wormsi wärk – elust ja poliitikast (eriti)\nRubriik: wormsi wärk\nBloggerist ülekantud Vormsi teemalised postitused\n…on, üllatav küll, moodsa aja uus amet. Midagi olemuslikult sinnapoole, nagu vanasti olid majakavahid….Tänapäevases Eesti Vabariigis nimetatakse saarevahte ametisse väikesaarte seaduse alusel maavanemate poolt ja kohaliku omavalitsuse ettepanekul. Omamoodi riigi huvide esindaja maasekretäri alluvuses. Mark Soosaar nägi mitmed-setmed aastad vaeva selle mõiste seadusse surumisel….Tuntuim juba ametisse nimetatud saarevaht on kahtlemata Vilsandil resideeruv Jaan Tätte. Ette rutates, ei ole küll kuulnud, et seal selle nimetamise ümber mingeid segadusi ja konflikte oleks olnud…\nNüüd siis jõudis aeg kätte ka Vormsi saarevahi nimetamiseks…Ja kohe läheb põnevaks. Isegi nii põnevaks, et siit võib jaguda kohe veel mitme blogisissekande jaoks….Jätaks selle wabariigi wärgi, ja tegeleks wormsi wärgiga…Asi selles, et sai ise ka selle koha peale avaldus kirjutatud. Tundus, et kogemus ja kvalifikatsioon sobivad, majakavahi elust ka nooruses huvitet…võiks ju proovida…Tähtaeg oli, et 20. kuupäevaks… Igasugu tähtaegadega on nagu meeles, et see 20. loetakse sisse ja enamgi veel, peaks sobima ka 20. kuupäeva postitempel. Panin kirja posti 19. kuupäeva õhtapoolikul, kuskil 4-5 paiku. Aega tundus olevat parasjagu, palju see 20 km läbimine maavalitsuseni ikka aega võtab. Pealegi, osalen riigi poolt välja kuulutatud konkursil ja postiteenust pakub meil ju sama riik….Kui neil seal midagi postikana tervisega juhtubki, eks nad vast ise klati. Kuid suur oli mu üllatus kui omavalitsusele ettepaneku tegemiseks saadetud kandidaatide nimekirjas olin mina ainukesena joone all…ei olevat jõudnud tähtajaks….Ette märgitud mees, läbipaistva vihjega valikute tegemiseks. Omavalitsuse vallavalitsuse pool tegutses ka nende kohta üllatava operatiivsusega. Ei neil old aega mult midagi täpsustavat küsida…Koguneti kohe, ja tehti seda, mida neilt ilmselt taheti: jätsid mind siis välja…Ei sest muud kui asjaajamise kultuur ja ärategemise prevaleerimine muude motiivide ees…\nArusaamatut on ses loos veel palju. Miks mind sinna nimekirja (joone alla) üldse lülitati, kui maavalitsus oli raudpoltkindel, et rikkusin tingimusi avalduse esitamise tähtaegade osas…Ma oleksin saanud siis protestida (tegelikult vaevalt viitsinuks), nüüd aga on selline ei liha ega kala olukord, olin nagu nimekirjas, kuid minu üle otsustati, erinevalt teistest, mitte sisuliste , vaid formaalsete kriteeriumide järgi…Tundub, et soperdatakse, nihverdatakse, et kellegile ebasobiv isik ellimineerida. Seda on siin ennemgi juhtunud…Sihuke vormsi värk…Või mudameeste värk…Eks näis, kuidas asjad edasi …arenevad\nBy Tomin wormsi wärk 27. juuni 2008 27. juuni 2008 395 Words\nMaaleht ja lambapidamise võlud ja valud Vormsis\nKirjutise “Vormsilased karastavad lambaid” (16. 2. 2006) ajendiks oli\nJa ajakirjanik läheb nii lihtsalt õnge…Vaevalt.\nJaa…. üks loomapidaja ei saanud nagu tulla ise näitama, aga sellele teisele , kelle nimi on ajakirjanikule hästi teada ja ilmselt oli teada ka see, et just talle kuulub selle eriliselt kriitika alla sattunud lloomapidamiskoha kasutusõigus, sellele juba helistama ei hakka. Ei tee katsetki. Selle asemel õnnestus koos anonüümse kaebajaga kõnealloleva küüni juures ära käia täpselt selle paaritunnise ajavahemiku jooksul, mil omanikku seal ei viibinud. Ja ega pärastki polnud mingit ajakirjanduseetilist mõtet omanikku informeerida?\nlammaste omaniku Ahto Koka väidet, et lambad tahavad lumel olla ka siis, kui laut sealsamas. (“Aga kui eelmisel aastal pidasin lambaid kodu juures ja neil oli võimalus iga hetk lauta minna, tahtsid nemad ikkagi lumel magada,” ütles Kokk. Tõepoolest: lambad kraapisid lumest näsimiseks kulu, kuigi küünis oleks saanud hoopis kergema vaevaga saagi kätte.)\nHuvitav, huvitav…Sedasama „kontekstist väljarebitud” lauset kasutab „Maalehe” toimetus ise ja uuesti, kui ta iseloomustab kõnealust artiklit oma 29.juuni lehes ilmunud teadaandes Pressinõukogu õigeksmõistva otsuse kohta.\n2) “Nii-öelda vastaspoole (ehk siis lambapidaja enda) seisukoht on avaldatud läbi kohaliku loomaarsti selgituste…” Mul ei olnud mingitki põhjust kahelda selles, et Ahto Kokk, kes on ka loomaarst, on üks Kersleti küüni lambapidaja.\nPärast kirjutise ilmumist Toomas Puurmann tõepoolest helistas mulle. Päris kindlasti ei ähvardanud ma teda – see on täielik väljamõeldis.\nVat kui erinevalt võivad inimesed oma telefonivestlust mäletada ja kommenteerida. Peaks vist kõneeristuse välja nõutama. Minu mäletamist mööda oli kõne suhteliselt lühike, rahulikus toonis. Mina esitasin väga lühidalt oma peamised pretensioonid ja teatasin talle ka seda, et esitan need põhjalikumalt ka kirjalikult. Palusin talt siis ka kinnitust, et ta aega leiaks ja mulle ikka vastaks. Mingit diskussiooni lambapidamise strateegiast ja taktikast polnud ollagi, koheseid vastuseid oma pretensioonidele ma ei saanud, ainult püüti seletada, et tema ju ei tahtnud halba, et ärgu olgu ma kuri (kuigi kuri ma ju polnudki- vähemalt tollal) ja siis see eelpooltoodud jutt, et ta oleks võinud kirjutada hullemini ja millest veel…\nBy Tomin wormsi wärk 29. juuni 2006 1,400 Words\nBy Tomin wormsi wärk 15. juuni 2006 20. juuni 2006 1,616 Words1 kommentaar\nMärt Rask , ajakirjandus ja tavaline riigivargus\nBy Tomin wormsi wärk 24. märts 2006 198 Words\nKuna Bloggeriga on viimasel ajal tõepoolest jama, katsetaks reservvariandina seda wordpressi. Kõik, isegi bloggeri sisu importimine siia läks üllatavalt libedalt. Oma osa selles on vist ka minu kasutatavas brauseris (Flock), mis pidi olema ka wordpressi staffi lemmik; mispeale nad tegid mu sisseregamise maksimaalselt lihtsaks. Näis, kas see jääb reservkohaks, või kolingi siia.\nBy Tomin wormsi wärk 23. märts 2006 58 Words\nBy Tomin wormsi wärk 11. märts 2006 709 Words2 kommentaari\nNonii, ühe vana tuttava nimi tuli siis välja. Kõige pühamate institutsioonide tulihingeline kaitsja – Marek Paulson. Tema osalust selgitav lõik tänases “Postimehe” artiklis tasub täies mahus äratoomist, sest sealt selgubki (vastupidiselt küll “Postimehe” soovile) kogu tõde selle jama kohta:\nVõi arvab veel mõni, näiteks Mareki käitumist stiihilise institutsioone kaitsva kodanikualgatusena hinnanud “Eesti Ekspress” või Mihkel Kärmas, et 240 krooni ongi õige karistus ja trahvisumma Eesti Vabariigi Presidendi residentsi presidendi lastelaste täisjootmise ja Eesti Vabariigi sümbolite mõnitamise eest. Sest teadlikult selliste piltide tegemine ja nende publitseerimine seda kahtlemata on.\nBy Tomin wormsi wärk 3. märts 2006 534 Words6 kommentaari\nBy Tomin wormsi wärk 28. veebr. 2006 213 Words1 kommentaar\nSavisaar ja Ansip – koos ämbris?\nAga…äkki sai ta jälle tünga, sest Edgaril on muidugi elegantne võimalus ämbrist välja astuda, teatades, et ta tegi lihtsalt nalja. Millepeale jääb Andrus koos oma PR ja teiste selle sammu järelekiitmisest hoogusattunutega sinna ämbrisse edasi lobistama.\nTäiendatud 01.03 EPL-i kommentaariumis ilmunud tundmatu kommentaatori arvamusega Savisaare seal ilmunud eneseõigustuse kohta,…millega tuleb nõustuda\n\_”…kuid see on koht, kus saame nendele nende töös veidikegi kaasa aidata\_”. Kui treeninglaagrite ja ladusa elamise raha on koos, siis on see elu palju parem kui paljudel nendel, kes sm populisti on valimas käinud.\nSellel tasemel sportlane peaks olema rahul, sest elab elu, mida vähesed saavad nautida – ta teeb asja, mis talle meeldib ja saab ka normaalselt elatud. Lisaks tekib karjääri jooksul meeletult palju huvitavaid ja ka kasulikke tutvusi, mida enam-vähemgi hakkaja alati peale sportlaskarjääri lõppu ära kasutab.\n\_”Kui maailmas ringi vaadata, pole Eesti olnud kuigi heldekäeline\_”. Kas võrdlemegi Itaaliaga, USA-ga… jne. Miks me ei vaata Albaaniat või Rumeeniat? Igal pool on oma elu ja midagi ei saa võrrelda. See on üks sinu lemmikvõtteid, sm populist, võrrelda võrreldamatuid asju.\n\_”Näiteks 2001. aastal maailmameistriks tulnud ja Salt Lake City olümpial pronksi saanud itaallastest iluuisutajapaarile Barbara Fusar Polile ja Maurizio Margagliole maksis Itaalia miljon eurot …\_”. Kuskil tehti midagi, teeme ka?\nOlümpiakomitee maksab olümpiavõitjale võidust alates elu lõpuni 5000 krooni iga kuu. Kas see on vähe või palju… sõltub hindajast.\n\_”… kui suur on tänapäeval tippsportlase tiim, kuhu kuulub kümneid inimesi – ja kui vähe jääb olümpiavõitjale järele siis, kui ta on tasunud oma meeskonnale.\_” Klassikaline argument populistilt… me kõik usume, et Kristina jaotab oma miljonid nüüd kogu meeskonnaga ja maksab oma tiimi töötajatele palka!!!\nBy Tomin wormsi wärk 20. veebr. 2006 1,116 Words\n“Maaleht” – tegija räpases mängus?\nNäidati kunagi mingit seepi “Räpane Mackey” politseivärgis (kindlasti ka meil) üsna laialt levinud nähtusest, kus kurikaelte valvamiseks seatud tegelased asuvad oma huvides koostööle kurikaelte endiga. Need tegelased olid inimlikult isegi sümpaatsed. Kaua mõtlesin, et küll miks? Aga vist sellepärast, et nad tegutsesid nii selles karmis maailmas oma ja oma pere huvides. Seda huvi ei saa ju pahaks panna.\nSegasem lugu on meie ajakirjandusega. Alles (küll ca 2 aastat tagasi) oli Vormsi saare tollane kohalik võim meie “sõltumatu” ajakirjanduse lipulaevade “Eesti Ekspressi” ja “Eesti Päevalehe” lausrünnaku all sellepärast, et kohalikul võimul tekkis mingi võimalus päästa Eesti Vabariigile mingi 10% saarest, mis paistis libisevat välismaiste sahkerdajate kätte. Täpsemalt sellest loost aadressil avalik.blogspirit.com. Tollal säilitas “Maaleht” stoilise hauavaikuse, kuigi teema oleks olnud täpselt “Maalehe” teema.\nSeda imelikum on lugeda “Maalehest” nüüd, kui siin võimul on tolleaegsete sahkerdamiste kaasosalised ja isegi EE ning EPL on Vormsi temaatika koha pealt vait kui kuldid rukkis, järjest lugusid , kus pidevalt vihjatakse mingitele tumedatele jõududele; loodusearmastajatele, kes takistavad normaalset metsamajandust (http://www.maaleht.ee/?page=Metsaleht&grupp=metsaleht&artikkel=315), normaalset praamiliiklust ( http://www.maaleht.ee/?page=Metsaleht&grupp=artikkel&artikkel=4579) ja nüüd siis veel piinavad ka vaeseid lambaid, et ikka loodushoiutoetusi välja petta (http://www.maaleht.ee/?page=Metsaleht&grupp=artikkel&artikkel=5059). Kusjuures need tumedad saatanlikud jõud on ikka nii võimsad, et kogu aeg käib jutt ainult vihjetena. Saatana nime suhu muidugi ei võeta. Samuti käiakse artiklikestele materjale kogudes neist kauges kaares mööda, isegi telefoni teel vastaspoole arvamust küsida paistab olevat ohtlik.\nSee “Maalehe” mäng avaliku arvamuse kujundamisega teatud grupi huvides on alatu ja räpane. Eks aeg annab arutust, mis tasandil see mäng käib, kas ajakirjaniku, toimetuse või väljaandja.\nBy Tomin wormsi wärk 18. veebr. 2006 338 Words\nIlmselt on tegemist partide vandenõuga inimkonna väljasuretamise eesmärgil. Linnugripp on vaid vahend, nagu on ju vahend ka islami enesetaputerrorism. Selle analoogia järgi pole ju mingi ime, et pardid naftaloigust just meie randadele surema tõttasid. Pealegi on neil siin lausa inimeste endi seas kaasosalisi, kõrgetel riiklikel kohtadel olevaid kaasosalisi…\nBy Tomin wormsi wärk 15. veebr. 2006 584 Words1 kommentaar\nBy Tomin wormsi wärk 11. veebr. 2006 714 Words1 kommentaar\nBy Tomin wormsi wärk 9. veebr. 2006 239 Words1 kommentaar\nBy Tomin wormsi wärk 7. veebr. 2006 149 Words1 kommentaar\nBy Tomin wormsi wärk 5. veebr. 2006 698 Words\nBy Tomin wormsi wärk 3. veebr. 2006 411 Words2 kommentaari\nBy Tomin wormsi wärk 2. veebr. 2006 58 Words2 kommentaari\nVõi mõlemat korraga. Muid võimalusi peale eileõhtust “Pealtnägijat” enam ei ole. No kuhu veel peale presidendi magamistuppa piilumist on võimalik edasi minna. Ainult presidendi alaealiste lapselaste suguelu lahkamiseni meie avalik-õiguslikus televisioonis.\nBy Tomin wormsi wärk 2. veebr. 2006 153 Words7 kommentaari\nBy Tomin wormsi wärk 1. veebr. 2006 404 Words\nMadis Jürgen ja Kanal2-ajakirjandusega tuleb osata läbi saada\nSee Madis Jürgeni omaaegne (täpselt 2 aasta tagune parastav tõdemus ja sõnum) tuleb meelde,vaadates eile Kanal2 Reporterit ja selles esitatud vaatajaküsimuse konstrueerimist.\nMadis Jürgen ütles seda pärast seda, kui oli oma artikliga EE-s tampinud mutta praktiliselt terve Vormsi valla rahva poolt valitud volikogu, kel oli jätkunud jultumust vastu hakata kõrgete ja kaugete tegelaste sahkerdamisele saare maadega (avalik.blogspirit.com).\nKanal2 aga eile, silmnähtavalt mitte rahul olles politseipeadirektori ülevaatega Kadrioru pidude asjaoludest, formuleeris politseid ja selle peadirektorit mõnitava vaatajaküsimuse, kasutades kontekstist välja rebitud väljendit pressikonverentsilt.\nSeekord on neil poliitilisi tellimuslugusid produtseerivatel ajakirjanikel siiski vesi vist ahjus. Igasugu politseistruktuurid ja nende juhid on piisavalt tigedad (ja õigustatult)kokkusulanud ajakirjandus- ja poliitikaringkondadele, kes siis kokkuleppinult kotivad kellegi tellimusel ja kellelegi sobival ajahetkel kas siis mingit isikut või institutsiooni. Sest tihtipeale langevad rünnaku alla just needsamad jõustruktuurid.\nSeekord on oma jultumuses alaealisi ära kasutades ja kontrollimata fakte esitades mindud üle piiri ja seda ka otseselt seaduse, mitte ainult moraali ja au mõistes.\nBy Tomin wormsi wärk 31. jaan. 2006 176 Words2 kommentaari\nNüüd, mil ajakirjandusmagnaadid on ühiskondliku arvamuse peeni pillikeeli sõrmitsedes need oma presidendimängudega katki tõmmanud, mängides auti Rüütli (tegelikult küll vist rohkem Villu), omaenda favoriidid sellesse ametisse ja loodetavasti ka iseenda (vähemalt arvamusliidritena), oleks tagumine aeg vaadata, kellel siin veel üldse shansse on.\nEnne peab küll ütlema, et ämbris on eelkõige Respublica oma avaldustega presidentuuri kohta, samuti Isamaa ja tegelikult ka Reform, kes on küll püüdnud hoida madalat profiili aga ei saanud siiski pidama ja pidi midagi kobisema oma kandidaadi avaldamise edasilükkamisest. See oli piisav tõdemaks fakti, et just reform on kogu selle jama taga. Respublica ja Isamaa võtavad truude “parempoolsuse” sulastena lihtsalt löögi enda peale. Ainukesena on mõistlikult käitunud (uut presidenti riigikogus valida püüdvatest erakondadest) SDE, seda muidugi tänu oma esimehe talupojamõistusele.\nTegelikult kellegil (parteifunktsionääridel muidugi) pole sellest loost miskit head oodata.\nPideva parteilaste ja ajakirjanduse poolt nöökimise tõttu tigedaksaetud jupo`de, kripode ja kapode, rääkimata muudest institutsioonidest (näiteks männi omast) käest pole siia segatud ajakirjanikel ja nendelt lugude tellijail kerget pääsu. Sest seekord mindi hasardis ikka üle piiri küll ja eks minnakse oma naha päästmiseks veelgi. Nagu raipesööja Tammeri ilmumine areenile näitab. Siiamaani arvasin, et Vilja on rongaema. Nüüd tean veel, et Tammer on siga.\nKurat, panid mu ennustuse täitsa tuksi. Sest nüüd saavad aru, et ettevalmistatud presidenti ei saa nii lihtsalt panna. Sest näiteks vaevalt mees (M. Rask), kes ei saa hakkama üheainsa õigustotsiva inimesega (viimane “Pealtnägija”), saaks hakkama tulivihaste massidega, ükskõik millist voogavat juriidilist teksti ta ka välja ajaks.\nParteikandidaadid on ühesõnaga audis. Võimalusi on vaid parteitutel ja inimestel, kes õigeaegselt distantseeruvad oma emaparteist. Reformi taustaga (reaalselt siiski mõjuvõimsaim grupeering) poliitikutest-tuntud inimestest on võimalusi vaid Jaak Jõerüüdil ja Jaak Aaviksool (Jaagud mõlemad). Aga ainult juhul, kui suudavad tulla ,\noskavad tulla vähemalt väliselt parteivälise kandidaadina. Võimalusi selleks kindlasti on. Reformiga end siduda on hukatus.\nTore oleks, kui Jõerüüt leiaks selle Reformist eemaldumise ja rahvaga ühinemise vormeli. Ikkagi oma mees. Peaaegu Vormsi mees. Ja ei ole siiani ka millegi halvaga (Vormsi inimeste silmis) vist silma paistnud (erinevalt tema kaasast, kes küll oma erahuvide nimel aktiivselt sekkus kohalikku poliitikasse).\nNii-et on lootus Vormsi Vürstiriigi rahumeelseks ühendamiseks Eesti Vabariigiga\nBy Tomin wormsi wärk 29. jaan. 2006 404 Words\nNo üle mõistuse – presidendivahetamispalavikus H.H.Luik kaotas närvid\nNo naera herneks. Postimehe vahendusel selgub tänases Ekspressis ilmunud loost, et nn. lossipidude avalikustaja Marek Paulson on esinenud järgmiste mõtteavaldustega:\nNB! Otsene kõne!\n«Esiteks, olukord, kus ei austata Eesti Vabariigi tähtsaimaid sümboleid ja institutsioone, ei ole normaalne. Teiseks, presidendilossi turvakontroll oli (on) enam kui puudulik ja sündmuste käik on näidanud, et olukord ei muutu selles vallas paremuse poole, ilma et sellele oleks suunatud väga tugev ja avalik kriitika.»\n«Oleks ju võinud sellest teatada julgestuspolitseile või presidendi kantseleile,» arutleb noormees juhtunust teavitamise meetodi üle.\n«Kuid viimane nädal on ilmekalt näidanud, et julgestuspolitsei, olles pidudest teadlik, algatas uurimise alles siis, kui kogu asi oli avalikkuse ette jõudnud.»\nJa sellist teksti paneb mees,kelle ainukeseks intellektuaalseks saavutuseks suudab internetis leida Lasnamäe Üldgümnaasiumi hingekirjas olemise. Tunneb sügavat muret institutsioonide ja riigi pühade sümbolite saatuse pärast!\nSellisesse ämbrisse astumist ei oleks küll “Pealtnägijalt” ega “Ekspressilt” iial oodanud.\nLisan siia nüüd õhtul Delfi kommentaatori “Siim” kommentaari samale asjale. Mis näitab, et ka Delfis pole terve mõistusega inimesed kaugeltki otsas ja see Langi ja Luige võitlus nende kommentaaridega oligi suunatud selliste arukamate arutlejate vastu, mitte mingisuguste laimajate vastu. Ja selliseid kommentaare on hulgim, millega ei oldud ilmselt arvestatud. Sellest ka ämbrisseastumine.\nsiim, 26.01.2006 15:58\nKüll nüüd on moraalijünger välja ilmunud, vastik lugeda.\nAvalikustaja on ennast siis kaineks maganud, riided selga tõmmanud\nja siis tuli meelde, et vabariik ja tema institutsioonid on pühad või???\nLossi minnes ei olnud meeles või? Või rääkis keegi talle nt Uluotsast ja\ntema panusest meie riigile peale pidusid? Halle jutt. Või teispidi,\nkas peame aru saama, et nimetatul oli äärmiselt ebamugav peol viibida?\nIstus seal koosolekute saalis ja mõtles, küll on rõve pidu, küll on nõme,\naga ära ka ei läinud. Olgu parem vait, jumala eest ei viitsi seda paska enam kuulata\nJa veel ühe kommentaari Ekspressist\ntigemutt – 27.01.2006 16:50:59\nPidu peoks.Juhtub.Probleem on ju valves ja julgeolekus.Tahaks tõesti teada, kas ajakirjanikul on õigus lasta eetrisse tõestamata väide, et peol tarvitati narkootikume ja rüvetati rigilippu? Tõsi, väidetavalt. Aga uudis on maaailmale edastatud. Kui Kärmas toetub oma ostetud tunnistajale (raha eest võib ju mida tahes osta) siis mind see ei veena.Peale kõige on poisi lugu nii kaunilt vormistatud,et kui tal selline meediategelase anne on, siis mis ta hulgub mööda alaealiste pidusid? Et raha teha? Pildistada? Kellegi käsku täita? Nii kõrge moraaliga inimene oleks ju kohe minema ja teatama. Ja nüüd pöörab kogu lugu nende alaealiste laste ja Rüütli pere vastu. Kas on õige teisi külalisi säästa ja kogu värgi eest kaht alaealist tüdrukut kuulsaks vastutavaks teha? Kas neil on nüüd kergem kui kogu ilm teab, et isa suhtleb UFodega ja ema on skisofreenik, ega neil ennegi kerge polnud.Lastekaitse peaks vahele astuma. Meil ei avalikustata isegi mõrtsukate nägu ja nime enne süüdimõistmist.Kas Espress arvas (või teadis) et nii läheb?Kroonikast võib veel aru saada , see ju debiilsete lugemisvara. Väljaöeldud sõna nagu lastud noolt ei saa enam kätte.Loodan siiralt ,et Kaalepi ja Kärmase lapsed (kui neid on) pääseksid elus kergemalt. Aga vanemaid ja saatust ei sa valida, tea, mis juhtub ja siis tuleb kirjatsura, lööb nad risti ja on õige mees veel peale. Lõpuks: miks ei räägita rohkem asjast ehk Männast ja Kantseleist\nBy Tomin wormsi wärk 26. jaan. 2006 606 Words8 kommentaari\nOlukorrast Vormsi Vürstiriigis – talv 2006\nBy Tomin wormsi wärk 25. jaan. 2006 500 Words\nEt mitte ise asju üle korrata, kopeerisin siia alljärgnevalt muutmata kujul tundmatu Postimehe internetikommentaariumis osaleja pika ja ilmselt siira kommentaari (nüüdseks selgunud, et tegelikult “sekeldaja” blogist-mille viite kõrvale lisasin), mille paljude seisukohtadega olen isegi 100% nõus. Seda ei juhtu just tihti.\nBy Tomin wormsi wärk 24. jaan. 2006 903 Words3 kommentaari\nMeest sõnast – härra Hõbemägi\nEelmisel nädala reedel,ilmselt Rüütli kottimisest ajendatuna,ilmus Eesti Päevalehes selle peatoimetaja väga tähelepanuväärne arvamusavaldus (http://www.epl.ee/artikkel_310009.html).\nMida küll ilmselt selle sisu mittevastavuse tõttu meediaomanike seisukohtadega väga tähele siiski ei pandud. Igal juhul võttis Hõbemägi kahtlemata teadja inimesena omaks (küll riivamisi ja läbi lillede) selle, et meedia enam kaugeltki pole kodanike teenistuses olev ühiskonna valvekoer, vaid on pigem vangivalvurite ida-euroopa inimesemurdjast lambakoer, kelle abil suunatakse massid tööle, sööma ja neile sobilikule meelelahutusele.\nJa et ajakirjanikud tunnevad end nn. eliidi hulgas ringi sebides vähemalt pooljumalatena, kes teavad, milline valitseja on rahvale hea ja keda võib karistamatult peksta.\nJa veel ka seda, et meetodid kellelegi sobivate inimeste võimule upitamiseks ja sobimatute kõrvaldamiseks tuletavad tõepoolest meelde maffiafilmidest nähtut.\nHõbemägi lubab uue, eetilisema, kodanikust ja tema huvidest lähtuva ajakirjanduse sündi. Elame-näeme.\nIse ajakirjanduse poliitilise kallutatuse ja tendentslikkusega vahetult kokkupuutununa (avalik.blogspirit.com) tahaks seda muidugi loota.\nBy Tomin wormsi wärk 23. jaan. 2006 174 Words\nVillu ja Robert näevad kõrvu – orava kõrvu?\nMilleks see kõik? Ju on seis poliitmaastikul siiski selline, et presidendikokkulepet Riigikogus ei paista. Igal juhul kindlustatakse tagalat “põllupealse veetshe” puhuks. Kellegile on hirmsasti vaja, et Rüütel seal enam ringi ei tuterdaks. Reiljan ja Lepikson ütlesid eile end teadvat või aimavat, kes on selle shantaazi taga. Aga nad muidugi kogenud meestena ei ütle seda välja.\nBy Tomin wormsi wärk 20. jaan. 2006 180 Words\nEi osand tõesti arvata, et ennustused nii ruttu täituma hakkavad. Aga selguski, et selle maailma vägevaid ei rahulda mingil juhul Rüütel ka järgmise presidendina. Selline kogupauk “Pealtnägija” ja ajakirjanduse omanike poolt viib muidugi Rüütli pretendentide nimistust. Asjaga oodati niikaua, kui sai selgeks, et Villul ongi plaan Rüütel teist korda presidendiks panna. Ja asuti tegutsema. Taustaks loll jutt, et Rüütli venitamine oma otsuse teatavakstegemisega takistab väärikatel inimestel kandideerida ja parteidel ja rahval laialdast väärtuste alast debatti pidada. Miks ei taha need väärikad inimesed selgitada sõltumata Rüütli kandideerimisest, miks nad oleks paremad kui Rüütel?Mida arvata tulevasest presidendist, kes kandideerib vaid siis, kui eelnevad salajased parteikokkulepped lubavad talle mingit shanssi. Ta läheb ju sellisel juhul teenima neid kokkuleppe saavutanud parteisid, ega pretendeerigi kogu rahva presidendiks.\nBy Tomin wormsi wärk 19. jaan. 2006 216 Words19 kommentaari\nEesti president – seekord vist mitte Rüütel\nBy Tomin wormsi wärk 16. jaan. 2006 177 Words2 kommentaari\nLäänemaa Töövaidluskomisjon-poliitiline tööriist? Kelle kätes?\nTöövaidluskomisjonid lahendavad töötaja ja tööandja vahelisi tööõiguslikke probleeme ja rangelt vastava seaduse alusel. Komisjoni poolt otsuse tegemine ühe poole (tööandja või töötaja) kasuks kas siis rassilise, usulise, seksuaalse või poliitilise eelistuse alusel on tõeline miiniväli, ja komisjoni juht peaks sellest igati hoiduma. Tõepoolest, on üldiselt teada, et töövaidluskomisjonid tihtipeale teevad küll kallutatud otsuseid sotsiaalsetel ajenditel. Kaitstakse rohkem seaduse piires meie oludes selgelt nõrgemat poolt– töövõtjat, kas siis üksikisikust töövõtja või kollektiivi tasemel. Röövkapitalismi tingimustes mõistetav kompensatsiooniline mehhanism.\nNüüd aga siis konkreetse Vormsit puudutava case`i juurde. Meil on siin äpardunud koolidirektor, kes eelmise vallavalitsuse poolt töölt vabastatuna, ja vaatamata koolikollektiivi tema suhtes avaldatud vaata et 100% vastuseisule järjekindlalt taotleb enda tööle ennistamist. Ja nüüd, kui vallavanemaks sai tema parteikaaslane, see tal ka õnnestus. Mis nipiga. Kusjuures tegelikult oli juba olemas Läänemaa Töövaidluskomisjoni vastupidine otsus just tema mitteennistamise kohta. Selle otsuse tegemisel kuulati ilusti ära ka koolikollektiivi arvamus asjast. Aga enne otsuse lõplikku jõustumist asus vallavanema ametisse direktori parteikaaslane. Menetlus taasalustati. Uuele istungile ei kutsutud enam isegi eelmise vallavalitsuse poolt asja ajanud juristi, haamri ja alasi vahele jäänud koolikollektiivi esindajast rääkimata. Ja ennistatigi tööle. Nende kahe diametraalselt erineva otsuse vastuvõtmisele viinud tegurid ja argumentatsioon erinevad vaid ühe nüansi poolest. See on tööandjat, milleks on avalik, maksumaksjate rahaga ülal peetav asutus nimega Vormsi vald , esindava vallavanema parteiline kuuluvus.\nResümeerida võiks siis järgmiselt: Läänemaa Töövaidluskomisjon tegi poliitilise otsuse, toetades Vormsi valla Rahvaliidu nimekirjast tulnud vallavanemat tema soovis võtta tagasi tööle oma parteikaaslane, muutes oma varasemat otsust ainult selle parteipoliitilise eelistuse alusel, isegi vormi pärast muid argumente esitamata.\nMilleks neil seda küll vaja teha? Või on mingi mõjutegur Läänemaa maavanema huvi selle direktori vabastamise – ennistamise loo vastu.\nBy Tomin wormsi wärk 15. jaan. 2006 320 Words\nTeet Vainola rääkis oma sõnul eraisikuna ..tagamaadest”. Kuna Teet Vainola on ka volikogu aseesimehe kohal, siis palun ma selgitust, kas ta esindas antud juhul volikogu ametlikku seisukohta ja kui ei. siis kuidas suhtub volikogu sellesse, et ülalpooltoodud väited esitati volikogu arvamusena.\nBy Tomin wormsi wärk 13. jaan. 2006 659 Words9 kommentaari


Hanimägi: EKRE soovitatud maksulangetusel oleks omad tagajärjed - Kesknädal\nMore : Andre Hanimägi, EKRE, Keskerakond, maksureform\nNoore mehe rumal jutt\t4 kuud ago\nNoorus pole voorus.\nPärast suurt korruptsiooni võiks see partei vait olla!\nHead kohvinautimist ja joogid autosse!\nKas ekre kallal kraakzumata ei saa enam elada? Jälgid inimesed.\nJäi silma Sinise Äratuse juhist Bahovski\n(pole jõudnud veel tegeleda ta võimaiku suguluse määramisega otsesel riigipalgal oleva Bahovskiga, kes vaatab tavaliselt Tallinna TV Ajurünnakus või Ka-Kala Oraava poolt ostetud vapside juhi, Artur Sirgu surmast raamatu esitlusel vapse kabuhirmupilgul)\n6.07.2021 EKRE konverentsi kõne „Eestisse heidetakse igasugu (BLM-LGBT) solki ja jura”.\nMul käivitus, homo sapiens primaadina, kohe kellegi poolt sisseistutatud aritmeetika-instinkt või refleks.\nJa kukkusin arvutama, et ka need 19 riigikogu saadikut, kelle poliit-maffia oli ka 4.2019-1.2021 Valitsuses, on AINUÜKSI SELLE AJA JOOKSUL varastanud oma fraktsiooni pundi peale kokku ESM-i 758 100 000 eurot, mille kõrval on mingi valimiseellse perioodi Riigikogu erakondade liivakasti kaklus mõnekõmne miljoni maksuraha laekamise üle TÄHELEPANU ÄRAJUHTIMINE JÄTKUBALT SUUR-POLIITVARGUSELT.\nSamalt konverentsilt jäi silma ka Liivimaa patrioot Kunnase kõne, milles ta luges kokku, et Ka-Ka-la tahab taas-kärpida 5 aastaga reaal-militaar-kaitsekulu 78 000 000 euro võrra.\nKunnaski ei räägi sellest, et vaid tema allkirjaga läheb igakuiselt ESM-varglasse 1 881 188 eurot ja ta saab ometigi sellest poliit-ühiskassast selle eest oma tasku tagasi igakuiselt vähemalt 188 118 eurot, kui ta just täiesti pime poliittankist pole. Selmet ta laseks selle eest Pokumaal mõnedsajad tonnid neete lennukiteks, laevadeks ja tankideks keevitada.\nSeejuures EI RÄÄGI Kunnas ega Hanimägi kõnes, et kui rosimannused-asipid-kallased koerte abil suurpoliitvarguste eest illuminaadi-Sõõrumaa Patareisse majutada, siis palju (alates 25-50 000 000 eurost) maksaks Indiast ostetud kasutatud terase-sulatustehase sisseseade, millega saab riigi-kavandatust TUNDUVALT ODAVAMALT utiliseerida, aastate lõikes, nii Paldiski tuumajäätmed kui ka taastada Arsenali ja toota kümneid Eestisse vajaminevaid kaitselennukeid 2 000 000 selmet 20 000 000 eurot tükk ja tanke 1 500 000 selmet 30 000 000 eurot tükk\n(RAND-NATO poolt EPL-is 2017 algul avaldet artikli alusel võib arvestada vana kõrbe-Abramsi liisingu perioodiks 10 aastat ja selle kogumaksumuseks hiiglama 30 000 000 eurot tükk, mille kohta ütles Laaneots mulle suht hiljuti Riigikogu platsil, et 4000 sõjardi võõr-NATO grupist on kohal juba 1200, seega on ka neil tanke umbes 20 asemel umbes vaid 7, aga Kõlvartla-Haukanõmme poolt toetet Wismari tn pargi Briti Suursaadiku ostet Tapa kaitseväeperede piinamise vabanduskontserdil 50 kilo torti jaganud diplomaadid pöörasid pilgu lihtsalt vaikselt teisele poole, kui neid ugride poolt Brexiti eest tänasin ja Briti sõdurid kuulasid neid arvutusi tummalt huviga ja ei olnud millestki sellisest teavitatud).\nTeate teil seal pandeem-ladvikuis haiseb sama võikalt, kui Wismari tn kontserdilisi sissepääsul tervitanud plastpeldik, mitte ei ole siuke talutav tuulutnud ja laagerdunud põllurammu lehk, nagu Inga Raitari lauapiludega peldikus enne, kui poliitpolitsei sellele veel suuremad õhuavad lisas.\nHanimägi poliit-pandeemiline lilla-roosa (LGBT) särk on märksa kõnekam Eesti kokkuleppelise „covid”-pandeem-poliitika sõnastused, mis on hakanud temagi suust valla pääsema.\nKui tahad olla Eesti Ugrila maarahva kultuuri poliitpüsimise eest võitlev maksu-vaps, siis pane partei paraadpildile selga valge kampsik ja mustad püksid (mitte seelik), kui tahad olla Soomlasi toetav patrioot, siis sinine kampsik ja mustad püksid. Selge?\nMitte nagu LGBT poliit-sisseostetud Anti Puusepp (Feissis Andy Bild) kes juba vähemalt 1,5 kuud Toompeal oma kleidiparaadi teeb ja meid poliit-diskrediteerib ning Harju mäel räppi tantsivaid neegreid liba-lantimas käib.\n…millegipärast Vikerkaarelaagri-hõberemmelga poliit-“hipi”, Mati olen Oja abi-riigikogulase palava kaitse all.\nHullemaid tagajärgi toob vaid koostöö reformierakonnaga..


Laste kasvu hilinemine - tervist - 2022\nPõhiline - tervist - Laste kasvu hilinemine\nLaste kasvu hilinemine See on tingitud geneetilisest, hormonaalsest või halva toidu imendumisest. Lapse kasvu hindamiseks on olulised kolm parameetrit: kaal, kõrgus ja kasvukiirus, mis kinnitab, kas imiku kasvu kõveraid analüüsitakse tõesti.\nLaste kasvu aeglustumise põhjused\n1. Madal perekonna suurus (TBF), mis on päriliku tendentsiga, on normaalne arenguga lastele tüüpiline, mis jääb ikka veel perekonna suuruse ootuste piiridesse, kuigi kõrgus on normaalsetest väärtustest madalam ja arengu tempo viibib. Nende kasvukiirus, luude vanus ja puberteedi kasv on normaalsed. Sõltumatult on neil lastel võimalik saavutada oma vanematest kõrgem kõrgus.\n2. Kasvuhormooni puudulikkus (GHD) või puudulikkus (GHI), põhjustatud hüpofüüsi (aju baasil väike nääre) probleem, mis eritab mitmeid hormone, sealhulgas kasvuhormooni.\n3. Hilinev noorukieas või hiline küpsus. Laps, kes kipub olema lühem kui ülejäänud ja kes siseneb puberteeti hiljem, kuid kellel on normaalne kasvumäär. See tähendab, et ta lõpetab kasvamise hiljem kui ülejäänud, nii et ta jõuab järk-järgult peaaegu sama kõrgele kui tema vanemad.\n4. Varajane puberteet, mida iseloomustab noorukiea varane algus, kus laps on oma vanuse jaoks põhimõtteliselt liiga pikk, kuid luude kiire kasvu tõttu peatub kasv varases eas ja võib olla küpsuse saavutamisel väike. .\n5. Endokriinsed haigused, kilpnäärme hormoonide puudumine, mille tootmine on vajalik luude normaalseks kasvuks.\n6. Turneri sündroom, mis on tütarlaste geneetiline haigus, põhjustades nende madalamust kui ülejäänud ja mitte täiskasvanueas jõudmisel seksuaalselt. See sündroom mõjutab ühte 2500 tüdrukust ja seda põhjustab X-kromosoomi puudumine igas organismi rakus.\n7. Erinevad haigused mis mõjutavad kogu keha (süsteemsed haigused).\n8. Pidev halb toitumine takistab laste täieliku potentsiaalse kasvu saavutamist; Tasakaalustatud toitumine takistab või parandab seda häiret.\n9. Tugev stress.\n10. Unistus see on laste kasvu oluline osa. Selle aja jooksul tekib kaks kolmandikku kasvuhormoonist. Vajaliku une suurus muutub nende kasvamisel. Näiteks, vastsündinud magavad umbes 16 kuni 17 tundi; kuni 8/9 aastat langevad nad 12 tunnini päevas; ja hiljem peaksid nad magama vähemalt 8'30 kuni 9 tundi päevas.\nSuurus, kõrgus, laste rütm ... kõik, mida vaja teada\nLaste kasv on indikaator nende tervisliku seisundi hindamiseks ja kõik kõrvalekalded normaalsetest parameetritest on häire, mis ilmneb kaasasündinud või omandatud häire ilmnemisel. Kui see juhtub teie lapsega ja kahtlustate kasvu hilinemist, konsulteerige lastearstiga, et näha, milline ravi on kõige sobivam.\n- Varane diagnoosimine kasvuhormooni puudulikkus on selle ravi tõhususe seisukohalt hädavajalik.\n- Unistuse tähtsus. 2/3 kasvuhormooni igapäevastest toodangust hüpofüüsi poolt tekib une ajal. Laps, kes hästi magab ja mitu tundi keha küsib, on võimeline normaalseks kasvuks.\n- intensiivne stress see mõjutab ka kasvupeetust. Vaadake, kas teie laps on mingil põhjusel rõhutatud: sest see ei kasva, sest see maksab talle sööma ja kannatab ärevuse pärast, sest nad satuvad temaga kooli oma kõrguse tõttu jne. Aita tal rahuneda.\nKuid pidage meeles, et teie laps ei ole kõige kõrgem inimene. Te peate tugevdama palju teisi väärtusi, mis muudavad teid enesetundlikumaks, mis aitavad teil tõsta enesehinnangut. See võib olla lühem / lühem, kuid see võib olla parem jalgpalli joonistamisel jalgpallis; See on kindlasti lõbusam või parem kaaslane.\nRütmi kasv Soovitatavad puhkeolekuajad\nEsimene aasta: 25 cm. 14 tundi\nTeine aasta: üks cm. 12 tundi\nKooliaeg: 5 kuni 6 cm / aasta 11 a 12 tundi\nTüdrukute suurem kasv kui poegadel.\nNoored: kiirenenud kasv. 9 tundi\nTütarlastel ja 11–12-aastastel lastel on see umbes 9 aastat vana.\nSuurem kasv: 8'30 kuni 9 tundi\nkaks aastat pärast noorukiea algust.\n9 cm / aasta meestel ja 8 cm / aasta naistel.\nHispaania, teine koht koolist väljalangemise kohta Euroopa Liidus\nAlles koolist väljalangemine Euroopa Liidus on ainult Malta parem kui Hispaania.


Acta Instituti ethnographiae et Instituti ethnomusicologiae Slovenorum ilmub Sloveenia Teaduste ja Kunstide Akadeemia väljaandena aastast 1972 sloveeni jt keeltes.\nValdkonnad: sloveeni ja rahvusvaheline etnoloogia ja folkloristika.\nPeatoimetajad: Niko Kuret (nr 1, 2), Milko Matičetov (3–14), Angelos Baš (15–17), Tone Cevc (18–19, 22), Mojca Ravnik (20), Jurij Fikfak (21), Marija Stanonik (23–26), Helena Ložar- Podlogar (27–30), Maja Godina-Golija (31–32), Jurij Fikfak ja Ingrid Slavec Gradišnik (33–).\nISSN (electronic edition) 1581-128X\nToimetajad: Monika Kropej (peatoimetaja), Vlado Nartnik, Andrej Pleterski\nIlmub aastast 1998 kord aastas.\nValdkonnad: arheoloogia, antropoloogia, etnoloogia, folkloristika, lingvistika\nKeeled: bosnia, horvaadi, inglise, itaalia, makedoonia, prantsuse, saksa, serbia, slovaki, sloveeni, tšehhi, vene.\nAjakiri Studia mythologica Slavica avaldab uurimusi slaavi rahvaste mütoloogia erinevatest diskursustest (rekonstruktsioonidest tänaste mütopoeetiliste ja usundiliste tekstideni).\nAvadamisele kuuluvad ka võrdleva mütoloogia ja usundi-uurimise võtmes käsitlused maailma erinevate kultuuride kohta. Esmanumber ilmus koostöös Pisa ülikooliga, aastast 1999 Sloveenia TA Etnoloogia Instituudi ja Udine Ülikooli (Dipartimento di Lingue e Civilta dell Europa Centro-Orientale, Università degli Studi di Udine) koostööna.\nAjakiri Studia mythologica Slavica avaldab uurimusi slaavi rahvaste mütoloogia erinevatest diskursustest (rekonstruktsioonidest tänaste mütopoeetiliste ja usundiliste tekstideni). Avadamisele kuuluvad ka võrdleva mütoloogia ja usundi-uurimise võtmes käsitlused maailma erinevate kultuuride kohta.\nEsmanumber ilmus koostöös Pisa ülikooliga, aastast 1999 Sloveenia TA Etnoloogia Instituudi ja Udine Ülikooli (Dipartimento di Lingue e Civilta dell'Europa Centro-Orientale, Università degli Studi di Udine) koostööna.\nDve domovini: Two Homelands\nMultidistsiplinaarne ja mitmekeelne ajakiri avaldab humanitaar- ja sotsiaalteadlaste teadusartikleid, ülevaateid ja raamatututvustusi, mis käsitlevad migratsiooni. Ajakirja avaldatakse aastast 1990.\nPeatoimetaja: Mirjam Milharčič Hladnik


Autor: Jürgen Veerme 28.01.2022 11:17 Kommentaarid :\nKasuta võimalust ja loo oma digifotodest kuni 30. jaanuarini 2022 unikaalne fotokalender 25% soodsamalt! Soodustus rakendub ostukorvis.\nFotomeened.ee veebilehel saad kalendreid kujundada ükskõik millal ning see ei pea algama traditsiooniliselt 1. jaanuariga. Lisaks fotodele saad kalendri ära personaliseerida ehk märkida sinna kõik isiklikud olulised kuupäevad, mida meeles pidada.\nKuidas fotokalendri loomisega alustada?\nKõigepealt vali välja kalendri põhi, mille järgi hakkad enda või sõbra aastaplaani koostama – valikus on nii lauakalendrid, seinakalendrid kui kui ka ühelehelised kalendrid. Kui see on ära otsustatud, siis saad teha valiku ka mitmete erinevate disainide vahel, kuhu saad paigutada enda digifotode seast valitud failid ja vastavalt enda maitsele sobivaks kohandada. Nii lihtne ongi!\nFotokalendri tellimuse täitmine võtab aega 7 päeva ja saad need tellida nii Photopointi esinduskauplustesse kui ka DPD/Omniva/SmartPosti pakiautomaatidesse või kulleriga koju. Fotomeeneid on mugav ja lihtne koostada ka otse nutiseadmest – lihtsalt sisesta brauserisse – www.fotomeened.ee\nSildid: fotokalender, Fotokalendrid, fotomeene, Fotomeened, fotomeened soodushinnaga, fotomeened.ee, fotomeened.ee kampaania, Kalender, kalender 2021, Kampaaniad, lauakalender, oma fotodega kalender, oma pildiga fotomeene, oma piltidega kalender, Photopointi fotomeened, rss, seinakalender, soodushind, üheleheline kalender, www.fotomeened.ee


FOTOUUDIS! Helme ostis Soome peaministrile lepituskingiks Barbie - LUGEJAKIRI\nFOTOUUDIS! Helme ostis Soome peaministrile lepituskingiks Barbie\nMart Helm roosa läga keskel. (foto: Helme erakogu)\nSiseminister Mart Helme lepituskingiks ostetud Barbiest: kui see töötas Ratasega, siis töötab see ka Soome peaministriga.\nJärjekordne valitsuskriis on taas edukalt üle elatud –siseminister Mart Helme ostis Soome peaministrile lepituskingiks Barbie. Helme lähtus loogikast, et kui see töötas edukalt Ratasega, siis võib see läbi minna ka Soome peaministriga.\nKäis Soome peaministrile lepituskinki valimas\nNädalavahetusel alanud skandaal – EKRE juht Mart Helme ütles mäletatavasti, et Soome peaminister Sanna Marin ei saa oma tööga hakkama ning tahab Soome riiki likvideerida – on saanud tavapärase lõpu: Jüri Ratas vabandas kõigi ees ja valitsusliit jätkab samamoodi.\nTäna õhtul toimub restoranis Härg koalitsiooni jõulupidu, kuhu on kutsutud valitsusliikmed ja nende nõunikud. Siseminister Helme käis aga enne jõulupeole minekut mänguasjade poest läbi.\n„Jüri ütles mulle täna, et ainult läbi tema suu öeldud vabandusest ei piisa ja et ma peaksin ka midagi ilusat lepituseks Soome peaministrile ostma,“ kommenteeris Helme ise.\nHelme tahtis esimese hooga osta lepituskingiks just seda julga potist alla laskmise mängu aga selle idee laitis Reps maha. Helme sõnul ostis ta selle siiski ära ja tõenäoliselt kingib ta selle jõuludeks peaminister Jüri Ratasele. (foto: Helme erakogu)\nReps soovitas nuku valida\n„Pakkusin siis Jürile välja, et mul vedeleb Martini (Helme poeg Martin, toim.) juures veel üks taoline punane mänguauto aga Jüri arvates ei oleks sobinud noorele naisterahvale midagi sellist kinkida,“ sõnas Helme. „Mina arvan, et Jüri lihtsalt ei tahtnud, et Soome peaminister ka samasuguse mänguauto saaks kui talle kinkisime aga see selleks.“\n„Helistasin siis Mailisele (Mailis Reps, toim.) ja küsisin, et mida pisikesed noored tüdrukud kingiks saada tahaksid ja tema soovitas mul nukupoodi vaadata,“ märkis Helme.\n„Valisin siis välja kõige roosama nuku, mis ma siit leidsin ja eks see jääb siis nüüd Jürkale ülesandeks järgmise Soome visiidi ajal sinna ka lepituskingiks ära viia,“ lisas Helme.\n17. dets. 2019 - 14:31


Tiina Kangro: asi pole ju Sirbis - Arvamus\n2. detsember 2013, 14:31\nKui Sirbi ümber võimlemisharjutuste tegemiseks läks, haakus teemaga Eesti igast otsast kaugelt rohkem inimesi, kui keegi arvanud oleks. Kultuur ja selle kajastamine olid äkitselt pildil, kuigi suurele osale haakujaist polnud see leht pikki aastaid mingilgi moel korda läinud ja seegi, et ta veel üldse olemas, sai paljudele ilmselt teatavaks alles hiljuti, kui Postimees hakkas iga nädal paari sealset lugu oma veebilehele üles riputama.\nSeega ütleme ausalt välja: asi pole ju Sirbis. Asi on aastatagustes sündmustes, mis päädisid kavalalt väljamõeldud etendustega presidendilossi keldris ja seejärel laululaval, millega riiklikud poliittehnoloogid püüdsid vaibutada rahva janu muutuste järele. See janu aga püsib.\nHartast on möödas üle aasta, aga vaatamata Jääkeldritele ja Rahvakogudele usaldamatus ja vastasseis ühiskonnas kestab, võttes iga järgneva emotsioonipuhanguga üha keerulisemalt analüüsitavaid vorme. Kui võrrelda Eestit tabanud haigust leetritega, on Sirp vaid üks punane täpp kehal, mis on üleni lööbest haaratud.\nTänaseks võib ilmselt väita, et võimulolijate poolt rahva rahustamiseks käikulastud poliit- ja sotsiotehnoloogiline juhtimine on siiski läbi kukkunud ja vähesed on toimuva üle uhked. Juba mõnda aega tagasi on meie kõikide silme all tekkinud revolutsiooniline situatsioon (väga «kultuurne» ja eestlaslikult vaoshoitud), kuid kuna keegi väljastpoolt pole seda meile öelnud, teeme näo, et ka me ise ei märka, lootes vargsi, et küll keegi varem või hiljem asjad paika loksutab.\nUue poliitilise perioodi esimeseks märgiks võib tegelikult lugeda juba Indrek Tarandi mäekõrgust võitu eelmistel europarlamendi valimistel. Mis muu kui demonstratiivne soov muutuste järele sunniks enam kui sadat tuhandet inimest andma ei-tea-kust tulnud sõjamuuseumi direktorile oma hääle, jättes iga päev meie riigitüüri keeravad tuntud poliitikud sinnapaika.\nKuna aga Tarand kadus kiirelt ja üsna jäljetult Brüsseli magusroosasse uttu ning talle hääle andmisega ei saavutanud me Eestile mitte midagi, parandas see küll moraalses mõttes pisut me enesetunnet, kuid poliitilisi ville riigikehal ei ravinud.\nNüüd siis vallandas palavikuhoo kultuuriministri (tegelikult ju järjekordne) kultuuritu käitumine. Sirp muutus hetkega meie rahvuskultuuri ja kodanikuõiguste lipulaevaks, sõnavabaduse eelviimaseks verstapostiks, mille langemise järel kägistatakse ERR ja seejärel kõiki meid. Võimurite poolelt hakati otsima konspiratsiooni, nende vastaspoolel jagunesid aga kultuuri- ja poolkultuuriinimesed nüüd veel ka ise kaheks: osa avaldas valmisolekut viskuda ambrasuurile vana Sirbi eest, osa oli aga viivitamatult nõus pugema samasse paati riigiga mesti löönud revolutsiooniliste zaumiitidega: olgu selle kultuuriga nüüd kuidas on, aga ehk õnnestub siin konnatiigis vähemalt vett segada!\nKa zaumiitide pealesööstu võis tegelikult vaadelda kui selle, paraku seatud ülesande jaoks vajalike teadmiste ja eeldusteta seltskonna rahulolematust ja (olgugi et kellegi lollusest) vabaks jäänud valest kohast hoolimata võib-olla üsna siirast soovi midagi olulist siin ühiskonnas muutuma sundida.\nAegade jooksul paljude ikete all kannatanud eesti rahva eneseteadvus ning valmisolek oma tahet väljendada ja elu kujundada üha kasvab. Eriti selgelt avaldus see hiljutiste valimiste eel. Kuna vastusena sellele tuleb aga võimulolijate poolt prohmakaid ja valekäike nagu Vändrast saelaudu, särtsubki õhk elektrist ja see, mis veel hiljuti oleks vaikides alla neelatud, tekitab täna ühiskondlikku ülierutuvust.\nMeie juhtpoliitikud heidavad rahvale ette rahulolematust nüüd, mil ollakse kogu ajaloo haljaimal oksal. «Näete, mida me teie heaks oleme ära teinud, eelarve on korras, riik on korras, püüdke nüüd teie vähemalt iseendaga hakkama saada. Olge uhked,» kõlab hüpnootilise keeruga sõnum. Kujukalt avas juhtpartei subkultuuri maailmavaate Jürgen Ligi hiljutises Arteri-intervjuus. Ta selgitas, et mistahes teisel rahandusministril oleks pea võimatu tema poolt aastatega soojaks istutud ametikohal hakkama saada, sest kogu tarkus on ju tema peas, edumaa on meeletu ja uuel mehel-naisel võtaks selle kõige õppimine aastaid.\nEga Ligi ei luiska. Ta mõtlebki nii, ja on omaenese mõtetest sedavõrd joobes, et isegi riigi suurimale päevalehele intervjuud andes ei tule talle pähe, et ministritöös kogutud info pole tema eraomand. Ja et ministeeriumis on lisaks poliitjuhile ka (idee järgi professionaalne ja mittepoliitiline) ametnike aparaat, kus teadmised talletatakse ja nendega töötatakse riigi jätkuvuse nimel ka järgmise, ülejärgmise ja üleülejärgmise valdkonnajuhiga.\nVeelgi enam, just temal, Jürgen Ligil, on kohustus juhtida seda asutust nii, et töö käiks kui kellavärk ka valitsuse vahetudes. Meie probleem ongi selles, et tema, Andrus Ansip, Rein Lang ja paljud teised rahvateenrid on ennast valitsema unustanud, ajanud sassi riigi asja ja oma mina, minetanud igasuguse kriitikameele ja kaotanud kontakti tegelikkusega.\nKõlab irooniliselt, aga me olime õnnelikumad ja ka uhkemad siis, kui meil veel valitsused vahetusid. Oli küll «ebastabiilsem», aga toimus vähemalt areng. Inimestel oli lootus ja usk, et kui ühtedel asi ebaõnnestub, tulevad järgmised ja teevad paremini. Ka võimulolijatel on tähtis teada, et neile hingatakse kuklasse ja et asendamatuid ei ole. Ega siis asjata pole vabade riikide poliitelu tsükliline.\nMuidugi on pisut üllatav, et stagneerumine ja raskekujuline teerullisündroom võib tekkida juba kahe võimuloleku perioodiga. See on ilmselt pärandus eelmisest riigikorrast. Kahjuks näib sedalaadi pärandus kanduvat toiduahelaid ja «kultuuri» pidi ka vigaste poliitbrändide järelkasvule.\nSiin ongi vastus küsimusele, miks meil Eestis on viimastel aegadel nii halb vaimne kliima. Meil on nüüd paljukiidetud stabiilsus (kui selleks ikka saab pidada ülitugevat sõltumist eurotoetustest, teadmatust pensionisüsteemide tulevikust, inimeste massilist lahkumist kodumaalt ja hättasattunute toetusvõrkude nõrkust), aga makstud maksude eest oleme vastutasuks saanud teadmise, et riigil läheb hästi, aga kodanikud on oma hädades ise süüdi.\nSuure kiidukära ja targa näoga ehitatakse euroopaliku liberalismi juurde kuuluva ennetava tugivõrgu asemele «vajaduspõhist» vaesteabisüsteemi, mis – oh seda üllatust tulevikus! – toodab vaid juurde neid, keda tuleb päästma jäädagi. Nüüd siis on aga sihikule võetud ka meie senine kalleim vara – ettevõtjad: harjutagu ka nemad edaspidi muru närimist.\nMe ei kuula kedagi, me ei õpi millestki, ja kasutame Tõstamaa koolipoiste käitumisstiili. Milleks muuks saaks nimetada hiljutist reaktsiooni riigikontrolli raportile, kus avalikus ruumis esitatud rõve sõim ei mahtunud enam üldse mingitesse piiridesse.\nKust see kõik ometi tuleb? Taasiseseisvunud Eesti kolmeteistkümne valitsuse seas on, tõsi, olnud kehvemaid ja paremaid. Kaht viimast, eriti praegust, ei saa aga enam valitsuseks pidadagi – see pole riiki juhtiv meeskond, vaid wolf-pack, eraldiseisvate ja omatahtsi tegutsevate isikute kogum, kus igaüks teeb, mida tahab, murrab, kui tahab, ja heal juhul veel ka vaimutseb, kuidas oskab.\nKui üks mõne seisukoha välja käib, tõttab mõni teine kiirelt seda ümber lükkama. Siis ilmub välja peaminister ja teatab sinna juurde veel midagi kolmandat. Meenutagem kas või haldusreformiga seotud kommunikatsiooni. Näiteks seda, kuidas ühel heal päeval pakkus põllumajandusminister (!) välja idee, et regionaalprobleemide lahendamiseks tuleks tosin riigiasutust pealinnast eemale kolida.\nKui kära taevani tõusis, teatas valdkonda juhtiv regionaalminister, et temal on siiski teised plaanid. Valitsus polnud aga teemat veel arutanudki. Näidete rida on siin lõputu, ulatudes isiklike seisukohavõttudeni rahva raha eest ostetavate jalgpalliülekannete asjus, ja mis siis imestada, et ka kultuurilehe toimetuse komplekteerimiseni.\n22-aastase Eesti tegevjuhtkond meenutab nootide ja dirigendita orkestrit, kus formaalsetele kvaliteedinõuetele vastavad orkestrandid küll hoolega oma pille saevad, aga saali kostab vaid kakofoonia. Sellises kolekõlas me juba mõnda aega elamegi. See tekitab inimestes arusaamatust ja ängi. Kõik võimalused midagi parandada on aga järjekindlalt mööda lastud. Ka hetkeks õhus olnud võimalus, et kultuuriministri tagasiastumisega algab puhastus, on jäänud kasutamata: valitsusjuht pareeris küsimuse Langi lahkumisele järgnevatest sammudest teatega, et iga mees vastutab ise oma tegude eest.\nNii võibki Eesti praeguses riigijuhtimises leida palju sarnast Sirbi ümber toimunuga. Kaur Kenderi tiimi viljeldud nn gonzo-stiili võttis Peeter Sauter, kes on võimeline tõlkima Bukowskit (erinevalt Kenderist, kes sellega eriti hästi hakkama ei saanud) ERRi kultuuriportaalis kokku nii: «Varjamatult enesekeskne ja rõhutatult profaanne. Ei kirjeldata sündmust, aga seda, mis minuga juhtus, kui ma sattusin sündmusest ja seal osalejatest kaugelt mööda jalutama ja purjus oksendamiste vahel nägin vilksamisi ka sündmust, aga suuremat see mind ei kottinud, sest mul oli pohmell.»\nVõib-olla mitte päris oksendades, aga ka valitsustiim tegeleb meil juba mõnda aega riigi arendamise arvel gonzoliku eneseimetlemisega, mille varjus asendub nii valdkondlik professionaalsus, koostöötahe kui vastutus üksnes poliitikaga.


Inklinomeeter Kuidas eemaldada kalde\nSeda nii paigaldaja kui kasutaja seisukohalt. Kutsuge kaks sõpra abi. Kõva ja jäise kihi eemaldamine katuselt on palju raskem, aeganõudvam ja katusele ohtlikum. Renni puhul saab paigaldada lisaääriku renni ja seina vahel, mis võimaldab seina ja põranda vahelised nurgad paremini viimistleda ning edaspidi on ka nende puhastamine märksa lihtsam. Teine variant on paigaldada spetsiaalse trapi ja äärikuga duširennid, mille korral põrandal olev vesi nõrutatakse trappi. Lund tuleb lükata mööda katusekallet ülevalt alla, kuna nii ei vigastata katusematerjali ühendusi.\nEestis kehtivate ehitusnõuete järgi peab katus kannatama saartel, Läänemaal ja Viljandimaal ligikaudu kg lumekoormust ruutmeetrile, Pandivere, Otepää ja Haanja kõrgustikul aga kg ning mujal Eestis kg. Lisaks sõltub lumekoormus katuse kujust ja kuidas eemaldada kalde näiteks sümmeetrilistel kuni 30° viilkatustel korrutatakse eelpool toodud normid läbi teguriga 0,8. Mida teravam on viilkatus, seda väiksem on ka lumekoormus kuni 60° kaldeni, kus lume raskuse mõju katusele puudub.\nView Larger Image Kuidas ise ohutult katuselt lund lükata? Lume tulekul on vaja jälgida, kui paks on lumekiht katusel. Lume ja jää regulaarne eemaldamine aitab hoida maja seisukorda ning tagada ohutust hoone ümber. Jääpurikate eemaldamine on samuti vajalik, eriti juhul, kui need tekivad kõnnitee või muu liigeldava ala kohale.\nKui paks lumi vajab katuselt eemaldamist? Katusele ohtliku lumekihi paksuse määramise muudab keerulisemaks see, et lume tihedus ja sellest tulenevalt kaal muutub kordades olenevalt lumesajust möödunud ajast ning õhusoojusest. Kindlasti tuleks jälgida kuidas eemaldada kalde kogunemise piirkondi katusel, vältimaks seda, et mõnes kohas jõuab see piirnormini.\nKõige kindlam on kogu räästaalune osa ümbritseda tööde ajaks piirdelindiga, et katuselt lükatav lumi inimestele ja parkivatele autodele ootamatult kaela ei sajaks.\nPlastikust nõlvad rõdu plokis\nLumelükkaja enda ohutuse tagamiseks peavad katusele olema paigaldatud turvasiin või turvakonksud olema piisavalt tiheda vahemaaga, et katusel liikudes saab ohutusköit järgmisse kinnituspunkti edasi tõsta nii, et inimene on pidevalt kaitserakmetega katuse külge ühendatud. Kivikatuse puhul on võimalik turvakonkse paigaldada ka talvel, eemaldades soovitud kivi klambriga roovi küljest, paigaldades turvakonksu ning pannes kivi tagasi.\nKuna lihtsamad turvakonksud maksavad ainult eurot, siis ei tasu turvalisuse pealt kokku hoida ning pigem paigaldada neid rohkem kui vähem. Siiski on parem seda paigaldustööd teha soojemal ajal, kui lund katusel pole.\nSeetõttu võib pigem soovitada lume eemaldamist tõstuki kaasabil, kui katusele turvavarustust paigaldatud ei ole. Turvatoodete olemasolul saab aga iga eramaja omanik katuse lumest puhastamisega ise hakkama ning professionaalset teenusepakkujat ei ole tingimata vaja kutsuda.\nArvestada tuleb ka seda, et kui kivikatusel võib rahulikult astuda kogu katuse pinnale, siis muude katusematerjalide korral tuleb enne kontrollida kuidas eemaldada kalde juhiseid. Näiteks kuni 0,7 mm paksusele katuseplekile tohib astuda üksnes roovi kohale kinnitatud profiili põhjale.\nLund tuleb lükata mööda katusekallet ülevalt alla, kuna nii ei vigastata katusematerjali ühendusi. Kõige parem on lund lükata pika varre kuidas eemaldada kalde oleva harjaga. Teleskoopvarrega plastikust lumelabida kasutamine iseenesest ei tee kivikatuse veepidavusele midagi, kuid katusekatte värvikihti võib see ometi kriimustada või läbiviike kahjustada. Plekk-katusel võib see aga värvile tõsist kahju tekitada, mis omakorda loob soodsa pinnase rooste tekkeks.\nLabidaga lume eemaldamisel tuleks kriimustuste vältimiseks jätta katusele kuni 5-sentimeetrine lumekiht. Kergemat lumekihti võib proovida eemaldada ka lumepuhuriga, kuid kui näiteks tugevad tuuled ja tuisuilmad pole kuidas eemaldada kalde katuselt alla toonud, siis ei suuda seda ka puhur.


Commission Européenne - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Euroopa digitaalne tegevuskava: kuidas see mind mõjutab?\nEuroopa digitaalne tegevuskava: kuidas see mind mõjutab?\n(vt ka IP/10/581ja MEMO/10/200)\nEuroopa Komisjon esitas äsja ambitsioonika Euroopa digitaalse tegevuskava, mis kätkeb seitset esmatähtsat valdkonda: digitaalse ühtse turu loomine, koostalitlusvõime parandamine, interneti usaldusväärsuse ja turvalisuse suurendamine, oluliselt kiirema internetiühenduse pakkumine, teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringute suurendamine, digitaalse kirjaoskuse ja e-kaasatuse edendamine, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamine ühiskonna ees seisvate probleemide, näiteks kliimamuutuse ja elanikkonna vananemisega seotud probleemide lahendamiseks. Nendes seitsmes valdkonnas on digitaalse tegevuskava kohaselt ette nähtud võtta ligikaudu 100 järelmeedet, millest 31 oleksid seadusandlikud. Digitaalne tegevuskava on esimene Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektist, mille eesmärk on tagada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv (vt IP/10/225). Üldiselt keskendutakse digitaalses tegevuskavas 21. sajandi tehnoloogiale ja võrguteenustele, mis aitavad Euroopas edendada töökohtade loomist ja majanduslikku jõukust ning parandada mitmel eri viisil ELi kodanike ja ettevõtete igapäevaelu. Järgnevalt esitatakse mõned praktilised näited selle kohta, kuidas inimesed ja ettevõtted saavad kasu digitaalse tegevuskava rakendamise meetmetest.\nTarbijad: elujõuline digitaalne ühtne turg ja kiire internetiühendus\nDigitaalne maailm peaks olema kõigile kättesaadav! Kuid praegu on paljud eurooplased hädas aeglase internetiühendusega, kuna digitaalne ühtne turg ei ole piisavalt arenenud, inimesed ei usalda võrguteenuseid või neil puudub juurdepääs kiirele internetiühendusele.\nTarbijad ei saa ikka veel täielikult kasu konkurentsivõimelistest hindadest ja laialdasest valikust Euroopa digitaalsel ühtsel turul. Internetioste on sageli kergem teha USAs asuvast ettevõttest kui teises ELi riigis asuvast ettevõttest. Kuni 60% juhtudest teisest ELi riigist tehtavate internetiostude puhul tekib probleeme: näiteks ei aktsepteerita teie krediitkaarti, kuna see on välja antud „vales” riigis. Teine näide: tarbijad võivad osta CD-plaate igast Euroopa muusikapoest, kuid muusika seaduslik allalaadimine teisest ELi riigist on sageli võimatu, kuna õigused on kaitstud riigiti. Sellise killustatuse tõttu laaditakse USAs seaduslikult alla neli korda rohkem muusikat kui ELis. Tõsiasi on ka see, et ainult 12% ELi veebikasutajatest tunneb end internetioste tehes täiesti turvaliselt.\nTelekommunikatsiooni valdkonnas valitseb rändlustasudega seotud ELi meetmetest hoolimata olukord, kus tarbijad hoiduvad välismaal olles mobiilsideteenuseid kasutamast, kuna hinnad on võrreldes samade teenuste hindadega kodumaal kõrged. Eelkõige kehtib see andmeside rändlusteenuste kohta.\nEuroopa digitaalse tegevuskavaga püütakse need probleemid lahendada, et inimesed saaksid kasutada kõiki digitaalühiskonna pakutavaid eeliseid.\nNäiteks püütakse sellega tagada väga kiire internetiühendus, mille abil saavad kodanikud internetis sisseoste teha, luua infosisu, suhelda ja ühiselt tegutseda; samuti on see oluline majanduskasvu jaoks. Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärk on tagada kõikidele eurooplastele 2020. aastaks vähemalt 30 Mbit/s kiirusega internetiühendus ning pooltele Euroopa kodumajapidamisele juurdepääs vähemalt 100 Mbit/s kiirusega internetiühendusele.\nDigitaalse tegevuskavaga toetatakse ka raadiospektri haldamise kooskõlastamist ELi tasandil, et edendada innovaatiliste traadita lairibateenuste arengut. Tegevuskavaga kehtestatakse selged eeskirjad, millega toetatakse investeeringuid avatud ja konkurentsivõimelistesse uue põlvkonna võrkudesse, ning aidatakse riiklikel ametiasutustel võtta uus lairibaühenduse infrastruktuur kasutusele piirkondades, kus geograafiliste põhjuste või klientide piiratud arvu tõttu on üksnes turu- või erainvesteeringute abil raske pakkuda kiiret internetiühendust (nt maapiirkonnad).\nDigitaalse tegevuskava eesmärk on parandada juurdepääsu seaduslikule võrguinfosisule kogu Euroopas, lihtsustades autoriõiguste andmist, nende haldamist ja piiriülest litsentsimist. Samuti soodustab see riiklike raamatukogude, arhiivide ja muuseumide rikkalike kogude laialdast digiteerimist, et need oleksid kättesaadavad Euroopa digitaalraamatukogude portaali Europeana kaudu (www.europeana.eu, vt MEMO/10/166).\nLisaks soovitakse lihtsustada elektroonilisi makseid ja arveldamist kõikjal Euroopas, et edendada piiriülest internetikaubandust.\nSelleks et eurooplased tunneksid end võrgus turvaliselt, tugevdatakse tegevuskavaga isikuandmete kaitset käsitlevaid ELi eeskirju, parandatakse digitaalkeskkonna kasutajate õigustega seotud veebilehte „eYou Guide” (http://ec.europa.eu/information_society/eyouguide/index_en.htm), et muuta see praktilisemaks ja kasutajasõbralikumaks, ning tehakse ettepanek kogu ELi hõlmava võrgupõhise vaidluste lahendamise süsteemi kohta e-kaubanduse tehingute puhul.\nDigitaalse tegevuskavaga püütakse ka suurendada inimeste usaldust interneti kasutamise suhtes, kooskõlastades muu hulgas paremini Euroopa reaktsiooni küberrünnakutele, identiteedivargustele ja rämpspostile.\nKomisjon kavatseb pärast Euroopa ühtse telekommunikatsioonituru puudumise hinna väljaselgitamist võtta täiendavaid meetmeid, et näiteks tagada rändlustasude ja riiklike hindade vahelise erinevuse kadumine 2015. aastaks.\nTöötajad: digitaalajastu jaoks vajalikud oskused\nEuroopas on üha vähem IKT valdkonna spetsialiste. 150 miljonit eurooplast – ligikaudu 30% – ei ole kunagi internetti kasutanud ning Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid ei suuda pakkuda praeguse digitaalse tööturu jaoks vajalikke IKT oskusi. Digitaalse tegevuskava eesmärk on suurendada ja arendada kõikide ELi kodanike digitaaloskusi, sõltumata nende vanusest, asukohast või majanduslikust olukorrast, et nad saaksid täiel määral osaleda digitaalühiskonnas ja tööturul.\nSuurt kasutamata potentsiaali kujutavad endast miljonid noored ja igas vanuses naised, kes kasutavad IKTd regulaarselt ja kes võiksid olla huvitatud tööst IKT või tehnoloogiasektoris. Seda suurt annete ja ressursside hulka tuleb kasutada Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime arendamiseks. Tegevuskavaga püütakse tagada, et kõik kodanikud ja eelkõige noored teaksid IKT potentsiaalist kõikide elukutsete puhul. EL kutsub liikmesriike üles seadma digitaalkirjaoskus ja -pädevus Euroopa Sotsiaalfondi jaoks esmatähtsale kohale.\nIKT oskusi kasutavate ja tehnoloogiasektoris töötavate inimeste puhul aitab digitaalne tegevuskava teha kindlaks ja tunnustada IKT spetsialistide pädevusi, et konkreetsete IKT oskustega töötajaid vajav tööstusharu suudaks nad lihtsalt leida.\nPatsiendid ja arstid: IKT jätkusuutliku tervishoiu käsutuses\nTervishoiuga seotud digitaaltehnoloogiasse (e-tervis) investeerimine võib märgatavalt parandada Euroopa patsientidele ja meditsiinitöötajatele kättesaadavate tervishoiuteenuste valikut ja kvaliteeti. Näiteks võivad sellised uued telemeditsiiniteenused nagu veebipõhised meditsiinilised konsultatsioonid ja kaasaskantavad andmekandjad, mis võimaldavad jälgida krooniliste haiguste või puuetega inimeste tervislikku seisundit, pakkuda liikumisvabadust, mida patsiendid ei ole kunagi varem kogenud.\nPraktikas saab e-tervise abil minimeerida meditsiiniliste vigade ohtu ja aidata terviseprobleemid juba varases staadiumis kindlaks teha. Südamehaigete teleseire abil saab elulemusmäära parandada 15%, vähendada haiglapäevi 26% ja säästa 10% õendusabi kuludest, mis on majanduslikult rasketel aegadel äärmiselt oluline. E-retseptidega saab vähendada ravimite doseerimisvigu 15%. E-tervis on ülioluline, et tervishoiuteenused oleksid Euroopa vananeva ühiskonna jaoks taskukohased ja kättesaadavad.\nDigitaalse tegevuskava eesmärk on tagada eurooplastele 2015. aastaks turvaline juurdepääs veebipõhistele terviseandmetele mitte üksnes kodus, vaid ka ELis reisides. See lihtsustaks arstide tööd ja aitaks patsientidel saada parimat abi nii kodumaal kui ka teises ELi riigis.\nTöötlev tööstus: koostalitlusvõimelise digitaalmajanduse võimalused\nIKT sektor toetab märkimisväärselt Euroopa majanduse üldist tootlikkust (pool Euroopa tootlikkuse kasvust viimase 15 aasta jooksul on saavutatud tänu IKT-le – vt IP/10/571 – ja see suundumus arvatavasti kiireneb).\nIdeaalmaailmas toimiksid digitaalteenused ja -seadmed kenasti koos ning suhtleksid omavahel. Praegu on aga olukord teistsugune. Palju koostalitlusvõime poolest puudulikke seadmeid ja tarkvaraliideseid killustavad turge ja tekitavad puuduvat konkurentsi. Kasutusel on ka standardimisprotsessid, mis ei suuda alati tehnoloogiliste muutustega sammu pidada. Üheskoos muudavad need probleemid tehnoloogia integreeritud kasutuse väga raskeks ja see tähendab, et võrguteenused, sh avalikud teenused, sunnivad kasutajaid sageli töötama konkreetse tarkvara või seadmega, mis tekitab ainult ühe tarnijaga seotuse ja kõrgemate hindade riski. Sellised probleemid takistavad töötleval tööstusel arendada innovaatilisi tooteid ja teenuseid ning pidurdavad hädavajalikku majanduskasvu ja uute töökohtade loomist.\nNende probleemide lahendamiseks nähakse tegevuskavaga 2010. aastaks ette Euroopa standardimispoliitika läbivaatamine, mille käigus käsitletakse eelkõige seda, kuidas saaks Euroopa IKT standardimine pidada sammu kiirelt arenevate tehnoloogiaturgudega. Lisaks avaldab komisjon suunised standardimise, IKT lahendustega seotud riigihangete ja koostalitlusvõime eeskirjade kohta.\nIKT tööstus: digitaalmajandusega seotud teadus- ja innovatsioonitegevus\nDigitaalse tegevuskavaga püütakse eelkõige lahendada põhiprobleemi, milleks on ja Euroopa IKT teadustegevusega seotud investeeringute vähesus ja killustatus. IKT teadus- ja arendustegevuse kulutused Euroopas moodustavad ainult 40% USA vastavatest kulutustest. See on strateegiliselt tõsine nõrkus, võttes arvesse, et IKT on tänapäeva majanduse võtmetehnoloogia.\nTegevuskava eesmärk on hoogustada erainvesteeringuid kommertskasutusele eelnevate hangete strateegilise kasutamise ning avaliku ja erasektori vahelise partnerluse kaudu, kasutades ELi piirkondlikku ja muud rahastamist teadus- ja innovatsioonitegevuseks ning suurendades jätkuvalt Euroopa teadusuuringute raamprogrammides sätestatud ELi IKT teadus- ja arendustegevuse eelarvet vähemalt 2013. aastani.\nIKT tööstuses puuduvad ka IKT oskustega kvalifitseeritud spetsialistid, kes suudaksid täita praeguseid ja tulevasi tööalaseid nõudeid. Euroopa digitaalses tegevuskavas käsitletakse kõnealust probleemi, toetades IKT haridust ja esitades meetmeid valdkonna atraktiivsuse suurendamiseks karjäärivõimalusi silmas pidades. IKT spetsialistide kättesaadavus ja parem valmisolek soodustab stabiilset kasvu tööstusharus, mille areng sõltub suurel määral inimeste oskustest ja pädevusest.\nIKT oskusi kasutavate ja tehnoloogiasektoris töötavate inimeste puhul aitab digitaalne tegevuskava teha kindlaks ja tunnustada IKT spetsialistide pädevusi, et konkreetsete IKT oskustega töötajaid vajavad ettevõtted suudaks nad lihtsalt leida.\nVäikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd): e-valitsus lihtsustab VKEde toimimist\nDigitaalse tegevuskavaga püütakse vähendada bürokraatiat ja kõrvaldada tõkked, mis takistavad Euroopa ettevõtetel kasutada täielikult ära digitaalse ühtse turu pakutavaid võimalusi. Üks digitaalse tegevuskava üldeesmärk on, et 2015. aastaks peaks 33% VKEdest ostma või müüma võrgukeskkonnas.\nEelkõige ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) loomine lihtsustab VKEde jaoks elektroonilisi makseid ja arveldamist piiriüleselt, kasutades selleks turvalisi ja tõhusaid makseviise.\nTegevuskavaga kohustutakse parandama e-valitsuse toimimist, millega püütakse tagada, et VKEd kulutaksid vähem aega haldusprotseduuridele ja leiaksid uusi ärivõimalusi. Eelkõige e-hangete, praktiliste piiriüleste e-identimise ja e-autentimise teenuste täielik rakendamine tekitaks palju uusi piiriüleseid ärivõimalusi. 2011. aastaks peaksid ELi riigid kokku leppima põhiliste piiriüleste avalike teenuste ühises nimekirjas (nt elektroonilised sertifikaadid, mida on vaja hankemenetluses töövõtjana osalemiseks), võimaldades ettevõtjatel asutada ettevõtet kõikjal Euroopas sõltumata oma algsest asukohast. Kõnealused põhilised teenused peaksid olema 2015. aastaks veebis täielikult kättesaadavad.\nKunstnikud, kirjanikud ja muusikud\nInternet on ainulaadne vahend kultuurilise infosisu levitamiseks, pakkudes kirjanikele, heliloojatele ja kunstnikele võimalust jõuda suurema publikuni. Euroopa peab kiiresti edendama digitaalse infosisu loomist, tootmist ja levitamist. Selleks on vaja täielikult toimivat Euroopa digitaalset ühtset turgu ning kirjanike ja teiste loovinimeste tasustamise paremat kaitset.\nMitme infosisutüübi puhul on Euroopa ühtne võrguturg praegu killustatud, kuna õiguste haldamine toimub riigipõhiselt ning internetis tegutsev üleeuroopaline muusika- ja videokauplus peaks autoriõiguste üle läbi rääkima eraldi iga 27 liikmesriigi õiguste haldamise organisatsioonidega. Selle tulemusel saavad tarbijad küll osta CDsid igast kauplusest, kuid sageli ei saa nad seda teha internetist kogu ELis, kuna õigused on kaitstud riigiti.\nPraegu jäävad loovinimesed võimalikust tulust ilma, kuna loomingulise ja kultuurilise infosisu kasutajatel Euroopas puudub seaduslik juurdepääs sellistele teostele. On paradoksaalne, et piraatkoopiad ringlevad Euroopas vabamalt kui seaduslik infosisu. Vaja on tasakaalustatud lahendust; loomemajandust tuleks ergutada pakkuma rohkem võrguinfosisu, parandades samas nende seaduslikku kaitset. Digitaalse tegevuskavaga soovitakse neid probleeme lahendada, toetades piiriülest ja üleeuroopalist litsentsimist digitaalses keskkonnas. Seda tehakse muu hulgas 2011. aastaks kavandatud uue raamdirektiiviga, mis käsitleb õiguste kollektiivset haldamist, aga ka orbteoseid käsitleva direktiivi ettepanekuga ja jätkuvate arutelude abil sidusrühmadega läbimüüdud teoste küsimuses, samuti vaadatakse läbi avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist käsitlevad ELi eeskirjad. Täiendavate meetmete vajadust hinnatakse 2012. aastal, võttes aluseks 2010. aasta rohelise raamatu, mis käsitleb audiovisuaalsete teoste ja muu loomingulise infosisu internetis levitamise võimalusi ja probleeme.\nKeskkond: ökoloogilise jalajälje vähendamine IKT abil\nEuroopa võttis kliimamuutustega võitlemisel ülemaailmse juhtrolli ja sillutas sellega teed ambitsioonikale energia- ja kliimamuutuste poliitikale, mille eesmärk on vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20% võrra. IKT pakutavad võimalused kodanike ja ettevõtete CO2-jalajälje vähendamiseks tuleb täiel määral ära kasutada, et aidata ELil täita oma ülemaailmseid kohustusi.\nIKT pakutavad reguleerimissüsteemid, nagu arukad võrgud ja arvestid, mis analüüsivad energiatarbimist, võivad parandada energia säästmist töökohas ja kodus. Valgustus moodustab umbes 20% maailma elektritarbimisest. Ligikaudu 70% elektritarbimisest saab kokku hoida, kasutades IKT-põhiseid arukaid valguse juhtimise süsteeme. Digitaalse tegevuskavaga püütakse 2020. aastaks vähendada valgustusega seotud energiatarbimist 20% võrreldes 2010. aastaga.\nTegevuskava eesmärk on tagada, et riiklikud ametiasutused, IKT tööstus ja peamised heidet tekitavad sektorid teeksid tihedat koostööd, et kiirendada IKT-põhiste lahenduste laialdast kasutuselevõttu energiasäästueesmärkide saavutamiseks.\nTeadlased: suurem ja ühendatud IKT teadusuuringute rahastamine\nEuroopa liiga väiksed investeeringud IKT teadus- ja arendustegevusse ohustavad Euroopa tootmis- ja teenustesektorit (peamiselt autotööstus, tarbeseadmed, tervishoiu- ja meditsiinitööstus). Investeeringutega seotud mahajäämus on eelkõige tingitud teadus- ja arendustegevuse vähestest kulutustest (vähem kui 5,5 miljardit eurot aastas), liigsest bürokraatiast ja turu killustatusest.\nDigitaalses tegevuskavas võtab komisjon kohustuse hoogustada erainvesteeringuid kommertskasutusele eelnevate hangete strateegilise kasutamise kaudu. Komisjon toetab ka kuut IKT-põhist avaliku ja erasektori vahelist partnerlust ELi seitsmendas raamprogrammis kogusummas 1 miljard eurot ning erasektori kulud on ligikaudu 2 miljardit eurot. Samuti suurendab ta jätkuvalt IKT teadus- ja arendustegevuse eelarvet vähemalt kuni 2013. aastani. Digitaalse tegevuskavaga kutsutakse ELi liikmesriike üles kahekordistama 2020. aastaks IKT teadus- ja arendustegevuseks ettenähtud riiklikke kogukulutusi kuni 11 miljardi euroni.\nTegevuskava sisaldab ka meetmeid liigse paberitöö vähendamiseks, et noorteadlastel ja VKEdel oleks alates 2011. aastast lihtsam ja kiirem juurdepääs IKTga seotud ELi teadusfondidele ning et tugevdada vahendite koordineerimist ja koondamist koos liikmesriikide ja tegevusvaldkonnaga.\nLapsed ja lapsevanemad: turvalisem võrgukeskkond\nNoored ja lapsed kasutavad praegu kõige aktiivsemalt internetti: 16–24aastastest 73% kasutab infosisu loomiseks ja jagamiseks regulaarselt arenenumaid võrguteenuseid – see on ELi keskmisest (35%) kaks korda rohkem. Internetti kasutab iga päev 66% kõigist alla 24aastastest eurooplastest, samas kui ELi keskmine näitaja on 43%. Kuigi need noored võivad tunda end võrgus koduselt, on nad siiski altid internetiohtudele.\nDigitaalne tegevuskava aitab vanematel ja lastel tunda end võrgukeskkonnas turvaliselt. Eelkõige tänu programmile „Safer Internet” soovitatakse kõikidel ELi liikmesriikidel luua vihjeliinid, kuhu saab teatada sobimatust infosisust, samuti antakse koolides õpetust veebiohutuse alal. Noorema põlvkonna seas kõige populaarsemate võrguteenuste pakkujatel (nt suhtlusvõrkudel ja mobiilsideoperaatoritel) palutakse 2013. aastaks veelgi täiustada laste veebiohutuse alaseid iseregulatsiooni meetmeid.\nLisaks tehakse tegevuskavas ettepanek tugevdada üleeuroopalist ja rahvusvahelist koostööd, et võidelda küberkuritegevusega (nt riiklikud ja ELi tasandi võrgupõhised hoiatussüsteemid seksuaalse ekspluateerimise ja lapspornograafiaga võitlemiseks).\nEakad ja puuetega inimesed: uued võimalused\nE-tervis on eelkõige vananevas ühiskonnas oluline innovatsioonivaldkond, millega on puuetega ja eakate inimeste jaoks võimalik saavutada paremaid tulemusi.\nNäiteks on tänu ELi rahastamisvahenditele võimalik teha intelligentse elukeskkonna (Ambient Assisted Living, AAL) tehnoloogiate abil IKT kättesaadavaks, sellega tagatakse, et digitaalühiskond võimaldaks iseseisvamat ja inimväärsemat elu neile, kes on nõrga tervisega või põevad kroonilist haigust, ning puuetega inimestele.\nAALi programmiga edendatakse innovatsiooni ja IKT kasutuselevõttu sellistes valdkondades nagu kukkumise takistamine (kukkumine ohustab ELis rohkem kui kolmandikku üle 65aastastest inimestest) või tugi dementsuse, mälukaotuse, tähelepanuhäire või probleemide lahendamise võimetuse all kannatavatele (ELis üle 7 miljoni inimese). Digitaalse tegevuskava eesmärk on kahekordistada 2015. aastaks iseseisva elukorraldusega eakate arvu.\n150 miljonit eurooplast – ligikaudu 30% – ei ole kunagi internetti kasutanud. Sellesse rühma kuuluvad enamasti 65–74aastased inimesed. Puuetega eurooplastele on probleemiks ka juurdepääs ja kasutatavus. Digitaalse lõhe ületamine võib ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade liikmetel aidata osaleda digitaalühiskonnas võrdsematel tingimustel (sh kasutada neile otseselt huvipakkuvaid teenuseid, nagu näiteks e-õpe, e-valitsus, e-tervis) ja parandada oma tööalast konkurentsivõimet ja elukvaliteeti.\nMaa- ja kõrvaliste piirkondade elanikud: kogukondade ühendamine\nDigitaalse tegevuskava eesmärk on tagada 2013. aastaks lairiba internetiühendus kõikidele, ka eraldatud piirkondades elavatele inimestele. Uue infrastruktuuri suured ehituskulud koos väikese asustustihedusega tähendavad, et telekommunikatsiooniettevõtted ei soovi rajada vajalikku lairibainfrastruktuuri.\nProbleemi lahendamiseks püüab EL koostöös liikmesriikidega tugevdada piirkondlikke ja muid rahastamisprogramme ning suunata neid paremini, et toetada investeeringuid ja võtta vastu meetmed investeerimiskulude vähendamiseks. Tegevuskava sisaldab ettepanekuid, millega püütakse tagada, et osa digitaalsest dividendist – ehk raadiosagedustest, mis vabanevad üleminekul analoogringhäälingult digitaalringhäälingule –, saab kasutada traadita lairibatehnoloogia jaoks. See on eriti oluline, kuna traadita (maapealne ja satelliidipõhine) lairibaühendus mitte üksnes ei tekita võimalusi uute huvitavate teenuste jaoks, vaid on ka oluline selleks, et tagada kõigile kiire internetiühendus, kaasa arvatud kaugetes ja kõrvalistes piirkondades.\nEuroopa Komisjon esitab käesoleva aasta teises pooles lairibavõrkude arendamisega seoses Euroopa spektripoliitika programmi, et muuta raadiospektri haldamine tõhusamaks ning suurendada võimalikult tarbijate ja tegevusvaldkonna saadavat kasu.


Uroboros: erinevus redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nUroboros: erinevus redaktsioonide vahel\nRedaktsioon: 1. juuni 2012, kell 21:52\nLisatud 341 baiti , 10 aasta eest\nRedaktsioon: 26. veebruar 2012, kell 06:24 (redigeeri)\nP (r2.7.1) (robot lisas: id:Ouroboros)\nRedaktsioon: 1. juuni 2012, kell 21:52 (redigeeri) (eemalda)\n[[Pilt:Ouroboros.png|thumb|[[Theodoros Pelekanos]]e Uroborost kujutav joonistus [[alkeemia]]raamatustalkeemiaraamatust "Synosius", []]]▼\n'''Uroboros''' on end [[saba]]st õgiv müütiline madu või lohe. Tuntud juba [[Vana-Egiptus]]e [[Uus Riik|Uues Riigis]] (u [[1600 eKr]]). ▼\n▲[[Pilt:Ouroboros.png|thumb|[[Theodoros Pelekanos]]e Uroborost kujutav joonistus [[alkeemia]]raamatust "Synosius", []]]\nEgiptlaste juurest [[Foiniikia|foiniiklasteni]], sealt [[kreeklased|kreeklasteni]] ja ka Lääne alkeemikuteni jõudnud saba õgiv madu on sümboliseerinud lõpmatust, kõikehõlmavat loodust, lõpuleviimist, täiuslikkust, totaalsust, olemise lõpmatut ringi. Varastes müütides tähistas uroboros neitsilikku [[jumalanna]]t, kes ilma mehe abita sünnitas [[kosmos]]e; samas on teda fallilise olemuse pärast peetud ka mehelikkuse sümboliks.<ref name="link">[http://www.crystalinks.com/ouroboros.html Ouroboros]</ref>▼\n▲'''Uroboros''' on end [[saba]]st õgiv müütiline madu. Tuntud juba [[Vana-Egiptus]]e [[Uus Riik|Uues Riigis]] (u [[1600 eKr]]).\n▲Egiptlaste juurest [[Foiniikia|foiniiklasteni]], sealt [[kreeklased|kreeklasteni]] ja ka Lääne alkeemikuteni jõudnud saba õgiv madu on sümboliseerinud lõpmatust, kõikehõlmavat loodust, lõpuleviimist, täiuslikkust, totaalsust, olemise lõpmatut ringi. Varastes müütides tähistas uroboros neitsilikku [[jumalanna]]t, kes ilma mehe abita sünnitas [[kosmos]]e; samas on teda fallilise olemuse pärast peetud ka mehelikkuse sümboliks.\nKuna uroboros toitub iseendast, sümboliseerib ta aine muundumist, seega ka [[alkeemia]]t ennast.<ref name="raamat"> Miranda Bruce-Mitford, "Kogu maailma märgid & sümbolid". Inglise keelest tõlkinud [[Lauri Vahtre]], kirjustus Varrak, Tallinn, 1997, lk 108 </ref>\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/3075976"


Maagilised kuupäevad ahvatlevad abielluma - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nMaagilised kuupäevad ahvatlevad abielluma\n8. august 2018, 0:08\nUsutakse, et taolised numbrikombinatsioonid toovad õnne.\nMõnes pulmakohas on tulnud abiellujatele ära öelda.\nTänavu jääb 8. ja 18. augustil pulmalistest ilma Taagepera loss.\nSellel, miks paljud nii-öelda maagilisel kuupäeval abielluda eelistavad, on mitu põhjust. Näiteks usutakse, et taolised numbrikombinatsioonid toovad õnne. Samuti on oluline, et selline kuupäev kõigile hästi meelde jääb.\nSuvi on Eestis populaarne pulmade pidamise aeg, kuid eriti sageli soovitakse abielusid sõlmida just numbrimaagiat sisaldavatel päevadel. Sel aastal on need kuupäevad 08.08.2018 ja 18.08.2018.\nSangaste lossi perenaine Triin Laks kinnitas, et maagilised kuupäevad on pulmade pidamiseks populaarsed. «Need on peaaegu aasta varem ette broneeritud,» tõdes ta. Tema sõnul on pulmalistega rääkides tulnud välja ka põhjuseid, miks paarid just neil päevil abielluda tahavad.\nNäiteks usutakse, et taolised numbrikombinatsioonid toovad õnne. Samuti on oluline, et selline kuupäev kõigile hästi meelde jääb. Mõnikord on aga pulmapeoks valitud kuupäev seotud noorpaari teiste oluliste tähtpäevadega.\nBLOGI, FOTOD JA VIDEOD Kaja Kallas: kaalume valitsuse umbusaldamist Kaljulaidi hinnangul on ÜRO ränderaamistiku «punnseisu» parlamenti viimine hea idee 320 Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid


Darwini auhinnad - Maaja Koduleht\nAvaldame edetabeli Darwini auhinna laureaatidest, kes enda õnnetu teise ilma saatmise läbi parandavad jätkuvalt inimkonna geenivaramut.\n* Kaks krossimootorratast, kaks juhti, kaks kaassõitjat, null kiivrit, null valgustit ning pime öö. Targem lugeja juba aimab, mis võis juhtuda, ja juhtuski. Kaks paarikest Californiast kihutasid öises farmis ringi ja põrkasid täiskiirusel kokku. Kõik neli lahkusid samal hetkel siitilmast. Kohalikud kiirabitöötajad kutsuvad kiivriteta krossisõitjaid lähiaja elundidoonoriteks.\n* 74-aastane prantslane otsustas odavalt oma kuuri valgustada ning läks lähimast riigile kuuluvast alajaamast juhtmeid vedama. Tõelise Darwini kandidaadina tegi ta seda paduvihma ajal. Küpsetatud meest ei olnud enam võimalik elustada.\n* Charlesi, 18-aastast Indoneesia üliõpilast peeti äärmiselt edukaks, kui mitte geniaalseks oma teadmiste osas. Kahjuks jäi tal suure lugemuse juures vahele üks väike raamat: elektriohutuse üldjuhend. Nii leitigi vaene nooruk oma perekonna basseinist Jakartas, kus ta, üks jalg vees (!) oli otsustanud oma käed pista kõrval asuva mullivanni elektrikarpi, et seal pisut juhtmetes sobrada. Olgu muld talle kerge!\n* Ameeriklased armastavad kõigest hingest telerit. 18-aastane Florida elanik Cameron nägi sealt, kuidas autoga ostukäru veeti ning otsustas seda järgi teha. Hiiglaslik ameerika maastur kihutas mööda tänavat, Cameron ostukäruga taga. Kõik oli tore ja adrenaliinirohke, kuid siis astus reaalsus vahele. Telerist pimestatud nooruk unustas, et kohalikel teedel on lamavad politseinikud ning sai pärast lühikest sõitu fataalse õhulennu.\n* Saemees võttis sügavas maanteekraavis maha suure puu ning otsustas viimase sealt autoga välja tõmmata. Selleks võttis ta maha oma masina tagaratta ning pani selle asemele ilma rehvita velje. Sinna sidus ta nööri, mis oli kinnitatud puu külge valmistades nii „kavala“ vintsi. Samal hetkel, kui mees gaasi vajutas, hakkasid tööle vääramatud füüsikaseadused. Nimelt oli auto puust oluliselt kergem ja vennike lendas koos autoga üle kraavi ja otsa ta saigi. Järgmine saemees oli nutikam, lõikas puu kraavis tükkideks ja tassis minema.\n* See juhtum kuulub traditsioonilisse Darwini kandidaatide „lemmiktegevuse“ alla. Texases palgati ehitustöölised raadiomastile tugevdustöid tegema. Ühel hetkel nägid töökaaslased, kuidas üks nende kaaslane taha kaldus ja ligi 70 meetri kõrguselt alla sadas. Juurdlus selgitas, et mees oli teda üleval hoidnud metalltala poldid lahti keeranud.\n* Stockholmis jäi valvurile vahele kaks kooli sissemurdnud pätti. Algas öine tagaajamine. Ühel hetkel otsustasid põgenejad lähedal asuvast graniitkaljult alla ronida. Siinkohal tuleb mainida, et oli pilkaselt pime ning sadas vihma. Libeda kivi peal turnimine lõppes kiiresti ning 17 meetrit pea ees alla libisenud röövlite pead osutusid kivist nõrgemaks.\n* Darreni mõistus oli isegi narkomaani kohta rumalavõitu. Mees leidis poest linnusööda, kuhu oli kirjutatud „100% mooniseemned“. Moonoopiumi loogikat kasutades keetis narkomaan seemned tihkeks pasteediks ja süstis löga endale veeni. Midagi ei juhtunud, nii et ta tegi seda uuesti. Tund hiljem uurisid kiirabiarstid teadvusetu Darreni röntgenipilti ja arvasid, et tema ummistunud kopsudes on süüdi tuberkuloos. Mees raviti kahe nädalaga terveks, kuid too suri peagi seekord aiapoest hangitud seemnete üledoosi tagajärjel.\n* 37-aastane Florida mees kihutas oma mootorrattal laeva ees avaneva silla suunas, mõeldes tõenäoliselt teha filmiliku hüppe. Sillaehitajad olid säärast idiootsust ette näinud ning sulguvad turvaväravad pühkisid ratturi sadulalt ning vette ja geenivaramust välja. Juhita jäänud ratas jätkas kihutamist ning jõudis edukalt teisele kaldale.\n* Noor, 23-aastane, rohkelt augustatud ja rõngastega ilustatud eputrilla arvas, et oleks naljakas, kui ta ühendaks enda rinnanibusid ehtivad metallrõngad elektroonilise testri külge. Mehe töökaaslased üritasid teda mitmel korral halvast mõttest eemale peletada, kuid edutult. Elektrinalja teinud meest üritati tulutult elustada.\n* Alaskal tegid alkoholi tarvitanud tegelased oma mootorsaanidega kiiremaid tiire, kui nende eest jooksis läbi jänes. Algas tagaajamine, mis lõpetati kiirelt, sest suure vaevaga suudeti üksteisega kokkupõrkamist vältida. Üks „kangelane“ aga jätkas jänku kiusamist. Jänes kihutas asfalttee suunas ning isehakanud jahimees kiirendas, et loomast enne lumevaba pinnast üle sõita. Jänes aga põrutas hoopis väikesest teetruubist sisse. Kelguomanik aga lendas tagasi selles suunas, kust ta tuli, sest vastu truubiserva purunenud kelgu kütus sattus kuuma mootori peale ja plahvatas. Kelgutaja pääses maistest vaevadest ning jänes kadus nelja tuule poole.\n* 46-aastane David tegi koos kaaslastega Itaalia suusakuurordis lõbusõitu. Mäest allakihutamiseks kasutas seltskond rajapiirde turvapehmendust. Lõbusõit lõppes aga täpselt seal, kust nad selle pehmenduse eemaldanud olid. David sai metallist rajapiirdega kohtudes surmavaid pea- ja rinnavigastusi. Ülejäänud tegelased said verise õppetunni.\n* 50-aastane New Yorgist pärit jahimees oli oma sõprade ning jahikoeraga oma lemmiktegevust harrastamas, kui ühel hetkel leidis koer põdra sääreluu. Kont on koerale teadagi püha asi ning kui peremees tahtis seda endale saada, hoidis peni targu eemale. Mees vihastas ja haaras oma laetud pumppüssi, et sõnakuulmatut koera materdada. Koer aga kargas löögist eemale ja maad tabanud püss paugatas, viies seeläbi konti ihaleva peremehe teise ilma.\n* Bulgaarias tegi Sofiast pärit Lidia nimeline bioloogiaõpetaja oma autoga peatuse ning hakkas koos kahe kaaslasega kanalisatsioonikaevust keemilisi aineid alla kallama. Põhjus oli selles, et lahtiselt autos loksunud keemilisteks katseteks kasutatud ained uimastasid sõitjaid. Seepärast otsustati neist koheselt loobuda. Ohtlikud, kiiresti aurustuvad ained muutsid selle keemiakatse Lidia jaoks viimaseks. Nimelt tekkis ainete vahel reaktsioon ja plahvatus, mis lõi kaevuluugi õhku ning seeläbi Lidia pea otsast. Õpetaja kaaslased viidi näopõletustega haiglasse.\n* Majaomanik otsustas oma õues asuval tammel mõned oksad maha saagida ja need purustada. Selleks laenutas ta suure tööstusliku oksapurustaja. „Geniaalse“ idee tulemusena pani mees purustaja tööle ning ronis redeli abil okste juurde, et neid sealt alla loopida. Esimese oksa juurde jõudnuna astus härra aga redelipulgast mööda ning läbis seejärel purustaja sisemuse. Taolise tegevuse tulemuseks on hinge kohene lahkumine rumalast kehast.\n* Üks metallivaras leidis suurepärase kullaaugu. Mahajäetud viljasalve lifti tross näis olevat vägagi väärtuslikust metallist. Suure vaevaga saigi mees trossi läbi saetud ning kadus koos liftiga vaikselt sügavasse pimedusse…\n* Kolm noort sõdurit lasti puhkusele ja astusid läbi vanaema juurest. Vanaema kaebas, et tema maja ette istutatud üks kolmest männist segab oluliselt tema vaadet elutoa aknast. Hakkajad mehed otsustasid selle maha sagida ja sidusid puu külge ohutusnööri, et see maja peale ei sajaks ning viskasid selle ümber kõrvaloleva puu tüve. Seal sidusid kaks sõdurit ennast veel nööri külge, et puu valesti langemist veelgi tagasi hoida. Kui kolmas mees oma saagimise lõpetatud sai, algas tragöödia. Mitmetonnine mänd langes tõepoolest majast eemale, kuid kiskus endaga kaasa ka kinnitatud sõdurid, kes läbisid ehmatava kiirusega teise männi ladvaoksad ning olid mõne hetke õhus. Alla prantsatades olid nad juba teises, muredeta maailmas.\n* Väheselt asustatud põllumajanduspiirkonnas paigaldas telefonifirma autoteel kaableid. Tee oli kenasti ohutusviitadega märgistatud. Kohalikud farmisulased aga otsustasid õhtul baari minnes lolli nalja teha. Mehed tõstsid ohumärgid kaevatud kraavi eest sõidetava teepoole ette. Baarist padujoobes tagasi koju kihutades olid sigatsejad oma tembu ära unustanud ja nii leitigi vennikesed purunenud autost ja surnuna.\n* Itaalias jäi 68-aastane Porsche Cayenne omanik oma rumaluse tõttu raudteele kahe tõkkepuu vahele lõksu. Loomulikult just siis, kui lähenes rong. Oma kallist autot päästa üritav omanik jooksis kätega vehkides rongile vastu. Tema tegu osaliselt ka õnnestus, sest Porsche sai oluliselt vähem kahjustada, kui selle omanik.\n* 41-aastane katoliku preester Adelir Antonio de Carlil otsustas heategevuse eesmärkidel end õhupallide külge kinnitatud tugitooliga taevasse lennutada. Pärast õhkutõusmist muutis tuul suunda ja puhus preestri ookeani kohale. Seal arvas preester et GPS-i asemel võib teda ka vanajumal ise juhtida. Mees läkski otse taevasse.\n← Võigas eksperiment: kas pea suudab ilma kehata edasi elada?\nArmatsemise eest 30 aastaks vanglasse! →\n30th May 2017 11th June 2021 Guido


pähklid | Toidutegu | Lehekülg 2\nRubriigid: ehtne Eesti maitse, kohupiim, minge metsa!, murakad, nami-nami kooskokkamine, pähklid, retseptivõistlused, tort isamaale\nRubriigid: mitte ainult toidust, pähklid, seltsimees kunstiteadlane, tšilli, vahvlid-muffinid-keeksid-rullbiskviidid, šokolaad\nPosted on 23/06/2012 | 2 kommentaari\nNeed on kõige pikemad päevad ja kõige lühemad ööd. Kõige valgemad ööd. Uneta ööd.\nÜhel niisugusel ööl läksin ma linna, vaatama uue päeva sündi.\nMa jalutasin Emajõe-äärsel paplialleel. Kõndisin Inglisilla all mööda ühe üksildase igatsuse jäetud jalajälgi.\nKõik oli vaikne. Mind jälitas mu enese sammude kaja. Suveööõhk oli täis lubadusi. Täis lootust.\nAga mida ei ole, on tasakaal. Ma tean, et kõik saab korda. Aga palun kinnita seda mulle veel kord. Lihtsalt, et olla kindel, eks.\nMuusika: Jacques Brel “Ne me quitte pas”\nSulata või ja šokolaad madalal kuumusel. Vahusta munad suhkruga tugevaks vahuks, lisa veidi jahtunud šokolaadisegu. Lisa ka jämedalt hakitud pähklid ja odrajahu ning sega korralikult läbi. Vala tainas võitatud ja odrajahuga üle puistatud 24 cm läbimõõduga vormi ning küpseta 180-kraadises ahjus 20 minutit. Serveeri jahtunult.\nRubriigid: koogid, pähklid, šokolaad\nPosted on 19/08/2011 | 2 kommentaari\nTuleb hakata otsi kokku tõmbama.\nAeg on selleks korraks laadija juhe seinast tõmmata ja minna edasi sellega, mis salvestada õnnestus. Ühest küljest on seda lõpmata palju, teiselt poolt nii häbematult vähe. Ent ma ei arvagi enam, et tõeliselt oleks võimalik tervet aastat üheainsa laadimisega vastu pidada.\nMaitsed on purgis ja karbis ja keldris. Muist mõtteid on paberil, mis mitte, need hajusid nelja tuule poole. Fotod rõõmustavad silma, mälestused südant.\nMõnikord ma sõidan niisama ringi, ilma suurema sihita. Vaatan, näen, pildistan. Mõistagi pole kuigi arukas seda autoga teha, esiteks jääb oluline osa toimuvast niiviisi nägemata, teiseks valitseb pideva ringivahtimise tõttu täiesti reaalne oht teelt välja sõita ja kolmandaks hakkab see ühel hetkel kohalikes elanikes kahtlust tekitama, kui mõni mitu korda edasi-tagasi sõidab ja vahepeal peatudes eriti kummalisi asju pildistab. Näiteks bussipeatuse silte. Või nööril kuivavat pesu. Või okastraati. Või lagunenud ja võssa kasvanud maja, kus kunagi oli pood. Ega nemad ei tea, et rohkem kui 20 aastat tagasi sõitsin ma tubli mitu korda nädalas sinna jalgrattaga, et osta pool kilo batoonikesi. Või viis tahvlit kamašokolaadi :).\nLõhnad, hääled, värvid, mõtted, hetked ja unistused.\nKokku kogutud ja koos sidruni-rosmariiniküpsistega lõhnavasse kimpu köidetud.\nSuvi kestab veel, aga iga pilk öötaevasse on omamoodi hüvastijätt. Kahanev kuu on ligidal ja vaikus on käega katsuda.\nMuusika: Virmalised “Suve hääl”\nSõelu jahu ja küpsetuspulber kaussi, sega juurde suhkur, jämedalt hakitud pähklid, riivitud sidrunikoor ja hakitud rosmariin. Lisa lahti klopitud muna ning sõtku tainas ühtlaseks.\nKummuta tainas kergelt jahusele lauale ning vormi umbes 23 cm pikkuseks rulliks. Tõsta see küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ning küpseta 200-kraadises ahjus umbes 25 minutit, kuni tainas on helekuldne. Võta plaat ahjust välja ning lõika rull kergelt diagonaalselt 10 viiluks.\nLaota lõigud uuesti küpsetusplaadile ning küpseta veel 10 minutit, kuni küpsised on pealt kuldsed. Lase restil jahtuda.\nRubriigid: küpsised, pähklid, sidrun-laim


RMK | Maa-amet\nAvaleht Amet, kontakt Tutvustus ja struktuur Teised meist RMK\nIlma liialdamata on Maa-ameti kaardiserver esimene asi tööpäeva algul, mille ma avan ja viimane, mille õhtul sulgen.\nMa töötan RMK-s Lääne-Harjumaa metskonna metsaülemana ja vabal ajal tegelen pärandkultuuri kaardistamisega. Minu töö on põnev, sest ükski päev ei ole sarnane eelmisega ja kaardid kui peamine töövahend on minu kirg.\nMinu põhitöö on hallata oma piirkonnas riigi suurima maaomaniku, Eesti Vabariigi, maid. Tuleb kooskõlastada teiste osapoolte tegevusi riigimaal ja kavandada maakasutust pikemas plaanis eesmärgiga, et igal maaüksusel oleks tema parim kasutusviis. Ilma Maa-ameti avalikkusele tasuta pakutava kaardiinfota oleks esile tulevate probleemide lahendamine ja küsimustele vastuste leidmine mõeldamatu. Üldjuhul õnnestub näiteks selle ajaga, kui kodanik telefonitsi oma muret kirjeldab, kõnealune koht juba Maa-ameti kaardil ette võtta ning kombineerides katastriinfot, ortofotot ja topograafilise andekogu (ETAK) andmeid ka vastus anda.\nTeine roll tööalaselt on ETAK andmete kasutamine RMK oma infosüsteemides, peamiselt taustakaarti ja katastriinfot, eraldiseisva andmekoguna ka tervikteid. Ka ühekordsete GIS-päringute ja ruumiandmete analüüsil on ETAKi andmed otsuste tegemisel suureks abiks. Autoriseeritud kasutajatele mõeldud Maa-ameti virtuaalkontorid on mugav võimalus tegeleda asukohast sõltumatult oma ruumiandmete haldamisega, RMK puhul näiteks maakasutuslepingutega.\nKolmas roll, mis mind Maa-ameti teenustega seob on pärandkultuuri andmebaasi haldamine. Pärandkultuuri andmed jõudsid Maa-ameti nüüdseks juba üle-eelmisesse kaardiserverisse üle kümnendi tagasi ja tänavu (2017) sai pärandkultuuri andmestik ka nutiseadmes kasutatavaks. Koostöö Maa-ameti geoinfosüsteemide büroo töötajatega on olnud läbi nende aastate tegus ja arendav.\nAjalooliste kaartide kaardirakendusse koondatud kõik olulisemad kaardid ei ole abiks ainult koduloo uurijatele, vaid võimaldab mugavalt ajas ja ruumis liikuda igaühel, kelle jaoks kaardid on töö või hobi ja seda kas WMS-teenuse abil oma tarkvara vahendusel või Maa-ameti kaardirakendustes.\nAjalooliselt on kaart ja kompass kokku kuulunud, Maa-ameti järjepidev töö on eestlaste igapäevaellu kaardi tagasi toonud (nõukogude ajal olid kaardid salastatud) ja tänu GISile nüüd juba ilma kompassita kasutamiseks. Maa-amet ise on meile kompassiks ruumiandmete loomisel ja kasutamisel.


Tugev valu liigeses -\nOn võimalik, et mingi haigustekitaja bakter sagedamini stafülokokk satub vere kaudu liigesesse või luusse, tekitades seal ägeda mädapõletikulise ehk septilise protsessi. Algul tekib liigestes valu ja hommikune jäikus, seejärel lisanduvad liigeste tursed ja kuumamine või punetus, tekib väsimus, isutus ja üldine halb enesetunne. Soojus lõdvestab, külm leevendab valu. Kindel ohutegur on naistel ka lühike viljakusperiood kuupuhastused algavad hilja ja lõpevad vara. Mõnedel inimestel on osteoartroos pärilik. Luuhõresus on levinum vanainimestel, kellel vähenenud toimetulekuvõimest tingitud kukkumised suurendavad luumurdude ohtu.\nOsteoartroosi korral kõhr kahjustub ja kulub, Tugev valu liigeses põhjustab valu ning liigutuste jäikust liigeses. Kas on tõsi, et osteoartroos tekib ainult eakatel, kui liigestes kulub kõhr aja jooksul ära? See ei ole üldse nii.\nJah, Tugev valu liigeses sagedamini esineb osteoartroos üle aastastel inimestel, kuid see võib tekkida igas vanuses, tavaliselt alates Kõhre, mis amortiseerib liigest, nimetatakse klaasitaoliseks ehk hüaliinseks kreeka sõnast hyalos — klaassest selle kõhre õhuke kiht sarnaneb klaasiga. Kui siiski nii juhtub, hävib luukude, tekivad luukasvised, mida nimetatakse kannusteks.\nPlasmi liigeste ravi kahjustab osteoartroos mõlemat põlveliigest. Erandiks on juhud, kui haigus tekkis ühe põlve trauma või haigestumise tõttu.


Tivi Puhkemajad ja majutuskohad - Nakhchivan Autonomous Republic, Aserbaidžaan | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Tivi\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Tivi\nSyunyatsi külalistemajaSee on koht, kus sa saad lõõgastuda, tunda looduse ilu, jõudu ja hiilgust. Maja terrassilt saate nautida suurepärast vaadet võimsatele mägedele. Siin hetkeks tunnete, et aeg on lõppenud ja ainult lindude laulmine rahuldab teie kuulamist.Selles väikeses eraldatuses olete ainus maja omanik, kus vaikus aitab teil leida harmooniat loodusega ja ükski võõras ei saa teie puhkust segada, sest maja on ainult teie käsutuses.\nVaasTere tulemast minu koju, mis asub mitte kaugel Tatevi kloostrikompleksist (10minutit) ja maailma pikimast pööratavast õhutrammiteest ehk Tatevi tiibadest. Pakume mugavat külalistemaja maitsvate traditsiooniliste roogadega ja kauni loodusega...\nPopulaarsed mugavused linna Tivi puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Tivi\nSaro B & B Tatevis


JUHTKIRI | Simson ehitab monumenti halvale poliitikale - Eesti Päevaleht - Arvamus\nSegadus majandus- ja taristuminister Kadri Simsoni valitsemisalas suureneb. Möödunud esmaspäeval allkirjastas Simson määruse, mis justkui annab ühistranspordikeskustele tasuta transpordi kehtestamise küsimuses valikuvõimaluse. Paraku on määrusega lähemalt tutvudes selgunud, et maakondades, mis ei võta ministri rumalat plaani täielikult omaks, võib maanteeamet edaspidi ühistransporti toetada senistest palju halvematel tingimustel.\nRahastamise kaudu survestamist ja meelitamist on riigijuhtimises ikka kasutatud. Aga praegune juhtum on eriline, sest harva on asjatundjad mõnda plaani nii üksmeelselt kritiseerinud kui Simsoni oma. Ka potentsiaalsed võitjad, maaelanikud, ei saa valdavalt aru, kellele on tasuta ühistransporti ikkagi vaja. Inimestele, kellel on õnn elada bussipeatuse lähedal ja ka aega bussi oodata, annaks täielikult kinni makstud ühistransport tõesti rahalise võitu. Kuid väga palju on neid, kellel pole Simsoni transpordist mingit kasu – nende kodu lähedalt möödub buss harva või üldse mitte või kasutavad nad asjaajamiseks sellist bussi või rongi, mille sõidukulu ei taha minister kinni maksta.\nSeda arvestades on imelik Simsoni määruse nõue, et ühistranspordikeskused peavad tasuta sõidu pakkumisest loobumist maanteeametile põhjendama. Tervemõistuslik oleks nõuda põhjendust hoopis siis, kui ühistranspordikeskus tahab Simsoni plaani rakendada ega otsi maaelanike liikumisvõimaluste parandamiseks efektiivsemaid lahendusi.\nSimsoni määruses on imelik nõue, et tasuta sõidu pakkumisest loobumist peab maanteeametile põhjendama. Põhjendamist vajab hoopis selle pakkumine.\nKui Simson tahab ühistranspordi kaudu sotsiaalpoliitikat ajada, kas poleks siis targem eraldada maaelanikele personaalne transporditoetus, mida nad saaksid sõitmiseks kasutada nii, nagu neil on vaja, mitte mingeid raskesti arusaadavaid ametkondlikke piire arvestades? Kui Simson tahab maaelanike tööl käimise kulusid vähendada, kas poleks siis targem luua tööandjatele lihtsamad ja soodsamad tingimused töötajatele transpordi pakkumiseks? Kui Simson tahab vähendada keskkonnamõju ja teede koormust, kas ei annaks siis suurima efekti see, kui Tallinna ühistransport oleks tasuta kõigile, mitte üksnes Tallinna elanikele?\nMärksõnad: Kadri Simson tasuta ühistransport\nKaja Kallas: "tasuta" transpordile kulub meeletu raha, sellest saaks maksta kolmandiku peretoetusi (290) 07.05.2018\nEestlasest, autost ja meie igapäevasest leivast (91) 13.06.2018


Lastega rabas – Kakerdaja raba – Janne blogi\nLastega rabas – Kakerdaja raba\nPosted on aprill 5, 2020 aprill 8, 2020 by Janne\nNo sellest käigust on praeguseks juba päris palju aega möödas.. Ehk et me käisime seal veebruaris, aga siis ei olnud mul vist seda kirjutamise tuju ja seega sinnapaika see postitus ka jäi.\nPlaan Kakerdaja raba külastada sündis meil juba eelmise aasta suve lõpus kui isegi mitte juba varem, aga me ei saanud kuidagi teistega aegu klappima ja seega sai suvest sügis ja sügisest talv. Kui aga ilmateade näitas Vabariigi aastapäevaks ilusat ja päikesepaistelist ilma, ei saanud ju juhust mööda lasta.\nKohale jõudes olin ma hämmingus, et seal nii palju autosid oli. Pärast muidugi lugesin, et üks enim külastatavaid rabasid üldse. Aga siis oli koroona veel kuskil kaugel ja teistega toimuv ning seega see rahvamass meid ei heidutanud. Hakkasime siis vapralt kõndima, aga vales suunas. Ehk et me ei läinud rabasse, vaid hoopis seal kõrval läbi metsa kulgevale matkarajale. Lõpuks olime me juba jõudnud Suure Kalajärve juurde ja mõtlesime, mis edasi saab. Siis lõpuks nägime kaarti ka ja mõtlesime, et miks me kohe alguses sellele pilku peale ei visanud. Loll pea on ikka ihu nuhtlus.. Aga kuna me polnud enam “stardipaigast” kaugel, läksime edasi. Kui tagasi alguses olime, leidsime lõpuks sealt kaardi ka ja saime aru, et me läksime omadega kohe alguses rappa. Vōi no rabast mööda.\nVaprad matkalised nagu me kõik olime, otsustasime ikka päriselt rabas ka ära käia, sest selleks ju sinna mindud sai. Küll seal oli alles palju rahvast. Me muud ei saanudki teha kui laudteelt kõrvale astuda , et teised mööda lasta. Kes kelle mööda üldse laskma peaks ? Tulijad vōi minejad.. Mul oli lihtsalt lihtsam Sõstrapreili sülle rabada ja teised mööda lasta. Tikrike oli I ja oma vanaemaga kuskil tagapool.\nLaste kiituseks pean ütlema, et nad oli mega tublid. See ei olnud mitte lûhike maa, mis me algul matkarajal ja siis veel rabas edasi-tagasi laudteel kõndima pidime. Sõstrake vahepeal oli veidi süles, aga üllatavalt vapralt pidasid mõlemad vastu.\nTahaks ükskord ilma sellise rahvamassita ka sinna minna. Ei teagi, kas see on üldse võimalik. Praegu on küll #püsikodus periood, aga mitte tööl käivad inimesed ikka käivad vist nädala sees ka kuskil seiklemas. Nagu meiegi. Nädalavahetustel pole nagunii mõtet trügima kuskile minna, sest ma arvan, et neid töötavaid inimesi, kes just siis kuskile lähevad, on ka veel väga palju.\nNii. Nüüd on järjekorras veel üks raba ja siis saab minna juba uusi avastama. Ma võib olla peaks kirjutama neid postitusi natuke informatiivsemana, aga ma tõesti ei ole ära mõõtnud, mitu km oli näiteks selle suure rabajärveni. Või kui pikk oli matkarada metsas. Ma unustasin Endomondo tööle panna. Aga kui ma uuesti lähen, siis püüan meeles pidada.\nKui on midagi, mida te teada tahate, küsige julgelt !\nPosted in Lastega rabasSildistatud Elu kahe lapsega, Kakerdaja raba, Lastega rabas, raba, Sõstrakese 3.aasta, Tikrikese 4.aasta\nEelmine postitusKarantiinipäevik: self isolation\nJärgmine postitusLastega rabas – Kodru raba