmoneybyarese selgitab kõnealaselt rahalise edu saladusi. Üks tema populaarsemaid õppetunde on suhe 70:20:10, kuid mulle meeldib seda arutada kui 60: 20: 10: 10. Kui olete kristlane, saate aru, miks te ei ole oma kümnist maksnud\n. Näiteks teenite N100 000 ja N60 000 läheb teie kulutustele; N20 000 läheb teie lühiajaliseks kokkuhoiuks (see võib olla auto, kui olete tüdinud vaidlemast kabiinide või uberi juhtidega ja nende pikematel marsruutidel); N10 000 läheb teie pikaajaliseks säästuks (see võib olla maa või meistri jaoks, kui teie vanemad tuletavad teile meelde majanduse kohta). Viimane N10 000, mis oleks pidanud olema esimene, läheb teie kümnise juurde (te ei taha jumalat röövida ... Malachi 3: 8–9)\nTundub, et @tiannahsplacempire'i Toyin Lawanil on Igbo geenid sellega, kuidas ta uurib igat ärivaldkonda moest meigi, toidu, interjööri, juuste tegemise, kosmeetika, fotograafia ja oma tantsustuudiosse. Kui olete nii rahutu kui ta ja olete ühe inimese sissetulekuallikas, siis vajate daami Tiannahit, kes aitaks teid tõukejõul. Ta peaks olema praeguses Nigeeria majanduses igaühe eeskuju. Soovime talle kõikides ettevõtmistes head.\nPole võimatu, et arvate, et Tiannahi impeerium pole saavutatav, kuna näeme, et näete vaeva oma äriga „Obiageliaku ja pojad“. Usu mind, @stephobi, alati naeratav äriinkubaatori guru on sinust saanud. Stephanie Obi teab, kuidas tõsta teie enesekindlust maapinnast kõrgesse taevasse. Ta võtab aega veebiturunduse ja ettevõtte kasvu loenguks. Ta suudab teile anda rohkem kui piisavalt põhjuseid, miks ja kuidas teil õnnestub.\nRibide lõhenemise määramiseks on Funke Akindele võit. Tema Jenifa roll on talle kui identiteedile kleepunud. Tema katkendid Jenifa päevikust, mida ta aeg-ajalt Instagrami postitab, on sarja meelitanud palju inimesi, nagu see oli populaarne telesaade Scandal või Game of Thrones. Huvitaval kombel võiksite õppida mõned elutunnid. Ei või iial teada. Sõber mainis, et kuna Jenifa sai hiljem sõbraks mehega, kes tema “mandri Jollofi riisi” varastas, otsustas ta mõne jälgija sotsiaalmeedias blokeerida.\nEnne kui Jenifa maneerid ja jumalakartlikud sõnad ära käivad, järgige kindlasti @etiquettebykanyin. Proua K (nagu ta end ise nimetab) valgustab muu hulgas äri-, sotsiaal- ja söögitegevuse etiketti. On palju asju, mida kipume iseenesestmõistetavaks pidama, ja teid üllatab nende asjade arv, mida te võidate. Mitte alati, kui inimesed keelt ripsutavad Instagramis, mõnikord ka õppima.\nKõigi seal olevate muumiamuumiate jaoks paneb Maky Benson @makkybenson enamiku daamid igatsema omaenda poiste järele. Ta on oma poja Miikaga super jumalik. Enamik inimesi on õppinud, kuidas lapsehoidmine ei ole igav ja leiab sellest kõik lõbu. Micahi söögid on nii huvitavad, et ma ei imestaks, kui mõned agbajad on seda proovinud.\nSeal on palju meigikunstnikke, kes puhkavad meelt oma imelistega enne ja pärast pilte. Need kunstnikud muudavad selle maagiliseks, kuid Dimma Umeh @thatigbochic armastab anda näpunäiteid, kuidas oma meiki teha. Tema järgimine hoiab sind alati inspireerituna ja meigitrendide ning meigitoodetega kursis.\nViimane minu nimekirjas on Nimi Akinkugbe (Money Matters With Nimi). Jah, ma tean, et ma juba mainisin Arese, aga kui te olete nagu mina, kes on selle majanduse pärast mures ja hoiate mul pea kümme peal, peaksite järgima Nimi ja hankima talle võimaluse korral rahanduse raamat AZ; see on Kongal. Nimi annab näpunäiteid puhkuse ja koolilõivu kavandamiseks. Enamik inimesi on Arese mõelnud noorte daamide mõistmisele ja säästavad teid tahtmisest, kui Nimi mõistab abielupaari ja säästab teid sellest, et lubate finantsküsimustel teie abielu purustada. Ta on Monopoly Lagose versiooni tutvustavate mängude Bestman tegevjuht.\nSa ei saa olla moe, meigi, rahanduse ja mängude tipus ning olla Mufasa asemel köögis Pumba. @Dooneyskitchenist pärit Oladunni Obasa aitab teil pruudi hinda kiiresti tõsta. Tema suussulavad toidud Instagramis paneksid sind katsetama, eriti kuna ta lisab retsepti mõnele postitusele. Jumal tänatud Google'i eest, saame uurida teiste söögikordade retsepte.\nMinu valik nende kümne parima naise seast tuli iga noore neiu eluvaldkonnast, mis peab olema tasakaalus. Nagu mõne konto puhul, mis põhjustab teile tarbetut infarkti ja kaaslaste survet.\nVoila! Selle loendi abil on Instagram pakkinud teile kauni hindamatu väärtusega naise.\nKas ma saan Instagramis sponsoreerida koos 1000 jälgijaga?Olen oma narkomaani Facebookist ja Instagramist sõbralikult eemaldanud. Kas ta isegi märkab, et ma arvan, et tegin seda reaktsiooni pärast, kuna ma igatsen teda nii väga?Millised on Brasiilia Instagrami mudeli Kiki Passo hämmastavad fotod?Kuidas kustutada veeb.whatsapp.com vestlus või grupivestlus?Kui keegi kuvatakse endiselt teie Instagrami ülaosas, kas ta võib teid otsida?Kas Instagram ja Facebook teevad sihilikult lehe aeglast laadimist mis tahes brauserisse, nii et kõik kasutavad oma Instagrami ja Facebooki rakendust?Kui keegi saadab teile Snapchainis teate ja te ekraanilindistate selle, kas teda teavitatakse?Kuidas arvavad profifotograafid populaarsetest Instagrami tänavafotograafidest, kes kasutavad "purustatud musta värvi puhutud esiletõstmise" tehnikat (pole üldse detaile)?\nWhatsapp: (+ 971553688641) PTE sertifikaat ilma eksamita | Müüa päris PTE sertifikaat Osta CELPIP…Ei, sa pole Snapchachi kasutamiseks liiga vanaHuvitav, kuidas Instagramis raha teenida? Siin on töökohti, mida te kunagi ei mõelnudInstagrami tänavakunsti andmestiku ja tuvastamismudeli loomise kohtaKuidas Instagramis raha teenida?Intervjuu: Sharon Kodan moefotograafia, ajaveebi ja Instagrami edu kohta50 motiveerivat Whatsapi oleku värskendustInstagrami jõud teie spordiettevõttele


Jäätmeveo teenustasude kehtestamine Tallinna linna korraldatud jäätmeveo piirkondades seoses euro kasutusele võtmisega\nTallinna Linnavalitsus 29.09.2010 korraldus number 1487\nRedaktsiooni kehtivus: 29.09.2010 - ...\nJäätmeseaduse § 66 lg-te 4, 5 ja 6, konkurentsiseaduse § 17 lg-te 1 ja 4, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 ja euro kasutusele võtmise seaduse § 5 lg-te 1 ja 2 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 30. oktoobri 2008 määruse nr 36 „Tallinna jäätmehoolduseeskiri“ § 35 lg-ga 6\n1. Kehtestada alates 1. jaanuarist 2011 jäätmeveo teenustasud Tallinna linna korraldatud jäätmeveo piirkondades järgmiselt:\n1.1 Kalamaja-Paljassaare korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 1;\n1.2 Kristiine linnaosas Lilleküla-Kristiine korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 2;\n1.3 Kristiine linnaosas Tondi-Järve korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 3;\n1.4 Kesklinna linnaosas Südalinn-Keldrimäe-Mõigu korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 4;\n1.5 Kesklinna linnaosas Uue-Maailma-Kitseküla-Luite korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 5;\n1.6 Haabersti linnaosas Veskimetsa-Tiskre korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 6;\n1.7 Haabersti linnaosas Ehitajate-Harku-Järveotsa korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 7;\n1.8 Haabersti linnaosas Õismäe korraldatud jäätmeveo piirkonnas vastavalt lisale 8.\n2. Tunnistada alates 1. jaanuarist 2011 kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse:\n2.1 24. märtsi 2010 korraldus nr 429-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna linna Kalamaja-Paljassaare korraldatud jäätmeveo piirkonnas“;\n2.2 28. aprilli 2010 korraldus nr 667-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna Kristiine linnaosas Lilleküla-Kristiine korraldatud jäätmeveo piirkonnas“;\n2.3 28. aprilli 2010 korraldus nr 668-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna Kristiine linnaosas Tondi-Järve korraldatud jäätmeveo piirkonnas“;\n2.4 8. aprilli 2010 korraldus nr 669-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna Kesklinna linnaosas Südalinn-Keldrimäe-Mõigu korraldatud jäätmeveo piirkonnas“;\n2.5 28. aprilli 2010 korraldus nr 670-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna Kesklinna linnaosas Uue-Maailma-Kitseküla-Luite korraldatud jäätmeveo piirkonnas“;\n2.6 26. mai 2010 korraldus nr 854-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna Haabersti linnaosas Veskimetsa-Tiskre korraldatud jäätmeveo piirkonnas“;\n2.7 26. mai 2010 korraldus nr 853-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna Haabersti linnaosas Ehitajate-Harku-Järveotsa korraldatud jäätmeveo piirkonnas“;\n2.8 26. mai 2010 korraldus nr 852-k „Jäätmeveo teenustasude muutmine Tallinna Haabersti linnaosas Õismäe korraldatud jäätmeveo piirkonnas“.\n3. Tallinna Ettevõtlusametil:\n3.1 avaldada korraldus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid;\n3.2 teha korraldus teatavaks Tallinna Keskkonnaametile, RAGN-SELLS AS-le, OÜ-le Adelan Prügiveod, AS-le Veolia Keskkonnateenused, Aktsiaseltsile VSA Eesti, Haabersti Linnaosa Valitsusele, Kristiine Linnaosa Valitsusele, Põhja-Tallinna Valitsusele ja Tallinna Kesklinna Valitsusele.\nTallinna Linnavalitsuse 29. septembri 2010\nkorralduse nr 1487-k\nJäätmeveo teenustasud Kalamaja-Paljassaare korraldatud jäätmeveo piirkonnas\nTeenustasu jäätmete ühekordse vedamise eest ilma käibemaksuta eurodes\nJäätmeveo teenustasud Kristiine linnaosas Lilleküla-Kristiine korraldatud jäätmeveo piirkonnas\nJäätmeveo teenustasud Kristiine linnaosas Tondi-Järve korraldatud jäätmeveo piirkonnas\nJäätmeveo teenustasud Kesklinna linnaosas Südalinn-Keldrimäe-Mõigu korraldatud jäätmeveo piirkonnas\nJäätmeveo teenustasud Kesklinna linnaosas Uue-Maailma-Kitseküla-Luite korraldatud jäätmeveo piirkonnas\nJäätmeveo teenustasud Haabersti linnaosas Veskimetsa-Tiskre korraldatud jäätmeveo piirkonnas\nJäätmeveo teenustasud Haabersti linnaosas Ehitajate-Harku-Järveotsa korraldatud jäätmeveo piirkonnas\nJäätmeveo teenustasud Haabersti linnaosas Õismäe korraldatud jäätmeveo piirkonnas


Tüli olematu puukuuri pärast - Tänane leht\nSaudi naised teevad finantssektoris edukat karjääri MAAILM\n22. veebruar 2017, 11:55\nJaak Põdra krundil asuva kõrvalhoone taga käib vilgas ehitustöö. Siiski võib see väike kuur osutuda takistuseks uue korterelamu kasutusloa saamisel. FOTO: Eili Arula\nTartu Postimehes ilmus 22. novembril artikkel sellest, kuidas juba selle aasta lõpuks valmib Tartus Pikale tänavale kolm uhket kortermaja. Siiski võib 64 korteriga uusarenduse valmimine venida üsna kummalisel põhjusel. Nimelt jääb ühe kortermaja ehitusele ette naaberkrundil asuv kuur, mille omanik pole nõus seda vabatahtlikult lammutama\n«See hoone on mulle väga vajalik ja seda ma maha lõhkuda ei lase,» jäi küsimuse all oleva Pikk 49 kinnistu omanik Jaak Põder oma krundil asuva kuuri saatuse suhtes endale kindlaks. Ta selgitas, et on tema varale kahjuliku detailplaneeringu pärast linnavalitsuse arhitektuuri ja ehituse osakonnaga kirjavahetust pidanud juba 2004. aastast.\nEsialgses planeeringus oli kuur märgitud lammutatava hoonena ning alles hiljem arvati krunt detailplaneeringust välja. Siiski selgus pärast projekteerimist ja ehitusloa väljastamist, et Pikk 49 krundil asuva abihoone üks sein ja lagi ei vasta uue kortermaja valmimisel tuleohutusnõuetele.


Laps teeb ringe - Perekooli Foorum\nEsileht › Väikelaps › Laps teeb ringe\nTeema: Laps teeb ringe\nViimaselajal olen tähele pannud, et minu 1,3a poja on hakanud väga palju ringjaid liigutusi tegema. Eriti palju teeb randmetega ringjaid liigutusi, nt mängides, niisama istudes, süües ringi joostes jm. Või teise variandina kraabib sõrmedega mingit kohta, kasvõi iseeenast. Võib seda teha päris tükk aega järjest.\nSamuti on hakanud ühe kohapeal keerutama, kuni kukub. Sedagi teeb mitmeid kordi päevas. Või siis jookseb ringiratast ümber laua või mõne muu eseme.\nMuidu on laps nagu laps ikka. Ainult üksinda mängida ei meeldi ning mänguasjade vastu huvi ei tunne(va raamatud) ning kõne on täiesti puudulik. Suhtlus toimub ainult sõrmega osutades. Arvan siiski, et see 1,3 aastase puhul pole vist veel mingi näitaja.\nIgastahes olen hakanud nende ringjate liigutuste pärast muretsema, kuna seda esineb järjest rohkem.\nKogemusi? Kas see on eakohane ning mööduv nähtus, st et laps õppis lihtsalt uue oskuse?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.02 18:35; 26.02 12:19;\nRE: Laps teeb ringe\nOhhh issand, mis mured:D\nNo las ta teeb siis ringe, selles vanuses lapsed õpivad igapäev midagi uut.\nMuretse parem selle pärast, et sul endal tundub igav olevat, et selliste asjade pärast muretseda.\n[tsitaat]Viimaselajal olen tähele pannud, et minu 1,3a poja on hakanud väga palju ringjaid liigutusi tegema. Eriti palju teeb randmetega ringjaid liigutusi, nt mängides, niisama istudes, süües ringi joostes jm. Või teise variandina kraabib sõrmedega mingit kohta, kasvõi iseeenast. Võib seda teha päris tükk aega järjest.\nKogemusi? Kas see on eakohane ning mööduv nähtus, st et laps õppis lihtsalt uue oskuse?[/tsitaat]\nSoovitan sul mitte kuulata foorumis neid \_”oh-issand-mida-sa-muretsed\_”-postitusi.\nSa postitad siia, sest emana ise näed, et laps teeb tavapäratuid liigutusi (talle meeldib kõik, mis on seoses ringidega: käeringid, ringid ümber koduste esemete, enda uimaseks ringitamine jne) ja kordab tegevusi liiga kaua (näiteks kraabib sõrmega mingit teatud kohta seosetult ja kaua).\nLisaks ta ei mängi oma mänguasjadega.\nOle hea, mine oma lapsega lastepsühhiaatrile.\nKui elad Tallinnas, siis soovitan Marienthali Keskust ja dr Visnapuud.\nLapse puhul, kes kätega ringitab, jääb tegevusi pikaks ajaks kordama (tegevusi, mis pole tavapärane mäng) ja sellele lisandub 2l eluaastal kõne tähtsaks mitte pidamine (eelistab käemärke või õpib ära kõige jaoks ühe sõna: näiteks näitab näpuga ja ütleb \_”seda\_” kõige kohta) – see pole tavapärane.\nKuna küsid kogemusi, siis jah, mina olen kahjuks \_”kogemustega\_” ja ütlen sulle, et mine palun lapsega arstile.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.02 09:27; 27.02 09:24;\nKuna sina emana näed, et miski on valesti, siis palun, mine arstile. Kindlasti on oht siis, kui näed, et laps jääb mingisse tegevusse \_”kinni\_”. Küsi perearstilt saatekiri ja mine psühhiaatrle lapsega. Nemad juba siis vaatavad üle, kuidas on ja kas tasub muretseda või mitte.\nVahva päeva sulle!\nKägu 09:27, millised kogemused täpsemalt? Ma nüüd päris mures. 🙁 Mida peaks jälgima ja mida kahtlustama? Tahad äkki sellekohta infot jagada?\nArstiga konsulteerin kindlasti, kuid ega arstijuurde ju niipea aega ei saa. 🙁\nDiagnoose ma ei taha ja ei oskagi foorumis jagada.\nNiipalju saan öelda, et käte ringitamine, enda ringitamine, vähene või puuduv kõne, imelikesse tegevustesse lukustumine, mänguasjadega eesmärgi kohaselt mittemängimine – see on tavaliselt punane tuli pervasiivsete arenguhäirete kontrolli vajaduseks.\nSussukas natuke ütles valesti saatekirja kohta; nimelt lastepsühhiaatrile pole vaja saatekirja ja perearst jäta vahele.\nHelista hoopis vastuvõttu juba täna – lastepsühhiaatrile saad aja päris ruttu.\nMa ei tahtnud sind oma vastusega mitte mingil juhul endast välja viia, aga kuna mul on arenguhäirega laps, kel on samad sümptomid, siis ma ei saa ka olla vait.\nMa ei oska sulle teistmoodi läbi lillede öelda vajadusest pöörduda arstile või valetada sulle, et ära üldse muretse. See, mida sa kirjeldad, vajab arsti kontrolli.\nSiis ma oskaks sulle anda lingid telefoninumbritega, kuhu helistada.


Kliima on sinu nimi! ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nKaupo Liiv räägib maa globaalsest soojenemisest ja kliimaprobleemidest Makoto Shinkai filmi „Tüdruk, kes muutis ilma“ põhjal.\nMaailma kliima soojenemine on fakt. Praegune aastakümme on soojem kui eelmine, eelmine soojem kui üle-eelmine jne. Seda jada võib pikalt jätkata. Kui suur osa selles on inimkonna tegevusel, seda on üritatud juba pikemat aega hinnata ning kuigi on ka selle teema eitajaid, näitab 2015. aastal Pariisis 195 riigi poolt vastu võetud kokkulepe, et kogu asi on faktidega tõestatud ja nüüd oleks vaja hakata inimkonna tegevust piirama – tulevaste põlvede nimel.\nOmeti tundub see teema inimese jaoks kauge. Kuigi ka Eestis on lähiajal olnud pea ilma lumeta talvi, ei tundugi see meile olevat just suur kaotus ja mis see paar kraadi ikka ära ei ole. Soojemad talved ja päikesepaistelisemad suved, aga…\n…see ei ole nii lihtne. Soojenemine mõjutab kogu meie ökokeskkonda. Juba on meile kolinud šaakalid ja varsti jõuavad siia ka Leedus kanda kinnitanud pesukarud. Uued loomad söövad välja meie enda loomastikku ja sama kehtib ka taimestiku kohta. Maailmas on palju riike, kus need muutused on mitu korda drastilisemad kui meie väikeses Eestis. Tegelikult piisab ju vaid ühest kiiresti levivast viirusest, et inimkond maamunalt minema pühkida ning kliima muutumine võib põhjustada ka just selliste uute haiguste tekkimise ja olemasolevate uute tüvede vohamise. Me ei oska kõiki ohte hinnata, aga see on kindel, et kõnnime õhukesel jääl, mis ainult sulab.\nÜks põhjus, miks täiskasvanud vaatavad seda kõike väga pealispindselt, on see, et selleks ajaks, kui need probleemid nähtavaks muutuvad, on nende elutee juba lõpule jõudnud. Eelkõige hakkavad muutuste mõju tundma praegused lapsed ja nende lapsed ja lapselapsed. Meenutagem maailma praeguse aja kõige tuntuma noore, Greta Thunbergi südantlõhestavat karjet: „Kuidas te julgete?“ Selleks, et praeguse aja noored saaksid teema tõsidusest aru, on vaja, et neist ei kasvaks kliimaprobleeme lihtsasti kõrvale heitvad täiskasvanud. Probleemi kajastamine noortele mõeldud filmide kaudu on hädavajalik. On lausa imekspandav, kui vähesed filmid on seni kliima soojenemise teemat käsitlenud.\nMakoto Shinkai on Jaapani filmilavastaja, kelle eelmine film „Sinu nimi“ purustas sealsed kassarekordid, just nagu meil tegi seda sel aastal „Tõde ja õigus“. Tema uus animeeritud film „Tüdruk, kes muutis ilma“ on saanud sama hea kui mitte parema vastuvõtu.\nAnimatsioon on olnud alati hea viis rääkida keskkonnaprobleemidest. Jaapani läbi aegade kõige kuulsam animatsioonimeister, Hayao Miyazaki, on neid probleeme maailmale näidanud oma filmide „Tuulte oru Nausikaa“, „Printsess Mononoke“ ning ka tema stuudio valmistatud filmi „Pom Poko: Pesukarude sõda“ kaudu. Kõik need filmid on ka meil DVD peal välja antud ning nii laste kui ka täiskasvanute poolt armastatud.\nHollywoodis valminud filmidest meenutagem filmi nimega „Wall-E“. See ebatüüpiline Disney animatsioon sai parima animafilmi Oscari ja oli nomineeritud veel viies teises kategoorias.\nMakoto Shinkai ongi kõikides aspektides Hayao Miyazaki mantlipärija. Tema filmid ei ole lihtsalt niisama lastele mõeldud, vaid sügavamate teemadega ning kõikidele vaatamiseks. „Tüdruk, kes muutis ilma“ on Jaapani selle aasta valik esindama riiki Oscarite jagamisel parima rahvusvahelise filmi kategoorias. See on suur au, mis on saanud osaks väga vähestele animatsioonidele. Viimane animatsioon enne kõnealust, mille Jaapan oma valikuks esitas, oli just Miyazaki „Printsess Mononoke“ 22 aastat tagasi.\nNagu „Kuristik rukkis“\n„Tüdruk, kes muutis ilma“ on lugu noorest poisist nimega Hodoka, kes põgeneb kodust ning reisib Tokyosse, et oma iseseisvat elu alustada. Suurlinn Tokyo on aga pidevate vihmasadude küüsis ning ilus ja päikesepaisteline ilm on peaaegu vaid ilus mälestus. Tokyos kohtab ta noort neidu Hinat, kellel on võime ilma muuta. Hina suudab vihma peatada ning tuua lühikeseks ajaks tagasi ilusa ilma. Ajapikku saab aga selgeks, et ilma muutmisel on tagajärjed.\nFilm ei ole loomulikult ainult kliimamuutuste allegooria, vaid tegemist on ka noore poisi täiskasvanuks saamise looga. Hodoka põgeneb kodust, kandes endaga kaasas mässumeelsusest rääkivat raamatut „Kuristik rukkis“. Esimesed ponnistused iseseisva elu nimel, armastus ning eluraskustega toime tulemine on samuti teemad, mis on selles filmis esindatud.\nMulle oli väga sümpaatne, et film näitab tänapäevaseid noori väga ausalt. Noored on päris tänapäeva noored, kes elavad mobiiltelefonides ja veedavad aega kiirsöögikohtades. Filmi peategelased on just sellised nagu praeguse aja noored ning see võimaldab ka noorematel vaatajatel samastuda.\nKindlasti ei saa jätta mainimata filmi ülimalt detailset ja tõetruud visuaalset poolt. Animatsioonidel on võimalus teha asju, mida tavafilm ilma efektideta ei suuda, aga samas ei suuda animatsioon ka päriselu sada protsenti järele aimata. Seda filmi vaadates oli mitu korda tunne, et ma ei ole ühegi teise animatsiooni puhul näinud nii tõetruid stseene. Eraldi tasuks ära mainida ka filmis väga prominentsel kohal olevat vihma. Vihma kujutamine on olnud alati raske ülesanne, kuid selles filmis on saadud hakkama justkui mängleva kergusega.\nIlmselt on tegemist selle aasta kõige aktuaalsema filmiga ning samuti ka ühe parima filmiga, millest annab tunnustust nii Oscarile esitamine, osalemine Toronto filmifestivalil kui ka tuntud filmiportaalis Rotten Tomatoes olev 100% hinnang filmile.\nTegemist on filmiga, mis peaks olema kohustuslik vaatamine noortele, aga millest ei tohiks mööda minna ka ükski täiskasvanu. Film jõuab Eesti kinodesse 20. detsembrist.