Kunstiindeks rühib ülesmäge, hakkaks investoriks?\nKuigi tavainvestori skeptitsismi kunsti investeerimise vastu on keeruline murda, võivad ka Eesti kunstiteosed pakkuda meeldivat tootlust. Seda juhul, kui on olemas huvi ja kannatus.\n„Minu jaoks pole tootlus oluline, aga kindel teadmine, et kunstiteosed ei lähe odavamaks, on hea,“ rääkis Äripäeva raadios investor ja kunstisõber Riivo Anton, kes on ühtlasi ka Eesti kunstiindeksi andmebaasi looja.\nKunsti investeerimine tekitab üldjuhul vastakaid arvamusi. On neid, kelle sõnul omab kunst vaid emotsionaalset väärtust ja investeeringuna seda käsitleda ei saa. Teisalt võib hea nina ja analüüsivõime viia teosteni, mille väärtus ajas kasvab. Ajalugu on näidanud, et hea õnne korral isegi sadu või tuhandeid kordi.\nTootlus teeb nii mõnelegi varale silmad ette\nKevadel Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse projekti raames koostatud ja avalikustatud andmebaas on abiks kõigile neile, kes armastavad kunsti, kuid soovivad hinnata ka selle soetamise majanduslikku otstarbekust. Andmebaas hõlmab üle 5500 Eesti kunstiteosega tehtud tehingu aastatel 1998–2017 ning selle alusel on arvutatud ka hinnaindeks, mis sarnaneb põhimõtteliselt börsiindeksile ehk näitab, kuhu kunstituru hinnad suunduvad. Ning tuleb välja, et see rühib kenasti ülesmäge – ajavahemikul 1998–2017 on kunstiteoste kumulatiivne tootlus 4,8% aastas. Sellega jääb kunst küll napilt alla kinnisvara- ja aktsiaturgudele, kuid teeb nii mõnelegi varaklassile silmad ette.\n„Nagu iga varaklassi puhul, on teatud segmendid, mis liiguvad turu keskmisest erinevalt. Kõige parema tootlusega on olnud Eesti kaasaegne maal, mille tootlus on 8% ringis,“ märkis Anton. „Kunstil on aga väärtus, mida teistel varaklassidel ei ole – sealt on võimalik saada ka emotsionaalset intressi – et vaatad ja naudid,“ muigas investor.\nPooletuhande euroga maal seinale\nEesti pole ainus riik, kus kunstituru indeks on välja arvutatud. Maailmas on neid kümneid. Küll aga on kunstiindeksite globaalseks probleemiks usaldusväärsete hinnaandmete nappus. Nimelt põhineb enamik indeksitest vaid umbes pooltel tehingutest, mis kunstiturul tehakse. Seda põhjusel, et paljud tehingud tehakse galeriides ja edasimüüjate vahendusel, kes hinnainfot ei avalikusta. „Kindlasti ei ole ka Eesti kunstiindeksis kõik Eesti kunstitehingud. Me ise oleme hinnanud, et võib-olla on seal kolmandik kuni pool kõigist Eesti kunstiga tehtud tehingutest,“ rääkis Anton, selgitades, et sinna koondatakse juba toimunud oksjonite ja suuremate galeriide kaudu tehtud tehingute statistika.\nAnnab arvandmetel põhineva ülevaate Eesti kunstiturust. Ehk näitab kunstituru hindade üldist suundumust ning toimib sarnaselt börsiindeksiga.\nAndmebaasis on üle 5500 Eesti kunstiteostega tehtud tehingu aastatel 1998–2017. Kaks kolmandikku neist pärinevad oksjonitelt ja üks kolmandik väljastpoolt oksjoneid.\nPerioodil 1998–2017 on kumulatiivne tootlus 4,8% aastas.\nMullu tehtud tehingute arv 500 ja koguväärtus üle 1,1 miljoni euro.\nPartneriks on seitse Eesti kunstigaleriid – NOAR, HAUS, Temnikova & Kasela, Vaal, E-Kunstisalong, Kunstisalong Allee, Tartu noore kunsti oksjon\nPaljud investorid heidavad kunsti mõtteist välja eelkõige seetõttu, et tegemist tundub olevat rikaste mängumaaga. Anton kummutab selle müüdi kärmelt. „Üks huvitav asjaolu, mida selle andmebaasi alusel saab kindlalt väita, on see, et kunst ei pea olema elitaarne või kättesaamatu hobi. Ligi viiendik tehingutest, mis turul tehakse, on alla 500euroste teostega,“ märkis Anton.\nKuigi andmebaasi kõige kallim teos, Johann Köleri „Tatarlanna Mšatka mõisa aias“ maksis oksjonil üle 172 000 euro, siis 100 000 eurost kallima hinnaga on müüdud vaid üksikud teosed. Kõige rohkem tehinguid tehakse paari tuhande euroga, aga hea asja saab Antoni kinnitusel kätte nutividina raha eest. „Ma ikka ütlen, et uue nutitelefoni hind võib olla märksa kõrgem kui mõnel muuseumiväärtusega graafilisel lehel. Lisaks selle väärtus ajas suureneb või vähemalt kindlasti ei lange,“ lausus ta.\nTurg on muutunud läbipaistvamaks\nMaailmas koguvad populaarsust juba ka ühisrahastusplatvormid, mis korjavad investoritelt jupikaupa raha ja investeerivad selle hirmkallitesse teostesse. Eestis veel nii kaugele jõutud ei ole, kuid kunstiindeksi projekt on Antoni sõnul aidanud siinset turgu läbipaistvamaks muuta. Lisaks on see suurendanud koostööd galeriide vahel, mis nokitsevad tavaliselt igaüks omaette.\nÜle paarikümne aasta Eesti kunstiklassika ja kaasaegse kunsti müügiga tegelenud E-Kunstisalongi juhi Tiia Karelsoni sõnul avalikustavad hindu kõik maailma oksjonimajad ja tema näeb projektis ainult kasu. Tema sõnul pole selle eesmärk olnud kunstiteoste populaarsemaks muutmine laiema publiku seas, aga kui see kaasa aitab, on hästi.\nSarnaselt Riivo Antoniga rõhutab ka Karelson, et kunsti ostmise eesmärk ei ole ainult rahapaigutamine, vaid teadlik kunstiostja arvestab ka investeerimisväärtusega. Karelsoni sõnul pole aga galerii seni teinud statistikat selle kohta, kui paljud kliendid kunsti just investeerimise eesmärgil ostavad.\nAndmebaasi järgi tehti mullu Eestis kunstiga üle 500 tehingu ja tehingute koguväärtus ületas 1,1 miljonit eurot. Nagu varem mainitud, siis tegelik tehingute maht on tõenäoliselt kaks korda suurem.\nKui mõnel investoril tekib huvi Eesti kunsti vastu, tasub Antoni sõnul vaadata andmebaasist konkreetse autori tööde hinnataset. „Kunstiindeksi projekti suurim väärtus ongi see, et igal inimesel on võimalik saada juurdepääs mahukale andmebaasile ja vaadata, et kas need hinnad vastavad sellele, mis turul parajasti toimub,“ lausus Anton.\nInvestorid: kust ma tean, kes on järgmine Paul Cézanne?\nKunsti investeerimine nõuab investorite sõnul selliseid ekspertteadmisi, mis on olemas vaid tõelistel asjaarmastajatel. Liigne ajakulu ja vahendustasud söövad aga tootluse.\n“Kindlasti liiguvad kunstiturul miljardid, kuid see on tõeliselt rikaste ja asjatundjate pärusmaa ehk pigem mäng kui reaalsus. Osta odavalt Leonardo Da Vinci või Pablo Picasso töö ja müüa see kasumlikult edasi on sama tõenäoline, kui müüa Lada 2101. aastal 2050 miljoni euroga,” ütles väikeinvestor Elmo Somelar.\nKuna kunst ja veinid on näidanud inflatsiooniga korrigeeritult positiivset tootlust, on väikeinvestor Kristjan Liivamägi analüüsinud neid kui alternatiivset varaklassi, mida oma portfelli kaasata. Temagi on aga jätnud plaani katki, kuna see nõuab aega ja pühendumist.\n“Minu jaoks on kunsti investeerimine pigem aktiivne investeerimine, mis nõuab spetsiifilisi ekspertteadmisi antud valdkonnas. Kuna kunst ei ole minu hobi ega kirg, siis olen teadlikult valinud investeerimiseks varaklassid, kus mul on head teadmised atraktiivse tootluse saavutamiseks,” märkis ta.\nSäilitamine ja hooldamine sööb tootlust\nMõlemad investorid tõid kunsti puhul miinuseks selle, et füüsilised esemed nõuavad ka vastava keskkonna olemasolu, hoiuteenuse eest maksmist ja kindlustust varguse või hävimise vastu. Kokkuvõttes võivad kunsti halduskulud paisuda suuremaks kui aastane tootlus, lausus Somelar.\nSomelari sõnul pole kunst traditsiooniline investeering, sest kuigi me teame kunstiesemete suurt väärtust ajaloolises või kultuurilises perspektiivis, on nende õiget hinda keeruline määrata. Veelgi raskem on ennustada võimalikku aastatootlust, lausus ta.\nEesti kunsti puhul tuleb Somelari sõnul arvestada, et see on maailmas praktiliselt tundmatu ja kunstiturg on aktiivne pigem rikastes riikides nagu USA või Inglismaa.\nKunsti hind sõltub Liivamägi kinnitusel ka nõudluse-pakkumise suhtest ja see on suuresti sõltuv majandustsüklitest. “Võrreldes teiste varaklassidega on minu jaoks kunsti investeerimine tugevalt seotud ka spetsiifiliste teadmistega. Investor peaks olema antud valdkonna ekspert, et mõista millisel maalil ja veinil on potentsiaal tulevikus kõige rohkem hinda kasvatada,” lausus Liivamägi.\nArvestada tuleb vahendustasude ja moega\nSomelari sõnul on kunsti hinna kujunemisel palju subjektiivsust ja kunstiteose kasumiga müük eeldab teatavat nõudluse kasvu ning korralikku vahendustasu oksjonipidajale. „Maal seinal on suurepärane emotsionaalne ja esteetiline väärtus ning rahuldab omamise soovi, kuid dividende ja positiivset rahavoogu see ei paku,“ märkis investor. Lisaks juhivad kunsti ka moevoolud, mistõttu võib eseme hind hoopis langeda.\nSomelar eelistab aktsiaid, kuna see on likviidsem ja arusaadavam investeering. „Aktsia on siiski väike osa ettevõttest, mis pakub nõudlusele vastavaid kaupu ja teenuseid. Inimesed töötavad ettevõtte edu nimel igapäevaselt,“ märkis ta.\nTeised varaklassid on investori sõnul vajalikud riskide hajutamiseks või vara säilitamiseks, mitte aga selle kasvatamiseks. „Selleks võib õige valiku puhul sobida ka kunst, kuid mulle meeldib emotsioonid ja esteetika materiaalsusest lahus hoida. Maalid, veinid ja autod olgu pigem nautimiseks,“ võttis investor asja kokku.\nKunsti ühisrahastus: kuidas oleks omada tükikest Andy Warholi?\nKui kunsti investeerimist peetakse tavaliselt rikaste privileegiks, kavatseb üks firma seda plokiahela tehnoloogiat kasutades muuta. USA platvorm annab tavainimestele võimaluse paigutada 20 dollari kaupa raha teostesse, mille on loonud suurkujud nagu Andy Warhol või Claude Monet, kirjutab Forbes.\nNew Yorgis loodud idufirma Masterworks on loonud esimese kunstiplatvormi, mille kaudu saab laiem avalikkus investeerida erinevatesse teostesse. Esialgu pakutakse investoritele kahte teost – 1,8 miljoni dollari eest ostetud Andy Warholi „Colored Marilyn“ ja 6,3 miljoni dollariga soetatud Claude Monet’ „Coup de Vent“.\nKui miinimumpanus on 20 dollarit, siis platvormi asutaja Steve Lynni sõnul jääb keskmine investeering 2500 kuni 5000 dollari piiresse. Lynni sõnul on kavas müüa teos 120 päeva jooksul uuesti maha, tagastada investoritele raha koos tehingukuludest ja maksude tasumisest alles jäänud kasumiga.\nObserveri kinnitusel pole aga Masterworks ainus, kes sellist kontseptsiooni pakub. Üks sellistest ühisrahastuse tüüpi platvormidest on ka ettevõttel Arthena. See pakub võimalust osta osakuid fondis, mis omandab ja müüb kunstiteoseid viieaastase perioodi jooksul.\nSpetsialistidel aga kunsti ühisrahastusse üleliia usku ei ole. Princeton University majandusprofessori Orley Ashenfelteri sõnul ei tee pisikeste summade kaupa kunstiinvesteering tõenäoliselt kedagi rikkaks. “See võib olla osa hajutatud portfellist seni, kuni vahendustasud pole liiga kõrged,“ märkis professor. Nõustamisfirma The Fine Art Fund in London juhi Philip Hoffmani sõnul on küsitav ka see, kuidas suudavad fondijuhid omandatud kunstiteoste hinda tõsta. Tavapäraselt peab tema sõnul teoseid muuseumides ja galeriides eksponeerima ning reklaamima, et ostjatel nende vastu huvi tekiks.


8 viisi, kuidas hästi lõhnata ja teda metsikuks ajada - Flirtimine\nKui soovite olla ahvatlev, proovite loomulikult oma parimat välja näha. Paned selga meelitavad rõivad (näpunäited siin ), kujundage juuksed ja kandke meiki. Kuid kui te ei lõhna nii hästi, kui välja näete, oleks kõik teie pingutused kulutatud.\nKui soovite sellele kindlale mehele pöörduda, on kõige parem rahuldada kõiki meeli ja õppida, kuidas hästi lõhnata. Oma mehe jaoks hea lõhn on suurepärane viis teda tõeliselt ahvatleda ja lülita ta sisse , nii et peaksite igal võimalusel end hästi lõhnama.\nSiin on mõned viisid hea lõhna järele:\n1. Dušš regulaarselt\nTõenäoliselt pole hea lõhna jaoks olulisem samm kui duši all käimine. Dušše peate tegema vähemalt kaks kolmest päevast ning mõned naised võivad duši all käia ka ülepäeviti ja lõhnavad endiselt hästi. Kuid on ka erandeid. Kui treenisite, pendeldasite rahvarohke metroo või bussiga või asusite haigete inimeste läheduses, kes köhisid ja aevastasid teie suunas, peate sel päeval duši all käima. Teate oma keha, puhastage seda siis, kui see on vajalik.\nSiiski on olemas selline asi nagu duši all käimine liiga sageli. Iga päev või rohkem kui üks kord päevas dušši all käimine ei ole parim, mida saate naha jaoks teha, eriti talvekuudel, kui teie nahal on juba kalduvus kuivada. Dušš, eriti kuuma veega dušid, röövib nahalt niiskuse.\nKui jätate ühel päeval duši vahele, saate olulised osad siiski puhastada. Koomik George Carlin kutsus ühes oma komöödiaprogrammis välja kohad, mida tuleb iga päev puhastada: “kaenlaalused, sitapea, hambad ja kubeme”. Carlinil oli sõnadega viis.\nDuši all käies kasutage lõhnavat dušigeeli või seepi igal alal, välja arvatud oma vulvas, kus te ei tohiks lõhnavaid tooteid kasutada. Kui see on päev, mil pesete juukseid, siis tehke seda kõigepealt. Seejärel peske keha tavalise seebiga. Kui soovite lõhnata nagu lõhnav dušigeel või seep, kasutage seda järgmisel korral, vahustades seda ja jättes umbes pooleks minutiks seisma. Seejärel hõõruge see veel sisse, loputage ja väljuge duši alt. Lõhnav geel või seep peaks sel viisil kauem vastu pidama.\nMõelge vann oma mehega puhtaks saada ja tunda end suurepäraselt.\n2. Kasutage lõhnavat kreemi\nKui teil on ihupiim, mis on sama lõhn kui teie dušigeel, kasutage seda duši alt väljudes kohe. Võite lõhnava kreemi panna ka öösel enne magamaminekut, mis on üks lihtsamaid viise hea lõhna järele. Õli saab kasutada ka naha niisutamiseks ja meeldiva lõhna jätmiseks.\n3. Kasutage deodoranti\nÜks tuntumaid viise hea lõhna saamiseks on kasutada deodoranti. Parim viis deodorandi kasutamiseks on kohe pärast dušist välja astumist. Liiga kaua oodates võite higistada, mis lükkab eesmärgi üle. Panete lihtsalt lõhna üle deodorandi. Kui see on päev, mil te duši all ei käi, peske kaenlaalused ja pange seejärel deodorandi peale.\nSiin on midagi deodorandi kohta, mida te ehk ei tea: meie keha loob aja jooksul vastupanu ühegi konkreetse deodorandi suhtes. Nii et kui soovite veenduda, et teie deodorandil on tõesti lõhn maskeeriv, vahetage kasutatav tüüp ümber iga kuue kuu tagant.\nHigistamisvastased ained blokeerivad higi, mitte lõhna maskeerivad deodorandid. Higistamisvastased ained töötavad kõige paremini siis, kui kannate neid öösel enne magamaminekut.\n4. Kandke beebilappe endaga kaasas\nSiin on üks vähemtuntud viis hea lõhna järele. Kui tunnete end päeva jooksul higisena, pühkige end lastepesu abil maha. Pärast vannituppa minekut ning rindade vahel ja all saate neid puhastuslappe kasutada kaelal, kaenlaalustel, põlvede alaosadel, küünarnukkide sisekülgedel.\n5. Deodoreeri oma kapp\nKui teil pole tohutut ja suurepärast garderoobi, hakkab teie tavalise suurusega kapis kõigist jalanõudest, jopedest ja rämpsust halb lõhn, mida te sinna viskate. Ja kui olete suitsetaja või tulite just baarist, lõhnavad teie riided selle järele. Väikeses kapis ei ole lihtsalt palju õhuruumi. Ja need halvad lõhnad satuvad teie riietele, mis paneb teid halvasti lõhnama, hoolimata sellest, kui palju lõhnavat kehapesu ja parfüümi te kasutate.\nHankige oma kapp jälle hästi lõhnavaks, võttes kõik välja ja puhastades kõik, mida vaja. Võimalusel pange esemed välja päikese käes kuivama.\nPange kapisse potpourri kotike või seederplokk, mis mõlemad aitavad kappidel hästi lõhnata. Pange oma kingad kingakastide sisse või läbipaistvate kingasahtlite sisse. Febreeze võib aidata ka lõhnu eemaldada.\n6. Kummikandmine (ja muud näpunäited halva hingelduse vabanemiseks)\nKui teate, et on aeg selleks suureks suudluseks, peab teil olema hea hingamine. Kuid teadmine, et soovite mõnusat lõhnavat hingeõhku, ja see on kaks erinevat asja. Siin on mõned näpunäited magusa lõhna ja suudluse saamiseks:\nHarjake hambaid vähemalt kaks korda päevas. Hammastel olev tahvel on halva hingeõhu kõige tõenäolisem süüdlane. See on magnet bakteritele, mis põhjustavad halba hingeõhku. Hammaste harjamine vabaneb naastudest ja muudab suudlemise meeldivamaks. Veel siin .\nHambastage hambaid vähemalt üks kord päevas. Hammaste vahele kleepunud toit on veel üks peamine ebameeldiva lõhna põhjustaja. Flossimine lahendab selle probleemi.\nÄrge unustage oma keelt. Bakterid armastavad koguneda keeltel ja arvasite, et bakterid põhjustavad halba hingeõhku. Keele harjamine vabaneb sealsetest bakteritest. Sel eesmärgil saate kasutada ka keelekraapijat.\nKasutage suuvett. Valige bränd, mis tapab mikroobe.\nLoputage suud veega. Kui olete väljas ja teil pole hambaharja ega hambaniiti, loputage suu osakestest vabanemiseks veega.\nVältige küüslauku ja sibulat. Me teame, et mõlemad võivad muuta mõne söögikorra maitset paremaks, kuid mõlemad võivad põhjustada halba hingeõhku, mida isegi suu harjamine või loputamine ei paranda. Need toidud sisenevad teie vereringesse ja kopsudesse, nii et hingates hingate välja halva sibulaküüslaugu hingetõmbe. Lisaks võib küüslauk mõjutada teie kehavedelikke.\nLõpeta suitsetamine. Suitsetamine ei anna mitte ainult halba hingeõhku, vaid värvib hambaid. Pole atraktiivne.\nNäri suhkruta kummi. See toimib paremini kui rahapajad, et hoida oma suu piparmünt värskena. Bakterid armastavad suhkrut, mis on põhjus, miks peaksite valima suhkruta kummi. Närimisvalvurite põhjustatud sülg naastude vastu.\nVaadake hambaarsti. Ta saab kindlaks teha, kas teil on probleeme hammaste või igemetega, mis võivad põhjustada halba hingeõhku.\nJoo palju vett. Suukuivus võib põhjustada halba hingeõhku.\n7. Puhastage oma riided\nKui teie riided lõhnavad halvasti, siis ka teie. Pese neid regulaarselt. Ja seal on mõned nipid, kuidas hoida oma riideid lõhnavat pesu kauem värskena.\nPese pestud riided uuesti puhtaks. Kes pole unustanud pestud pesukoguseid vaid selleks, et tundide möödudes avastada haisev, niiske jama? Ainus lahendus sellele probleemile on riiete uuesti pesemine. Tehke koormus uuesti, kuid seekord kasutage pesuaine asemel tassi tavalist valget äädikat. See tapab hallituse, mis on haise põhjuseks. Pärast seda tsüklit peske veel kord tavalise pesuainega.\nKasutage lavendli eeterlikku õli. Võite lisada mõne tilga sellest pesuainele või osta pesuaine, mis seda juba sisaldab. See muudab teie riided paremini lõhnavaks ja aitab ära hoida hallituse lõhna.\nVeenduge, et teie pesumasin ei lõhnaks halvasti. See juhtub siis, kui masinas kasvab hallitus. Pärast koorma tegemist hoidke ust lahti, et masin saaks kuivada.\n8. Vältige toitu, mis võib muuta teid Funky lõhnaks\nOleme juba kindlaks teinud, et küüslauk ja sibul võivad teile halba hingeõhku tekitada, kuid mõned toidud võivad muuta teid ülimaitsvaks. Võite neid toiduaineid vältida, kui need ei tee teie lõhnale midagi head, või võite võtta meetmeid halva lõhna vältimiseks, et hoida ennast hästi lõhnavana.\nPunane liha: Selle vooru võidavad veganid. Neil on üleüldiselt meeldivam keha lõhn kui punase liha sööjatel. Saate einestada selles armsas praadimajas või käia tagaaias grillimas. Ole lihtsalt valivam, mida tellid. Pange väike praad ja suurem salat või köögiviljaportsjon ja võib-olla kleepige garneeringuga või grillige selle asemel hoopis kana või kala.\nKöömne ja karri: Need vürtsid on kurikuulsad halva lõhna tekitamiseks, mis lihtsalt pooridest eraldub. Võite proovida köömni asendada kardemoniga ja võib-olla peate karrit üldse vältima.\nBrokkoli, rooskapsas ja kapsas: Need toidud panevad sind peeretama. Ehkki peaksite neid toite sööma, kuna need sobivad teile hästi, võiksite seda teha, kui te pole kohtingul.\nÜlaltoodud nõuanded ei pruugi teatud juhtudel kehtida tupe lõhnad , Eriti need, mis on põhjustatud pärmseente infektsioonidest. Veel sisse see postitus .\nOn fantastiline, et sa õppisid hästi lõhnama. Lõppude lõpuks soovite meelitage oma mees , mitte teda tõrjuma. Õnneks on hea lõhna tunda kerge, eriti pärast heade lõhnastamise parimate viiside õppimist. Ärge lihtsalt proovige korraga kasutada liiga palju maskeerivaid lõhnu. Seksuaalset huvi kutsuvad esile feromoonid , ja teie tõeline lõhn peab läbi saama.


Glutamine High Speed 250g - Uued tooted - Hardsport.eu\nHind:\t€ 15.00\nGlutamine High Speed 250g\nPronks € 14.00\nHõbe € 13.00\nKuld € 12.00\nKiirelt imenduv L-glutamiin\nGLUTAMINE HIGH SPEED on äärmiselt kõrge lahustuvusega toidulisand, mis sisaldab kergelt seeditavat L-glutamiini. See on inimkehas kõige enam esinev aminohape, mis võib olla osaliselt asendamatu, näiteks intensiivsel füüsilisel treeningul. GLUTAMINE HIGH SPEED sisaldab kõrge mikroniseerituse astmega puhast L-glutamiini. See vähendab märkimisväärselt aega, mis kulub aminohappe tarbimisest kuni täieliku vereringesse imendumiseni. GLUTAMINE HIGH SPEED pakub kiiret aminohapete asendamist ja on saadaval maitsva joogina.\nLahusta üks serveering – 10 g (1,5 mõõtlusikatäit) 250 ml vees, kasutades selleks šeikerit. Olenevalt vajadusest, tarbi 1-2 serveeringut päevas. Treeningpäevadel: Esimene serveering 30 minutit enne treeningut, teine serveering koheselt peale treeningut. Treeningvabadel päevadel: esimene serveering hommikul peale ärkamist, teine serveering toidukordade vahel.\nKiire glutamiini maatriks\nKoostisosad: L-glutamiin; maltodekstriinid; õunhape, sidrunhape - happesuse regulaatorid; tsellulooskumm, ksantaankumm – paksendajad; maitsevõimendajad; sukraloos – magusaine; beeta-karoteen – värvaine mitmevilja maitsel; asorubiin* – värvaine mustsõstra-kirsi maitsel. *Võib ikka kahjuliku mõjuga laste tähelepanule ja aktiivsusele.\nHOIATUSED: Ära ületa soovitatud päevadoosi. Ära kasuta toodet mitmekülgse toitumise asendajana. Rasedad, rinnaga toitvad või lapsed ei tohi toodet kasutada. Järgi tervislikku toitumist ja elustiili.\n€ 2.00 / € 3.00\nCaffeine 200 PLUS 60kaps\n€ 30.00 / € 30.00\nL-Carnitine Softgel 120 kaps


Headuse kohutav kiusatus - Teater Vanemuine\nEfektse, aga range stiihiaga stardib Bertolt Brechti «Kaukaasia kriidiring» Vanemuise suurel laval. Kolm alpinisti või abitut inimputukat rühivad mööda kallakut üles. Tuul keerutab lund. Puhkeb gruusia helilooja Gija Kantšeli kütkestav muusika, publikule nägematuks jääva bändi elavas esituses. Lavale astub Jutustaja, elutarga silmavaatega Aivar Tommingas, huulil sõnad ja lauluümin.\nKorraga tunnen teravat pettumusevahku. Sellest lahtisaamine nõuab peaaegu terve esimese vaatuse eneseveenmist. Nii krooniline on mu allergia põsemikrofonide suhtes, eriti normaalsete mõõtmete ja hea akustikaga teatrisaalis. Pole väga vahet, kas tegu muusikali või sõnalavastusega, Brechti draamas mägede ja lauludega ristuvad žanrid paroodiliselt. See on mu puue: olen kaua töötanud raadioteatris, see maailm sisendab lugupidamist näitleja hääle suhtes. Kui draamanäitleja kandvat häält põsemikrofonis võimendada, kaovad pooltoonid hõlpsasti. Varjundiküllane hääl triigitakse isikupäratumaks. Kui hääl on siledam, toorevõitu kõlaga, lamestub tämber veelgi. Kui juhtub olema kõnedefektike, paisub see sajakordseks. Kõik variandid saavad «Kriidiringis» kuuldavaks.\nSõitlen ennast: ära vingu, sigudik, see on ju Brecht, mikrofonid osa võõritusefektist, et taeva pärast ei tekiks ainsagi tegelase suhtes milligrammigi empaatiat, et hääl ei oleks hinge peegel, vaid siirust summutav mask. Tõrjun oma allergiat, kuis jaksan. Sest kõik muu Tiit Palu lavastuses mulle ometigi meeldib.\nEugen Tambergi hiiglasliku kaldseinaga kujundus tingib nihestatud, vallatu koreograafia. Lavaruumi hingestab meister Margus Vaiguri stiilipuhas valguskujundus: hõõguv sõjakuma haakub ka Henrik Visnapuu luuletusega «Tulelend», mis Palule iseloomuliku vinjetina lõikub Brechti universumisse. Valgus loob kollaste lehtede sügiserahu, vangitornide geomeetrilisi siksakke valgel taustal, üksildasi inimvarje kõrbeliivakarva seinapaneelidel jne.\nNäitetrupp mängib lustiga, temporütmid on hoogsad, tegutsemine erksalt tinglik, kostüümid vaimukad – näiteks Merle Jäägeri punased patsipaelad mõjuvad kui pagunid. Nähtavaid rekvisiite võib üles lugeda ühe käe sõrmedel, kaasa arvatud pärispeategelane, imik-nukk. Silma torkab kokkupandav must vihmavari, see toimib kumminuia ja mikrofonina, üksiti viitab Palu Gailiti-mängule «Inriid ja Toomas Nipernaadi».\nArmastuse liini hoiavad karge ja ehedana Marian Heinati vapralt meelekindel Gruše ja Karl Laumetsa lüüriliselt mehine Simon. Kõrvalrollide galeriis kobrutab koomusk, sähvib satiir: reipa uljusega rollist teise kargava kvarteti moodustavad Piret Krumm, Jaanus Tepomees, Reimo Sagor ja Ott Sepp. Merle Jäägeri seitset rolli läbivas teekonnas näeb südamlikkusesööste ja aimub elutundmist, esimeses vaatuses on tema ainus, kes valdab oma häält sajaprotsendiliselt, nagu ei olekski mikrofoni külge aheldatud.\nAivar Tommingas kommentaatori ja suunava saatusehäälena muutub iga stseeniga täpsemaks, sügavamaks. Esimene vaatus lõpeb põneval hetkel, kohtuprotsessi lävel.\nJa siis tuli Mähar!\nAlgab teine vaatus. Ühtäkki muutub kõik. Mängu asub juhtima Andres Mähar kohtunik Azdaki rollis. Iga ta lavasekund on kuldaväärt. On alles persoon: punases võitjasärgis sündinud, kahmab jultunult pistist, tuiab ringi, veinilähker ühes, rahapatsahkam teises käes.\nKõnepruuk on Azdakil sihuke, et sõnaduellis vannuksid alla Shakespeare’i surematud komöödiakangelased ja tänaste stand-up’ide valimatud labasusteloopijad. Mähari lavaelus aimub Falstaffi ja Oru Pearut. Azdaki verbaalne ja füüsiline liikumisjoonis eirab gravitatsiooni, ta liuglemised alla-üles on irratsionaalsed. Oma süüdimatus ülbuses, rahvalikus lopsakuses, absoluutselt maitsekas hea maitse piiril kakerdamises jääb kohtunik paradoksaalselt abituks, rabavalt inimlikuks. Azdak õhutab vihakõnet, dirigeerib «suud puhtaks» karjumist, pillub vahvaid vanasõnu, aga temas puudub äärmusparteipoliitiku nõmedus, silmakirjalikkus, küüniline alatus.\nSisimas on Mähari tegelane arukas, isegi südametunnistusega mees. Kui süütu hing Gruše ei kavatsegi tema ees lipitseda, muutub kohtunik relvituks ja tõsiseks. Lõpplahendus, kurikuulus kriidiringikatse, on lahendatud imelihtsalt. On loomulik, et võidab «see kohutav kiusatus – headuse kutse».\nNii kuulutab Tiit Palu lavastus inimlikkust, asub nõrga ja väetikese poolele ses hullunud, sõjakumast hõõguvas maailmas. «Kaukaasia kriidiring» näitab, kuis tillukese inimhakatise, kasvava puu hoidmine on tähtsam kuitahes kuulsusrikkast mäetipu vallutamisest.


Suhteprobleemide lahendamine - Apollo\nÄrritunud sõnavahetus või jutuajamine on üks tööelu ebameeldivaid üllatusi – olgu siis ülemuse, kolleegi, töötaja või isegi kliendi või varustajaga. Me kipume sääraseid vestlusi vältima, nii nagu kipume vältima ka muid ebamugavusi. Keerulised suhted tekitavad negatiivseid tundeid, nagu masendus, pahameel ja viha. Sellistel hetkedel tunneme, et meie vajadused turvalisuse, mõistmise ja mõjuvõimu – teiste üle – järele ei ole rahuldatud. Mahasurutud vaenulikkus ja solvumine kurnavad, vähendavad meeskonna töö tulemuslikkust ja rikuvad suhteid kaastöötajatega.\nVäärarusaamad ja konfliktid käivad inimestevahelise suhtlemise juurde. Sellised olukorrad annavad osapooltele võimalusele enda ja üksteise kohta rohkem teada saada ning ka välja selgitada, kuidas töö ühiselt tehtud saaks. Sõnavahetust on peaaegu alati võimalik lahendada ja selle käigus koguni suhet tugevdada. See võib tunduda rumala unistusena, ent me oleme siiski sotsiaalsed olendid. Me tahame omavahel hästi läbi saada, elada ja lasta teistel elada. Ja oma üllamatel hetkedel tahame isegi teisi aidata. Keeruliste suhete puntras hakkama saamine nõuab eneseteadlikkust ja oskusi. Ka julgust. Lahendusele – konfliktist leppimiseni – kaasaaitamine nõuab kogemusi.\n"Suhteprobleemide lahendamisest“ saad teada, mis põhjustab suhteprobleeme ja kuidas kõrvaldada takistused, mis ei lase paljudel juhtidel neid probleeme lahendada. Sa õpid kasutama ka praktilisi võtteid, otsustamaks, millised konfliktid väärivad sinu tähelepanu, kuidas hinnata, mis tegelikult suhteprobleeme põhjustab ja kuidas säärases olukorras tihti lõkkele löövaid tundeid talitseda. Lisaks on kirjeldatud strateegiaid, mille abil lahendada konflikti põhjustanud probleeme ja kuidas omavahel lepitada töötajaid.\nLisamise aeg: 18.06.2010


SURI ARMASTATUD NÄITLEJA Aarne Üksküla - Buduaar\nSURI ARMASTATUD NÄITLEJA Aarne Üksküla\n29. oktoober 2017 | 20:33\nPärast rasket haigust lahkus pühapäeva pärastlõunal meie seast näitleja ja teatripedagoog Aarne Üksküla. Üksküla lavastas oma elu jooksul mitmeid teatritükke ja mängis telelavastustes, telesarjades, filmides ja kuuldemängudes.\nAarne Üksküla sündis 21. septembril 1937. aastal. 1961. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi näitleja erialal. Ta on mänginud näiteks telesarjades “Wikmani poisid”, “M Klubi”, “Õnne 13” ja filmides “Pisuhänd” ja “Peata ratsanik”. 2009. aastal riigi kultuuripreemia saades oli Üksküla mänginud enam kui 130 teatri- ja ekraanirollis.\nArmastatud näitleja tähistas tänavu 21. septembril 80. sünnipäeva.\nBuduaar avaldab näitleja lähedastele sügavat kaastunnet.


Venemaa | Sooduspakkumine, viimane minut, laager, majutus\nVenemaa - odavate kupüüride kämpingud\nVene Camping Zavidovo koos suvilatega\nKemp Camping Zavidovo asub Zavidovo lähedal ning pakub tasuta WiFi-ühendust. Laagris pakutakse grillimist. Selle läheduses asuvas hoones asub ühine sanitaarruum. Kui soovite avastada piirkonna, võite kasutada matkamist piirkonnas ja Camping Zavidovo saab korraldada ratsutamine sõites\nCamping U Kremlya asub Kolomnas ja pakub majutust aias. Saadaval on tasuta WiFi-ühendus. Mõnes ühisel toas on ka kööginurk, kus on mikrolaineahi ja külmkapp. Laagris on mänguväljak. Kui soovite ümbruskonda uurida, saate nautida piirkonnas suusatamist\nVene Musta mere laager - Jurt\nCamping on Nagornaya 25 asub Novoprokhladnoye lähedal Bolshoy Tkachi looduskaitseala lähedal. Kohapeal on tasuta parkimine ja tasuta WiFi-ühendus. Kõikidel Mongoolia jurtidel on puuküttega ahjud. Hoones on fitobar. Külalistele on saadaval värskelt küpsetatud pita leib. K di\nEko Campi Jüri kompleks\nEco Camp Yurt kompleks asub Mamoshino's ning pakub tasuta WiFi-ühendusega majutust ja aias, kus on terrass. Kõikides korterites on täielikult varustatud kööginurk, mis võimaldab külastajatel ise oma toitu valmistada. Lisaks on olemas külmkapp ja veekeetja. Kohapealses restoranis serveeritakse teid\nCamping Campsite asub Murmanski piirkonnas Teriberkis. Camping Teribersky Bereg pakub majutust tasuta WiFi-ühendusega. Iga päev pakutakse kontinentaalset hommikusööki.


Aktiivne istumine – istu ja treeni samal ajal! | AJ Tooted Eesti\nAktiivne istumine - istu ja treeni samal ajal!\nAktiivne istumine – istu ja treeni samal ajal!\nAina enam ettevõtteid lisavad tavalise kontoritooli kõrvale töötajatele ka nii-öelda aktiivse istumise toolid. Ergonoomiliste Pilates toolide, tasakaaluistete ja sadultoolide eesmärk on aktiveerida istuva töö ajal erinevaid lihaseid nii, et keha saaks liikumist ja ei tekiks sundasendeid ning lihaspingeid. Kui soovid kontorisse uut tooli soetada, siis mõtle kindlasti ka aktiivse istumise toolide peale, mida saate töökaaslastega jagada.\nAktiivse istumise toolid on kasulikud mitmes erinevas mõttes. Tasakaalutoolil või sadultoolil istumine nõuab seljalihaste tööd, et selg oleks sirge ja õiges asendis ning istuda oleks mugav. See aktiveerib erinevaid lihaseid nii seljas kui ka jalgades ning hoiab keha kerges liikumises. See omakorda aitab kehal kulutada rohkem kaloreid, kui kontoritoolil istudes ja paraneb vereringe ning mõte töötab paremini ja ideed on loomingulisemad.\nAktiivse istumisega toolidel aktiveeruvad sarnased lihasgrupid, mis jooksmisel, rattaga sõitmisel või kanuusõidul. Ergonoomiline istumise asend vähendab pingeid ja valusid seljas ning kehahoiak muutub paremaks. Istudes aktiivsel toolil, muutud tugevamaks!\nToolid, mis aktiveerivad organismi ja mõttetööd\nTänapäeval on palju erinevaid aktiivse istumise toole, mille seast valida endale sobiv:\nTasakaalutool – Istudes tasakaalutoolil, tuleb kasutada erinevaid lihasgruppe, et tagada mugav ja õige istumisasend. Tooli loomulik liikumine sunnib keha keskenduma õige asendi hoidmisele, mis aktiveerib erinevaid lihasgruppe üle kogu keha. Paljud töötajad, kes kannatavad seljavalude all, ja on proovinud tasakaalutooli, kinnitavad, et istudes igapäevaselt teatud aja tasakaalupallil, aitab see vähendada seljavalusid.\nPilates tool –Pilates tool on teine populaarne variant aktiivse istumise toolide seas. Toolil on õhuga täidetud iste, mis sarnaneb Pilates treeningpalliga. Tulemuseks on loomulikum istumisasend, parem kehahoiak, tugevamad seljalihased ja suurem kalorite kulu.\nSadultool – Sadultoolil istumine on nii-öelda ratsaasendis istumine. Sadultool motiveerib sirge seljaga istumist ning muudab keeruliseks lodeva istumise stiili. Tool parandab vereringet, vähendab pingeid nii õlgades kui seljas ning samas ennetab probleeme põlvede ja puusadega. Ratastel tooliga on mugav laua taga ühest kohast teise liikuda ja samal ajal treenida keha ja aktiveerida mõttetööd.\nVäikesed muutused, suured erinevused\nÄra unusta, et aktiivse istumise toole tuleks kasutada vaid üks tund kogu tööpäevast. Kui keha on harjunud uue istumisasendiga, võib istumisaega järk-järgult pikendada. On loomulik, et alguses võivad olla lihased tundlikud, sest aktiveeritakse neid lihasgruppe, mida varem istudes kasutatud ei ole.\nKasuta aktiivse istumise tooli lisandina klassikalisele kontoritoolile. Harjutage keha uue tooliga. Kui lihased on harjunud, siis saab aktiivse istumise tooli kasutada üha tihedamalt.\n> Elu > Tervis ja Ergonoomika > Soovitused > Kontor > Sisustus


Tarbijaveeb - minuraha.ee | Uus MiFID II – mis tavainvestori jaoks muutus?\nKasulikud abivahendid > Uudised > Uus MiFID II – mis tavainvestori jaoks muutus?\n1. veebruar 2018\nUus MiFID II – mis tavainvestori jaoks muutus?\nSelle aasta 3. jaanuaril jõustunud finantsturgude regulatsioon MiFID II tõi Eesti väärtpaberiturul kaasa üksjagu muudatusi eesmärgiga muuta investeerimine läbipaistvamaks ja seeläbi investorite kaitset tõhustada.\nUued reeglid, mis on Eesti õigusesse valdavalt üle võetud väärtpaberituru seadusega, seavad investeerimisteenuse pakkujatele senisest enam kohustusi. MiFID II puudutab näiteks nii panku, investeerimisühinguid kui ka fondivalitsejaid.\nJõustunud muudatuste peamine eesmärk on investorite huvide kaitsmine, luues täiendavad meetmed huvide konfliktide vältimiseks. Täpsemalt on muudatuse eesmärk saavutada olukord, kus pangad ja investeerimisühingud osutavad investoritele sõltumatut teenust, tegutsedes investorite parimates huvides.\nKui seni võis tavainvestorile jääda arusaamatuks, mille eest ja kui palju ta väärtpaberiturul kaubeldes teenustasusid maksab, siis uute reeglitega tuuakse instrumentide kauplemisega seotud tehingu- ja hoidmistasud selgemalt välja. Nii ei pea investor ise enam investeerimisteenuse pakkuja hinnakirjas näpuga järge ajama. Samuti saab investor edaspidi parema ülevaate, millisest kogusest ja summast alates tal on üldse mõistlik väärtpaberitega tehinguid teha.\nLisaks tuleb investeerimisteenuse pakkujatel hinnata oma turustamisstrateegia sobivust investorite sihtrühmale. See tähendab, et pakkuda tohib ainult selliseid väärtpaberitooteid, mis investorprofiiliga kõige paremini sobivad.\nTäpsustatud ja täiendatud on ka investeerimisnõustamise osutamise tingimusi seoses vabatahtliku pensionifondi osakutega. Kui investorile antakse investeerimisnõustamise käigus isiklikke soovitusi vabatahtliku pensionifondi osaku suhtes, on nõustaja kohustatud esitama investorile kogu vajaliku teabe ning hindama sellise pensionifondi osaku sobivust potentsiaalsele kliendile.


Rendipinnad ideaalse infraga targas tööstuslinnakus | PAKRI\nRendipinnad ideaalse infraga targas tööstuslinnakus\nveebr. 28, 2019 | Uudised\nTallinnast vähem kui 50 km kaugusel asuv PAKRI Teadus- ja Tööstuspark (PAKRI) pakub paindlikke renditingimusi, suurepärast logistikavõrku, energiakokkuhoidu ca 30% ja vajadusel leiab piirkonnast ka motiveeritud tööjõudu.\nPAKRI Teadus- ja Tööstuspargi ambitsioonikat laienemiskava toetavad üleilmsed trendid, kus kogu tööstus liigub järjest enam selles suunas, et teha rohkem koostööd teadusega. Lisaks loob tööstuspark ideaalsed võimalused ettevõtetevaheliseks sünergiaks. Järjest kasvav autode maht Tallinnas, piirangud veotranspordile ja suurenevad ekspordinumbrid annavad kindlustunde, et PAKRI on oma asukoha, infrastruktuuri, raudteesõlme, sadamate ja lennujaama lähedusega ihaldusväärne koht, kus oma ettevõtet kasvatada. Lisaks on tööstuspargi piirkonnas suurusjärgus 500 inimest, kes iga päev läheb tööle kodulinnast välja. See on ühe eduka tootmisettevõtte jagu töötajaid!\nPAKRI üks tugevamaid märksõnu on energia-alane autonoomsus ja sellest lähtub ka targa tööstuslinna planeering. Jooksvalt jälgitakse klientide energiatarvet ja suurendatakse selles pidevalt ise toodetud rohelise energia osakaalu. Hoonetes on ruumipõhised monitoorimis- ja kontrollseadmed, valgustuses kasutatakse LED-lampe, ühe hoonekompleksi küte ja elekter on 100% hakkepuidul töötava koostootmisjaama kaudu, mõnda hoonet köetakse ainult jääksoojusega ja päikesest ning see kõik tähendab meie kliendile suurusjärgus 30% kokkuhoidu energiakuludelt.\nPAKRI on oma klientide tarvis välja töötatud Rohemärgise, mida nad saavad oma toodetel kasutada keskkonnasõbraliku ja energiasäästliku tootmise tunnusena.\nTöökeskkond vastavalt kliendi soovile\nTööstuslinnakut iseloomustab järjepidev arenemine – täna on PAKRI Teadus- ja Tööstuspargis pidevas väljaehitamises 65 hektarit unikaalselt tarka tööstuslinna. Enam kui 20 000 ruutmeetri suurusel erinevas seisukorras tootmispinnal ning arendus- ja testimisalal tegutseb hetkel 22 tootmis- ja üle 35 rohetehnoloogia äriteenuste klienti. Töökeskkond luuakse koostöös kliendiga vastavalt tema soovidele, sest erinevate tööstus- ja rohetehnoloogiaettevõtete spetsiifika seab tööökeskkonnale erinevaid nõudmisi. Sõltuvalt kliendi vajadustest on tööstuspargis pakkuda 20-1700 ruutmeetri suurust lao- ning tootmispinda. Vajadusel saab seda suurendada kuni 12 000 ruutmeetrini ning pakkuda on ka välisladude võimalust.\n11 aastat vastutustundlikku ettevõtlust\nPAKRI Teadus- ja Tööstuspark on tänaseks tegutsenud 11 aastat aastat ja kogu selle aja on fookuses olnud keskkonnasäästlikkus ja vastutustundlik ettevõtlus. Ainsa tööstuspargina Eestis on PAKRI vastutustundliku ettevõtte hõbetaseme kvaliteedimärgise omanik ja seda kolm aastat järjest. Äsja toimunud Aasta Keskkonnasõbraliku Ettevõtte konkursil pälvis PAKRI Teadus- ja Tööstuspark tunnustuse keskkonnasõbraliku tootmisprotsessi ja rohetehnoloogia arendamise eest Eestis.\nPõhjused, et tulla oma ettevõttega PAKRI Teadus- ja Tööstusparki:\n65 hektarit tarka tööstuslinnakut 47 km kaugusel Tallinnast;\nLigipääs 2 jäävabale süvasadamale, raudteevõrgustik, lähim lennujaam asub 16km kaugusel, otseühendus maanteedele;\nTööstuspargisiseene elektrivõrk, mis aitab elektrikuludelt kokku hoida ca kolmandiku;\nUuri lisa https://pakri.ee/for-rent/ ja küsi julgelt rendivõimaluste kohta\nmeie müügi- ja kommunikatsioonijuhi käest:


Stanfordi sõnumid: Milleks õppida loodusteadusi? : Õpetajate Leht\nStanfordi sõnumid: Milleks õppida loodusteadusi?\n2. märts 2018 Margus Pedaste Tartu ülikooli haridustehnoloogia professor külalisena Stanfordi ülikoolis - 1 Kommentaar\nSeekordses sissevaates Stanfordi ülikooli liigun loodusteaduste õpetamise uurimisega tegeleva professori Jonathan Osborne’i töömaile. Stanfordi tuli ta 2009. aastal Inglismaalt King’s kolledžist. Inglismaa ajast pärineb ka tema sõnum, et õppimine saab alguse suhtumisest – kui õpilastel on õppimise suhtes positiivne hoiak, nad on motiveeritud, ei pea õpetaja enam kuigi palju muretsema selle pärast, et õpilased õpiksid. Kuidas seda aga saavutada?\nJonathan Osborne’i senini üks enim tähelepanu pälvinud töödest käsitles suhtumist loodusteadustesse („Attitudes towards science: A review of the literature and its implications”). Selles 2003. aastal ajakirjas International Journal of Science Education avaldatud artiklis püüti teiste artiklite metaanalüüsile tuginevalt otsida lahendust paradoksile, et mida arenenum on ühiskond ja mida paremad on õpilaste loodusteaduslikud teadmised, seda vähem nad oma tuleviku loodusteaduste ja tehnikavaldkonnaga seovad. Tänaseks teame hästi, et nii on see ka praegu. Võib-olla on põhjuseks see, et 15 aastat vana artikli sõnumid on rakendamata. Nimelt tuleb loodusteadustes (aga miks mitte ka teistes ainevaldkondades) pöörata aine-eesmärkide kõrval palju enam tähelepanu õpimotivatsioonile – nii õpilaste sisemise motivatsiooni toetamisele kui ka situatsioonilise motivatsiooni kujundamisele. Selleks tuleb õpilastele anda võimalus valida, väljakutseid vastu võtta, kontrollida oma õpitempot, täita koostöiseid õpiülesandeid. Lisaks tuleb valida õpiülesanded, mis oleksid õpilastele huvitavad, olulised ja praktilise väärtusega mingi tulevikus ees ootava ülesande täitmiseks. Neis mõtetes tunneme hästi ära nüüdisaegse õpikäsituse põhiseisukohad, aga kas neid ideid rakendatakse ka klassiruumis? Kas oleme õpimotivatsiooni hinnanud? Kui ei, siis võiks ehk proovida.\nAastal 2008 avaldas Jonathan Osborne koos Justin Dilloniga suurt töörühma juhtides raporti loodusteadusliku hariduse olukorrast Euroopas („Science Education in Europe: Critical Reflections”). Seegi on internetist vabalt kättesaadav huvitav lugemismaterjal. Raporti kokkuvõte oli, et Euroopa eri riikides on probleemid õppekava, pedagoogika ja hindamise tasandil, aga sügavam probleem on loodusteaduste õppimise fundamentaalse eesmärgi mõistmisega. Sidudes selle eelnevate mõtetega õpimotivatsioonist ja õpitava väärtuslikkusest, võib öelda, et loodusteadusi ei ole vaja õppida mitte pelgalt selleks, et „taastoota” loodusteadlasi. Pigem peame õpetajatena pöörama näo nende poole, kellest ei saa loodusteadlasi, sest viimased leiavad oma tee sihile niikuinii, moel või teisel. Sealt edasi jõuamegi küsimuseni, miks õppida loodusteadusi.\nEndise loodusteaduste õpetajana mäletan hästi, kuidas õpilased küsisid, miks nad seda replikatsiooni, transkriptsiooni ja translatsiooni õppima peavad. 2004. aastal asusime Eesti bioloogiaõpetajate ühinguga bioloogia ainekava muutma, et vältida keskendumist kümnete organismirühmade paljunemise eripäradele, mõistmata seda, milleks hingame. Täiesti uus vaade avanes minu jaoks aga siis, kui lugesin Jonathan Osborne’i ja Per Kindi 2017. aastal ajakirjas Science Education avaldatud artiklit „Styles of Scientific Reasoning: A Cultural Rationale for Science Education?”. Seegi on vaba juurdepääsuga – soovitan lugeda. Artiklis luuakse süsteem justkui loodusteaduslikust üldpädevusest – avatakse kuus lähenemisviisi, mida teadlased kasutavad avastuste tegemisel. Autorid märgivad huvitaval moel, et seni oleme loodusteaduste õpetamisel keskendunud valdavalt uurimuslikule lähenemisele või teaduslikule meetodile, kuid on ka teisi teadustööle omaseid, aga palju laiemalt kasutatavaid mõtlemisviise, mis on tagaplaanile jäänud. Ehk võiks iga õpetaja, mitte ainult loodusteaduste oma, mõelda, kuidas aitab tema õpilastel õppida järgmisi teadusliku põhjendamise viise:\nmatemaatiline deduktsioon – näitame arvude keeles, mis on tavaline ja mis mitte;\neksperimentaalne hindamine – korraldame katse, et oma oletust või hüpoteetilist mudelit kontrollida;\nmodelleerimine – loome mudeli nähtustest või objektidest, mis on nende nägemiseks või hoomamiseks liiga suured või väiksed, ja paneme selle teadaolevaid tingimusi arvestades nii-öelda prooviks tööle;\nkategoriseerimine ja klassifitseerimine – korrastame objekte, nähtusi, protsesse, püüame leida sarnasusi ja erinevusi ning luua nende alusel hoomatavaid süsteeme, leida süsteemi elementide seoseid ja prognoosida nende alusel muutusi;\ntõenäosuslik põhjendamine – näitame statistilise analüüsiga, milline on mingi protsessi tulevikus toimumise tõenäosus, ja hindame nii soovitud eesmärkide poole liikumist või riskide vältimist;\najaloopõhine evolutsiooniline põhjendamine – tugineme varem toimunud muutustele ja esinenud mustritele ning prognoosime nende põhjal tuleviku suundumusi.\nKui need kuus mõtlemisviisi on selged, siis oskame süsteemselt lahendada palju probleeme, lahates neid kolme lihtsa küsimuse abil. Millega on meil tegu? Miks see juhtub? Kuidas me seda teame? Seega küsigem iseendalt, kui palju oleme kas õpetaja, õpilase või kellena tahes küsinud neid kolme küsimust ja otsinud neile vastuseid eelnevalt nimetatud kuue lähenemise kaudu.\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Stanfordi sõnumid: Milleks õppida loodusteadusi?”\n9. märts 2018, 09:28\nTaas näide, et ISEGI VÄLISMAA PROFESSORID ei tunne kooli, aga meile meeldib kangesti välismaalasi eeskujuks võtta… Lugege näiteks 2014.aastal meil ilmutatud ameerika haridusprofessori J.Brophy (käsiraamatut õpetajale) “Kuidas õpilasi motiveerida” (409 lk). Pärast selle lugemist muutub didaktikat (või pedagoogilist psühholoogiat) tundev inimene väga murelikuks või… saab lihtsalt itsitada!\nKes see küll oli, kes Eestis soovitas seda välja anda? – aga noh, raha liikus (paraku jälle Eesti kooli kahjuks!).


Alpine - X-A90V 5-kanaliga "Density Digital" võimendi\nHome > Tooted > X-Seeria Võimendid > X-A90V\n» X-Seeria Võimendid\nTutvustame uut X-Seeriat: Audiofiili Helielamus\n5-kanaliga "Density Digital" võimendi\nAlpinel on hea meel tutvustada täiesti uusi X-Seeria tipptasemel kõlareid ning võimendeid. Need tooted on välja töötatud ning seadistatud et luua täielikku ning ebatavalist dünaamikat, ülireaalistlikku heli taasesitust ning ruumilist heli kõla.\nUued X-Seeria võimendid toovad teieni helikvaliteedi ning -võimsuse uue kõrgtaseme kuida samas ka kompaktse disaini. Saadaval on mono, 4-kanaliga ning 5-kanaliga võimendid. Need võimendid on täpselt kokkusobivad samuti täiesti uute X-Seeria kõlarite ning subwooferitega.\nAnnab 40 Hz juures lisamatsu suurendades sellega bassikõlarist tuleva heli effekti. Alpine kaasaegne Class-D tehnoloogia rakendus hoiab signaali digitaalsena kuni hetk enne seadmest väljutamist ning parandab tänu paremale ajastuse juhtimise (impulses) täpsusele märkimisväärselt kõrgsageduslikke detaile. The product is equipped with high pass and/ or low pass filters which allow various configurations of your system.\nKÕRGTASE NING SAMAS OMA KLASSIS JUHTIV VÕIMSUSTIHEDUS\nX-Seeria võimendid on ehitatud toetudes uuele Alpine-patenteeritud trükkplaadi disainile. Seetõttu saavutab see oma klassis kõrgeima võimsustiheduse ning vastupidavuse saavutades sealjuures ka tipptulemuse omas klasssis. Lihtsustades trükkplaadi topoloogiat, suutis Alpine säilitada puhtaima signaalikõvera. Samas sisaldavad need eksklusiivset topelt-tagasiside kontrolli, mis parandavad vajadusel tekkivad häired. See nutikas disain võimaldab läbi lasta sagedusi mis ei vasta mitte ainult Hi-Res audio standardile (40kHz) vaid ulatub lausa kuni 60kHz. Võimendid säilitavad ka äärmiselt madalat faasipööret kogu muusikaspektris, mis võimaldab muusikal säilitada on originaalsalvestuse realistrlikkuse ning luua tõelise ruumilisuse efekti.\nTäielikult Digitaalne Disain\nKompaktne ning Võimas: Uus digitaalne võimenduse trükkplaadi lahendus võimaldab läbi lasta väga suurt väljundvõimsust säilitades samas äärmiselt kompaktse suuruse.\nUued X-Seeria võimendid on disainitud tõelise Hi-Res Audio mängimiseks, omades äärmiselt madalat müra ning samas äärmiselt laia sagedusvahemikku.\nX-Seeria Võimendite korpus on tehtud valatud alumiiniumist, mis on ühtlasi jahutusradiaatoriks, see aitab võimendid hoida jahedad ka kõige suuremal võimsusel mängides. Liigne kuumenemine eemaldatakse võimenditelt samuti uue disaini saanud radiaatorite kaudu, mis aitavad kaasa kiirele õhuvoolule ning tõstavad samas ka kogu võimendi korpuse jahutust. Ventilaatorite vabad õhukanalid on paigutatud võimendi kummalegi küljele ning tagavad õhu liikumisega selle jahutuse; kuum õhk liigub mööda võimendi külgesid ülesse tekitades seega vaakumi ning külma õhu juurdeliikumise altpoolt. See nutikas lahendus tagab pideva jahutuse ning omakorda tõrgetevaba kuulamiskogemuse.\nUuenduse said samuti ka kõlarite ning toite terminalid: äärmiselt kompaktne disain tagab soliidse ning lihtsa paigalduse ning maksimaalse ühenduse kvaliteedi. Samuti on sellel High-Level sisend automaatse sisselülitusega.\nLisades RUX-KNOB2 armatuurile, saad lihtsalt muuta subwooferi taset. See regulaator õhilduv võimenditega X-A90M, X-A70F (3kanalit+4kanalit sillatud režiimis) ning X-A90V (5kanalit).\nEemaldades pealmise alumiiniumkatte avaneb seadistuspaneel. Nüüd on võimalik lihtsalt muuta kõiki muudetavaid võimendi parameetreid.\nPer Channel into 4 Ohms, 14.4V (≤1%THD+N): 4 x 75 W RMS + 1 x 300 W RMS\nPer Channel into 2 Ohms 14.4V (≤1%THD+N): 4 x 100 W RMS + 1 x 500 W RMS\nLow Frequence Filter (LPF): 50-400 Hz (-24dB/Oct) Mono\nHigh Frequence FIlter (HPF): 50-400 Hz (-12dB/Oct) Full Range\nInput Sensitivity (RCA Input): 0.5 - 10V (CH1/2, CH3/4), 0.4 - 10V (Subwoofer)\nFrequency Response (+0, -3dB: 1W into 4 ohms) Subwoofer: 8 - 400 Hz\nDamping Factor: CH-1/2/3/4: >500\nDamping Factor Subwoofer: >1000\nSignal to Noise: >105dB (CH1-4)\nSignal to Noise: >104dB (Mono)\n16,5cm (6-1/2") 2-Ribalised X-Seeria Koaksiaalkõlarid\n16,5cm (6-1/2") 2-Ribalised X-Seeria Komponentkõlarid\n16 cm x 24 cm (6" x 9") 2-Ribalised X-Seeria Komponentkõlarid


PÖFF | Viimased\n“Viimased”: parim Balti mängufilm.\n„Viimased“ kaardistab Õunpuule omases karguses, kuidas inimese natuur ja elutee on tegelikkuses reaktsioonide sasipundar, ükskõik kui kangelaslikke lugusid me sellest ka välja punume. Lapimaa tundras saadavad kaevandustöölised homse ootuses päevi õhtusse. Alati otsides, kuid isegi aru saamata, mida täpselt hing taga nõuab. Rupi silmapiiril terendab aga salajane lootus võita oma sõbra naise ja ülemuse silmarõõmu Riita süda või siis vähemalt tähelepanu.\nEepilise armastusloo asemel näeme „Viimastes“ elu ennast ja ehedat inimestevahelist suhtlust, kus kõik, mis kaunilt alanud, ei pruugi igavesti kesta. Inimesed tulevad, õpetavad, annavad või võtavad midagi. Seejärel tuuled pöörduvad ja tuleb edasi minna. Mõnikord kahekesi üksi olles nii, et ühendavaks lüliks on vaid süükoorem, ja seegi mõlemal eraldi kanda.\nProgrammikoostaja Liisi Rohumäe ja peaosatäitja Pääru Oja räägivad filmist “Viimased”.


Churchill 1795 – Churchill hindab ennast innovatiivsete, kõrgekvaliteediliste toodete poolest pidevalt muutuva ülemaailmse turu jaoks. Meie prioriteet on pakkuda täielikku ja tervikut lauatarvikute lahendusi turule, mis vajab suurepäraseid tulemusi oma lauanõudelt.\nKohvilahendused Horeca ettevõtetele\nKas otsite värskelt röstitud kohvi, kohvimasinaid, kohviveskeid, piima, siirupeid, kohvitasse, piimakanne ja palju muud? Tulge Gemossi! Meie kauplusest leiate kõik vajamineva kohvi tegemiseks. Soovi korral õpetame Teile, kuidas teha parimaid kohvijooke.\nTrendikad ja maitsvad kokteilid MONIN'iga\nUK’s 1st Cocktail 50ml Gin 15ml MONIN Ginger Syrup 1bl. Aromatic Bitters 1bl. jäävesi Meetod: Segamis meetod Klaas: Kokteiliklaas Kaunistus: kaunistus puudub\nMango-Apelsini Smuuti • MONIN One Step Mango Smoothie 100ml • apelsinimahl 100ml • jää (0.3l) Täida 0.3L klaasi jääga, lisa mango smuuti (100ml) ja apelsinimahl (100ml). Vala kõik koostisained koos jääga blenderisse. Blenderda, vala klaasi ja serveeri!\nHea uudis organisatsioonidele ja firmadele!\nSpritz Hugo – ainus suvekokteiliretsept, mida vajad!\n“Hugo” on kerge ja värskendav prosecco-kokteil, mis meenutab klassikalist kuuba kokteili Moijotot. See on seetõttu, et nii “Hugo” kui ka Moijto koostises on kasutatud laimi ja münti.\nPiimavahustamiskannud ja kohvipaksu tühjendusnõud\nOlenemata sellest, kas olete kohvipoe, restorani või baari omanik – need kohvitarvikud on teile hädavajalikud kohvijookide tegemiseks ja kohviseadmete tühjendamiseks. Meie piimavahustamiskannude ja tühjendusnõude valik võimaldab teil oma klientidele kohvi serveerida veelgi effektiivsemalt ja paremini organiseeritumalt.\nKaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud kohvipress valmistab täidlase ja rikkaliku maitsega kohvi. Valmistage kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud kohvipressiga oma kohviku, restorani või kaupluse tarbeks personaalne ja luksuslik kohv. Prantsuse kohvipressid annavad täidlasema ja rikkalikuma maitsega kohvi, kui tavalised kohvikannud seda teha suudavad.\nCambro- Kõrgekvaliteedilised tooted toitlustusvaldkonna jaoks!\nCambro Manufactoring pakub toitlustusvaldkonnas tegutsevatele ettevõtetele üle maailma tooteid, mis muudavad nende töö ohutumaks, tulemuslikumaks ja kasumlikumaks. Cambro tootevalikusse kuuluvad nii kandikud,lauatarbed,toidu eksponeerimiseks ja ladustamiseks mõeldud tooted kui ka spetsiaalsed, isoleeritud tooted toidu tervislikuks transportimiseks ja säilitamiseks.


Rein Marani filmi ��heksav�gised� esilinastusele minnes olin p�nevil,kuidas ikkagi on v�imalik p�imida 33 ravimtaime � t�pselt nii palju taimi on kaamerasilma ees � portreed yheks tervikuks, kirjutas ajakirjas Looduses�ber Helen Arusoo.\nLinateosed taimedest on haruldased, eriti kui taimeliike palju. Oht j��da entsyklopeediliste piltide reaks, raamatuks filmilinal, kummitab iga autorit p�ris kindlasti. Marani filmiga midagi sellist ei juhtunud. Kuidas?\nFilm on kutse hiide. See linateos ei ole ainult taimedest, vaid ka inimestest. Taimede maailma v�iksime avastada me k�ik. Kui oleme igap�evaelus painatud suhete sasipundardest ja muredest, saaksime sealt abi. Taimedest v�ib saada v�ge, nende juurde v�iksime minna kui pyhapaika.\nMuusika m�ngib filmis olulist osa. Tuletagem erinevatest usukultustest meelde, et ikka on pyhapaikades muusikat tehtud. Muusika on see k�rgem aste, mis suudab tekitada teatud tunde. Mul oli muusikutele otsene ylesanne, et nad teeks filmile muusika, mis tekitaks taolise tunde � muusika, mis v�iks k�lada hiies. Vanal ajal k�idi hiies, aga nyyd kaasajal, mil meil on v�hem kontakte ymbritseva eluga, nyyd v�iks kogu puutumatu loodus olla meile omamoodi pyhapaigaks, kus v�ib leida sisemise tasakaalu nii enda kui teistega.\nMuusikat, pean tunnistama, oli keerukas teha. Valisin muusikuid kaua. Tahtsin loojaid, kel hiie tunnetus l�hedane ja tuttav. Ega neil minuga kerge polnud, selja taga kindlasti kirusidki ehk mind (muigab � H.A). Kuna ma aga Mikku (Sarve � H.A) tean ja Aleksander S�nteri tehtud asjad kuulasin ka k�ik enne ykshaaval l�bi, siis n�nda otsustasin need kaks meest kokku panna. Ning Tuule Kanni hindan ma kui sydamega muusikut, kes omalt poolt t�iendas. Igatsesin muusikas seda looduse pyhaduse tunnetust ning eks sai neid muusikavariante, millega ma rahul ei olnud, ikka mitmeid kordi edasitagasi saadetud.\nMuusikud ei laulnud filmis vanu regilaule, miks? See ju hiiemuusika. Kuigi k�igis Tuule Kanni, Aleksander S�nteri ja Mikk Sarve h��les, kandle- ja fl��dihelides olid regiviisid kohal.\nMuusikute viisid syndisid vanade rahvaviiside m�ju all, aga muusika ise oli, jah, regiviisideteemaline �tuletis�. Tuule vaatas enne fi lmi l�bi, siis improviseeris pikalt, hiljem valisime muusikal�igud filmi jaoks v�lja. Enamik kaasaegseid inimesi pole v�ga kodus vanade regilauludega.\nSelline pilt filmist: valged pilved h�ljuvad yle sinitaeva ning taustaks l��b trumm. Trumm pole vist p�ris meie oma vana pill?\nFilmis on muusikal peale pyha tunde loomise veel teine ylesanne: paus. Paus on ka element muusikas. �amaanitrummi �sydamel��gid� koos pilvede l�putu kulgemisega, loodan, r��kisid aja voolust. Elame ju olemasolevas hetkes tihti n�nda, et ymbrust ja aega ei tunneta elu v��rtusena.\nYldse, see on yks ebareeglip�rane film. Tavaliselt �petatakse: �Niimoodi filmi teha ei tohi!� Ei konkreetset syndmuste rada ega lugu. K�ik need ajas hyppamised edasi-tagasi (filmis n�eb taime kevadel, suvel, sygisel � H.A). V�ib-olla avastab vaatajagi oma m�tteis enda v�ime teha ka ise hyppeid ajas ja ruumis. N�ha taime t�rkavana ja samas kujutleda teda nii �itevahus kui viljuvana. Pilved markeerisid ka neid nn ajahyppeid m�ne konkreetse taime elutsyklis.\nKuidas need 33 taime v�lja valisite? K�rvuti on saialill, uuema aja ravimtaim, ja n�iteks tamm, ammutuntud rahvameditsiini abiline?\nSee oli tykk t��d! Tegime mitu erinevat nimekirja: nendest taimedest, mida on k�ige rohkem kirjas vanas�nades, nendest, mida kaasaegne Euroopa kasutab, nendest, mida k�ige rohkem kasvatakse-korjatakse praegusel ajal jne. Neid nimekirju k�rvutades saigi viimaks valik tehtud. Yks m��rav m��dupuu oli ka visuaalne vaheldusrikkus. Ja siiski j�i m�ni kaunis taim ikkagi v�lja. N�iteks minu armas rukkilill � ta on hea silmarohi! � ei mahtunud filmi. V�tsime temast kyll igaks juhuks kaadreid yles, aga l�plik valik kujunes ikkagi teiseks.\nFilmil tervikuna on kompleksne ylesanne, mitte selline yhe lahendusega ylesanne. Iga taime puhul tuli leida oma l�henemisviis. Piinasin oma kysimustega paljusid: teadlasi, ravimtaimede tundjaid ja kasvatajaid, r��kimata apteekritest. K�igi nendega r��kides kristalliseerus just selline idee filmist, nagu seda nyyd n�ha on.\nKus ��heksav�giseid� n�eb?\nIlmselt ETVs. Tegemisel on ka DVD subtiitritega neljas keeles, DVD vahel on voldik k�igi filmis esinevate taimede portreedega.\n�heksav�gised Gaviafilm 2010, 60 min, HDV, stereoheliStsenarist ja re�iss��r: Rein MaranOperaatorid: Rein Maran, T�nu TalpsepProdutsent: Rein Maran Muusika: Aleksander S�nter, Mikk Sarv, Tuule KannKommentaator: Ain Raal, Tartu �likooli farmaatsia instituudi farmakognoosiadotsent, Ph.D


Diplomeeritud ja uue autoga | Eesti\nkuustikkati november 26, 2020 Eesti\nAeg lendab! Mis tähendab, et lõpuks ometi oleme Markoga oma kauaoodatud uue auto kätte saanud. Lisaks, olen ma vahepeal edukalt läbinud kaks kuud improõpet ja selle eest isegi diplomi saanud!\nJa meie uus suksu on..\nUus Škoda Octavia!\nJaa just nii edev meie uue auto avamine oligi. 😀 Sellele järgnes veel tund aega funktsionaalsuste selgitamist ning järgnevad nädal aega hommikukohvi kõrvale kasutusjuhendi lugemist.\nSiiani oleme oma suksuga väga rahul! Sõita on mega mõnus ja uus auto on lihtsalt tore. Muidugi oleme ka supertänulikud oma suveautole – ilma selleta poleks me ilmselt osanud või julgenud gaasiautot soetada. Polnud varem väga silma jäänud ja poleks ka teadnud kas õigeid tanklaid ikka piisavalt on. Aga auto ostu hetkeks olid gaasitanklad juba igas Eesti nurgas testitud ning Euroopas on neid veelgi rohkem. Ja no nii meeldivalt soodne on ikka CNG-ga sõita. 400km maksab umbes 12,6€!\nMulle hullult meeldib meie auto salong ja eelkõige see, et käigukang on asendatud mõnusa väikese nupuga. Teine lemmik asi on meie XXXL pagass. Järgmine suvi saab sinna ilusti meie 2 rulluisukarpi ja 2 rula mahutatud ning ruumi jääb ülegi!\nTehnikaimedest on mu lemmikud\nroolisoojendus – no mine pekki kui mõnna see praeguste sügisilmadega on. Vahel läheks autoga sõitma lihtsalt selleks, et sõrmi soojaks saada.\nKessy ehk keyless entry – geniaalne. Praktiliselt polegi vaja kunagi võtit kotist välja otsima hakata. Saab uksed lukku ja lahti ka niisama.\nmobiiliäpp – ma olin nii sillas kui kuulsin, et saan telefoni äpp-i, kust näeb kas auto on lukus (jm infot). Ma olen täpselt see inimene, kes paneb auto kinni, läheb teisele korrusele kontorisse ja siis õue tagasi, et uuesti kontrollida kas ma ikka panin auto lukku (jaa, alati panin). Nüüd saan seda kõige telefonis teha! Ainult et iga teine kord äpp-i avades käsib ta mul uuesti sisse logida mis on veidi tüütu.. aga you win some you lose some.\nSide assist – ehk need oranžid tuled mu peeglitel kui keegi mulle suure hooga läheneb või mu pimenurgas sõidab. Mu awareness, mis liikluses mu ümber toimub kasvas just +200%.\nKITT funktsioonid nagu ise pidurdamine või rooli pööramine. 😀 Ma olin nii hyped kui esimest korda tundsin kuidas auto piduripedaali mu jala alt ära tõmbas, et minu eest pidurdada. Või rooli päriselt keeras, et mind joonte vahele saada. Nii äge!\nPS. tegu oli mõlemal juhul kontrollitud testiga.. minust ei ole vahepeal liiklushuligaani saanud.\nIgal juhul.. kõik on äge. Oleme rahul!\nTegin lõpuks, enne talvekülmasid ja uue auto kätte saamist, oma lõppastmekoolituse ka ära. Need libedaraja piruetitamised pole päris minu teema ikka. Aga tehtud sai.. ja ei võetudki mu lube ära! 😀 Ei tea miks ma nii põdesin selle pärast. Teoreetiliselt võin nüüd juba umbes kuu pärast load ära vahetada ja vahtralehe tuulde lasta!\nSain diplomi.. improkomöödias!\nSügisel tekkis tunne, et lisaks akrole ja MyFitnessile võiks mul mingi hobi või tegevus veel olla. Täpselt õigel ajal sattus mu FB feedi Ruutu10-ne impro reklaam – tule proovitundi ja registreeri 1. moodulile. Kõlab põnev!\nKes ei tea siis (allikas: Wikipedia) ..\nImproteater ehk improvisatsiooniline teater on üks teatri liikidest, kus lugu, karakterid, dialoogid ja stseenid mõeldakse kohapeal välja.\nImproteatri treening erineb tavapärasest näitlejaõppest ning selle rõhk on peamiselt spontaansusel, julgusel, mängulisusel, koostööl ja partneri märkamisel.\nRuutu10-ne etendusi käisime Markoga esimest korda juba viis aastat tagasi vaatamas. Ühtlasi tean ma erinevatest tutvusringkondadest päris paari vinged inimest, kes rohkemal või vähemal määral mingi hetk improga tegelenud on. Samas tundus see vanasti nii ekstravertide asi ja absoluutselt üldse mitte midagi minule.\nNüüd aga otsustasin ennast veidi mugavusstsoonist välja lükata ja vähemalt proovitunnile võimaluse anda. Minu õnneks või õnnetuseks oli see nii äge, et panin kohe peale tundi seal samas parklas autos istudes ennast ka kursusele kirja.\nMeie 1. mooduli (sissejuhatus improsse) grupp. Kokku on Ruutu10-l 4 moodulit mida on võimalik läbida.\nKursus sisaldas endas 7 esmaspäevaõhtust tundi (koos kodutöödega :D) Ruutu10-ne stuudios ning lõpuetendust. Finaal leidis aset Von Glehni pubis, kus kõik õpilased koos kogenuma improtajaga 3-minutilise stseeni tegid. Publikuks olid teised improtajad ning õpilaste kohale kutsutud sõbrad, elukaaslased jms.\nSuhteliselt kursuse lõpuni olin ma veendunud, et sellest 1. moodulist mulle impromaailmas piisab. Aga osaledes peale kursuse lõppu veel ühel avatud improtunnil, tekkis tunne, et noo tegelikult tahaks ikkagi veidi veel. Ja nüüd alustangi juba paari nädala pärast 2. mooduliga, mis keskendub impro pikk-formaadile. Põnev!\nOlen Markoga, teiste improtajatega ja ka üksi sügisel päris mitut improshowd vaatamas käinud. Nii äge on juba mingeid formaate ja mänge ära tunda. Lisaks käisin ühe korra ka improräpi töötoas. 😀 Noh jah.. see on ikka täiega next level. Rütmitaju, riim, delivery ja lihtsalt meeles hoidmine, mida sa tegema pidid… äge kogemus aga ikka paras pähkel! 😀 Samas see nädal nägime etenduse raames laval just ühte improlaulu/räppi ja no mine pekki kui hea see oli!\nMis siis veel? No esiteks olen ma jätkuvalt iga nädal tublisti akrojoogas käinud. Nüüdseks siis juba pool aastat jutti. Enamuste inimeste jaoks ehk naljakas kuid minu jaoks on nii suur asi lihtsalt see võimalus millegagi järjepidevalt tegeleda! Paikseks olemise võlud.\nÜhe tunni käisin sügisel ka roller derby-ga tutvumas. Esiteks oli see lihtsalt äge avastus, et Eestis sellise spordialaga tegeletakse ning teised on mul kerge love-hate suhe neljarattaliste uiskudega. Lapsepõlvest on roosade ratastega rullikatest helged mälestused. Aga Markoga umbes 5 aastat tagasi Tartus neljarattalisi proovides olin küll nagu elevant ratastel.\nEnda üllatuseks tuli sõitmine täitsa okeilt välja ja see üks tutvusmistrenn oli tore vaheldus. Derby pisikut ma siiski külge ei saanud ja impro, akro ja MyFitnessiga tundus sügis juba päris toimekas niikuinii.\nKuna Eestis roller derby radasid pole toimus tund sisehallis kossuplatsil.\nMõned mõnusad tripid, nädalavahetuse seiklused jms oleme ka vahepeal ette võtnud. Lõpetuseks lisangi siia paar toredat pilti meeldejäävamatest seikadest.\nKalalkäik. Suurim saak oli kahjuks silgusuurune ja õhtuks pidime siiski poest süüa ostma.\nVäike varahommikune jalutuskäik Nelijärvel 🙂\nJalutuskäik Paldiski kandis siis kui lehed veel ilusad värvilised olid – päris äge loodus ja maastik on seal!\nOmg! Paljassaare! Siin samas Tallinna külje all! Mis mõttes ma pole seal kunagi käinud? Nii ilus jalutada ja eriti joppas meil ilmaga – nii ägedad värvid, ilusad lained ja isegi paar surfarit vees!\nÜks nädalavahetus käisime sõpradega Ida-Viru tripil, kus ma tegin ilmselt oma elu tünnisaunas istumise rekordi. No ikka tunde sai seal ligunetud! Lisaks käisime ägedal safaril kaevanduses. Nüüd ootan ma aga kevadet et saaks sinna edasijõudnute orienteerumisele minna – meie räägiti kuidas see sisaldab mägede harjadel ronimist, laskumist ja mida kõike veel. Kõlab nii äge!\nPosted in Eesti and tagged auto, impro. Bookmark the permalink.


Mida Sa peaksid teadma kassipojahooajast\nKasutajalt Anu T märts 30, 2021\nKassipojahooaeg on peagi jälle käes ja tuletame meelde, et kassipoja koju toomine on väga suur muutus ja erineb totaalselt täiskasvanud kassi võtmisest. Kassipojad on väiksed energiapallid, kes mitmeti sarnanevad väikeste lastega. Kindlasti on kassikese võtmine imeline elamus.\n1. Esimese asjana tuleks kaaluda, kas sa oled ikka valmis võtma endale sellist vastutust. Kiisulaps vajab väga palju tähelepanu päevas. Lihtsam on kahe kassipojaga, sest siis saavad nad omavahel mängida. Aga kui oled päev läbi tööl ja kassike üksi kodus, pole tal kellegagi aega veeta. Lisaks soovivad inimesed võtta võimalikult noort kassi ega mõtle, et vähem kui kolme kuu vanused kassilapsed peavad saama päevas neli korda süüa. Kindlast enne, kui otsustad kassipoja võtta, veendu, et see on loomale ja sulle parim valik.\n2. Kassipoja valimine ja võtmine. Kõige rohkem sünnib kassipoegi just kevadel ja väga mitmed varjupaigad reklaamivad neid kodulehtedel. Kiisut valides peaks kindlasti veenduma, et ta oleks terve, kui just ei soovita haiget poega aidata. Ise saab ka tutvudes vaadata, kas karvapall on aktiivne, silmad ilusad puhtad, karv ilus ja puhas.\n3. Varu enne kassipoja koju toomist kõik esmased vajalikud asjad. Kassipoja koju toomiseks läheb vaja transportpuuri. Võib küll tunduda kasutu ainult üheks korraks puur osta, kuid tegelikult võib seda vaja minna ka tulevikus. Karvapalli toit tuleks kindlasti osta kvaliteetne ja spetsiaalselt kassipoegadele mõeldud. Vastasel korral võivad tekkida terviseprobleemid, mis võib lõppeda veel suuremate kliinikuarvetega. Hädavajalik on ka liivakast ja kassi wc material. Kindlasti on väga tähtis kratsipuu, et juba varases eas õpetada, kus tohib küüsi teritada. Mänguasjad pole kõige olulisemad, sest kassike ajab kõike taga, mis liigub.\n4. Muuda kassipoja kodu turvaliseks. Kuna karvapallid armastavad maailma avastada, võivad nad sellega endale pahandusi kaela tõmmata. Turnimine on kasside lemmiktegevus ja sellest tingituna on väga soovituslik riiulite ja kappide pealt kergesti kukkuvad ja katkiminevad asjad panna sahtlitesse. Nii väldid probleeme juba eos. Kindlasti tuleks ka võimaluse korral juhtmed ja rippuvad nöörid ära likvideerida. Vastasel korral võib uus lemmik saada elektrilöögi või kerida nööri ümber kaela. Ära ei tohi ka unustada lahtiseid ventilatsiooni auke ja aknaid. Isegi tuulutuses olevad aknad on ohtlikud, kuna kassid võivad välja pugeda või vahele kinni jääda. Poes aga müüakse võrke, mida saab akna ette panna.\n5. Anna kassipojale aega harjumiseks. Hea on alustada uue koha tutvustamist ühest ruumist. Kassike hakkab vaikselt ruumiga tutvust tegema. Just see on hea hetk tutvustada talle wc ja söögikohta. Lase uuel elanikul ise tulla sinu juurde ja alles siis, kui kassike on selleks valmis, paita ja võta sülle. Kui kodus on mõni muu lemmikloom, oleks hea mitte koheselt neid üksteisele tutvustada.\nRUBRIIK PESALEIDJAD: STIINA\nVEEBRUARIS LEIDIS PESALEIDJA ABIGA KODU 61 KASSI


Erik Männik: Mali järgmine faas - Arvamus\nErik Männik: Mali järgmine faas\n1. veebruar 2013, 12:35\nMali põhjaosa kontrollinud ja seal möödunud aasta aprillis Azawadi riigi välja kuulutanud mässulised alustasid jaanuari esimeses pooles ootamatult pealetungi riigi lõunaosale. Olukord muutus ruttu väga kriitiliseks – mässulised olid vaid 350 kilomeetri kaugusel pealinnast – ning Mali valitsuse palvel sekkus sõjategevusse Prantsusmaa.\nJärgnes kiire pööre sündmuste arengus. Prantsuse õhuvägi alustas kohe mässuliste baaside ja ühendusteede ründamist ning sundis mässulisi alustama lahkumist Timbuktust, Gaost ja Douentzast. Viimastel päevadel on mässulised taandunud või välja tõrjutud kõigist suurematest Põhja-Mali linnadest.\nSkeptilised vaatlejad ongi juba jõudnud võrrelda Malit Afganistaniga ning viidanud võimalusele, et pärast taandumist suurematest linnadest jätkavad mässulised hajutatud vastupanu ning välja kujuneb veel üks aastaid vältav vastasseis islamistidest mässuliste ja lääneriikide toetatud kohaliku valitsuse vahel.\nEsmapilgul on Afganistani ja Mali vahel tõepoolest sarnasusi. Mõlemad kuuluvad maailma 20 vaesema riigi hulka, mõlemal on suur territoorium ning väga pikk ja raskelt kontrollitav piir. Mõlema riigi elanikkond koosneb mitmetest etnilistest gruppidest.\nSamas on Mali elanikkond ligi kaks korda väiksem – 15,5 miljonit elanikku – ning tuareegid, kelle iseseisvuspüüdlused on paljuski olnud Azawadi riigi väljakuulutamise taga, moodustavad vaid kuni kümme protsenti Mali elanikest. Tuareegide üldist arvukust hinnatakse 1,5 miljonile inimesele ja nad elavad piirkonnas, mis hõlmab alasid Malis, Nigeris, Alžeerias, Liibüas, Burkina Fasos ja Mauritaanias.\nVõrdluseks on puštud, kellele Taliban peamiselt tugineb, riigis suurim rahvusgrupp, moodustades 42 protsenti Afganistani elanikkonnast. Suuresti erineb ka riikide viimaste aastakümnete ajalugu. Malit peeti 2012. aasta aprillis toimunud riigipöördeni paljutõotavaks ja arenevaks (kuigi mitte tugevaks) demokraatiaks, Afganistan on alates 1979. aastast olnud peaaegu katkematus sõjas.\nTuareegide vastupanuliikumine on Malis olnud aktiivne alates 1960ndatest ning selle aja jooksul on korraldatud mitu suurt ülestõusu. Püüdluste taga luua oma riik on olnud nii konservatiivse tuareegide kogukonna soovimatus alluda dekoloniseerimisprotsessis tekkinud uutele riikidele, asjaolu, et Põhja-Mali on riigi vaeseim piirkond, ning Mali valitsus nägi tuareegides pikka aega vaid vähearenenud nomaade-karjakasvatajaid.\nEhkki suur osa tuareege oli juba tasapisi leppimas tõsiasjaga, et neil oma riiki luua ei õnnestu, tähendas ligi 2000 Liibüa kodusõjas osalenud tuareegi tulek Malisse 2011. aasta lõpus uut võimalust relvastatud võitluseks. Mali juhtkond aga, erinevalt Nigeri ja Tšaadi valitsusest, ei osanud tuareegidest lähtuvat ohtu õigesti hinnata.\nIslamistide tõus ja võimuhaaramine Põhja-Malis leidis aset alles tuareegide ületõusu käigus ning see on veel üks erinevus Afganistanist, kuhu Al-Qaeda oli kolinud juba 1996. aastal, loonud oma infrastruktuuri ja sidemed ideoloogiliselt lähedase Talibani režiimiga.\nSõjategevust Põhja-Malis alustasid 2012. aasta jaanuaris tuareegide ilmaliku Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) võitlejad, keda alguses ei olnud hinnanguliselt rohkem kui 600–1000.\nMärtsis 2012 alustas mässuliste poolel sõjategevust tuareegide islamistide organisatsioon Ansar Dine, kelle suurust hinnati enne viimaseid arenguid 6000–10000 liikmele (kõik ei olnud võitlejad) ning kes taotles šariaadi kehtestamist Malis. Võitlusega liitus ka 300–400 Džihaadi Ühtsusliikumise Lääne-Aafrikas (MUJAO) võitlejat ja ligi tuhat Al-Qaeda Islami Maghrebis (AQIM) võitlejat. Kaks viimast on Al-Qaeda tütarorganisatsioonid\nMNLA deklaratsioonile eelmise aasta 6. aprillil tuareegide riigi Azawadi iseseisvuse väljakuulutamise kohta järgnes 26. mail teade, et MNLA ja Ansar Dine on valmis omavahel ühinema Azawadi islamiriigi moodustamiseks. Seda aga ei juhtunud ning alates juunist kujunes Põhja-Malis välja tagurlik islamirežiim, millega kaasnes oluliste ajalooliste ja kultuuriliste mälestusmärkide hävitamine sarnaselt Talibani tegevusega Afganistanis, ränkade karistuste kehtestamine (amputeerimised, hukkamised) jms.\nNiisugused arengud koos sõjategevuse taaspuhkemisega ja Prantsusmaa sekkumisega viisid selleni, et MNLA esindaja Moussa Ag Assarid teatas mõne nädala eest, et tema on valmis tegema Prantsuse relvajõududega koostööd võitluses islamistide vastu Põhja-Malis. Viimastel hinnangutel seisis Prantsuse vägede ja nende Mali liitlaste vastas umbes 3000–4000 mässulist, kes on nüüdseks Põhja-Mali linnadest lahkunud, varjunud maapiirkondades, relvad maha pannud või tulnud üle MNLA ridadesse.\nMali konflikti uus faas seab Mali valitsuse ja tema liitlaste ette ehk keerulisemadki ülesanded kui alade tagasivõitmine mässuliste käest. «Uue Afganistani» tekke ennetamine eeldab tuareegide kallutamist Mali valitsuse poole, mässulistelt Malis ja selle ümbruses varjupaikade võtmist ning piisavaid sõjalisi võimeid mässuliste tegevuse takistamiseks riigi sees. Kõik need ülesanded on üksteisega tihedalt seotud ja läbi põimunud.\nArvestades Põhja-Mali suurust ja islamiliikumiste olemasolu ümberkaudsetes riikides, on tuareegide abita väga raske, kui mitte võimatu kontrollida mässuliste ja nende varustuse liikumist üle Mali piiride. Samuti tähendab tuareegide kallutamine Mali valitsuse poolele mässuliste ilmajätmist toidust, peavarjust jms. Mali valitsuse, vägede ning Malisse toodavate Aafrika riikide väekontingentide suhtumine tuareegidesse saab konflikti edasises arengus olema väga oluline.\nHiljutised teated Mali vägede arveteõiendustest araablastest ja tuareegidest elanikkonna kallal vabastatud aladel viitavad võimalusele, et Mali relvajõud võivad püüda ka seekordset ülestõusu halastamatult maha suruda ning taotleda stabiilsust kohaliku elanikkonna hirmutamise abil. Samuti on päris mitmete ekspertide arvates tõenäoline, et Bamako tahab endalt maha pesta kogetud kaotuste häbi. MNLA esindajad on teatanud, et kuigi tuareegid tervitavad igati Prantsuse vägesid, on nad vastu Mali valitsusvägede naasmisele riigi põhjaossa.\nPrantsusmaa strateegia Mali küsimuse lahendamiseks on tuareegide ja keskvalitsuse probleeme arvesse võtnud ning Prantsuse välisministeerium on Mali juhtkonnale korduvalt mõista andnud, et ilma dialoogita «mitteterroristidest» tuareegidega pole alust loota riigi põhjaosa lojaalsuse taastamisele. Prantsuse seisukohti on toetanud Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus, kes soovitas tuareegidele anda autonoomia. Paralleelselt tuletas Prantsusmaa ka MNLA-le meelde, et rahu taastamiseks peab viimane loobuma iseseisvustaotlustest.\nSelline lähenemine paistab olevat tulemuslik, sest Mali ajutine president Traore Dioncounda teatas eile, et on valmis läbi rääkima ainult MNLAga, kui viimane loobub iseseisvustaotlustest, kuid läbirääkimised Al-Qaeda ja sellega seotud organisatsioonidega on välistatud.\nMässuliste varjupaikade ja baaside likvideerimine Mali ümbruses on ülesanne, mis nõuab tõsist koostööd Mali naaberriikide vahel. Tuleb välistada sellise varjupaiga tekkimine Mali mässulistele, nagu seda on Talibani jaoks Pakistanis, kus ei koalitsiooniväed ega Afganistani valitsusväed ei saa neid rünnata.\nMali põhjaosas aset leidnud islamistide võimuletulek süvendas üldjuhul kõigi naabrite ohutunnet, kuid ei suurendanud kõigi nende valmisolekut võidelda ja toetada võitlust islamistidega. Terrorivastase võitluse tuntud eksperdi Bruce Riedeli sõnul oli Alžeeria enne pantvangikriisi tema territooriumil jaanuari keskpaigas seisukohal, et arengud Malis on Liibüas toimunud NATO operatsiooni tagajärjed, millega Alžeeria ei peaks otseselt tegelema (küll aga ei ole Alžeeria takistanud Prantsuse õhuväe ülelende). Võimalik, et just In Amenase pantvangikriis veenab seda Aafrika ühe tugevama julgeolekuteenistuse ja armeega riiki pöörduma islamistide vastu.\nSamas on vajadus teha koostööd terrori vastu leidmas üha rohkem toetajaid. Aafrika Liidu hiljutisel tippkohtumisel Addis Abebas otsustasid Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse kaitseministrid suurendada Malisse paigutatavat väekontingenti 5700 sõjaväelaseni ning teisedki Aafrika riigid lubasid oma vägesid saata. Briti peaminister Cameron rõhutas neil päevil toimuval visiidil Alžeeriasse vajadust ühendada piirkonna jõud võitluseks terrorismiga ning rahu ja stabiilsuse tagamise nimel jne.\nKolmas oluline tingimus «uue Afganistani» tekke ennetamisel Malis on piisavate sõjaliste võimete loomine. Praegu ohjeldavad mässulisi Prantsuse, Mali ja Malisse saabuvad Aafrika riikide väed, kuid see ei jää nii kuigi kauaks. Prantsuse välisminister Laurent Fabius on teatanud, et Prantsuse väed lahkuvad peatselt ja neil pole olnud kavatsustki pikemalt seal viibida. Saabuv Aafrika riikide kontingent ja Mali väed peavad aga edukaks tegutsemiseks ületama keelebarjääri, mitmed logistikaprobleemid, omandama mässutõrje oskused jne.\nStabiliseerimisoperatsioon ei saa olla kuigi lühiajaline. Samuti on küsitav, kuivõrd piisav on umbes 10 000 sõjaväelase suurune või pisut suurem kontingent nii tohutu maa-ala kontrollimiseks.\nMali sisevastuolude lahendus on saavutatav eelkõige poliitilisel ja majanduslikul tasandil, kuid eeldused selleks tuleb luua ka sõjaliste vahenditega. Lääneriikide roll selles on kahetine. Ühelt poolt on selge, et välise abita ei suuda Mali esialgu ohjeldada islamistidest mässulisi, kuid teiselt poolt tuleb nii Mali poliitilist juhtkonda kui sõjalisi struktuure veenda ja õpetada ise otsima lahendusi rahu pikemaajaliseks tagamiseks. Kujunenud olukorra lahenduse võti on eelkõige Mali juhtkonna käes, sest radikaalide poolt ära kasutatavaid lahkhelisid rahvusgruppide vahel ja nende põhjusi ei saa likvideerida väljastpoolt.\nKokkuvõtteks võib öelda, et kuigi olukord Malis on keeruline, pole Afganistaniga sarnase pikaajalise konflikti kujunemine seal tingimata möödapääsmatu. Küll aga on konflikt jõudmas faasi, kus suutmatus olla jõu kasutamisel distsiplineeritud, mõista teise poole seisukohti, otsida ja leida kompromisse, võib kaasa tuua konflikti mineku uuele tasandile.


Mis on omadused savimullad ? - Tips for you - Tipsed.Com\nMis on omadused savimullad ?\nAed täis savi pinnas on väljakutse, kuid kui te töötate koos see õige tee, siis annavad suurepäraseid tulemusi.Clay muld on kõrge toitainete ja see hoiab vett hästi.Oluline on, et avada toitaineid ning drenaaži.Põhiomadus savimullad on väikestest osakestest, tavaliselt 0,002 mm läbimõõduga või väiksem.\nkasu ja väljakutseid\nolulist kasu on kõrge toitainesisaldusega savi pinnas.Peenstruktuuri savimullad hoiab toitaineid, et saada lõksus osakeste vahel.Clay mulda ka hoiab vett hästi - mõnikord liigagi hästi - ja see annab kindla aluse juurte saada firma kätte.\nPuuduseks on savimullad saab märjaks ja vettinud lihtsalt, ja kui see kuivab, siis kuivab raske ja praod.Vee siis võib joosta praod, mis moodustavad asemel niisutav mulla ja jõuda taime juured.Tihe struktuuri ja suure veesisaldusega võib lämbuda juured ja muudab toitained kättesaamatuks taimedele. Clay mulla kompaktne lihtsalt kui ületöötanud.\nTest Your Muld\nVõtke peotäis mulda ja töö see pall.Clay muld on tempermalmist , mis tähendab, et saate töötada selle kujundab ilma selle lagunemist või kukkumas.Clay muld on ka kleepuv või kleepuv tunne, kui niiske.\nlisamine kogukas orgaanilise materjali savi pinnas aitab eraldi peenosakeste.See parandab kanalisatsioon, aitab avada toitaineid ja hoiab pinnase kokkusurumise või kuivamine raskesse lehel.\nLisa kogukas orgaanilise aine mulda sügisel enne maa külmub või kevadel kaks kuni kolm nädalat enne istutamist.\nKasuta 6- kuni 8-tolline sügav kiht:\nKasuta 2 kuni 3-tolline sügav kihttrahvi materjalid nagu:\nTöö orgaanilise materjali top 6 kuni 12 tolli mulda.Lülita mulda ja lõhkuda tükke savi ja pori lähete.Oluline on, et segu orgaanilise materjali põhjalikult.\nTöö savimullad, kui see on liiga märg on kompaktne osakesed, veelgi kahjustada juba ohustatud mulla struktuuri.Kui pinnas on kleepuv, või kui tükke jääda oma vahendid, oodake paar nädalat, kuni see kuivab natuke enne, kui muudetakse, kaevamine või maali.\nkuiva ilmaga, kui savi pinnas on altid kuivamist ja lõhenemist , kasutada multši 2 kuni 3 tolli sügav üle voodi hoida niiskuse aurustumist.Orgaanilise multši, nagu komposti, lehed hallituse või saepuru, töötab hästi.Jäta 3- kuni 6-tollise läbimõõduga ruumi ümber iga taime , et sa ei lämbuma varred multši.\nistutamine Ideed savimullad\nÜks parimaid viise, kuidas kasutada ära savimullad on valida taimed, mis kasvavad hästi savi tingimused.\nPaar proovida lisada:\nHiina Juniper ( Juniperus chinensis ), igihaljas põõsas, mis kasvab USA põllumajandusministeeriumi taime vastupidavus tsoonid 4 kuni 9. USDA tsoonid 2 kuni 6, hariliku kadaka ( Juniperus communis) kasvab hästi.\nLambid nagu krookus ( Crocus vernus ), Hardy USDA tsoonid 3 kuni 8, ja lumikellukesed (Galanthus\nnivalis), Hardy USDA tsoonid 3 kuni 7 on head valikud savi pinnas aladel.\nFor lopsakas lehestik välimus, kasvavad jaanalinnu sõnajalg (Matteuccia struthiopteris), Hardy USDA tsoonid 3 kuni 7.\nSoojas kliimas saab kasvatada külma suhtes tundlikud kanna liilia (_Canna x generalis_), õitsemise perennial, mis liigubUSDA vastupidavus tsoonid 8b läbi 10b.\nVeidi värvi, proovige sini-õitsemist aromaatsete aster ( Symphyotrichum oblongifolium ), Hardy USDA tsoonid 3 kuni 8, või kollane õitsevad paju endiivia päevalill ( Helianthus salicifolius ), Hardy USDA tsoonid 4kuni 9.\nMis Assets panna Living Trust ?\nCalifornia määramine Heirship seadus\nMis on väike Estate seletust kasutatakse?


Patsient pidi perearsti lohakusvea parandamiseks läbima kohtutee - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPatsient pidi perearsti lohakusvea parandamiseks läbima kohtutee\n12. veebruar 2010, 18:04\nPerearst kirjutas diagnoose välja ilma patsienti nägemata.\nFOTO: Comma Image / Scanpix\nRasket nahahaigust põdenud lapse vanemad pidid läbima kohtutee, et kohustada perearsti eemaldama lapse tervisekaardilt diagnoosid, mille tohter oli sinna kandnud last nägemata või analüüse ja eriarstide otsuseid arvestamata. Aega kulus tal selleks kaks ja pool aastat.\nLapse (ema ei soovi lapse ega enda nime avalikustamist - toim) perearst oli kirjutanud lapse tervisekaarti täpsustavaid diagnoose, ilma teda nägematagi.\n«Näiteks ma helistasin ja palusin saatekirja eriarstile, mille arst ka andis, aga samal päeval kirjutas ta tervisekaarti omalt poolt diagnoosi. Teine kord saatis ta lapse vereproovi andma ning taas kirjutas samal päeval ise täpsustatud diagnoosi, ilma analüüsi tulemusi teadmata,» imestas ema.\n«Laps oli olnud pikalt haige ja meil oli oma varasemate kogemuste põhjal põhjust karta, et tema tervisekaarti tehtud valed sissekanded võivad hakata mõjutama teiste last ravivate arstide otsuseid, sest ega vanemaid usu ju keegi,» põhjendas naine, miks ta kohtutee ette võttis.\nEsialgu palus patsient parandused teha perearstil endal, tema keeldumise korral pöördus sama palvega perearstikeskuse juhataja poole. Nende kinnitusel polnud muudatusi teha võimalik.\nJärgmisena saatis pere avaldused perearstide üle järelevalvet tegevatele asutustele: maavanemale, haigekassale ja tervishoiuametile.\n«Tervishoiuamet sellele avaldusele ei vastanudki, haigekassa vastas, et lapse tervisekaarti tehtud kandeid parandada ei saa ning maavanem teatas, et tema usaldab haigekassa arvamust,» refereeris naine tulemust.\nAndmekaitse Inspektsioonile saadetud kirjast oli veidi enam kasu: nemad saatsid asja omalt poolt lahendamiseks tervishoiuametile koos põhjaliku selgitusega, miks nemad sisuliselt andmeid analüüsida ei saa. Alles seejärel vastas toonase tervishoiuameti järelevalve osakonna juhataja Peeter Mardna. Paraku polnud kaebajal sellest abi: Mardna teatas, et taotlus on alusetu ja õigusvastane.\nNii esitaski naine avalduse maakohtule. See rahuldas hagi ja kohustas perearsti tervisekaardis ebakorrektselt tehtud andmed parandama.\n«Maakohus leidis, et perearst oli tavapärasest praktikast kõrvale kaldunud ning mitte ilmutanud vastaval erialal nõutavat hoolsust. Samuti leidis kohus, et sel viisil patsiendile diagnooside panemine on riskantne ja vastuolus Võlaõigusseaduses sätestatuga,» sõnas naine.\nSamas jättis kohus ka perearstikeskuse tehtud kohtukulud lapse perekonna kanda, mille pere vaidlustas ringkonnakohtus. Sealt tuli otsus, millega naine jäi rahule - tema pidi kandma vaid enda kohtukulud, mida oma sõnutsi oli tal umbes 12 000 krooni.\nNüüd aga pärib naine sotsiaalministrilt, kas riik on valmis nende kohtukulud hüvitama.\nSotsiaalministeerium ütles, et kuna naine pöördus ministeeriumi poole hinnangu andmiseks alles mõni päev tagasi, on praegu veel vara tervishoiuameti tegevust hinnata, sest asi on alles menetlusse võetud.\nSamas tõdes ministeerium, et praegu ei ole terviseametil ja maavanemal pädevust hinnata arstiabi osutamise sisulist kvaliteeti ehk diagnoosi või ravi õigsust, kuna seda ei ole võimalik reguleerida õigusaktiga. «Meil on kavas tsentraliseerida hetkel killustatud üldarstiabi järelevalve korraldus maavanematelt terviseametisse,» lisas ministeeriumi tervishoiupoliitika juht Heli Paluste.\nTerviseameti järelevalveosakonna juhtivinspektor Peeter Mardna ütles, et kuna naine saatis ministeeriumile kirja, milles keelas tema juhtumit ilma tema loata kommenteerida, ei saa ta omalt poolt midagi öelda. Samas vaidles Mardna vastu naise väitele, nagu poleks esimese pöördumise peale tervishoiuamet vastanud. Tema kinnitusel seda tehti.\nTerviseameti pressiesindaja Iiris Saluri lisas, et kõnealune pole naise esimene pöördumine, tema avalduste ja pöördumistega on amet tegelenud korduvalt.\n•\tPerearst tegi lapse tervisekaarti aasta jooksul viis vale sissekannet: 6. ja 23. jaanuaril, 13. aprillil ja 4. juulil 2006, samuti 8. jaanuaril 2007.\n•\t11. aprilli 2006 tehtud vereanalüüsi tulemusi perearst lapse tervisekaarti ei kandnud.\n•\tKoopia lapse vigadega tervisekaardist väljastati lapsevanemale 13. aprillil 2007 ja samal päeval paluti perearstil vead parandada.\n•\t21. aprillil 2007 tegi ema avalduse perearstikeskuse juhatajale, kes samuti vastas, et parandusi teha pole võimalik.\n•\t4. mail 2007 pöördusid lapsevanemad maavanema poole taotlusega nõuda perearstikeskuselt tervisekaardi korrigeerimist. Maavanem saatis avalduse edasi haigekassasse. 7. juunil vastati, et taotlust ei rahuldata.\n•\t11. juunil 2007 saatsid vanemad veelkord avalduse samaaegselt nii maavanemale, haigekassale, perearstikeskuse juhatajale kui tervishoiuametile. Kõik vastused olid eitavad.\n•\t11. septembril 2007 esitati taotlus Andmekaitse Inspektsioonile. Tulemust ei saavutatud.\n•\t21. novembril 2007 esitas pere hagiavalduse maakohtule. Kohus rahuldas selle 16. märtsil 2009, kuid jättis kõik menetluskulud kaebaja kanda.\n•\tNaine vaidlustas ringkonnakohtus menetluskulude jaotuse. 29. jaanuaril 2010 otsustas ringkonnakohus, et kumbki pool kannab menetluskulud ise.\nValmisolek uueks koroonalaineks: ametil varud olemas, haiglatel veel napib Loe artiklit\nOtse Postimehest ⟩ Kaubanduskoda eelseisvast tööjõuprobleemist\nRiik soovib ajakohastada alaealiste kohtlemist süüteomenetluses Loe artiklit\nIda-Virumaalt leiti 50 kilo lõhkeainet sisaldanud sõjaaegne miin Loe artiklit\nVIDEO ⟩ Alasti mees ründas Kristiines tänaval möödakäijaid (9) Loe artiklit Vaata videot\nUue laenu plaan selgub sügisel (9) Loe artiklit\nLõunakeskuse arendusjuht Jaan Lott läheb virelevat T1 keskust päästma Loe artiklit\nTanel Kiik: Martin Helme lubas esimeheks saades muuta senist stiili. Ei näe kuskilt positiivset arengut (39) Loe artiklit Kuula saadet


Nublu lood | G4S - Sinu eest valvel / VINGUGAAS – nähtamatu tapja\nVanas ahjus praksusid mõnda aega tagasi kuivad halud ja nüüd levib talveõhtuses toas hubane soojus. Mõnus! Kuid äkki tunned, kuidas olemine uimaseks muutub ja justkui iiveldus peale kipub. Kas tõesti on külmetus küüned turja löönud? See võib olla siiski midagi palju hullemat - inimese meeltele täiesti tajumatu tapja vingugaas.\nErinevate vinguandurite paigaldusjuhistes ja ekspertide soovitustes on sageli lahkhelisid. Andurit soovitatakse paigaldada erinevatesse kohtadesse - küll lakke, küll silmade või siis voodi kõrgusele. Selleks, et õigeid juhiseid valedest eristada, on vaja mõista vingugaasi ja õhu omadusi. Niisiis, mis on vingugaas, kuidas see täpselt tekib, liigub ja mida see meile teeb? Ja kuidas vingugaasiandur töötab?\nVingugaas, mida pole võimalik haista, näha ega maitsta, võib täisjõus inimese teise ilma viia nii, et ta ei saa ise mürgistusest arugi.\nVingugaas pole ainult nende mure, kes ahjuküttega majas elavad, sest traagilisi juhtumeid, kus inimesed on mürgistuse saanud rikkis gaasiseadme tõttu, on Eestis olnud ridamisi - näiteks 2017. aasta sügisel viidi vaid mõne nädala jooksul haiglasse tervelt seitse inimest, kes kõik elasid gaasiboileritega korterites.\nViimase aja kõige kurvem vingugaasijuhtum oli mullu oktoobris Kakumäel, kus mürgistuse tõttu suri kolm väikest last.\nNagu päästeamet nendib, tuleb kõikvõimalikke gaasiga seotud väljakutseid, mille alla ka vingugaasiga seotud probleemid kuuluvad, aasta-aastalt üha enam. Ka alanud aastast on päästeametil juba mitu näidet võtta: 5. veebruaril toimetati Tartus Nooruse tänava eramust kiirabisse vingumürgistuse saanud 92-aastane naine, kelle tuppa oli ving imbunud siibri liiga varase sulgemise tõttu. 23. jaanuari õhtul teatasid kaks Saaremaa Asuküla küla naist enda äärmiselt halvast enesetundest, nad oksendasid ning neil tekkisid teadvuse- ja tasakaaluhäired ja pearinglus. Taas diagnoositi vingumürgistus ja taas imbus ving tuppa ilmselt siibri liiga varase sulgemise tõttu.\nEelmise aasta algusest on Eestis kohustuslik vingugaasianduri olemasolu eluruumides, kuhu on paigaldatud korstnaga ühendatud gaasiseade. Eelkõige on sellisteks seadmeteks gaasil töötavad veesoojendid ehk boilerid. Alates 1. jaanuarist 2022 on vingugaasiandur kohustuslik ka siis, kui hoones (lisaks kodule ka muud hooned) asub tahkekütteseade – puuküttel ahi, kamin, pliit, vms.\nFüüsikaliselt õhule sarnane\nRahvasuus vingugaasiks kutsutava gaasi teaduslik nimetus on süsinikmonoksiid ja ka süsinikoksiid (CO). Nagu nimi ja valem viitavad, koosneb see ühest süsinikuaatomist ja ühest hapnikuaatomist. Oluline on vahet teha vingugaasil ehk süsinikmonoksiidil ja süsihappegaasil ehk süsinikdioksiidil, mis on vastavalt CO ja CO2. See väike erinevus on lausa elu ja surma küsimus. Vingugaasi füüsikalised omadused sarnanevad väga õhu omadustega - nimelt on see lõhnatu, värvitu ja maitsetu, kuid erinevalt õhust on tegu inimestele ja teistele elusolenditele väga mürgise gaasiga.\nSüsinikmonoksiid ehk vingugaas tekib siis, kui süsinikku sisaldavad ained põlevad hapnikuvaeses keskkonnas ehk teisisõnu nende mittetäielikul põlemisel. Nii puit, maagaas kui propaan, mida kodumajapidamises kütmiseks kasutatakse, sisaldavad rohkesti süsinikku. Seega tekib nende hapnikuvaeses keskkonnas põlemisel kindlasti vingugaasi; vähe sellest, isegi toidu põhja kõrvetamine võib vingugaasi tekitada. Kuid nagu Päästeameti spetsiaalne kodude tuleohutuse leht ütleb, on argielus igapäevane vingugaasi tekitaja ikkagi liiga vara kinni pandud ahjusiiber või siis halva tõmbega gaasiboiler. See tähendab, et alati pole mürgistuse tekkimiseks põlengut tarvis.\nVingugaasi ja õhu tiheduste erinevus on väike, jäädes alla 3%. Selle põhjal võime öelda, et gaasiosakeste pideva ja juhuliku liikumise tulemusena on temperatuurierinevusteta ruumis vingugaas õhuga ühtlaselt segunenud. See tähendab omakorda, et anduri asukoha valikul peab arvestama ka temperatuurierinevuste poolt põhjustatud õhu liikumisega.\nSoe õhk surub jahedama alla Suurem osa vingugaasiõnnetusi on põhjustatud seadmete poolt, mida majapidamises ühel või teisel moel õhu või vee soojendamiseks kasutatakse. Neis toimuva mittetäieliku põlemise tulemusel tekib vingugaas, mis seguneb kütteseadme läheduses oleva õhuga. Soojusvahetus gaasides toimub peaasjalikult konvektsiooni teel, mis tähendab, et soojem gaas liigub väiksema tiheduse tõttu ülespoole ning külmem allapoole. Nii liigub ahiküttega toas ahju juures soe õhk üles lae alla ja surub sealt külma õhu alla põrandale. Kui rikkis gaasiseadmest või liiga vara suletud siibriga ahjust vingugaas eraldub, on selle temperatuur toa õhu omast kõrgem ja vingugaas tõuseb esmalt üles, lae alla.\nMida parem on toas õhuringlus, seda ühtlasem on vingugaasi kontsentratsioon erinevatel kõrgustel ja seda kiiremini jõuab vingugaas madalamatesse õhukihtidesse.\nMiks inimesel tekib vingumürgistus?\nMeie kopsud täituvad õhuga iga hingetõmbega. Viiendik õhust on hapnik, mis seondub punastes verelibledes oleva valgu hemoglobiiniga. Süda pumpab verd kehas ringi ja nii transporditakse hapnik kehas laiali. Probleem on aga selles, et hemoglobiin ei seo kahjuks ainult hapnikku, vaid ka muid gaase ning erinevate gaaside ja hemoglobiini ühinemise tõenäosus on erinev: näiteks hemoglobiini ja vingugaasi ühinemine ühendiks nimega karboksühemoglobiin lausa ligi 250 korda tõenäolisem kui hemoglobiini ja hapniku ühinemine.\nSee tähendab, et hapnik ei pääse lihtsalt löögile, veri kaotab võime hapnikku transportida ja inimene hakkab lämbuma. Kuna süda pumpab ühe löögiga organismi laiali umbes klaasitäie verd, jõuab vingugaas üle organismi laiali väga ruttu. Kõige tundlikumad on hapnikuvaeguse suhtes aju, närvisüsteem ja südamelihas. Nii ei saa mürgistuse saanu vahel arugi, et asi on tõsine. Kerge mürgistuse märgid on iiveldus, uimasus, peavalu ja muud sümptomid, mis viitavad justkui kergele gripile. Seega võib iseäranis ahiküttega maja elanikel eriti talvel jääda kerge vingumürgitus märkamata - kehva enesetunde põhjuseks peetakse hoopis külmetust.\nRaskem mürgistus võib aga tekitada juba südame rütmihäireid, hingamisprobleeme, teadvusekaotust ja isegi surma. Mürgistuse raskus oleneb sellest, kui kõrge on õhus vingugaasi kontsentratsioon ja sellest, kui palju inimene on jõudnud vingugaasi sisse hingata. Taastumine võtab omajagu aega. Kannatanu peab täielikult viibima pikalt värskes õhus, raskematel juhtudel antakse talle puhast hapnikku.\nMürgistused on kasvav mure\nSellist statistikat, kui suur osa vingugaasijuhtumitest on boileritest ja kui suur osa ahiküttest tulenevad, Eestis pole. Kindlasti on aga gaasikütteseadmed ja ahiküte kaks peamist vingugaasi tekitajat kodudes. Meediast on küll läbi käinud rohkem gaasiseadmetega seotud mürgistused, kuid tahkekütteseadmetest (ahi, kamin, pliit) tekkivad mürgistused on kindlasti vähemalt sama suur probleem. Vingugaas tekib põlemisprotsessides, seega on potentsiaalseks ohuks kõik kütteseadmed, kus põlemine toimub, sõltumata kütuseliigist. Inimestel puudub nende seadmete puhul ohutunne, sest neid on ju aastaid kasutatud.\nSügistalvisel perioodil tekkivat halba enesetunnet ei osata vingugaasiga seostada, mida näitab ilmekalt statistika – kui Tartu kiirabi võttis brigaadi varustusse vingugaasidetektorid, diagnoositi vingumürgituse juhtumeid ca 2,5 korda rohkem.\nGaasilise reostumisega seotud väljakutseid sai Päästeamet möödunud aastal kokku 564. Kuid kõik need pole vingugaasijuhtumid. Sinna alla mahuvad lisaks veel gaasiseadmete rikke, lekked jms. Viimastel aastatel on sedasorti väljakutsete arv pidevalt kasvanud – 2015. aastal oli selliseid väljakutseid 291. Aastas hukkub vingugaasimürgistuse tõttu 8-9 inimest. Ka tänavu on olnud mitmeid väljakutseid, kus inimesed on mürgistuse saanud. Pole näha, et see arv ka sel aastal langeks.\nAndur on ainus hoiatusvahend\nParim ja ainus vahend mürgistuse vältimiseks on vingugaasiandur. Vingugaasi- ja suitsuandur on kaks erinevat seadet ja oluline on see, et suitsuandurist pole vingugaasi tuvastamisel kasu. Mõnikord võivad mõlemad andurid siiski asuda samas korpuses. Laiemalt kasutatakse neis andurites kolme erineva tööpõhimõttega toimivat tajurit. Parematel vingugaasianduri tajuritel on lisaks kahele elektroodile ka kolmas, võrdluselektrood, mille ülesanne on vähendada mõõteseadme näidu triivimist aja jooksul, parandades seeläbi täpsust ja seadme usaldusväärsust. Väga tähtis roll on tajurite juures ka tööelektroodi katval gaasifiltril, mis tavaliselt koosneb aktiivsöest. Filter seob enda pinnale peaaegu kõik segavad gaasid, aga ei seo vingugaasi, mistõttu on teiste gaaside poolt tekitatava müra vähemalt 10 korda madalam kui vingugaasi tekitatav signaal.\nArtikkel on ilmunud ajakirjas Imeline teadus\nTekst: Kaarel Siimut, Aigar Vaigu, Madis Aesma\nmoderatest | 08.07.2021