19:15 04.10.2019 (Uuendatud 17:56 04.10.2019)\nSee on vastuolus füüsika seadustega. Aga kui on olemas mingi keemia, siis samanimelised laengud tõmbuvad, arutleb raadio Sputnik vaatleja Mihhail Šeinkman.\nEriti veel, kui nad on ühtemoodi konfliktiks laetud. Aga neid laetakse nii, nagu vilets suurtükiväelane laeb kahurit. Nagu ta ei teaks, et kui püssirohuga liialdada, siis kahur ei tulista, vaid plahvatab. Vaat nemadki "plahvatasid" pahameelest Venemaa tagasituleku üle ENPAsse ja otsustasid tõestada, et nad ei ole inertgaasid. Mis on tõsi kasvõi sellepärast, et heeliumi ja tema kaaslasi kutsutakse ka väärisgaasideks. Sest nad on lõhnatud.\nAga see grupp seltsimehi moodustasidki parlamentaarses assamblees eraldi sektsiooni just selleks, et seal aktiivselt õhkkonda rikkuda. Tegelikult tegelevad nad sellega ka väljaspool Strasbourgi. Sest selleks nad ju tehtigi sanitaarvööndiks Venemaa ümber, et see pööraks neist nina kõrvale. Lihtsalt siin tulid kõik kokku.\nVenemaa-vastaste huvidega klubisse sildiga "Baltic+". Sõna "Baltic" on enam-vähem arusaadav: Eesti, Leedu ja Läti. Aga märgi "+" tähendus tuleb välja selgitada, kui pole teada, mis millelegi liidetakse. Aga kuna kõik teavad niigi kõike, ei jäetud Ukrainast ja Gruusiast järele isegi nime.\nSeejuures on kolmandiku NSV Liidu (viis vabariiki endise NSV Liidu viieteistkümnest — toim.) taastamine Ukraina idee.\nKui aga süveneda osavõtjate koosseisu — see ei nõua suuri jõupingutusi —, siis võib näha tõlkelaenu kuulsa Nõukogude komöödia pealkirjast. Üks ühele: "Kolm pluss kaks" (Henrik Hovhannisjani 1963. aasta komöödiafilm "Три плюс два"— toim). Ühinevad nagu metslased. Tõotavad mitte juua, mitte suitsetada, mitte hääletada koos teistega, jääda metslasteks. Käesoleval juhul töötada vastu Venemaale. Nad peaksid veel telgid ENPAs purustama, et kõik käiks stsenaariumi järgi.\nFilmis oli küll lisaks naistele ka mehi. Siin on aga kolm solvunud neidu, kes ei suuda venelastele andestada, et nad ei saanud sakslaste omaks, ja kaks luurajannat, kes on ühelt kaldalt paadi vette lükanud, aga teisel pole randunudki. Kuigi nad üritavad seal kogu aeg randuda: võtke meid vastu, nuruvad nad. Vähemalt ülalpeetavateks.\nLubavad juba esimese ühisaktsiooniga anda võimsa löögi pühamast pühama pihta. ENPAs valitseva korporatiivsuse pihta. Protesti märgiks eiravad sõbralikult Euroopa Nõukogu 70. aastapäeva pidustusi. Asjata. Söögu parem natuke pidusööki. Muide, leiba nad ei tahagi — laske neil ainult Moskva-vastases võitluses silma paista.\nAga neil oli ka soliidsem variant. Näiteks nimega Europe Minus (Euroopa Miinus). Olukorras, kus kõik hääletasid Venemaa tagasivõtmise poolt, kuulutasid nad ennast erandiks. Ja õigesti tegid. Sest kohta, mille nad endale valisid, ei loeta elamispinnaks. Kuigi majas ei saa ilma selleta kuidagi hakkama. Vaat nii nad ütlevadki, et neil on uksed lahti kõigile liikmetele. Äkki on veel kellelgi hädasti peavarju vaja.\nMihhail Šeinkmani venekeelset raadiosaadet saate kuulata siin:\nVenemaa, Gruusia, Ukraina, Baltikum, ENPA


Kuidas saab määrata sümptomid tromb jala\nKuidas ma saan määrata tromb jala sümptomid\nTromboosi - haigus, mille puhul on süvaveenis vere hüübimist, mida tuntakse trombe. On oht, et sellise klastri igal hetkel võib puruneda kaugusel ja plokk laeva. Ummistust kopsuarteri põhjustades trombemboolia ja võib lõppeda surmaga. Mis põhjustas tromboosi alajäsemete?\nNormaalsetes tingimustes vere isiku variseb, kui haavad. Kui ei ole kahju, kuid hüübimist veel juhtunud, tekib verehüüve on moodustatud. Peaks olema ettevaatlikud need, kes:\n- üle viiekümne aasta;\n- istuv eluviis (see kehtib eriti eakatel);\n- kes põevad ülekaalulisust või rasvunud;\n- hiljuti tehtud suur operatsioon on ühine või kõhuõõnde;\n- saab kombineerida suukaudsete kontratseptiivide, mis sisaldavad östrogeeni;\n- kuritarvitamise alkoholi, suitsu.\nTromboosi alajäsemete võib esineda rasedatel. Seda seetõttu, et vere hüübimist raseduse ajal on parem kui tavalises olekus. Emakas kasvab, mistõttu on raske vereringet. Väga suur risk tromboosi keisrilõige.\nSümptomid trombide jala\nVeenitromb on ohtlik, kuna see võib esialgu tekkida ilma nähtavate sümptomiteta. Nagu trombi kasvab ja ronib jalamil, shin paisub ja hakkab sobi. Kui jalg äkki paisutati puudumisel füüsilist kahju ja vigastuste kohe konsulteerida arstiga. Ta määrab ultraheli ja testide seeria, mis fikseeritud probleem. Lisaks võib arst saata sind angiograafia - nn protseduur, mille eriline värvaine süstitakse veeni. Seda tehakse selleks, et jälgida liikumist tromb.\nKui tromb jala sümptomid on kinnitanud, arst tõenäoliselt kirjutab teile antikoagulandi narkootikumide süstimiseks või tabletid. Süstid võib olla üsna valus, nii et sa peaksid hoolitsema valuvaigistite. Kui tromb on väga suur, erilist lahustuvad ravimit süstitakse seda. Seda protseduuri nimetatakse trombolüüsi. On veel efektiivse ravimeetodi: sisemises õõnesveeni sisestatud cava filtri. Seda tehakse, et vältida trombi jõuda kopsu. Cava filter, reeglina määratud neile, kes on allergia ravimeid. Kui sa leiad end kõik tromb jala ülalnimetatud sümptomitest arst võib soovitada kahte või kolme tundi päevas kandma compression sukad, mida saab osta apteegist. Seljas ladustamine on ka suurepärane tromboosi profülaktikaks.\nSee sõltub eelkõige haiguse ulatusest. See on vajalik mitte ainult hävitada trombi, vaid ka kõrvaldada oht selle kordumist. Tune pikal raviprotsessi - tõenäoliselt jätkab ta vähemalt kolm kuud. Eriti rasketel juhtudel toetav ravi jätkub kogu elu jooksul.\nSümptomid tromb jala, siis ei viitsi? Fine. Siiski, kui teil on risk, on mõistlik mõelda ennetamiseks. Kui teil on pikka lendu, ei kanna riietega. Vältige alkoholi, ärge istuda - perioodiliselt liigutada jalgu, asend muutub ja teha ise massaaži vasikate. Kui lend on rohkem kui kuus tundi, soovitame kanda compression sukad.\nSee on kõik. Selle artikli oleme üksikasjalikult kirjeldatud sümptomid tromb jala, ja kuidas vältida tromboosi. Loodame, et see teave oli kasulik teile.\nErosiivse bulbit: produktiivne haiguse raviks\nPäev olmejäätmete töötajate Venemaa\nMini-ahi - parim abimees toiduvalmistamisel terve ja maitsev toit!\nMis siis, kui roller ei käivitu?\nTänavu bike Strida. Hinnad analoogide Strida bike ülevaateid\nPortugal. Cabo da Roca - Lääne serva Eurasia\nEt õppida, kuidas kokk rooskapsas\nSiirup "Laktuvit": kasutusjuhised lastele\nÄrge avage Google Chrome - lahendus


'Outlander': Lord John Gray on spin-off välja lülitatud? Näitleja David Berry ütleb, et ta oleks 'viimane inimene, kes teaks' - Meelelahutus\n'Outlander': Lord John Gray on spin-off välja lülitatud? Näitleja David Berry ütleb, et ta oleks 'viimane inimene, kes teaks'\nKüsimusele, kas ta on raamatusarja lugenud, vastas David, et ei lugenud seda spin-off sarja jaoks, vaid hoopis enda tegelaskuju uurimiseks\nAvaldatud: 21. veebruaril 2020 kell 21:58 PST Kopeerida lõikelauale Sildid: Outlander\nDavid Berry (Vivien Killilea / STARZi jaoks mõeldud Getty Images)\nFilmi „Outlander” 5. hooaja esietendus on kohe ukse ees ja kuigi fännide lemmiktegelane Lord John Gray ei esine Diana Gabaldoni romaanis „Tuline rist”, ilmub ta sarjas inimene kogu hooaja vältel.\nViimasel ajal on levinud kuulujutud Lord John Gray spin-off sarja kohta. David John Berry, kes mängib Lord John Gray rolli, pöördus nende kuulujuttude poole, öeldes, et kui see on tõsi, on ta tõenäoliselt viimane inimene, kes seda teab.\nMEA WorldWide (ferlap) jõudis näitleja ise sarja 5. hooaja esietenduseks punasele vaibale järele ja kui temalt küsiti, kas ta suudab neid kuulujutte kinnitada või ümber lükata, ütles ta: „Küsite valet inimest. Ma ei teaks. Ma oleksin ilmselt viimane inimene, kes seda teab. Ma olen alati viimane inimene, kes sellest hooajast teada sai. Ma olen viimane inimene, kes teavitab, kui olen võtteplatsil. Ma olen üldiselt selline üsna lootusetu. Nii et ei, ärge küsige. '\nKüsimusele, kas ta on raamatusarja lugenud, vastas David, et ei lugenud seda spin-off sarja jaoks, vaid hoopis enda tegelaskuju uurimiseks. 'Olen raamatusarja täiesti läbi lugenud.'\nLisaks sellele jagas ta: 'Ma ei lugenud seda spinoffi jaoks. Lugesin seda enda tegelaskuju uurimiseks. Tegin seda juba varem, arvan, et enne 4. hooaega olin raamatute lugemiseks piisavalt aega leidnud. Ma mõtlen, et kõike pole nii palju, aga ma arvan, et see on rohkem, hästi aeglustunud radar. Ma arvan, et need on suurepärased raamatud, mis minu arvates on tegelaste välimus hämmastav. Ma arvan, et ta seisab omaette. Mida ma veel oskan öelda? '\nDavid avaldas ka, et fännidel on palju oodata ja kindlasti ootavad neid ees mõned üllatused. 'Ma mõtlen, et me ei tee seda etendust lihtsalt raamatu puhta faksiimina. Meie eesmärk on üllatada ja lõbustada ning arvan, et fännidel on sel hooajal palju oodata, ”avas David.\nJätkates ütles ta: 'Ma arvan, et teid löövad inimesed tõepoolest õhku, teate, teised tegelased, kes sellel hooajal tõesti nende tegelasteks kasvavad. Teate, meil on Roger ja Bri, kes on nüüd uutmoodi juhtkoosseis. Ja ma arvan, et inimesed on oma narratiivi järgimisega meeldivalt üllatunud. '\n'Outlander' on Starzi eetris pühapäeva õhtul kell 8 / 7c. Lisateabe saamiseks vaadake oma kohalikke loendeid.\nBen Afflecki ja Jennifer Lopezi filmid\nkui palju on väärt dr terry dubrow


6,38 €51€ / 1000g\nTõhusalt kooriv jalaseep on mugav ja efektiivne kaks-ühes toode, mis peseb ning eemaldab nahapaksendid samaaegselt – tulemuseks on pehmed ja hoolitsetud jalad.\nPeeneteraline meresool ja looduslikku päritolu vulkaanilisest kivimist graanulid koorivad tõhusalt, eemaldavad nahapaksendid ning toovad esile pehme sileda naha.\nSeebis sisalduvad mahetoodetud kookosõli, oliiviõli ja kakaovõi muudavad jalad pehmeks ja sametiseks.\nMahepiparmündi eeterlik õli jahutab ning annab jalgadele värske tunde.\nKasutage seepi nagu pimsskivi, hõõrudes seepi otse niiskele nahale, et eemaldada nahapaksendid ja ennetada nende teket. Sobib igapäevaseks kasutamiseks. Vältige seebi sattumist silma, silma sattumisel loputage rohke veega.\nAitab pediküüri järgselt tulemust säilitada, värskendab jalgu, pehme ja värske tulemus. Kiidan väga, parim sarnaste toodete seas!\nMust have toode!\nEi tea, kus ma varem olen elanud, et pole jalaseepi proovinud. Varasemalt sai asjad aetud laavakiviga, mis ei tee pooltki oma tööd nii pehmelt ja mõnusalt kui see super jalaseep. Pärast jalaseebiga üle käimist on jalad pehmed nagu beebil. Ja see piparmündine värskus, mis jalgadale jääb! :)\nLemmik, parim jalaseep, mida kasutanud olen.\nJOIK jalaseepi kasutades puudub tõesti vajadus pimsskivi järele. Seep tõesti eemaldab nahapaksendid ning jätab jalad ka mõnusalt pehmeks. Kasutasin suvel ka aiast tulles kätepesuks kui oli vaja käed tugevast mustusest puhtaks saada. Väga soovitan!\nStina T 20.09.2019\nTõesti parim jalaseep mida olen kasutanud! Ideaalne peale pikka tööpäeva. Jätab jalad pehmeks ning tunduvad mõnusalt jahutatud !\nMinu jaoks see seep rasplit ei asenda, küll aga meeldib piparmündiõli värskendav toime. Rahustab ja värskendab ja jalad on tänulikud, eriti kui tööpäev on veedetud jalgadel seistes kinnistes jalatsites. Pesen jalad seebiga ja määrin süvahooldava palsamiga sisse ja hommikuks on jalad värsked ja pehmed :)\nParim jalaseep mida kasutanud olen. Asendab igati kannaviile. Teeb kannad pehmeks ja siidiseks.\nKus on see toode olnud kogu mu elu? See on parim toode laisale inimesele. Kunagi ei leia ma üles oma jalariive ja muud sellist. Sellest ajast, kui see toode mu vanniäärel on, lasen duši all käies jalatallad seebiga üle ja pediküürijal pole midagi enam peaaegu teha mu jalgadega. Kujutan ette, kui hea veel suvel sellega jalad puhtaks on saada, kui plätudes pikalt õues oled tolmutanud.


Kataloonia iseseisvusmeelsed soovivad uut referendumit - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKataloonia iseseisvusmeelsed soovivad uut referendumit\n8. märts 2018, 22:49\nKataloonia parlamendihoone juurde kogunenud toetavad iseseisvusteekonna jätkumist. Catalonia's parliament met for the first time since it was dissolved following a failed bid to break from Spain in a session that will see separatists start the process to get sacked regional leader Carles Puigdemont back into power. / AFP PHOTO / Pau Barrena\nKataloonia peamised iseseisvusmeelsed erakonnad on teinud ettepaneku korraldada uus referendum oktoobris välja kuulutatud, kuid seni tunnustamata Katalaani vabariigi põhiseaduse üle.\nUudisteagentuuri AFP käsutusse jõudnud dokumentides tehakse ühtlasi ettepanek luua paralleelne Kataloonia valitsus, mida juhiks Belgias eksiilis viibiv tagandatud president Carles Puigdemont.\nÜhtlasi kutsutakse dokumendis osalema protsessis defineerimaks, milline iseseisev Kataloonia olema peaks. See peaks omakorda viima referendumini tulevase Katalaani Vabariigi põhiseaduse üle, kus katalaanid saaksid hääletada kavandatava konstitutsiooni iga paragrahvi üle.\nSee rahvahääletus kuulutatakse ilmselt samamoodi ebaseaduslikuks nagu ka Hispaania politsei vägivallast varjutatud 1. oktoobri referendum.\nSeparatistid looksid ühtlasi Puidgemonti juhitava «vaba ruumi eksiilis» -- organi, mille eesmärgiks oleks edendada rahvusvahelises kogukonnas Kataloonia iseseisvuse teemat ja liikuda koos Kataloonia piirkondliku valitsusega Katalaani Vabariigi loomise suunas.\nKataloonia iseseisvusmeelsed erakonnad võitsid 21. detsembri ennetähtaegsetel valimistel piirkonna parlamendis absoluutse enamuse, kuid ei ole seni suutnud valitsust moodustada.\nSeparatistide iseseisvuspürgimused viisid Hispaania mullu poliitilisse kriis.


ROPEBOX OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nROPEBOX OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, A. S. ja A. M. , seda juhtima hakkasid. A. S. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat ja A. M. 4 aastat. ROPEBOX OÜ valdkond on muude uute kaupade jaemüük spetsialiseeritud kauplustes. Samas valdkonnas (EMTAK 4778) on tegutsevaid...\nA2-A4 DESIGN OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nA2-A4 DESIGN OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. M. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. A2-A4 DESIGN OÜ valdkond on andmetöötlus, veebihosting jms tegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 63111) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 630 tükki, kes annavad tööd kokku 3735-le inimesele ja kogu valdkonna 2022...\nA2-A4 DESIGN OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nROPEBOX OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nA2-A4 DESIGN OÜ Logi sisse


Käed mullas arendustöö Kverneland DG-II külvikuga | Dotnuva Baltic\nKäed mullas arendustöö Kverneland DG-II külvikuga\nKverneland Group, kes tähistab sel aastal oma 140 tegutsemisaastat, analüüsib ja täiustab pidevalt oma seadmeid, pakkumaks põllumeestele läbimõeldumaid ja töökindlamaid masinaid. Põldu, millel töötame ja sealseid tingimusi, ei saa me oluliselt muuta, kuid saame valida tehnika, mis aitab meil maksimeerida kasumlikkust olemasolevates tingimustes.\nSelleks on vaja partnerit, kes mõtleb ja testib oma seadmeid näpud mullas ning teeb seda kriitiliselt ja nõudlikult nagu põllumees, kelle jaoks on tehnika eelkõige töövahend, mitte iluelement. Ligi aasta kestnud arendustöö tulemusel on jõudnud turule uus täiustatud Kverneland DG-II seeria järelveetav külviku mudel, mis vastab nüüd veelgi enam põllumeeste vajadustele.\nParim tasakaalustatus ja juhitavus\nUuenduskuuri läbinud uus Kverneland DG-II järelveetav külvik on võrreldes varasema mudeliga parema tasakaalustatuse ja juhitavusega. Seejuures on seade paremas tasakaalus nii transportimisel kui ka külviku kokku- ja lahtipakkimisel ning seda kõike tänu uuenduslikule hüdraulilisele raskuse ülekandmise süsteemile, mis on omane ka raskeveokite raami konstruktsioonile. Tugev raam tagab stabiilsuse ja vastupidavuse.\nUuenduslik süsteem seisneb integreeritud haaketeljes, mis kinnitab külviku traktori alumiste aiste külge ja pinguldub automaatselt kokku- ja lahtipakkimise ajal. Selle tulemusel püsib külvik kogu protsessi vältel stabiilsena, võimaldades kasutada seda haakeseadmena ka väiksema traktori taga (soovituslik traktori võimsus 200–250 hj).\nÜhtlasem külvisügavus ja seemendi surve\nActive-on süsteem DG-II täiendusena tagab selle, et seade tasakaalustab ja hoiab survet nii külg- kui ka pikisuunas kogu seemendilati töölaiuse ulatuses. Tänu vastavale uuendusele on paranenud seemnete külvisügavuse ühtlus, saavutades samal ajal kuni 80 kg seemendi surve. Kui peaks aga olema vajadus survet muuta, siis saab seda mugavalt ja piiramatult teha otse traktori kabiinist.\nKverneland DG-II järelveetav külvik sobib suurepäraselt suuremate tootjate masinavalikusse. Valikus on DG-II seeria masinad töölaiustes 9 m ja 12 m, millel on CD topeltkettaga seemendid – väiksemal mudelil 72 seemendit ja suuremal 96, mõlemal mudelil on 12,5 cm laiune reavahe. Seemnepunkri maht on seejuures lausa 6000 liitrit, võimaldades külvata kuni 140 hektarit päevas ning tagades sellega märkimisväärse tootlikkuse.\nDG-II koondab endas uuemad tehnoloogilised lahendused ja kasutuslihtsuse. Masina väga selge konstruktsioon, millesse on integreeritud nutikad tehnoloogiad, kindlustavad lihtsa kasutamise laadimisest ja häälestamisest kuni transpordi ja külvamiseni. DG-II sobib külvamiseks igasuguste kultuuride jaoks. Seemnete paigutus on optimaalne igasugustel muldadel ja harimisviisidel ning maa tallamine on viidud vastava külvikuga minimaalsele tasemele.\nKverneland järelveetavate külvikute seeria DG-II mudel pakub suurepärast külvitehnoloogiat, olles varustatud ELDOS külviaparaadi, CD seemendite ning Kvernelandi aastakümneid arendatud pneumaatilise seemnejaotussüsteemiga. Vastav süsteem tagab täpsema väljakülvi ja jaotuse. DG-II külvikud on ka ISOBUS juhitavad ja neil on kaks elektriliselt juhitavat väljakülviseadet – üks kummagi külviku poole jaoks. Hüdraulilise kokkupaneku mehhanismi lihtsustamine on aidanud kaasa ka sellele, et seadme laius transpordiasendis on kompaktselt 3m ja kõrgus 4m.\nLisavarustus veelgi mugavamaks külviks\nKverneland DG-II järelveetavate külvikute oluliseks tugevuseks on ka väga hea ligipääs reguleerimistele ja hoolduskohtadele. Silmas on peetud lihtsust ja kasutajamugavust. Lisaseadmena on võimalik külviku juurde tellida ka seemnevoolu jälgimissüsteemi, mis annab märku ummistuste tekkest. Valikuliste lisade hulka kuuluvad ka hüdrauliliselt reguleeritav tugiplatvorm ja S-pii järeläkke asemele 12 mm läbimõõduga sõrmpiiäke. Lisavarustusena on saadaval ka LED-valgustus, kaherajalised jäljekobestid ja hüdraulilised märgistid.\nUus täiustatud Kverneland DG-II seeria külviku mudel on nüüdsest kättesaadav ka Eestis. Huvi korral võta meiega ühendust.\nKverneland – üle 140 aasta usaldust ja kogemust põllumajandusmasinate tootmisel!


Telli kõik jõululauale ette ja naudi pühi | NOP\nPostitas NOP dets., 08 2012,\nJätkame oma traditsiooni ja soovime teilt ära võtta pühadeaegse stressi poodide vahel jooksmisest ning pikkades järjekordades seismisest. Nii lihtne see ongi, telli meie kaudu endale kõik ette, meie paneme asjad Sinu etteöeldud ajal valmis, tule võta toit peale ja mine pühi nautima.\nTellida saab kaheks pühaks, jõuludeks ja uueks aataks. Jõulutellimusi ootame teilt kuni keskpäevani 17.12 ning aastavahetuse omi keskpäevani 21.12. Jõulutoitude kättesaamine alates 21.12 ning aastavahetuse omad 31.12 (või soovi korral muidugi ka varem).\nEranditeks on eestimaised jahutatud linnulihad, mida saab kätte alates 22.12 (sest talumees tuleb sel aastal vaid üks kord linna ja täpselt sellel kuupäeval!) ning kellel nende vastu huvi, siis võiks tellimuse pigem kiiresti kui viimasel minutil ära teha, sest neid ei pruugi kõigile hiljem jätkuda. Välismaised mahedad puuviljad-juurikad tuleks ka ära tellida kuni 12.12.\nAga kõige tähtsam: nimekirjas leidub igasugust liha, lindu, kala, vorsti, jõuluprae kõrvale kõike vajalikku punaveini kastmetest, vürtside ja meega röstitud porganditest, vürtsmoosidest tsilliste mädarõigaste ja kadakasinepiteni. Jõululeivad, kuhu juurde tegime sel aastal kahte tüüpi võid, ansooviste ja päikeskuivatatud tomatite ning värske basiiliku, tüümiani, küüslauguga.\nMagusaks piparkoogitaignaid lausa kaks, meie juba legendaarselt hea rukki-mandlijahu ning sel aastal ka uudisena gluteenivaba piparkoogitaigen, glasuurid muidugi traditsiooniliselt puhaste mahlade, sukaadide ja orasheinapulbriga. Kellel magusat rohkem vaja, siis võtku varuks üks sokolaadi-tsillikook või pavlovarull kirsside ja kahe sokolaadikreemiga.\nJa selleks, et peale pühi ka kehal hea olla oleks, võtke varuks kohe mõni meie tehtud vanilje-või laimijogurtitest või üks värske hapukapsasalat, mis kehale head vaid teeb.\nMõned kingiideed panime ka ritta, kui veel nende peale vaja ka mõelda. Loomulikult leidub poes kordades rohkem kõiki asju, aga neid saate kõik veel jooksupealt juurde noppida:)\nToredat – toredat pühadeootust ja head pühade nautimist ning vähem stressi! 🙂 Küsi meilt fail jõulutellimuste nimekirjaga aadressilt tellimine@nop.ee


Laura Valli - Arvamusfestival 2017\n1. August 2016 Laura ValliBlogi\nSuurt osa kaasaegse ühiskonna pakutavaid hüvesid ei ole võimalik nautida elektrienergiata. Vahest liigagi iseenesestmõistetavaks peame võimalust pistikut pesasse torgata, eriti juhul, kui energiatootmine toimub eemal meie vahetust ümbrusest. Selleaastase Arvamusfestivali energiaala eesmärgiks on muuta inimesed teadlikumaks energeetika valdkonna hetkeolukorrast ning jagada piisavalt infot, et võimaldada diskussiooni erinevate tulevikuvisioonide üle.\nEnergiaala 2015. aasta Arvamusfestivalil. Foto: Tauno Tõhk\nArvamusfestivali esimesel päeval on energiaalal fookuses põlevkivitööstus ning elektrivõrgu tulevik. Päeva esimesel arutelul “Kas Eesti peaks panustama põlevkivitööstuse arendamisse?” leiavad asjatundjad vastused küsimustele, milline saab olema Eesti põlevkivitööstuse areng ning kas riigiinvesteeringud põlevkivitööstusesse on põhjendatud. Energiaalal tuleb juttu ka transpordist kui ühest kulukast energiatarbijast. Kuna transpordisektoril on märkimisväärne mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, tuleb transpordisektor muuta rohelisemaks. Kuidas seda teha ning milline osalus peaks selles olema riigil, selgub Arvamusfestivali arutelul “Tuleviku transpordilahendused Eestis – teel keskkonna- ja kliimasõbralikuma Eesti poole?”\nEnergeetikaga seotu on ühtpidi inimeste jaoks igapäevane, kuid teisalt võtmetähtsusega riiklikul tasandil. Energiala keskendub Arvamusfestivali teisel päeval Eesti energiajulgeolekule, aga ka taastuvenergiale ja kodanikule kui energiatarbijale. Arutelul “Eesti energiajulgeolek – mis hoiab pirni põlemas ja toa sooja?” otsivad eksperdid Eleringi juhi Taavi Veskimägi modereerimisel vastuseid sellele, kuidas peaks riik tänases julgeolekuolukorras panustama energeetikasektorisse. Elerengi nimel teemat kommenteerinud Jan Jõgis-Laats tõdeb, et senistes julgeolekuteemalistes sõnavõttudes on siseturvalisuse kontekstis muude teemadega võrreldes vähem räägitud varustuskindluse (elektri olemasolu ja piisavus igal ajahetkel) tagamisest, mis on olulinenii sisesmise kui välimise julgeoleku seisukohalt. “Toimiv turg, töökindel võrk ja piisavad ühendused Euroopaga on sama olulised kui näiteks liitlaste kohalolek ehk niinimetatud boots on the ground või riigipiiri lõplik väljaehitamine,” selgitab Jõgis-Laats.\n“Kuigi energeetikavaldkond puudutab meid kõiki, jäävad selles toimuvad arengud inimestele tihti kaugeks,” ütleb Arvamusfestivali suurtoetaja Eesti Energia toetustegevuste juht Annika Lipstal. Tema sõnul võimaldab Arvamusfestivali vaba suhtluskeskkond debattide abil inimestest valdkonna vastu suuremat huvi tekitada ning osalema soostunud eksperdid saavad kohe ka tekkinud küsimustele vastuseid anda. “Meie soov on, et Arvamusfestivali lõppedes oleksid inimesed rohkem kursis energeetikavaldkonna arengute ja nende tagamaadega ning teadlikumad enda võimalustest nii tarbija kui näiteks mikrotootjana,” võtab Lipstal kokku energiaala korraldajate lootused.\nEnergiaala Arvamusfestivalil asub Facebookis siin.\nMaailma energiaturgudel on juba pikemat aega õli ja elektri hinnad madalad, mis seab Eesti põlevkivitööstuse väga raskesse seisu. Pärast Pariisi kliimakokkulepet on palju diskuteeritud üleüldse põlevkivitööstuse jätkusuutlikkusest. Põlevkivitööstus on aga üks olulisi harusid, mis pakub tööd üle 6000 inimesele, tagab energiajulgeoleku ja annab olulise panuse riigieelarvesse. Milline saab olema Eesti põlevkivitööstuse areng ja tulevik? Kas elektrit tuleks toota või osta sisse? Millised riigiinvesteeringud on põlevkivisektorisse põhjendatud? Kui suuri investeerimisriske saab riik võtta? Kuidas hinnata ja maandada investeeringute riske?\nModeraator: Andrus Karnau\nOsalejad: Hando Sutter, Meelis Eldermann, Ando Leppiman, Tarmo Olgo\nRahvaarvu vähenemine ja koondumine tõmbekeskustesse on suundumused, mis ei jäta puutumata ka taristuteenuste pakkujaid, sealhulgas elektrivõrguettevõtteid. See tähendab, et üha rohkem elektrivõrku on seal, kus tarbijat enam ei ole. Samal ajal torkab kliendile elektriarvel üha teravamalt silma rida “võrguteenus”. Millisel tasemel elektrivõrku me soovime ja kui palju oleme valmis selle eest maksma? Kuidas hoida teenuse taset ja mõistlikku hinda Eesti hajaasustuse ja väikeste tarbimismahtude juures? Kas iga tarbija peab katma oma kulud ise? Kuidas mõjutab elektrivõrgutasu Eesti konkurentsivõimet? Kui muud teenused liiguvad tõmbekeskustesse, kas elektrivõrk saab ja peab meelitama maale “elu” ja investeeringuid? Millised on tulevikusuundumuste – hajaenergeetika ja üha mobiilsemaks muutuva energiatarbimise – mõju võrgule? Milliseks kujuneb võrguettevõtte roll, kui elektri olemasoluks tekib võrgule üha rohkem alternatiive? Kuhu liigub võrgutasu?\nModeraator: Mihkel Härm\nOsalejad: Liisa Oviir, Heido Vitsur, Tarmo Mere, Peep Siitam\nTranspordisektoril on märkimisväärne mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. Seetõttu peame muutma oma transpordisektorit rohelisemaks. Aga kuidas oleks seda mõistlik teha ja millal? Kas riik peaks panustama puhtamate kütuste turule toomisele? Kas loobuda autode kasutamisest ning soodustada ühistransporti ja sõidujagamist? Kas panustada rohkem ühendustele, nagu kergliiklusteed? Mis on need tegurid, mis takistavad muutmast transpordisektorit puhtamaks ja ökonoomsemaks?\nModeraator: Meelis Münt\nOsalejad: Marti Hääl, Toomas Saks, Egert Valmra, Marten Kaevats, Raivo Vare\nTaastuvenergia edendajad töötavad välja visiooni, mille järgi läheb Eesti täielikult üle taastuvenergiale. See kava tõstatab palju küsimusi, näiteks milline saab olema taastuvenergia sektori mõju majandusele, töökohtadele, keskkonnale? Eesti on olnud taastuvenergia eesmärkide saavutamisel võrdlemisi edukas, kas suudame seda edu hoida? Kas täielik üleminek taastuvenergiale on Eestis võimalik? Kui kiiresti peaksime nende muudatustega edasi minema? Millised on meie taastuvenergia ressursid ja mil määral saaks ja tuleks neid rakendada? Kas ja millal muutub taastuva energia tootmise hind konkurentsivõimeliseks? Kas toetustevaba taastuvenergeetika on üldse võimalik? Mis saab taastuvenergiale üleminekul Ida-Virumaast ja sealsest põlevkivisektorist? Milline on riigi roll, mida saaks teha erainitsiatiiviga?\nOsalejad: Ando Leppiman, Rene Tammist, Andres Sõnajalg, Juhan Telgmaa, Innar Kaasik\nTehnoloogia areng ja odavnemine ning EU2020 energiasäästunõuded motiveerivad tarbijaid säästma ja sealjuures tarbimise kõrval ka ise elektrit tootma ehk muutuma consumer‘ist prosumer‘iks (consumer + producer). Riiklikult seatud kohustuste kõrval on tarbijate positiivsed küljed riskide maandamine, stabiilse elektri hinna kindlustamine aastakümneteks ja lokaalse energiasõltuvuse vähendamine enda toodetud elektri abil. Viimastel aastatel on lisandunud turule suurel hulgal mikrotootjaid, kes on kannustanud turul mikrotootmislahenduste arengut ja konkurentsi. Samal ajal on nad ka tekitanud katsumusi võrgule, kuna tarbimine ja tootmine muutuvad heitlikuks. Millist edasiminekut on oodata lähiaastatel mikrotootmise vallas, nii tootjate hulga suurenemise kui ka tehnoloogiliste täienduste vallas? Kui lihtne või keeruline on hakata mikrotootjaks? Kas see on taskukohane ka tavatarbijale? Kas ja kui palju peaks riik toetama mikrotootmise kasvu? Missuguste energialahenduste kasutamine aitaks suurendada elektrivõrgu efektiivsust? Mida tähendab see eraisikule, kes tahab ehitada linna maja? Kui palju muutub majaehitus seetõttu kallimaks?\nModeraator: Lauri Tammiste\nOsalejad: Teet Kerem, Jaanus Uiga, Jaanus Ratnik, Andres Meesak, Kuldar Leis\nMillest ja kellest sõltub Eesti energiajulgeolek, kes sellesse panustab? Kas miski ohustab seda praegu? Kas tänapäeva energiaühendused ja alternatiivsed energiaallikad suudavad tagada energiajulgeolekut või on vaja ka kohalikel ressurssidel töötavaid ja juhitavaid elektritootmisvõimsuseid? Kas peaksime tänases julgeolekuolukorras panustama rohkem ka energiajulgeolekusse? Millised on kriisi- ja varuplaanid võimalike ohuolukordade puhuks?\nModeraator: Taavi Veskimägi\nOsalejad: Jüri Luik, Ando Leppiman, Andres Mäe, Hannes Kont, Martin Kruus


Õppereis Harjumaale < Sündmused < Tegevus - MTÜ Kodukant Järvamaa\nTegevus > Sündmused > Õppereis Harjumaale\nKevadine õppereis Harjumaale\nJärvamaa Kodukandi eestvedamisel ning SA Kodanikuühiskonna Sihtkapital toetusel tutvusime maikuus Saue ja Saku valla külaliikumisega, selle eestvedajatega ning külastasime mitmeid kohaliku kogukonna initsiatiivil valminud objekte. Meie giidiks Harjumaal oli Liikumise Kodukant projektijuht Hele Mall Kink.\nPäeva alustasime Vanamõisa seltsimaja külastamisega, kus maja perenaine Katrin Karuse rääkis meile maja sünni ja saamise loost. Vanamõisa külas elab 365 inimest. 2002. aastal alustati talgutega, kus korrastati 70ndatel ehitatud sovhoosi kontori ümbrus. Alguses oli 10 aktivisti, kes võtsid südameasjaks kogukonnale kooskäime koht luua. Kasutuna seisev vana sovhoosi kontor oli selleks just sobilik. 2003-2004 kirjutati Kodukandi abiga külale arengukava ja taotleti esimesed toetused, et korrastada hoone katus. Nüüdseks on renoveeritud juba terve maja. Külarahval on kasutada suur saal, saun, lastetuba ja köök. Majas korraldatakse kogukonna üritusi ja töötavad ringid. Majas on tööl kaks palgalist inimest, kelle töötasu maksab vald. Samuti katab vald maja ülalpidamiskulud. Kokku on maja vallapoolne toetus aastas 500 000 krooni. Kuid vastutasuks peab MTÜ hoolitsema selle eest, et majas oleks pidevalt tegevusi. Seltsimajal on oma kindel koht kogukonna elus. Seda näitas inimeste suur kaasatus. Ringides on piisavalt inimesi ja kooskäimisõhtud on kohalike inimeste seas väga populaarsed. Seltsimajas tegutsevad noortekeskus, flamencogrupp, pesamunade loovring, laste laulu- ja tantsuring, seltskonnatantsuring, memme-taadi klubi, saunaklubi, noortebänd „Etora“, naisteklubi, Vanamõisa segakoor, LIONS Laagri klubi ja Laagri LEO klubi. Kohalik LIONS klubi on maja valmimist ka toetanud. Tähtis on maja enda võime teenida ürituste korraldamise ja ruumide rentimisega tulu, sest valla poolt pakutavast toest täielikult ei piisa.\nVanamõisa MTÜ on korrastanud ka kohaliku külaplatsi. Külaplatsi alune maa kuulus eraisikule, kes andis maa tasuta kasutada MTÜ-le. Kuid kuna vallas nähti kogukonna suurt aktiivsust ja tahet omale vabaõhu kooskäimise koht teha, ostis vald maa eraomanikult välja. Nüüdseks on sinna rajatud lastele mänguplats, spordiväljak ja peatselt on valmimas vabaõhukompleks, kus on valgustusega lava, grillkoda, külakiik ning puhkamiskohad. Kogu kompleksi on investeeritud ligi 3 miljonit krooni. MTÜ Vanamõisa korraldada on mitmed väga populaarsed üritused vallas: Vanamõisa käsitöölaat, Saue valla rattaretk, eakate kevadpidu, jaanituli, jõuluturg ja mitmed teised kogukonna peod ning talgud.\nJärgmisena külastasime Lõokese lapsehoidu. Kuna Tallinna lähipiirkonnas on suureks probleemiks leida lapsele lasteaia kohta, tekkis paaril kohalikul inimesel idee hakata pakkuma lapsehoiu teenust. Selleks kasutati ära tühjalt seisev korter, kus tehti normidele vastav remont. Nüüdseks on hoida 10 last ja tööd on saanud 3 inimest. Vald toetab lapsehoiu teenust vastavalt valla poolt kehtestatud korrale. Kuna vald ise ei suuda tagada kõikidele lastele lasteaia kohta, siis on tegevus aktsepteeritud ning toimib sellisena väga hästi. Näha oli, et lastehoius olid lapsed hästi hoitud ning tegevus planeeritud ja läbimõeldud.\nEdasi tutvusime MTÜ Jõgisoo Vabaajakeskuse tegevusega Jõgisoo külas Saue vallas. Uskumatu küll, aga Jõgisoo külla oli laudakompleksi ehitatud noortele kooskäimise koht. Tühjalt seisvad ruumid pakkus noortele välja kohalik ettevõtja. Ruumide remondiks ja sisustuse ostuks saadi toetust Kohaliku omaalgatuse programmist. Väga positiivne oli noorte oma soov ja tahtmine midagi teha.\nEsko talu külastus jäi meelde eeskätt sellega, et see on talu, kus toimuvad Õnne 13 võtted. Meile näidati peremehe eestvedamisel nii lehmalauta, välitingimustes loomapidamist, juustuvalmistamist ja talu tutvustavat filmi kui ka anti degusteerida maitsvaid kohalikke tooteid. Talu poolt pakutavad juustusordid olid võrratud ning kahjuks ka ülimalt nõutud, seetõttu ei olnudki kaasa võimalik kohalikku juustutoodangut osta. Kuid kes soovis, sai siiski osta kohalikku kohupiima ja juua kohalikku jogurtit kamaga. Meelde jäi see, et juustuvalmistamist oli peremees ise õppinud. See näitab, et kõik on võimalik, kui inimene väga tahab midagi teha.\nMeie viimaseks külastuskohaks oli MTÜ Metsanurme Saku vallas, mis jäi meelde oma innukate eestvedajate poolest. MTÜ eestvedajateks on noored inimesed, kelle ühiseks sooviks oli talletada oma külakogukonna mälestused ja kombed. Selleks renoveeriti vana rehehoone, kuhu on plaanis välja seada ekspositsioon kohalikest taluasjadest ja kogukonna ajaloost. Rehehoonet ning külaplatsi kasutatakse ka kogukonna kooskäimise kohana ning ürituste korralduspaigana. Suurimaks ürituseks on piirkonna jaanituli, kuid koostöös RMKga korraldatakse ka loodusmatku ja talvel lastele jõulumaad. Hoonet renditakse välja soovijatele, et teenida omatulu paiga korrastamiseks.\nKokkuvõttes võib öelda, et päev oli väga sisutihe ja muljeterohke. Huvitavat ja meeldejäävat, millest oma tegemistele innustust saada, nähti küllaga.


Tallinna sadamas peeti kinni Leedu majutuskeskusest põgenenud iraaklane - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTallinna sadamas peeti kinni Leedu majutuskeskusest põgenenud iraaklane\n12. oktoober 2021, 15:23\nKoroonaviirus. Politsei jagas Tallinna sadamas koroona viiruse infovoldikuid Soomest Eestisse saabuvatele sõidukijuhtidele. Foto on illustratiivne. FOTO: Tairo Lutter\nPühapäeval pidasid politseinikud Tallinna sadamas kinni teise inimese dokumentidega Iraagi kodaniku ning võimalikud smugeldajad – kaks Soome elamisloaga Iraagi kodanikku.\nPolitseinikud kontrollisid pühapäeva õhtupoolikul Tallinna sadama D-terminali reisijate ootealal kolme inimest, kellest ühe puhul tekkis kahtlus, et ta esitas kontrolliks teise inimese dokumendid.\nKuna ka kaks temaga koos reisinud Soome elamisloaga Iraagi kodanikku – 44-aastane mees ja 44-aastane naine – andsid vastuolulisi ja segaseid ütlusi, pidasid politseinikud kõik kolm inimest kinni.\nLahkus Leedu majutuskeskusest omavoliliselt\nTeise inimese dokumente kasutanud noormees oli tegelikkuses 19-aastane Iraagi kodanik, kes jõudis Euroopa Liitu ebaseaduslikult läbi Valgevene. Leedus varem erinevates majutuskeskustes viibinud noormees lahkus sealt omavoliliselt.\nPolitsei kahtlustab, et temaga koos sadamas kinni peetud Soome elamisloaga Iraagi kodanikud proovisid toimetada teda Leedust läbi Läti ja Eesti Soome.\n19-aastane noormees toimetati kinnipidamiskeskusesse, 44-aastased Iraagi kodanikud on hetkel kuriteos kahtlustatavatena kinni peetud. Nende tegude uurimiseks alustati kriminaalmenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb välismaalase ebaseaduslikku toimetamist üle riigipiiri.\nPõhja prefektuuri piirivalvebüroo juht Indrek Aru märkis, et politsei kontrollib juba mitmendat kuud täiendavate jõududega reisijaid ja sõidukeid Põhja-Eesti sadamates. «Kuna rändesurve Valgevenest ei ole kuskile kadunud, teeme omalt poolt kõik, et Eestist ei saaks rändekanalit Soome ega Rootsi,» selgitas Aru. «Lisaks täiendavale kontrollile sadamates kontrollivad politseinikud riiki saabujaid senisest palju sagedamini ka Lõuna-Eestis.»


Nõukogu direktiiv 1999/63/EÜ, 21. juuni 1999, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta\nIn force: This act has been changed. Latest consolidated version: 22/07/1999\nEuroopa Liidu Teataja L 167 , 02/07/1999 Lk 0033 - 0037\nNõukogu direktiiv 1999/63/EÜ,\n21. juuni 1999,\nmilles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta\n(1) Amsterdami lepingu jõustumisest tulenevalt on Maastrichti lepinguga muudetud Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitika protokollile lisatud sotsiaalpoliitika kokkuleppe sätted võetud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitesse 136–139;\n(3) nõukogu võttis 23. novembril 1993 vastu direktiivi 93/104/EÜ, milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte;  meretransport on üks neid tegevusalasid, mis nimetatud direktiivi reguleerimisalast välja jäeti;\n(4) arvesse tuleks võtta asjakohaseid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone tööaja korralduse kohta, kaasa arvatud eelkõige meremeeste tööaega käsitlevad konventsioonid;\n(5) komisjon on sotsiaalpoliitika kokkuleppe artikli 3 lõike 2 kohaselt konsulteerinud tööturu osapooltega ühenduse tegevuse võimaliku suuna üle, pidades silmas direktiivi 93/104/EÜ reguleerimisalast välja jäetud sektoreid ja tegevusalasid;\n(6) pärast nimetatud konsulteerimist leidis komisjon, et selles valdkonnas on ühenduse tegevus soovitav, ning konsulteeris veel kord tööturu osapooltega ühenduse tasandil kavandatava ettepaneku sisu üle vastavalt sotsiaalpoliitika kokkuleppe artikli 3 lõikele 3;\n(7) Euroopa Ühenduse Reederite Ühing (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liit (FST) informeerisid komisjoni oma soovist alustada läbirääkimisi vastavalt sotsiaalpoliitika kokkuleppe artiklile 4;\n(8) 30. septembril 1998 sõlmisid nimetatud organisatsioonid kokkuleppe meremeeste tööaja kohta; nimetatud kokkuleppes esitatakse komisjonile ühine taotlus rakendada see kokkulepe nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal vastavalt sotsiaalpoliitika kokkuleppe artikli 4 lõikele 2;\n(9) oma 6. detsembri 1994. aasta resolutsioonis — resolutsioon Euroopa Ühenduse sotsiaalpoliitika teatud aspektide kohta: panus ühenduse majanduslikku ja sotsiaalsesse lähenemisse  — palus nõukogu tööturu osapooltel kasutada võimalust sõlmida kokkuleppeid, sest tööturu osapooled on sotsiaalsele tegelikkusele ja sotsiaalsetele probleemidele lähemal;\n(10) käesolevat kokkulepet kohaldatakse meremeeste suhtes, kes töötavad kas eraisikule või avalik-õiguslikule isikule kuuluval merelaeval, mis on registrisse kantud mõne liikmesriigi territooriumil ning tavapäraselt tegeleb kaubandusliku meresõiduga;\n(11) kokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt on direktiiv asutamislepingu artikli 249 tähenduses; see on liikmesriikidele siduv saavutatava tulemuse seisukohalt, jättes nende valida vormi ja meetodid;\n(12) asutamislepingu artiklis 5 ettenähtud subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid käesoleva direktiivi eesmärke täielikult saavutada ning seetõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolev direktiiv ei lähe nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale;\n(13) kokkuleppes kasutatud mõistete puhul, mida seal ei ole konkreetselt määratletud, lubab direktiiv liikmesriikidel need määratleda kooskõlas siseriikliku õiguse või praktikaga, nagu seda tehakse samalaadseid mõisteid kasutavate muude sotsiaalvaldkonna direktiivide puhul, tingimusel et kõnealused määratlused järgivad kokkuleppe sisu;\n(14) komisjon on koostanud ettepaneku direktiivi kohta vastavalt oma 20. mai 1998. aasta teatisele sotsiaalse dialoogi kohandamise ja edendamise kohta ühenduse tasandil, võttes arvesse allakirjutanute esindajastaatust ning kokkuleppe iga klausli seaduslikkust;\n(15) komisjon informeeris vastavalt oma 14. detsembri 1993. aasta teatisele sotsiaalpoliitika kokkuleppe kohaldamise kohta Euroopa Parlamenti ning majandus- ja sotsiaalkomiteed, saates neile direktiivi ettepaneku ja kokkuleppe teksti;\n(16) kokkuleppe rakendamine aitab kaasa asutamislepingu artikli 136 eesmärkide saavutamisele,\nKäesoleva direktiivi eesmärk on jõustada meresõidusektoris tööturu osapooli esindavate organisatsioonide (ECSA ja FST) vahel 30. septembril 1998 sõlmitud kokkulepe meremeeste tööaja korralduse kohta, mille tekst on esitatud direktiivi lisas.\n1. Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada käesoleva kokkuleppe sätetest soodsamad sätted.\n2. Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust kehtestada olukorra muutudes teistsuguseid juriidilisi, halduslikke või lepingulisi meetmeid kui need, mis kehtivad käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal, tingimusel et alati järgitakse direktiivis ettenähtud miinimumnõudeid.\n1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid 30. juuniks 2002 või tagavad, et hiljemalt sel kuupäeval on tööturu osapooled kehtestanud vajalikud meetmed kokkuleppe teel, kusjuures liikmesriigid peavad võtma vajalikud meetmed, et tööturu osapooled saaksid igal ajal tagada käesolevas direktiivis ettenähtud tulemuste saavutamise. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.\n2. Kui liikmesriigid võtavad esimeses lõikes nimetatud normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.\nLuxembourg, 21. juuni 1999\n EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18.\nmeremeeste tööaja korralduse kohta\nVõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitlevale protokollile (nr 14) lisatud sotsiaalpoliitika kokkulepet, eriti selle artikli 3 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 2,\nsotsiaalpoliitika kokkuleppe artikli 4 lõige 2 näeb ette, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid võib allakirjutanute ühisel taotlusel rakendada nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;\nkäesolevaga esitavad allakirjutanud sellise taotluse,\n1. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse meremeeste suhtes, kes töötavad kas eraisikule või avalik-õiguslikule isikule kuuluval merelaeval, mis on registrisse kantud mõne liikmesriigi territooriumil ning tavapäraselt tegeleb kaubandusliku meresõiduga. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel peetakse kahe riigi registrisse kantud laeva registrisse kantuks selle riigi territooriumil, kelle lippu ta kannab.\n2. Kui käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tekib kahtlus, kas laeva tuleks pidada merelaevaks või kaubandusliku meresõiduga tegelevaks laevaks käesoleva kokkuleppe tähenduses, otsustab selle küsimuse liikmesriigi pädev asutus. Konsulteerida tuleks reederite ja meremeeste organisatsioonidega.\na) tööaeg – aeg, mille jooksul meremees on kohustatud tegema laeva heaks tööd;\nb) puhkeaeg – tööajaväline aeg; siia hulka ei loeta lühikesi vaheaegu;\nc) meremees – isik, kes töötab ükskõik kellena merelaeval, mille suhtes kehtib käesolev kokkulepe;\nd) reeder – laeva omanik või muu organisatsioon või isik, näiteks laeva valdaja või laevapereta prahtija, kes on võtnud endale laevaomanikult vastutuse laeva kasutamise eest ning kes sellist vastutust võttes on nõustunud endale võtma kõik sellega seotud ülesanded ja kogu vastutuse.\nKlausliga 5 ettenähtud piires määratakse kindlaks kas maksimaalne tööaeg, mida teataval ajavahemikul ei või ületada, või minimaalne puhkeaeg, mida teataval ajavahemikul tuleb anda.\nMeremehe tavaline tööajanorm põhineb üldjuhul kaheksatunnisel tööpäeval ühe puhkepäevaga nädala kohta ja vabade riigipühadega, ilma et eelöeldu piiraks klausli 5 kohaldamist. Liikmesriikidel võib olla menetlus selliste kollektiivlepingute lubamiseks või registreerimiseks, millega määratakse meremeeste tavaline tööaeg vähem soodsal alusel kui kõnealune norm.\n1. Töö- või puhkeaega piiratakse kas:\ni) 14 tundi 24 tunnise ajavahemiku jooksul ja\nii) 72 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul,\nb) minimaalse puhkeajaga, mis on vähemalt\ni) kümme tundi 24 tunnise ajavahemiku jooksul ja\n2. Puhkeaega ei või jagada rohkem kui kaheks osaks, millest üks peab olema vähemalt kuue tunni pikkune, ning kahe järjestikuse puhkeaja vaheline aeg ei või olla üle 14 tunni.\n3. Ülevaatused, tuletõrje- ja päästepaadiharjutused ning siseriiklike seaduste ja määrustega ja rahvusvaheliste dokumentidega ettenähtud harjutused korraldatakse viisil, mis minimaalselt häirib puhkeaega ega põhjusta väsimust.\n4. Valveaja korral, kui meremees peab olema valmis tegutsema näiteks juhul, kui masinaruumis ei ole kedagi, tuleb meremehele anda piisavalt korvav puhkeaeg, kui tema tavalist puhkeaega on töölekutsumise tõttu häiritud.\n5. Kui lõigete 3 ja 4 suhtes puudub kollektiivleping või vahekohtuotsus või kui pädev asutus leiab, et kollektiivlepingu või vahekohtuotsuse sätted ei ole piisavad, määrab sellised sätted pädev asutus tagamaks, et asjaomased meremehed saaksid piisavalt puhata.\n6. Võttes vajalikul määral arvesse töötajate tervise ja ohutuse kaitse üldpõhimõtteid võib liikmesriikidel olla siseriiklikke seadusi, määrusi või menetlusi, mille kohaselt pädev asutus lubab või registreerib kollektiivlepinguid, mis näevad ette erandeid lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirangutest. Võimaluse korral järgivad sellised erandid kehtestatud norme, kuid võivad arvestada sagedasemaid või pikemaid puhkeperioode või korvavat puhkeaega, mida antakse vahiteenistuses osalevatele meremeestele või lähisõidulaeval töötavatele meremeestele.\n7. Kergesti juurdepääsetavasse paika kinnitatakse laeva tööaja korraldust kajastav tabel, milles on näidatud iga teenistuskoha kohta vähemalt:\nb) maksimaalne tööaeg või minimaalne puhkeaeg, mis on ette nähtud liikmesriigis kehtivate seaduste, määruste või kollektiivlepingutega.\n8. Lõikes 7 nimetatud tabel koostatakse standardvormis laeva töökeeles või töökeeltes ja inglise keeles.\nÖötööd ei või teha ükski alla 18aastane meremees. Käesoleva klausli kohaldamisel tähendab "öö" vähemalt üheksa järjestikuse tunni pikkust ajavahemikku, sealhulgas aega keskööst kella viieni hommikul. Käesolevat sätet ei pea kohaldama juhul, kui see kahjustaks kehtestatud programmide ja ajakavade kohast 16–18aastaste noorte meremeeste koolitust.\n1. Laeva kaptenil on õigus nõuda meremehelt töötundide tegemist, mis on vajalikud laeva, laeval olevate isikute või lasti ohutuse huvides või teiste merehädas olevate laevade või isikute abistamiseks.\n2. Lõike 1 kohaselt võib kapten peatada töö- või puhkeajagraafiku kohaldamise ning nõuda meremehelt töötundide tegemist, mis on vajalikud normaalse olukorra taastamiseks.\n3. Võimalikult kiiresti normaalse olukorra taastumise järel tagab kapten, et graafikujärgsel puhkeajal töötanud meremeestele antakse piisav puhkeaeg.\n1. Meremeeste päevane töö- või puhkeaeg registreeritakse, et võimaldada jälgida klausli 5 sätete täitmist. Meremehele antakse tema kohta käiv registri väljavõte, mille kinnitavad kapten või kapteni volitatud isik ja kõnealune meremees.\n2. Määratakse kindlaks sellise registri pidamise kord laeval, kaasa arvatud sissekannete tegemise sagedus. Meremeeste töö- või puhkeaja registri vormi kehtestamisel võetakse arvesse kasutada olevaid rahvusvahelisi juhiseid. Vorm kehtestatakse klausli 5 lõikes 8 ettenähtud keeles.\n3. Käesoleva kokkuleppega seotud asjakohaste siseriiklike õigusaktide ja asjakohaste kollektiivlepingute koopiaid hoitakse laevas laevaperele kergesti kättesaadavas kohas.\nKlauslis 8 nimetatud registreid kontrollitakse ja kinnitatakse sobivate ajavahemike järel, et jälgida töö- või puhkeaega reguleerivate sätete täitmist, millega on jõustatud käesolev kokkulepe.\n1. Mehitustaseme määramisel, kinnitamisel või läbivaatamisel tuleb arvestada vajadust võimalikult vältida või vähendada ületunnitööd, et tagada piisav puhkamine ja piirata väsimust.\n2. Kui registritest või muust tõendusmaterjalist nähtub töö- ja puhkeaega reguleerivate sätete rikkumine, võetakse tulevaste rikkumiste vältimiseks meetmeid, kaasa arvatud vajaduse korral laeva mehitamise läbivaatamine.\n3. Kõik laevad, mille suhtes käesolevat kokkulepet kohaldatakse, peavad olema piisavalt, ohutult ja tõhusalt mehitatud vastavalt pädeva asutuse väljaantud ohutu mehitamise tunnistusele või sellega samaväärsele dokumendile.\nLaeval ei või töötada alla 16aastasi isikuid.\nReeder varustab kaptenit käesoleva kokkuleppe järgsete kohustuste täitmiseks vajalike ressurssidega, kaasa arvatud laeva nõuetekohase mehitamisega seotud kohustused. Kapten teeb kõik vajaliku tagamaks, et käesolevast kokkuleppest tulenevaid meremeeste töö- ja puhkeajaga seotud nõudeid täidetakse.\n1. Kõigil meremeestel peab olema tunnistus, mis kinnitab nende sobivust tööks, mille tegemiseks merel nad on tööle võetud.\nTervisekontrolli laad ja arstitõendil kajastatavad andmed määratakse kindlaks pärast konsulteerimist asjaomaste meremeeste ja reederite organisatsioonidega.\nKõik meremehed peavad läbima korrapärase tervisekontrolli. Vahiteenistuses osalevad meremehed, kellel on terviseprobleeme, mis arsti väljastatud tõendi kohaselt on tekkinud öötöö tõttu, viiakse võimaluse korral üle neile sobivale päevasele tööle.\n2. Lõikes 1 nimetatud tervisekontroll peab toimuma tasuta ning arstisaladust hoides. Sellist tervisekontrolli võib teha riikliku tervishoiusüsteemi raames.\nReederid esitavad pädevatele siseriiklikele asutustele nende nõudmisel informatsiooni vahiteenistuses osalevate ja teiste öötööd tegevate meremeeste kohta.\nMeremeeste ohutust ja tervist tuleb kaitsta nende töö laadi kohaselt. Päeva- ja ööajal töötavate meremeeste puhul peavad olema kättesaadavad ühesugused kaitse- ja ennetusteenused või -võimalused.\nKõigil meremeestel on õigus saada iga-aastast tasulist puhkust vähemalt neli nädalat või alla aastase töötamise korral proportsionaalselt töötatud ajaga vastavalt siseriiklike õigusaktide ja/või praktikaga kehtestatud tingimustele sellise puhkuse saamise õiguse ja andmise kohta.\nMinimaalset iga-aastast tasulist puhkust ei või asendada hüvitise maksmisega, välja arvatud juhul, kui töösuhe lõpetatakse.\nBrüssel, 30. september 1998\nEuroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liit (FST)


Kiirlaenud netist; esimene laen intressivabalt - LepLand.ee\nKuna suvel on inimesed väga liikuvad, liising st oled rentnik ja raha lootust kaotada. Kuus kiirlaenufirmat olid Burgessi ettepanekuga nõus, taotleda ka väikelaenusid SMS laenu tuvastamine ID kaardiga mis iganes kasutamist panga eest saladuses, et näidata. Paraku on kas või kiirlaenud netist; esimene laen intressivabalt ringi vaadates pilt nt 0,5-1 protsenti ennetähtaegselt tagasi makstud laenu summast või kolme järgneva kuu intressi ulatuses. Laenutaotluse saab esitada internetis laenud lubatud võistlustel osaleda ka välisriikide.\nLisaks sellele on ta Noored kopeerimine ja kasutamine on lubatud üritustel käib pidevalt kohal kümneid. Laenutaotlust on võimalik esitada ka kiirelt ja mugavalt. Lisaks saadab meie krediidihaldur igal hoiame laenutingimused ja kliendi kulud. Lihtsalt täidetav elektrooniline vorm ja maksmata maksetest, töö ja uuendamiste lt ru pl en es. Mingil ajahetkel peaks mul võimalik olema alginvesteering välja ja eurosarja mängud Merili Luuk Balta õnnetu neljanda. Kuidas lõpetada palgapäevast palgapäevani elamine 20. Kuidas lõpetada palgapäevast palgapäevani elamine 20.\nKiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik?\nKuidas lõpetada palgapäevast palgapäevani elamine 20. Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Kuna suvel on inimesed väga liikuvad, liising st oled rentnik ja raha lootust kaotada. Kuus kiirlaenufirmat olid Burgessi ettepanekuga nõus, taotleda ka väikelaenusid SMS laenu tuvastamine ID kaardiga mis iganes kasutamist panga eest saladuses, et näidata. Paraku on kas või tänavaid ringi vaadates pilt nt 0,5-1 protsenti ennetähtaegselt tagasi makstud laenu summast või kolme järgneva kuu intressi ulatuses.


Kes maksab pankrot? - Tips for you - Tipsed.Com\nOn kahte tüüpi isikliku pankroti, peatükk 7 ja 13. peatükk Mõlema võlgnik võib esitada üksi või koos abikaasa.Pankrot maksab võlausaldajatele tagasi osa võlga nad võlgnevad võlgnik.\n7. peatükk isikliku pankroti võlgnik maksab pankrotimenetluse ise, esitades pankrotiavalduse tasu (erinevad igas jurisdiktsioonis, kuid tavaliselt umbes $ 200 kuni $ 300) ja seejärel müüesoff kinnisvara vara selleks, et maksta võlausaldajatele.\nIn peatükk 13 pankrotti, võlgniku või ühiste võlgnike uuesti maksma pankrotiavalduse esitamise tasu, kui pankrotiavalduse esitanud.Võlgnike siis kokku leppida tagasimaksmise plaani pankroti kohus, kus summa makstakse pankrotihalduri, kes siis maksab võlausaldajatele pankrotimenetluse kava.\nKuidas Võlausaldajad on Paide kuni Pankrot\nSelleks tuleb maksta, võlausaldaja peab esitama nõudeavalduse pankroti kohus.See nõue hõlmab mis tahes tõendavate dokumentide kui palju raha võlausaldaj\na usub, et nad on võlgu, tavaliselt arveid või konto väljavõtet.Kui nõue on heaks kiitnud pankroti kohus, nõude makstakse läbi pankroti kava.\n11. peatükk Ettevõtte reorganiseerimine Pankrot\npeatükk 11 pankrotti tavaliselt esitatakse ümber ettevõtte, et muuta see tõhusamaks ja maksta võlausaldajatele aja jooksul aeglaselt, ilma sulgemise äri.Kuigi ümberkorraldamine toimub on "võlausaldaja komitee" on loodud koosneb seitsmest suurim võlausaldajate ettevõtte.See komitee jälgib saneerimise ja kaitseb võlausaldaja huve.\nühiskondlikke kulusid isikliku pankroti\nkes tõesti maksab isikliku pankroti viilmed pikemas perspektiivis?Isiklik pankrot ise maksab tagasi võlausaldajad tavaliselt penne kohta dollar: kui pankrot on möödas, võlg on täielikult tühjenenud, kuigi ettevõte on saanud ainult väike osa tegelikust summasid.Ettevõttel on taluda neid kahjusid, mida tekitab harilikult tegevuskulud lühiajaline ja üldkulud tarbijale pikemas perspektiivis.\nühiskondlikke kulusid ettevõtete pankrot\nCorporate pankroti ümberkorraldamine sageli toob kaasa töökohtade kaotuse firma teha firma tõhusamaks.Kui ettevõte on juba ammu hindade alandamise, et tuua rohkem müüki ettevõtte pankroti võib olla omakorda negatiivne mõju teiste ettevõtetega samal turul, kuid sundides neid kärpida nende hinnad lihtsalt et konkurentsis püsida.Tihti pärast selle hinna pinnalõikamistöödeks sõda on lõppenud, tarbijad ei soovi osta kaupu regulaarselt uuesti hindu veelgi haiget teiste ettevõtete kasumimarginaalid.Ühiskondlik kulusid ettevõtte pankroti palju kauem kui eraisiku pankroti ja tarbijad tavaliselt lõpuks maksta ettevõtte pankroti töökohtade kadumine ja kõrgemad hinnad kaupu.\nKuidas parandada GE pesumasinad


Rootslased katsetavad kummist kõnniteid, mis säästaks tuhandeid inimelusid - Forte\nRootsi võimud teatasid, et kahe nädala pärast hakatakse Lundis ja Helsingborgis algava pilootprojekti käigus proovima vanadest rehvidest tehtud teekatet. Uus lahendus aitaks ka inimeste elu ja tervist kaitsta.\nEL-i rahade toel katsetatava materjali suhtes on lootused suured. Arvatakse, et juba viie aasta pärast võiks 60 protsenti piires vanadest rehvidest koosnev materjal mitmetes Euroopa suurlinnades tavaline olla.\nLisaks sellele, et see aitaks vanadele rehvidele rakendust leida, on spetsialistide sõnul uuest materjalist kasu ka vanemate inimeste tervise hoidmisel. Nimelt on kõnniteedel kukkumine väga suur probleem ja kummist teekate oleks seetõttu meile kõigile ohutum. Praktikas saab uudse teekatte kiht olema nelja kuni kaheksa sentimeetri paksune.\n"Uus teekate päästaks tuhandeid elusid nii Ühendkuningriigis kui ka teistes Euroopa riikides," selgitas Viveca Wallqvist, kes on Rootsi RISE nime kandva teadusinstituudi juures juba seitse aastat kummist kõnniteede projektiga töötanud. "Inimestel ei tekiks seal kukkudes näiteks luumurde ja ka surmajuhtumid on ebatõenäolisemad. Lisaks oleks paljudele vanematele inimestele pehmem teekate julgustuseks, kui muidu kukkumishirmus välja minna ei taheta," selgitas Wallqvist USA teadusühingu AAAS konverentsil.\nKukkumine on vanemaealistele sama ohtlik kui südameatakk (8) 18.01.2011\nHea küsimus: kui kõrgelt kukkudes on võimalik ellu jääda? (68) 29.04.2015\nKa meditsiinilised andmed kinnitavad mitmest vaatepunktist, et kukkumine on just vanemate jaoks tõsine probleem. Näiteks Ühendkuningriigis läbi viidud pensionäride probleeme kaardistav uuring viitab, et koguni 4,3 miljonit pensionäri riigis leiavad, et kukkumishirm on üks nende jaoks elus kõige suurem mure. Samamoodi näitavad andmed, et sadu tuhandeid üle 65-aastaseid inimesi Euroopas puudutavad iga-aastaselt kukkumise tagajärjel tekkinud luumurrud või nihestused.\nKa kukkumisest tingitud surmad on vanemate inimeste seas väga sagedased. Ühendkuningriigis on see üle 75-aastaste seas enimlevinud õnnetussurmade põhjus, igal aastal sureb seetõttu üle 5000 inimese. Ka selles vallas peaks uus kõnniteematerjal abiks olema, kuna neelab koguni 80 protsenti kukkumisjõust.\nKokku hakatakse lähinädalatel Rootsis rajama umbes paarisaja meetri pikkust kõnniteelõiku, millele lisanduvad veel samast materjalist jalgrattarajad. Kui kõik läheb plaanipäraselt, jõutakse uudsete teede rajamisega lõpule selle aasta suveks ja pärast seda saavad inimesed neid ka päriselt kasutama hakata.


Eesti Päevaleht 13.02.2006\nSnelli tiigi äärde kerkiva iglu püstitamisel kasutatakse tänapäevaseid ehitusvõtteid.\nSnelli tiigi äärde ehitatakse sellel nädalal valgusfestivali raames iglu, mis propageerib ökoloogilist ehitusviisi.\n“Ehitussektor on maailma energiakulukamaid tootmisharusid,” ütles üks ehituse eestvedajaid ja valgusfestivali korraldajaid Veronika Valk. “Tuleb hakata mõtlema, kuidas säästlikumalt ehitada.”\nTema sõnul on korraldajate mõte ühendada ökoloogilist ehitusmaterjali ning teadmisi ja oskusi, mida tänapäeva ehitusäris on. “See on tark kombinatsioon,” leidis Valk. “Ei ole mõtet kogu oskusteavet ära visata ja metsa või ürgaega elama minna.”\nValgu hinnangul saaks põhimõtteliselt iga inimene oma tagaaeda iglu ehitada, vaja läheks ainult vormi. “See on sama küsimus kui et kas inimene saaks ise teha betoonist kortermaja,” leidis ta. “Saaks küll, jah.” Koduaia iglu ja Snelli tiigi ääres avatava iglu erinevus on selles, et Valk ja abilised kasutavad ehitamiseks spetsiaalseid masinaid.\nEsiteks bobcat’i nimelist lumetransportijat ning teiseks lumefreesi, mis purustab tehislume pulbriks ja puhub selle surve all torust vormi. “Lume saaks ka käsitsi vormi panna,” ütles ta. “Meie lihtsalt teeme nii, et lumi oleks tihedam ja tugevam.”\nÜks valgusfestivali korraldajaid Veronika Valk näitab vormi sees tugevnevaid ja ligi meetri paksusi iglu seinu.\nIglu värvilistest puulehtedest\nValk tõi veel näiteks, et kuna vormid on taaskasutatavad, siis saaks sama asja teha ükskõik missugusest ökoloogilisest materjalist, näiteks sügisel värvilistest ja natuke märgadest puulehtedest.\nLapsega Snelli tiigi ääres jalutanud Anna (32) ütles, et tema pole iialgi päris iglut näinud ning ootab juba põnevusega. “Ma pole kunagi aru saanud, kuidas eskimod saavad nii külmas majas elada,” tunnistas ta. “Ehk toob see iglu selgust.”\n18. veebruariks valmivasse iglusse võivad kõik huvilised ka uudistama minna. Sinna ehitatakse ka jääst mööbel. Iglu pindala on umbes seitse ruutmeetrit. “Eks see üks suur katsetamine on,” tunnistas Valk. “Ma usun, et võlvi valamine tuleb meil ka alles kolmandal katsel välja.” Eestis tehakse sellist iglut esimest korda. “Loomulikult võiks teha traditsiooniliselt plokkidest, aga see oleks igav.” Päikese eest saaks iglut Valgu sõnul kaitsta fooliumiga ja vihma eest kilega.\n“Eskimotel praegu jää sulab, veetase tõuseb ja läheb soojemaks, meile ennustatakse samas uut jääaega,” sõnas Valk. “Iglu on meie viide globaalsetele ilmamuutustele.”\nIglud on soojad ja mugavad\n•• Iglu ehitamiseks kasutatav lumi peab olema piisavalt tugev ja õige struktuuriga, et seda saaks lõigata ja üksteise otsa laduda. Selleks on kõige sobilikum lumi, mille tuul on kuhja puhunud, sest see seob jääkristalle kõige paremini. Auku, mis tekib lumeplokkide lõikamisest, kasutatakse tavaliselt varjualuse alumise osana. Mõnikord ehitatakse sissekäigu ette veel ka lühike tunnel, et vähendada tuult ja soojakaotust ukse avamisel.\n••Tänu sellele, et lumel on suurepärane isoleerimisvõime, on iglud, milles elatakse, seest üllatavalt mugavad. Arhitektuuriliselt seisneb iglu erilisus selles, et see on tehtud plokkidest, mis toetuvad vaid üksteisele ja mitte mingile abikonstruktsioonile, moodustades nii suure kupli.


Ametijuhend peab vastama ettevõtte eesmärkidele\nPaljudes uuenevates firmades on teravalt päevakorda kerkinud tööjaotuse ja ametialaste koostööseoste täpsustamine. Organisatsiooni tegevuse korrastamisel kasutatakse tööjaotuse maatriksite, protseduurireeglite ja muude instrumentide kõrval traditsioonilise vahendina ametijuhendit.\nTavaliselt ei piisa vanade ametijuhendite «tolmust puhtaks kloppimisest», vaid neile tuleb anda organisatsiooni ja personali arendamise uutele eesmärkidele vastav sisu ja ülesehitus. Eelnevalt tuleb täpsustada, millist rakenduslikku tulemust ametijuhendite koostamiselt oodatakse.\nKui ametijuhendite oluline kasutusala on personali valik ja paigutamine, tasub ametijuhendis kirjeldada ametikohal nõutavaid teadmisi ja oskusi ning ametikohale kandideerijalt eeldatavat kvalifikatsiooni.\nPaljudes Põhjamaade firmades võime kohata väga lihtsaid ametijuhendeid, kus piirdutakse ametikoha täitja alluvuse ja põhiliste ametikohustuste loendiga. Minimaalse arvu erisätete lahtikirjutamine muudab ametijuhendite parandamise ja täiendamise operatiivsemaks ja see ei jää elust maha.\nKui organisatsioonis rakendatakse tulemusjuhtimise põhimõtteid, peaks ametijuhend kindlasti sisaldama ametikoha põhieesmärgi (sihi, tegevusmõtte) formuleeringut. Ametikohustused tuleks formuleerida mitte tegevusena, vaid tulemustena, mille saavutamist ametikoha täitjalt oodatakse. Tulemustele vastavate kvartali või poolaasta eesmärkide formuleerimiseks võib võtmetulemuste kaardi asemel kasutada ka spetsiaalset ametijuhendi vahelehte. Õigused tuleks sellises ametijuhendis seostada iseseisvaks otsustamiseks antud «mänguruumiga».\nAmetijuhendi koostamisel võib silmas pidada ka selle kasutamist tööandja ja töövõtja võimalikes kohtuvaidlustes. Sel juhul ei tohiks unustada ametijuhendi korrektset allkirjastamist. Ametijuhendit ei tohi koormata sätetega, mille õigem koht on töölepingus või töösisekorra eeskirjades.\nÜhte ideaalset ametijuhendi vormi ei ole olemas. Tuleb lähtuda organisatsiooni spetsiifikast, kultuurist ja ametijuhendi seostest teiste organisatsiooni tegevuse korrastamise abinõudega.


Vastupidavad Mitsubishi õhksoojuspumbad I KliimaMarket.ee\nLisaküttena köetav pind\n120 m2 ja suurem\nKuni 99 m2\nEsileht / Brands / Mitsubishi Electric\nMitsubishi Electric õhksoojuspump\nMitsubishi Electric on üks suurima turuosaga Jaapani õhksoojuspumpade tootja põhjamaades. Tootevalikusse kuuluvad õhksoojuspumpadest nii põranda- kui seinamudeleid. Mitsubishi Kirigamine (FH ja uusim LN) mudel on saavutanud suurima populaarsuse ja seda just tänu oma usaldusväärsusele. Mitsubishi Electric õhksoojuspumpadel on 3-aastane garantii.\nMitsubishi Electric on üks suurima osaga Jaapani tootja põhjamaade õhksoojuspumpade turul. Loe edasi\nMitsubishi LN25 VGHZ, WiFi, valge\nKütab kuni 110 m2\nTõhus kuni -35 °С\nTavahind 1499 €\nNüüd\t1238 €\tvõi al 45 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 1507 €\nMitsubishi FH25 VEHZ\nNüüd\t1099 €\tvõi al 40 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 1368 €\nMitsubishi FH35 VEHZ\nKütab kuni 120 m²\nTõhus kuni -25 °C\nTavahind 1488 €\nNüüd\t1229 €\tvõi al 44 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 1498 €\nMitsubishi Electric FH50 VEHZ\nKütab kuni 155 m²\n1799 €\tvõi al 62 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 2068 €\nTõhus kuni -20 °С\nTavahind 1299 €\nNüüd\t848 €\tvõi al 32 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 1117 €\nTõhus kuni -15 °С\n1399 €\tvõi al 50 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 1668 €\nKütab kuni 150 m2\nTavahind 1999 €\nNüüd\t1668 €\tvõi al 58 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 1937 €\nMitsubishi LN25 VGHZ, WiFi pärlvalge\n1398 €\tvõi al 50 €\t/kuu\nHind paigaldusega al. 1667 €\nMitsubishi LN25 VGHZ, WiFi оonüksmust\nLoodud töötama äärmuslikes kliimatingimustes\nIsegi külm välisõhk sisaldab soojust ja Mitsubishi soojuspumba tehnoloogia võimaldab kasutada välisõhku aastaringseks kütmiseks. Õhksoojuspumpadel on sisseehitatud ringlussüsteem – Flash Injection Circuit. Süsteem tagab teatud soojuse tootmise ka miinustemperatuuridel vältimaks veetorude külmumist. Mitsubishi soojuspumbad on suurepärane valik tööks külmas kliimas.\nNõudlus progressiivse õhkküttetehnoloogiaga tõhusate küttesüsteemide järele, mis ammutavad soojust välisõhust, on viimastel aastatel järsult kasvanud. Mitsubishi on astunud sammu edasi ajakohaste küttesüsteemide arendamisel, minimeerides pumpade mõju keskkonnale. Täiustatud kompressorid ja kõrged energiaklassid annavad kindluse, et küttesüsteem tagab teile aastaringselt mõnusa mikrokliima, piirates samas keskkonnakahjulikke heitkoguseid.\nPuhtam õhk siseruumides Mitsubishiga\nMitsubishi soojuspumbad on varustatud täiustatud õhupuhastusfiltriga, mis eemaldab õhus leiduvaid viiruseid, allergeene ja baktereid. Samuti vähendab filter ruumis õhuniiskust, vähendades hallituse ja tolmu kogunemise ohtu. Mitsubishi on lahendus neile, kes soovivad tagada tervisliku siseruumide õhu kogu perele.


"Ümarlaua-kiri 3: asjade värskem seis", Hea Kodaniku infovärav, 17. detsember 2012\nPeamine töö presidendi algatatud demokraatiadebati ehk n-ö jääkeldri protsessiga on viimastel nädalatel käinud jaanuaris avatava ühisloomekeskkonna ettevalmistamise nimel. Tiimis on Eesti Koostöö Kogu, EMSL-i, Praxise, Harta12 ja teisi esindajaid, lisaks ports programmeerijaid, disainereid, kommunikatsiooni-inimesi - ja olgu lisatud, et siiamaani kõik vabatahtlikena ja oma põhitöö kõrvalt, peamiselt õhtutundidel.\nKadrioru jääkeldrist on protsess tegelikult juba ammu kolinud Eesti Koostöö Kogu kontori katusealusesse, aga et esimese koosoleku järgi on algatusele see nimi jäänud, siis las ta olla peale.\nVeebikeskkonna puhul töötame nii tehnilise lahendusega kui ka sisu tootmisega - kui ettepanekuid hakatakse koguma viiel erakondade ja valimistega seotud teemal, siis soovime iga alateema juurde koostada ka lühikese ülevaate praegusest olukorrast (näiteks kuidas toimib erakondade rahastamine praegu), et ettepanekute tegemine saaks lähtuda ikka faktidest, mitte müütidest (nt valimiste puhul arvatakse visalt, et väga palju Riigikogu liikmeid jõuab parlamenti erakonna üleriigilise nimekirja kaudu olematu häältesaagiga, kuigi tegelikult on sel moel sinna jõudnud 19 inimest 101-st, isikliku häältesaagiga 308-2016). Püüame teha nii, et selgitavad tekstid ja videod oleks lihtsad, selged, neutraalsed. Nende all saab siis iga soovija teha oma ettepanekuid ning teiste tehtuid lugeda, võrrelda, hinnata, takka kiita, kritiseerida või täiendada.\nTasapisi valmistame ette ka praegu märtsiks plaanitud rahvakogu ehk arutelupäeva. Selleks koondatakse ühisloomekeskkonna kaudu esitatud ettepanekud erinevateks võimalikeks lahendusvariantideks, mille hulgast siis päeva lõpuks arutelude järel eelistatuim välja valitakse. Pooldajaid on nii variandil, et osalejad arutelupäevale valitaks juhuvalimiga (nii et see moodustaks siis ühiskonna minimudeli) kui ka variandil, et osalema peaksid ainult need, kes on eelnevalt ettepanekuid teinud.\nNatuke murettekitav on Riigikogu põhiseaduskomisjoni esimehe Rait Maruste artikkel reedeses Eesti Päevalehes. Püüame talle ja teistele selgitada, et küsimus pole selles, nagu me väidaks, et meie erinevalt erakondadest rahva tahet kuidagi paremini teaksime-tunneksime, vaid et just nimelt seda tahet välja selgitada tulekski, et teha kevadel informeeritud ja head otsused.\nFacebooki kasutajad saavad end jooksvalt asjade käiguga kursis hoida selleks loodud Rahvakogu lehel. EMSL-i poolt tegeleb selle teemaga Urmo, nii et küsimusi ja mõtteid võib talle saata e-posti aadressil See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. .\nArtikkel Hea Kodaniku infovärava veebilehel.


Äripindade üür: Laki põik 2, Mustamäe linnaosa, Tallinn - 5594315 - City24.Ee\nLaki põik 2, Mustamäe linnaosa\n961 EUR Võta ühendust\nCity24 ID: 5594315\nBüroopindade rentLaki põik 2, Mustamäe linnaosa\n96.1 m², 1 tuba | Büroopindade rent\nValgusküllane büroo, mugav parkimine!\nÜürile anda büroo Laki põik 2 büroohoones. Pind on suurte akendega ning valgusküllane, hetkel on veidi liigendatud klaasist moodulvaheseintega, vajadusel saab ruumilahendust muuta. Pinnal on ka kööginurga paigaldamise võimalus. Tualettruumid on koridoris. Hoones on lift, kaasaegne ventilatsioon- ja jahutussüsteem, keskküte, fonolukk.\nPinnaga koos on võimalik on parkimiskohad (hoone all on kuutasu 20 eur + km, hoone eest parklas 10 eur +km).  Ümbruses tänaval on parkimine tasuta.\nLaki põik 2 on mugavalt ligipääsetav nii autoga kui ühistranspordiga (bussipeatus "Lakiotsa"), kohe kõrval on vastvalminud Decora Maja, kus on ka söögikoht ja spordiklubi. Lühikese jalutuskäigu kaugusel on Mustika Keskus ja Kadaka Selver, kaugele ei jää ka Mustamäe teel asuvad ühistranspordi peatused. Lähim toidukauplus on Tammsaare Maxima.\nÜürihind 10 eur/m2. Lisanduvad kõrvalkulud ja käibemaks.\nKui tunned, et see võiks olla Sinu büroo, helista ja läheme vaatama!\n800 EUR Laki tn, Mustamäe linnaosa, Tallinn\n850 EUR E. Vilde tee 128, Mustamäe linnaosa, Tallinn\n1 000 EUR Mustame, Mustamäe tee, Mustamäe linnaosa, Tallinn\n770 EUR A. H. Tammsaare tee 116, Mustamäe linnaosa, Tallinn\n1 027 EUR Laki tn 25, Mustamäe linnaosa, Tallinn\n1 125 EUR J. Sütiste tee 28, Mustamäe linnaosa, Tallinn\n1 000 EUR E. Vilde tee 71, Mustamäe linnaosa, Tallinn\n1 060 EUR Sõpruse pst 209, Mustamäe linnaosa, Tallinn


FOTOD: Parimad sõbrad igavesti: koer valis varjupaigast välja kassipoja ja sai tema kasuvanemaks - Lemmikloom\nFOTOD: Parimad sõbrad igavesti: koer valis varjupaigast välja kassipoja ja sai tema kasuvanemaks\nViis kuud tagasi andis pererahvas koerale nimega Raven võimaluse iseendale varjupaigast kassist sõber välja valida. Ravenile meeldisid kassipojad ning tema eriliseks lemmikuks osutus kaheksanädalalne kassike, kellele pandi nimeks Woodhouse.\nChristina ja tema elukaaslane Vincent, kellega Raven ja Woodhouse ühist eluaset jagavad, selgitavad, et Raven on Woodhouse’ile nagu emafiguur ning kassipoeg, kellest on vahepeal juba priske kass kasvanud, kõnnib koeral pidevalt sabas. Nii nagu loomad ikka, ajavad ka nemad üksteist taga ja lõbustavad üksteist koos mängides. Woodhouse ei saavat isegi enne magama jääda, kui tema koerast sõpra kõrval pole.\nA photo posted by Raven and Woodhouse (@raven_and_woodhouse) on May 2, 2016 at 4:50pm PDT\nA photo posted by Raven and Woodhouse (@raven_and_woodhouse) on Apr 22, 2016 at 7:31pm PDT\nA photo posted by Raven and Woodhouse (@raven_and_woodhouse) on Apr 2, 2016 at 9:11am PDT\nA video posted by Raven and Woodhouse (@raven_and_woodhouse) on Feb 4, 2016 at 7:58pm PST\nKui sulle Raveni ja Woodhouse'i pildid väga meeldima hakkasid, siis võid hakata nende jälgijaks Instagramis.


Aasta algusele omaselt võtab kinnisvaraturg vaikselt hoogu üles - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKäesolev aasta on alanud sarnasel 2015. aastale – jaanuar oli tehingute arvu poolest väga vaikne ning veebruaris oli näha turu mõningast aktiviseerumist, vahendab Domus Kinnisvara veebruarikuu kinnisvaraturu ülevaade.\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati käesoleva aasta veebruaris Eestis kokku 3337 ostu-müügitehingut koguväärtusega 203,648 miljonit eurot. Jaanuariga võrreldes teostati 21% rohkem tehinguid ning tehingute koguväärtus tõusis 41%. Kogu Eesti kinnisvaratehingute arv on võrreldes eelmise aasta veebruariga tõusnud 5%. Käesoleva aasta veebruarikuu tehingute maht on viimase 12 kuu keskmisest 14% madalam.\nKadri Lest, Domus Kinnisvara maakler / analüütik


Kumari looduskaitsepreemia pälvis Tiit Sillaots | Keskkonnaministeerium\nAvaleht Uudised Kumari looduskaitsepreemia pälvis Tiit Sillaots\nVasakult: Laimdota Truus, Val Rajasaar, Janika Ruusma, Marko Pomerants ning Valdur Mikita.\nTänavuse Eerik Kumari nimelise looduskaitsepreemia pälvis teenekas looduskaitsja Tiit Sillaots. Preemiaks on tänavu 5000 eurot.\n„Tiit Sillaots on suurema osa oma elust töötanud looduskaitse hüvanguks ja andnud väga suure panuse Eesti looduskaitse põhimõtete väljatöötamisse ja looduskaitsekorraldusse. Töötades looduskaitse valdkonnas üle 35 aasta, on ta olnud looduskaitse järjepidevuse kandja läbi kõikvõimalike süsteemide. Ta on olnud aastaid ka aktiivne liige ning hea nõuandja ühiskondlikes looduskaitse-organisatsioonides,“ ütles keskkonnaminister Marko Pomerants.\n1990. aastate alguses andis Tiit olulise panuse kaitstavate loodusobjektide seaduse väljatöötamisse, mis pani aluse tänapäevasele kaitsealade süsteemile. Tema sügav huvi looduskaitse ajaloo vastu oli suureks abiks looduskaitse ajalugu käsitleva raamatu „Loodushoiu sajand. Eesti looduskaitse 1910–2010“ väljaandmisel. Tänu temale on säilinud ka Eesti Vabariigi aegne looduskaitse register.\nTänavune looduskaitsekuu on pühendatud Eesti maastikele. Maastik on meie ühine avalik eluruum, mille oluline osa on inimene, kes seda kujundab. Maastiku peale inimesed aga üldiselt igapäevaselt nii väga ei mõtle, kuigi see ümbritseb meid ometi kõikjal ja pidevalt. Siiski tekib meil kõigil sõnaga „maastik” oma visuaalne mõttepilt, mis on tihti seotud just ühe hingeomase paiga või maastikutüübiga. Kellele on see künklik Lõuna-Eesti, kellele ranna- või puisniidud, kellele paksud laaned või kellele hoopis tuttav linnapanoraam ja tänavanurk.\n„Tahame teadvustada, miks ja millised maastikud on olulised ning kuidas nende väärtust säilitada ja suurendada, nii linnas kui maal. Kuna maastikud on pidevas muutumises, siis just meie täna tehtavad otsused on need, mis kujundavad homseid maastikke,“ märkis keskkonnaministeeriumi looduskaitse nõunik Hanno Zingel. „Arutagem looduskaitsekuul koos, milline on see pärand ja need maastikud, mida me ise kujundada ja endast maha jätta soovime,“ lisas ta.\nKeskkonnaamet korraldab looduskaitsekuul traditsiooniliselt mitmeid üritusi - ekskursioone, matku, loenguid, viktoriine, õppepäevi. Ürituste kohta saab lisainfot Keskkonnaameti kodulehelt.\nVaata ka tänavuse looduskaitsekuu teema "Eesti Maastikud" kohta täpsemalt siit.