Eesti Maanteemuuseumi püsinäitus läheb pensionile\nSel reedel, 20. märtsil pakib Eesti Maanteemuuseumi esimene püsinäitus "Tee ajalugu!" end kokku, keerab ukse enda järel lukku ja läheb väljateenitud pensionipõlve pidama.\n2005. aasta suvel endises Varbuse postijaamas avatud püsiekspositsioonist „Tee ajalugu!“ on saamas ajalugu. Tegemist on esimese Eesti Maanteemuuseumi näitusega Eestimaa teede ajaloost, mis tutvustab teede ja liikumisviiside arengut alates muinasajast kuni tänapäevani. Selle autoriteks on Marge Rennit, Mairo Rääsk, Juhan Kreem. Kujunduse lõid Malle Jürgenson ja Krista Lepland disainifirmast Laika, Belka & Strelka OÜ.\nReedel, 20. märtsil kell 12-14 saavad huvilised viimast korda tulla Varbuse postijaama, et saada osa põnevast teedeloost, kuulata unest ärganud teemeistri pajatusi möödunud kümnest näituseaastast ning läkitada postijaamast teele hanesulega kirjutatud postkaart. Sissepääs muuseumisse on terve nädal tasuta.\nEhkki peamaja suleb seejärel pooleks aastaks oma uksed, ei tähenda see, et Eesti Maanteemuuseum kinni pannakse. Endiselt ootavad külastajaid väliekspositsioon, masinahallid ning liikluslinn.\n16. aprilli avame koostöös Mihhailovskoje Puškini muuseumiga fotonäituse vanadest Pihkvamaa teedest. Suvehooaja juhatab sisse 1. mail toimuv Kõrsikute kontsert ning uus hooajanäitus „Tee täis kuulujuttu“. Esmakordselt pääseb siis juba ka muuseumi keldris avatavasse ajutiste näituste ruumi.\nMaanteemuuseumi peamaja uksed avatakse külastajaile uuesti käesoleva aasta lõpus. Läbi teede-, transpordi- ja kommunikatsiooniajaloo jutustab uus näitus külastajale „maailma väikeseks jäämise“ lugu – kuidas aeg ja vahemaad meie ümber kahanevad. Või kas ikka kahanevad? Näituse keskmes on inimene oma vajaduste, harjumuste, kommunikatsioonikäitumise ning suhtlusvõrgustikuga.\nEsmakordselt avatakse siis külastajaile ka postijaama teine korrus, kus avastamist ootab lastemuuseumi osa, mis toob tee- ja liiklusajaloo mänguliselt ka kõige nooremate muuseumikülastajateni.


Raamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja\nRaamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord\n§ 4 Teavikute kasutamine\n§ 6 Arvutitöökoha kasutamine\nRT IV, 09.08.2013, 22\n24.07.2013 RT IV, 09.08.2013, 2 12.08.2013\nMäärusega sätestatakse Kaiu valla raamatukogude (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus.\n(3) Raamatukogu eriteenused on kopeerimine, printimine, andmekandjale salvestamine jm. Eriteenused on tasulised.\n(4) Raamatukogus saab kasutada internetiühendusega varustatud arvutitöökohta.\n(1) Raamatukogu lugeja on raamatukogu registreeritud kasutaja. Lugeja registreeritakse isikut tõendava dokumendi alusel Kultuuriministri 12.07.04 määrusega nr. 9 „Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend” sätestatud korras.\n(2) Lugejate registreeritakse ümber igal aastal nende esimesel külastusel raamatukokku. Lugejaandmed kontrollitakse ja vajadusel tehakse parandused. Lugeja annab registreerimislehele allkirja. Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgade likvideerimist\n(3) Koolieelikud registreeritakse vanema isikuttõendava dokumendi ja kirjaliku nõusoleku alusel.\n(4) Lugejapiletit on keelatud anda teistele isikutele.\n§ 4. Teavikute kasutamine\n(1) Lugejal on õigus laenata korraga kuni 10 teavikut.\n(2) Teavikuid laenutatakse koju üldjuhul 30 päevaks. Tähtaega võib pikendada kuni 3 korda\n(3) Eriti väärtuslikke teavikuid ja teavikute ainueksemplare välja ei laenutata. Ajalehtede sama päeva ja ajakirjade sama kuu numbrit välja ei laenutata.\n(4) Raamatukogu kogudes puuduvaid teavikuid tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest, nende laenutamisel lähtutakse teavikut omava raamatukogu etteantud tingimustest (RVL).\n(5) Lugeja soovil pannakse ta teda huvitava teaviku saamiseks järjekorda.\n(6) Elanikele, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama, korraldab raamatukogu nende soovil tasuta koduteeninduse.\n(1) Lugeja annab allkirja lugejakaardile, kohustudes sellega järgima raamatukogu kasutamise eeskirja.\n(2) Teaviku saamisel peab lugeja kontrollima selle korrasolekut, rikutud teavikust tuleb viivitamatult teatada raamatukogu töötajale.\n(3) Video- ja helikassette ei ole lubatud kopeerida. Samuti peavad need olema tagastades keritud algusesse.\n(4) Lugeja on kohustatud tagastama laenatud teavikud tähtajaks. Tähtajaks tagastamata teavikute eest võib võtta viivist 0,06 senti iga hilinenud päeva eest teaviku kohta.\n[RT IV, 09.08.2013, 2 - jõust. 12.08.2013]\n(5) Tagastamistähtaja möödumisel saadab raamatukogu lugejale meeldetuletuse.\n(6) Kaotatud või rikutud teaviku peab lugeja selle asendama samaväärsega või tasuma teaviku hinna kuni 10-kordses ulatuses. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogust antud tähtajaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. Kuni 18-aastase lapse tekitatud kahju hüvitab lapsevanem.\n§ 6. Arvutitöökoha kasutamine\n(1) Arvutitöökohta võimaldatakse kasutada Avaliku teabe seaduse alusel üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikustatud teabega tutvumiseks.\n(2) Kui sellele teabele soovib juurdepääsu rohkem isikuid, kui raamatukogu jõuab teenindada, peab raamatukogu töötaja soovijaid eelregistreerima.\n(3) Arvutitöökoha kasutamiseks peab olema registreeritud raamatukogu lugejaks.\n(4) Korraga võib arvutit kasutada 1 inimene.\n(5) Keelatud tegevused on:\n1) arvuti või monitori sisse-välja lülitamine;\n2) arvuti konfiguratsiooni muutmine ja/või programmide installeerimine;\n3) seadmete ja tarkvara mittesihtotstarbeline kasutamine, riist- ja tarkvara kahjustamine;\n4) tegevus, mis väljub käesoleva paragrahvi esimeses lõikes toodu piiridest.\n(6) Raamatukogu töötajal on õigus piirata arvutikasutusaega lapsel, kelle vanem on raamatukogule esitanud vastava avalduse.\n(7) Lugejal on õigus saada raamatukoguhoidjalt teavet ja abi andmebaaside kasutamisel, teemaotsingul, fakti- ja bibliograafiliste andmete leidmisel ja täpsustamisel.\n(1) Raamatukogu ruumidesse on keelatud siseneda alkoholi- või narkojoobes.\n(2) Raamatukogu külastaja ei tohi oma käitumisega häirida teisi lugejaid. Keelatud on söömine, joomine, magamine, lärmi tekitamine, teenindusruumides mobiiltelefoni kasutamine.\n(3) Raamatukogu ruumidesse on keelatud tuua loomi, relvi, laskemoona, lõhkeainet ja kergestisüttivaid aineid ning määrivaid või lehkavaid esemeid.\n(4) Lugeja peab täitma raamatukogutöötaja korraldusi, mis tulenevad käesoleva eeskirja täitmisest või ühiskonnas aktsepteeritud hea käitumise normidest.\nMäärus jõustub 1. mail 2008. a


Kaalu peamine nahk. Jalgadel ja tuharatel. Vesi on nahaelu Mida teha et pingutada naha kaalulanguse ajal\nkukkunud veega selge päike helbed kaerajahu kaalulangus veeni salenemine\nMida teha et pingutada naha kaalulanguse ajal. Naha pinguldamise viisid pärast kodus kehakaalu kaotamist\nViinamarjad aitavad suitsetada soola nahka koos veekraani tulekuga näole. Äädik, sinep, savipakendid eemaldavad epidermise lagunevuse ja on tõstefekt. Aastal ilmub järgmine värskenduste laine, mille koodinimeks on Threshold. Sel ajal ei jäta need ekstra naela ja see on puhastav keha terve keha puhastamiseks või retseptid ; valgu dieet kaalulangus:. Näide kodumaiste mähkmete vastu naha vastu kõhuga 2 spl. Õrnalt Massaaž Ala Pärast sessiooni, eemaldage seade ja õrnalt massaaž ala ja ümbritseva piirkonna teie kätte või teie lemmik massager.\nKui ma kaotan kaalu, on mul lahtiselt nahk? Fogoros, MD Share on Facebook Share on Twitter Uuri, kui palju kaalulangus põhjustab lahtist nahka Inimesed, kes on kõvasti tööd teinud, vähendavad sageli muret liigse naha pärast. Paljud imestavad, kui kaotan kehakaalu, on mul lahti nahk?\nLoomulik viis naha pingutamiseks parast kaalulangust.\nNeed on mõistlikud küsimused, sest mõnel juhul põhjustab lahtised nahad nii palju probleeme kui üleliigsed kilod, mida nad töötasid nii raskeks kaotada. Kui teil on pärast kaalukadu operatsiooni ekstra nahk, teate, kuidas see võib olla masendav.\nKuid on ka mõningaid lahendusi, mis aitavad. On harjutusi, kirurgilisi ja mitte-kirurgilisi meditsiinilisi protseduure, mis võivad aidata teil nahka pingutada.\nNguyen'iga MD-le. Ta selgitas, et paljudel bariatrikirurgia patsientidel on operatsioon pärast operatsiooni katkemist. Dr Nguyen ütleb, et ülekaalulised nahad on üks kõige sagedamini esinevatest probleemidest, mida kaalulangetamisega tegelevad patsiendid silmitsi seisavad.\n20 efektiivset võimalust naha pingutamiseks pärast kehakaalu langust\nEnt ta lisab, et see pole probleem, et patsiendid seisavad üksinda. Dr Nguyen soovitab oma patsientidel enne operatsiooni teada, mida oodata kogu kehakaalu langetamise protsessi jooksul.\nTa jätkab patsientide jälgimist kogu operatsiooni järgselt. Kui lõtv nahk muutub infektsiooni tõttu meditsiiniliseks probleemiks või kui patsient on naha välimuse suhtes ebamugav, töötab mida teha et pingutada naha kaalulanguse ajal koos patsiendiga, et välja automaatne rasva kadu nende konkreetse seisundi parim valik.\nKas ma pean pärast nahka kaotama nahka? On mitmeid tegureid, mis võivad mõjutada, kas teil on liigne nahk ja kui palju lahtisi nahka saate pärast kehakaalu kaotamist.\nSuitsetajad võivad olla suurema riskiga lahtiseks nahaks. Nii et suitsetamisest loobumine võib teie riski vähendada.\nKaalulangus kuid soomine partiid\nRasva poletamine vig-mahla\nDirya keha nahk. Kuidas tõmmata naha pärast kaalulangust\nRetseptid keha puhastamiseks kodus kaalulangus\nVesi paastudes igal teisel paeval kaalulangus\nWhatsapp Kui sa kaotad olulise kehakaalu kiiresti nahka ei saa piisavalt aega sõlmida kooskõlas oma kaalulangus ja mis võib viia longus nahka.\nLisaks võib aeglane, püsiv kehakaalu langus aidata vältida lahtist nahka, kuna see annab nahale rohkem aega elastsuse taastamiseks ja taastumiseks. Teisest küljest võib kiire kaalulangus muuta lahtiseks nahaks tavalisemaks.\nNäpunäiteid, et pingutada lahti kõht nahka pärast rasedust\nVanus on veel üks tegur. Ja loomulikult kaalu kaal kaotada on oluline ka. Kuid te ei sooviks oma tervislikku massi reisi lõpetada, et vältida lahtist nahka.\nVastavalt ASMBS-le, kuigi kindad ei kajasta liigse naha hooldamist relvade ja teatud kindlate alade ümber, on "kindel niisuguse, hügieeni ja lööbega seotud probleemide tõttu sageli kaetud kõhu- ja rinnanäärme eemaldamise plastiline operatsioon.\nDr Nguyen ütleb, et see harjutus on üks parimaid viise selle lahendamiseks.\nKui ma kaotan kaalu, on mul lahtiselt nahk?\nTeil on teatud kehalise kasu vormid, mis on teie jaoks paremad, kui teil on ülekaaluline kehakaal. Üldiselt on kõige parem alustada aeglast ja järk-järgult suurendada oma töökoormust, kui teie sobivus paraneb. Lisage jõutreeningutreeninguid lihaste kuju ja toonuse ning paindlikkuse harjutusteks, et hoida oma liigesed jäigad ja mugavad.\nKui olete lühikese ajaga ühendatud, saate seansside tõhusamaks muuta.\nLahtise naha kirurgia Mõnel juhul võib operatsioon parandada lahtist nahka. Surgeonid soovitavad enne oodata vähemalt 18 kuud pärast bariatariski kirurgiat, et saaksite hinnata lahtist nahka.\nEnne seda aega teie keha läbib liiga palju muudatusi. Kõhu liigse naha puhul on tavaliselt kaks valikut: Abdominoplasty: selle kirurgilise protseduuri ajal pingutatakse nii kõhu lihaseid kui ka nahka. Kuna seda peetakse kosmeetikatoodete kirurgiaks, ei kuulu tavaliselt kindlustus. Pannikuelektoomia: teie arst võib soovitada seda protseduuri, kui teil esineb naha lagunemine või nakkamine lahtist nahka või ripsuvat nahka kõhuõõnes.\nOperatsiooni ajal eemaldatakse liigne nahk ja pingutatakse, kuid lihaseid ei pinguta. Paljud kindlustusandjad tõenäoliselt katavad seda protseduuri. Mõned patsiendid ka alajäseme lõpus oleva naha alla ja valivad reie tõsteprotseduuri, mis aitab nahka randmetel karmistada ja tekitada jalgade kergemat pilti.\nPatsientidel, kes ei soovi minna nuga alla, vabanevad lahtist nahka. Treenimiseks või normaalseks igapäevaseks kulumiseks kasutatavad kompressioonirõivad aitavad teil uue kehaga rohkem kindel olla.\nSõna on Kui pärast kehakaalu langetamise operatsiooni on teil lahtised nahad, on teie parimaks ressursiks teie bariatariaalne kirurg. Ta suudab vastata küsimustele teie konkreetse seisundi kohta ja teha teile parimat soovitust. Kui teil on traditsioonilistes meetodites kaotatud mida teha et pingutada naha kaalulanguse ajal ülekaalus liigset kehakaalu ja kehaline koormus ei aita, siis kaaluge oma tervishoiuteenuse osutajaga rääkimist.\nTeie liigne nahk võib olla nii juhitav kui ka ravitav. Related Content.\nRapid toon fat burner arvustused\nKaalulangus pool kilo nadalas\n5 rasva poletamine toit\nSlimming kana kiievis


Artriidi ja artroosi sormede tootlemine - Milline arst ravib artriiti ja artroosi?\nArtriidi ja artroosi sormede tootlemine. Daktiidiidi ravi\nArtriidi ravi Narkoteraapia algab mittesteroidse põletikuvastase ravimi valimisega pikaajaliseks kasutamiseks. See tõstatab sageli küsimuse, milline arst ravib liigesepõletikku ja artroosi, kumb spetsialist aitab lõualuu või sõrmede ebamugavustunde korral.\nNeed on patoloogiad, mis on seotud liigeste ja sidekoe kahjustustega põletiku või düstroofsete protsesside tagajärjel. Seetõttu peate sõrmede artriidiga selle juurde minema.\nEriti kui liigeseid mõjutatakse sümmeetriliselt ja põletik põhjustab liigutuste tõsist piiramist. Kõige sagedamini ravib see spetsialist reumatoidartriiti.\nHaiguse algfaasis on soovitatav pöörduda reumatoloogi poole. Ärge oodake tugevat valu ja liigese deformatsiooni. Niipea kui ilmneb liikumiste hommikune jäikus, punetus ja turse, peate viivitamatult pöörduma selle arsti poole.\nReumatoloog kasutab konservatiivseid ravimeetodeid.\nTavaliselt määrab ta intraartikulaarsed süstid, salvid, tabletid. Vajadusel suunab ta patsiendi füsioterapeudi, massaažiterapeudi, liikumisõpetaja või kirurgi juurde. Traumatoloog Liigeste haiguste põhjuseid võib olla palju. Neist levinumad on vigastuste tagajärjed.\nPintsel daktüliit - artriidi ja artroosi kaaslane\nPärast nihestusi, nihestusi, luumurde ja isegi verevalumeid areneb sageli liigeste põletik. Ja pärast paranemist võib areneda artroos.\nSeetõttu on traumatoloogi kohustus vältida selliste patoloogiate ilmnemist. Ta valib ravikuuri sõltuvalt vigastuse raskusest, vigastuse asukohast. Tavaliselt viiakse ravi läbi liigese ja spetsiaalsete artriidi ja artroosi sormede tootlemine immobiliseerimisega, et normaliseerida ainevahetuse ja regenereerimise artriidi ja artroosi sormede tootlemine.\nKui pöördute õigeaegselt traumatoloogi poole, saab tõsiseid tüsistusi ja osteoartriidi arengut vältida.\nOrtopeed Ortopeediline arst ravib lihasluukonna erinevaid patoloogiaid. Kuid kui kahtlustate artroosi või artriiti, ei tohiks te temaga kohe ühendust võtta. See spetsialist ühendab, kui haiguse äge staadium on möödunud, pole tugevaid valusid ja liigesefunktsioonid tuleb taastada. See on ortopeed, kes määrab patsiendile taastusravi pärast ägeda artriidi järgselt tehtud operatsioone.\nKuid eriti sageli on vaja temaga ühendust võtta artroosiga. Ortopeed jälgib liigese funktsiooni korrektset taastamist, hoiab ära nende deformatsiooni või näeb ette vajalikud meetmed olemasolevate deformatsioonide korrigeerimiseks.\nTavaliselt kasutatakse selleks võimlemist, massaaži ja spetsiaalsete vahendite kandmist.\nJalaliigeste haigusega on väga oluline kanda ortopeedilisi jalatseid või spetsiaalseid vahetükke. Mõnikord rakendab ortopeediline kirurg kirurgilisi ravimeetodeid. Tavaliselt on see artroplastika, liigese resektsioon või endoproteesimine.\nKirurg Tavaliselt viitavad teised arstid patsiendi kirurgile. Lõppude lõpuks käsitleb ta keerulisi juhtumeid, kus konservatiivne ravi ei aita ja vajalik on operatsioon.\nOsteoartriidi jälgimine kirurgil on vajalik, kuna vajalikuks võib osutuda liigeseõõne artroskoopia või luumurdude kaed kuunarnukis. Sageli on selle spetsialistiga ravi vajalik kaugelearenenud osteoartroosiga patsientide jaoks.\nTõepoolest, tõsise liigese deformatsiooni korral võib ainult operatsioon aidata selle funktsiooni taastada.\nArtroloog Muidugi on kõige parem pöörduda kohe artroloogi poole. Lõppude lõpuks on see spetsialist, kes tegeleb konkreetselt liigeste kuidas eemaldada sormede sormede valu ja artriidi raviga. Probleem on selles, et sellist arsti on keeruline leida, mitte kõigil raviasutustel seda pole. Kuid kui patsiendil on õnne tema juurde pääseda, ei pea ta enam arstide juurde minema. Arthroloog viib läbi uuringu, diagnoosib ja määrab ravikuuri.\nTervendamismeetodid Iga artroosi ja artriiti ravitava arsti kohus on kõrvaldada ebameeldivad sümptomid ja taastada liigesefunktsioon.\nSelleks kasutatakse tavaliselt konservatiivset teraapiat. Narkootikumide ravi on vajalik valu ja põletiku leevendamiseks. Kasutatakse mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, glükokritikosteroide, analgeetikume. Reumatoidartriidi korral on immuunsüsteemi normaliseerimiseks vaja spetsiaalseid ravimeid. Kondroprotektoreid kasutatakse sageli kõhre, vitamiinide, vereringe ja ainevahetusprotsesside parandamiseks mõeldud ravimite, antibiootikumide taastamiseks.\nMiks sõrmed paisuvad ja mida tuleb teha turse leevendamiseks\nSellistele patsientidele on tingimata ette nähtud füsioterapeutiline ravi. See aitab parandada lihaste ja sidemete toonust, parandab liigese verevarustust, kiirendab regenereerimisprotsessi. Kasutatakse magnetoteraapiat, laserravi, lööklaineravi, elektroforeesi, müostimulatsiooni. Väga tõhusad vesiravi- muda- või osokeriidirakendused. Massaaž ja füsioteraapia harjutused on mis tahes liigesepatoloogiate ravis hädavajalik osa.\nIlma nendeta on liigeste funktsioone võimatu taastada.\nSeetõttu peab patsient perioodiliselt läbima massööriga ravikuuri. Ja terapeutilisi harjutusi pärast spetsialistiga õppimist tehakse iga päev iseseisvalt. Kirurgiline ravi on vajalik kõige raskematel juhtudel või kui konservatiivne ravi ei aita.


Väärtused - Vilandra\nHome » Eesti » Meist » Väärtused\nJärgnevalt toodud väärtused on VILANDRA igapäevase töö lahutamatuks osaks.\nErgutame meeskonnatööd, taotleme partnerite ja klientidega kestvaid töösidemeid.\nOleme eetilised, teiste arvamuste suhtes tolerantsed, tähelepanelikud, taotleme vastastikust mõistmist.\nOleme vastutustundlikud, ausad ja siirad, peame töötajate, partnerite ja klientidega sõlmitud kokkulepetest kinni.\nTäiendame pidevalt teadmisi, soovime olla oma ala parimad eksperdid, oleme uuendustele avatud.\nOleme sihipärased, energilised, algatusvõimelised, efektiivsed, seame prioriteete ja taotleme eesmärke.\nPaindlikkus ja loomingulisus\nOtsime ebastandardseid lahendusi, uusi ideid, reageerime kiiresti muutustele.


Mick Pedaja armastus tee vastu – Hingele Pai\n14.03.2018 | Jaanus Leplaan\nMick Pedaja armastus tee vastu | Kommentaare: 0\nMuusik Mick Pedajal on teega omamoodi suhe. Mis teda selle joogi juures köidab ja kuidas ta selleni jõudis?\nMickuga ajas juttu Jaanus Leplaan.\nMul oli elus periood, mil ma tarbisin palju igasuguseid tervist maha tõmbavaid toiduained ning ühel hetkel jooksis kõik kuidagi kokku. Pärast seda jätsin toidust liha ära, alkoholi ja ka kohvi ei joonud päris pikalt. Sel perioodil hakkasin jooma rohkem teed. Mulle tutvustas teed sõber Nero Urke, kui töötasime Vegan V restoranis. Mäletan, et tal oli sünnipäev ja tema elukaaslane tegi sellise üllatuspeo, kuhu Nero toodi kinnisilmi kohale. Seal oli selline tore kokkulepe, et nii kaua kui Nero pole rääkima hakanud, ei ütle keegi ühtegi sõna. Umbes poolteist tundi jõime lihtsalt vaikuses teed ja vaatasime üksteisele otsa. See oli väga lahe, kõik naersid vahepeal ja kohati oldi ka tõsised – täielik empaatia ja ühenduse kogemine. Selliste kogemuste puhul jääb see eriline tunne kauaks meelde.\nHiljem, kui ma Hispaaniasse reisima läksin, võtsin ühe rohelise tee paki kaasa. Väga värske ja mõnusa lõhnaga Chado teepoest saadud sencha. Alati, kui oli võimalus teel olles või kuskil hostelis teed teha, kasutasin seda. Eriti meeldis mulle nii alustada hommikuid. Selline periood, kus ma igal hommikul võtsin aja, et rituaalselt teed juua, kestis umbes poolteist aastat. Tol ajal ma ka võtsin hommikuti rohkem aega, mis on tasapisi jälle mu ellu tagasi tulnud. See käib periooditi. Eriti helde peab olema endaga talveperioodil, kus on vähe valgust ja meil on päriselt vaja vahepeal ennast turgutada. Olgu selleks siis trenn, harjutused, jooga jne. Minu üheks lemmik-puhastumisviisiks on alati olnud metsas jalutamine.\nKas harjutused olid koos teega või oli harjutus eraldi?\nKõigepealt tegin harjutusi ja siis jõin teed. Üle-eelmisel aastal kolisin vahepeal Tallinnast Raplasse ja Tallinnas olles käisin Loore Martma ja Joonas Parve juures, seal jõime tihti õhtuti teed. Eks seegi mõjutas, kui nägin, kuidas Loore suhtub teesse. Elukaaslasega oleme mõnikord õhtuti damiana teed teinud – istume maha, paneme küünlad põlema ja joome lihtsalt damiana teed. Damiana tekitab armastuse tunde. Kui on raske päev olnud, siis aitab keskmesse tagasi tulla.\nKas tee on kuidagi seotud ka su loominguga? Oled sa sellest taimest saanud inspiratsiooni või ideid?\nKui ma teed joon ja hakkan muusikat tegema, siis on hea flow. Ta tõmbab hästi rahulikuks ja laseb hingata. Mõnusalt chill’id biidid tulevad, eriti damianat juues. Kui teistest taimedest rääkida, siis näiteks lõuna-ameeriklaste tubaka või laialt levinud kanepi ja teiste taimede vaim on teistsugune. Üldiselt pigem hoidun ja soovin hoida oma keset. Oleneb, mis on su taotlus või eesmärk. Näiteks ka rapé (Amazonasest pärinev nuusktubakas) on väga tseremoniaalne, seda kasutati kunagi ka meditsiinis, kuid mulle meeldibki pigem tolle taimesegu tseremoniaalne aspekt.\nKas on vahet, millist teed juua?\nIkka. Ma läksin päris sügavuti, valmistasin teed õigete parameetrite järgi – õige temperatuur ja ootasin ette nähtud aja, kuni tee tõmbas – nii tulidki tees need kõige paremad maitsed ja omadused esile. Vegan V’s töötades olin vahepeal hull puerh’i järele. See oli päris lahe kogemus. Leidsin, et puerh stabiliseerib mu olekut: hommikuti tegi erksaks, õhtuti rahustas.. Päeval seda juues valasin lehtedele lihtsalt kuuma vett pidevalt juurde ja rekord oli 19 tõmmist samadest lehtedest. Lõpuks muutus tee maitse magusaks, isegi veidi aprikoosiseks.\nTeega on mul meeldejäävaid kogemusi palju rohkem kui kohviga. Kohvi maitse mulle väga meeldib, aga kohv ei suuda kunagi pakkuda seda tunnet, mida tee ning samuti vastupidi. Muidugi on kohvi ajaloos demoniseeritud, kuigi ta ei olegi nii kahjulik. Teda peab lihtsalt õigesti tarbima, kvaliteetseid ube kasutama ning tegija peab samuti teadlik olema.\nMatchast võiks täiesti eraldi artikli kirjutada (ja sellest oligi artikkel talvises Hingele Pais). Ta sobib ideaalselt hommikusse. Ja teda kasutatakse ka tseremoniaalselt ning ta võib viia väga lahedatele radadele.\nKas tunned, et oled teest ja teistest taimedest midagi õppinud?\nMa ei olnud varem tegelenud selliste asjadega nagu endasse vaatamine ja enda tundma õppimine, aga mõned aastad tagasi üksi Hispaanias ja Portugalis reisides oli palju huvitavaid kogemusi, mis sisetunnet arendasid. Olen mõistnud, et kõige tähtsam on ennast tundma õppida ja enda sees orienteeruda. Enda sisetunnet kuulata ja julgeda öelda ka “ei”. Kui tunned, et miski ei teeni sind, ei teeni sinu tõelist eesmärki, siis ära tee. Kindlasti tuleb teha vahet ka ego jonnil ja sisetundel, mis vahel kipub sassi minema. Olen paar korda läinud enda sisetunde vastu ja nüüdseks nendest kordadest õppinud ning enam ei taha seda teha. Mõnikord ju ei mõista seda kohe, vaid hiljem.\nViimased aastad on olnud imelised. Paljud asjad, millest olen unistanud, on teoks saanud ja olen saanud osaline olla sellistes projektides, kuhu muidu ei satuks. Päris paljud soovid ju lähevad täide, kui väga tahta. Hakkad alateadlikult nende poole pürgima.\nMis teed sa praegu kõige enam jood?\nMulle meeldib väga oolong ja matcha. Nero tõi mulle kunagi Barcelonas käies ühest väga lahedast teepoest pisikese karbi oolongit, mis minu jaoks tundus lausa väärisasi. See oli mul riiulis ja mõnikord uudistasid sõbrad külla tulles seda ning küsisid, mis seal sees on. “Ah tee või?! Noh, teeme siis teed!”\nMinu jaoks on teejoomisest saanud rituaal: istun ja võtan selle jaoks eraldi aja. Tegelikult saab kõigesse nii suhtuda, näiteks ka söömisesse: võtan selle aja, tänan seda einet ja austan seda. Palju parema tunde jätab see, kui keskenduda sellele, millega parasjagu tegeled, olgu see siis söömine või teejoomine või midagi muud. Tänades toitu, saab vahel ka rämpstoidust tervisliku toidu teha, mis kõlab küll naljakalt, aga nii see on. Keskendudes teed juues ning ka süües saame ju palju rohkem. Olen ka lihtsalt arvuti kõrvale suurest kruusist teed kulistanud, aga siis pole selle mõju sama. Tunnen kohe, et ta ei ava minus neid samu otsi, mida vaja.\nJoonas Saks: Uue aja juht\nKommentaare: 0 30/12/2017


Krokodillidel on varitsev pilk - Kirev elu - Elu24\nKrokodillidel on varitsev pilk\nAustraalia teadlaste sõnul on krokodillidel varitsev pilk, leidmaks kergelt ja kiiresti saaki.\nNende teravale ja kogu aeg ümbrust jälgivale pilgule aitab kaasa asjaolu, et neil on niinimetatud kolmas laug, mis kaitseb silmi vee eest ja võimaldab jälgida ümbrust ilma, et peaks pead mingis suunas pöörama, edastab BBC.\nKrokodillide silmauuring paljastas, et mageda ja soolase vee krokodillidel on värvuste nägemist võimaldavad kolvikesed ehk koonusrakud erineva kuju ja suurusega.\nTeadlaste teatel ei näe krokodillid vees olles kuigi hästi, samas aga jälgivad ka seal, mis toimub. Soolases ja magedas vees on valgus erinev vaid sügavamates kihtides ning krokodilli nägemine muutub vastavalt valgusele ja soolsusele.\n«Soolases vees on tavaliselt rohkem sinist valgust, magevees aga punast valgust. Need loomad adapteeruvad vastavas keskkonnas,» nentis Lääne-Austraalia ülikooli teadlane Nicolas Nagloo.\nNagloo ja ta kolleegid uurisid Broome`i krokodillifarmis elavate nii magevee kui soolase vee noorkrokodillide silmamune.\nKrokodillide silmade võrkkesta fotoretseptorite uurimine näitas, et magevee krokodillidel oli see nihkes pikema punase valguse lainepikkuse suunas, soolase vee krokodillidel aga sinise valguse lainepikkuse suunas.\nNagloo lisas, et krokodillide silmade uuring pakkus palju üllatavat, sest need loomad ei ole enamiku ajast vees, vaid hoopis kaldal, kus nad ka paarituvad ja söövad.\n«Meie jaoks oli üllatav, et need suured kiskjad ei suuda tegelikult vee all kuigi hästi näha, samas aga reageerivad nende silmad erinevale valgusele. Igatahes näevad nad vee all halvemini kui inimesed, samas aga annab kolmas laug neile teatud eeliseid,» teatas teadlane.\nTeadlaste sõnul on krokodillidega sarnane varitsev pilk ka imetajatel nagu hirved ja jänesed, kes on saakloomad ja peavad olema kiskjate suhtes valvel.


Vaivarasse kerkib skandinaavialik elurajoon - Kinnisvarauudised\nVaivarasse kerkib skandinaavialik elurajoon\nNarva kesklinnast seitsme minuti autosõidu kaugusele jääv Sininõmme Kodu elurajoon, mida hakatakse Vaivara valda ehitama juba septembri algul, peaks olema ainulaadne ja erinema teistest Ida-Virumaa uuseramuprojektidest nii idee kui arhitektuurilise lahenduse poolest, kirjutas Põhjarannik.\nOÜ Nordland juhatuse esimehe Priit Kotkase sõnul alustab firma sügisel ehitamist 60 hektari suurusel maa-alal, mida piiritleb ühelt poolt mets ja teisalt Tõrvajõgi. Arendatavasse piirkonda ehitatakse eramud, paaris- ja ridaelamud, samuti lasteaed. Arendaja lubab ka mugavat transpordiühendust Narva ja Narva-Jõesuuga. "Me ei kavatse rajada tavalist uuselamurajooni kuhugi põllule, vaid soovime luua skandinaavialiku, inimese heaolu arvestava elukeskkonna," täpsustas Kotkas.\nNelja tüüpi majade projektid on valminud Soome arhitektibüroos Cederqvist, Eriksson Jäntti ning hoonete üldpind hakkab olema 117-193 m2. Arhitektide sõnul saadi inspiratsiooni ümbruskonna kaunist loodusest, millega majade projekteerimisel maksimaalselt arvestati. Selliste elamute hind ei ole odav ning eramu või ridaelamuboksi maksumus küünib sõltuvalt maja tüübist, suurusest ja sisekujundusest 2,5-4,5 miljoni kroonini.\nTulevikus rajatakse Sininõmme vahetusse lähedusse Narvat ja Narva-Jõesuud ühendav 14 km pikkune valgustatud tervise- ja spordirada.\nEramud, mis Vaivara valda juba sel sügisel kerkima hakkavad, erinevad arendaja sõnul neist majadest, mida tänapäeva uuseramupiirkondades oleme harjunud nägema.\nHelen RootsKinnisvarauudised.ee juhtTel: 55 988 223h[email protected]


Margo Loor: Kuhu jääb vabakonna e-tiiger? - Hea Kodanik\nUudised Margo Loor: Kuhu jääb vabakonna e-tiiger?\nMargo Loor: Kuhu jääb vabakonna e-tiiger?\nMargo Loor 15. jaanuar 2018\nKuhu jääb vabakonna e-tiiger, küsib Margo Loor Hea Kodaniku digiteemalise numbri avaessees.\nModereerisin hiljuti Tallinnas toimunud digitaalse arengukoostöö konverentsi “Kuidas IT muudab elu arenguriikides?”. Alustasin ühte paneeli küsimusega, kas on üldse mõtet rääkida eraldi digitaalsest arengukoostööst või on väljakutsed ja lahendused analoogsed tavapärase arengukoostöö omadega. Malmö ülikooli teaduri ja lektori Tobias Denskuse vastus algas järgmiselt: “Hiina loob praegu oma kodanikest biomeetriliste näitajate andmebaasi, mis muu hulgas võimaldab makseid. Kui miljardi hiinlase identiteet on online, siis see on päris oluline põhjus digitaalsest elust eraldi rääkida isegi, kui see otseselt arengukoostööd ei puuduta.”\nEesti on väike, aga IT valdkonnas võistleb hoopis teises kaalukategoorias. Avaliku sektori digilahendustest on maailmas suureks eeskujuks meie e-valitsus, X-tee, e-valimised ja e-residentsus. Erasektorist on meile kõvasti nime teinud ja teevad praegugi IT-firmad Skype, GrabCAD, TransferWise, Taxify ja Pipedrive. Vabaühenduste maailmas suunda andvad, Eestis loodud IT-lahendused on … hmm …\nVabaühendused on Eesti IT-riigist ja IT-edust suuresti maha jäänud. Seetõttu seisin EMSL-i nõukogu eelmise esimehena jõuliselt selle eest, et uude strateegiasse saaks ühenduste digivõimekuse tõstmine olulise eesmärgina sisse, ning mul on hea meel, et uus nõukogu ja tegevtiim seda suunda jätkavad. Esimesed ühenduste digivõimekuse töötoad on Hea Kodaniku ilmumise ajaks juba toimuda jõudnud.\nKõik, mida saab muuta digitaalseks, muudetakse digitaalseks. Seda lauset on palju öeldud ja palju kuuldud, aga mulle tundub, et selle tähendusele pole siiski piisavalt mõeldud, eriti Eesti vabaühendustes.\nDigivõimekuse väljaarendamine ühendustes võimaldab luua uusi lahendusi uutele probleemidele, nagu noorte digisõltuvus või küberkiusamine. Samuti võimaldab see uusi lahendusi vanadele probleemidele, näiteks e-külalistunde kooliprogrammi mitmekülgsemaks sisustamiseks. Digivahendid aitavad ka muuta vanu lahendusi efektiivsemaks, pakkudes näiteks seksuaalharidust pabermaterjalide ja ürituste kõrval ka mobiiliäppide ja veebirakenduste kaudu.\nAlix Rübsaam Amsterdami ülikoolist meenutas digitaalse arengukoostöö konverentsil osalejatele, et kuigi me kasutame inimesest rääkides tänapäeval väga palju arvutiteadusest pärit sõnavara ja metafoore, siis inimene on palju enamat kui meie aju arvutusvõimsus või mälumaht. Samas ei ole ka mõtet öelda, et IT on kõigest järjekordne tööriist. Ajastul, kus arenenud maailma inimesed veedavad rohkem aega online kui magades, on selge, et digitaalne elu on palju enamat kui labidas või trükimasin, ja kui me vabaühendustena seda ei arvesta, jääme väga kiiresti ajale jalgu.


Kodumaja võtab tööle ehituse töödejuhataja ja tootmisjuhi - Ehitusuudised\nKodumaja võtab tööle ehituse töödejuhataja ja tootmisjuhi\nKodumaja AS tütarettevõte KM Element OÜ otsib oma meeskonda ehituse töödejuhatajat ja tootmisjuhti töökohaga ehitusplatsil või majatehases. Tähtaeg 3. detsember.\nKodumaja AS seob omavahel gruppi ettevõtteid, mille põhitegevuseks on kõrgekvaliteedilise elamispinna projekteerimine, tootmine, ehitus ja müük. Kodumaja ettevõtted on pühendunud oma põhitegevusele alates 1995. aastast. Enam kui 90% meie poolt ehitatud elamispinnast asub Põhjamaades – Norras, Taanis, Soomes ja Rootsis. Ülejäänud 10% on leidnud koha koduturul.\nEHITUSE TÖÖDEJUHATAJALE / TOOTMISJUHILE\n• tööde organiseerimine majatehases või ehitusplatsil\n• tootmise või ehitustööde kindlustamine materjalide ja abivahenditega läbi õigeaegsete tellimuste esitamise Kodumaja materjalide põhilaole• kvaliteedi järelevalve teostamine ning ilmnenud probleemide ja ebakõlade lahendamine• tootmis- või ehitustööde graafikutest kinnipidamise tagamine ning tööde tähtaegse täitmise kindlustamine• tööliste juhendamine ning pidev arendamine, koolitamine ja motiveerimine;\n• ehituslik kõrgharidus või selle omandamine;• töökus ja kohusetundlikkus;• hea pingetaluvus;• täpsus ja põhjalikkus;• nõudlikkus ja enesekehtestamise oskus;• hea suhtlemisoskus;• meeskonnatöö oskus;• arvuti kasutamise oskus tööks vajalikul tasemel (Excel, Word, MS Project, Outlook)• inglise keele valdamine suhtlustasandil.\n• eelnev töökogemus ehituse ja/või tootmise juhtimise valdkonnasOmalt poolt pakume:• kaasaegset töökeskkonda ja toredat meeskonda;• konkurentsivõimelist töötasu.\n• töökoht asub Tartus;• ehituse töödejuhatajal vajadus viibida välislähetustes• tööle asumise aeg – kokkuleppel.Kontakt:\n• Kontaktisik: personalijuht Heli Loodus; või kandideeri CV Keskuse kaudu.\n• Kontakttelefon: 7 312 882Kandideerimiseks palun saada oma CV hiljemalt 03.12.2014 e-maili aadressil [email protected]


Kutsume kaasa elama robootikavõistlusele! | Nutilabor\nKutsume kaasa elama robootikavõistlusele!\nSel laupäeval, 16. jaanuaril toimub FIRST LEGO League robootikavõistluse Põhja-Eesti poolfinaal Energia Avastuskeskus. Tutvustame lähemalt, mis turniiril toimub!\nOotame kõiki kaasa elama! Energia Avastuskeskusesesse saavad FIRST LEGO League fännid sooduspiletiga, selleks tuleb ennast registreerida aadressil:\nMis on FIRST® LEGO® League turniir?\nFIRST® LEGO® League (FLL®) on programm 9-16-aastastele lastele, mille eesmärk on teaduse ja tehnoloogia populariseerimine ning lastele väärtuslike teadmiste ja oskuste andmine. Igal hooajal (üks kooliaasta) on uus teema.\nTeema: Prügi rännak\nKäesoleva hooaja teema on „Prügi rännak“, alustades kogumisest, jätkates sorteerimisega, lõpetades nutikalt tootmise ja taaskasutusega. Lapsed uurivad prügiga seotud probleeme ja disainivad meeskonnana innovaatilisi lahendusi, et maailma prügiprobleemi lahendada.\nTäna toimub FIRST® LEGO® League (FLL®) turniir. Eestis toimub 3 piirkondlikku poolfinaali (Tartus, Tallinnas ja Jõhvis) ning parimad jõuavad finaali. Finaali võitjad sõidavad Eestit esindama Euroopa võistlusele.\nRoboti disain. Osalejad räägivad oma ehitatud robotist hindajatele. Lisaks demonsteerivad nad oma lahendust vähemalt ühele missioonile ja räägivad oma strateegiast. Roboti disainis hinnatakse kolme kategooriat – roboti mehhaanika, programm ja ülesannete strateegia.\nRobotimäng. Robotimängus peavad meeskonnad ehitama ja programmeerima ise sõitva roboti, kasutades LEGO® MINDSTORMS® tehnoloogiat.\nRobotimissiooni käigus peab ehitatud ja programmeeritud robot võimalikult täpselt navigeerima, haarama, transportima, aktiveerima või objekte kohale toimetama selleks spetsiaalselt ehitatud laual, millele on asetatud võistlusmatt. Samasugune võistlusmatt on veel 80 riigil ja üle 30 000 meeskonnal üle maailma\nEesmärk on 2,5 minuti jooksul võimalikult palju missioone täita.\nMissionide eest saavad meeskonnad punkte ja trahve.\nMeeskond ja robot peavad järgima kindlaid reegleid. Näiteks, kui meeskonnaliikmed puudutavad robotit liikumise ajal, tuleb robot peatada ja baasi tagasi tuua. Turniiril olevad kohtunikud jälgivad kogu tegevust ja veenduvad, et kõik järgiksid reegleid.\nMatši ajal on lubatud missioone uuesti alustada.\nIgal meeskonnal on 3 katset missioone täita.\nProjekt. Iga meeskond valmistab turniiks projekti teemal “Prügi rännak” – meeskond sõnastab probleemi ja pakub sellele innovatiivse lahenduse – luues midagi, mis veel ei eksisteeri või lisades juurde millelegi olemasolevale. Lisaks peavad meeskonnad oma projekti ka teistega jagama.\nHindamine: Meeskondasid hindavad spetsiaalse FIRST® LEGO® League (FLL®) koolitusprogrammi läbinud inimesed.\nFLL PÕHIVÄÄRTUSED LÄBIVALT TERVE TURNIIRI JOOKSUL\nTurniiril õpitakse, et sõbralik võistlus ja ühine kasu ei ole eraldiseisvad eesmärgid ning et üksteise abistamine on meeskonnatöö aluseks. FLL põhiväärtused on näiteks:\nMe austame sõbraliku võistluse põhimõtet.\nMeie avastused on palju olulisemad meie võitudest.\nMeil on lõbus.\nFIRST LEGO League ametlik partner Eestis on MTÜ Robootika. Üle maailma osaleb FLL robootikavõistlusel enam kui 290 000 last! Eestis toimub üritus viiendat hooaega.\nMissioonid turniilil “Prügi rännak”\nPrügi rännaku võistlus on seotud asjade edasise saatusega pärast seda, kui me arvame, et nendega enam midagi tarka teha pole või et need enam ei kõlba. Tegelikult saab mõningase kujutlusvõime kasutamisel neid esemeid või materjale, millest need tehtud on, veel kauemgi kasutada. Tõeliselt nutikas oleks sellele mõelda juba enne nende esemete ostmist või valmistamist. Taaskasutus on tore, ent see on kõigest suure pildi üks osa. Missioonide kallal pead murdes võiksite ette kujutada olukorda, kuidas ühel päeval innovatsiooni abil me jäätmeid ei toodagi!\nPosted by Rica on jaan. 12, 2016 in Uudised | 0 comments


Ewert and The Two Dragons Kölnis - Anari ja Egle blogi\nEwert and The Two Dragons Kölnis\nBy Anar 26 Apr 2015 0 5\nKuna 2014 aastal jäi meil Draakonite kontserdil käimata, siis sai see viga nüüd parandatud. Õnneks tuuritavad nad mööda maailma ringi ja võimalus nende kontserti väljaspool Eestis näha on tunduvalt suurem, kui Eestis olles. Meile lähim kontsert oli Kölnis, mis on 30 min rongisõidu kaugusel. Päev enne kontserdile minekut saime teada, et Deutsche Bahn on otsustanud streikida. Äge. Peab tõdema, et ega neid nädalaid polegi väga palju, mil Deutsche Bahn ei streigiks. Need streigid on saanud nii tavaliseks, et inimesed on harjunud kohandama enda plaane vastavalt streikidele ja ega see streik kedagi väga ei häiri. Meid ka ei häirinud. Streigi päeval läks Düsseldorfist Kölni iga tund 1 rong ja saime kenasti hakkama. Piletikontrolöridel ei olnud streigist haisugi, nemad töötasid täistuuridel.\nStreigist tulenevalt jõudsime Kölni plaanitust natuke varem ja seega jalutasime kontserdipaika läbi pargi. Me polnudki sealpool jõge varem käinud ja seega oli antud piirkond täiesti uus meie jaoks. Õhtune päike hakkas vaikselt peitu vajuma ja nii sai kevadises Rheinpark Kölnis paar loodusklõpsu tehtud.\nÕhtu lemmikpilt. Need klõpsud on ikka ägedad, kui juhuslikult tuleb pildile mingi sobiv detail juurde, mida esialgu ei plaaninudki jäädvustada. Pildistad parasjagu roosat puud ning sel hetkel ilmub juhuslikult kaadrisse laps, kes on juhuslikult pannud kodus selga roosa jaki, seisatab juhuslikult puu all sobivas kohas ning jääb pea kuklas puud vaatama.\nEgle katsub kevadet\nSelline äge poognaga minisild viis meid pargist välja\nLõputuna näiv Zoobrücke sild. No vähemalt jalgsi kõndides näis see lõputu.\nEgle jalatsid ja kampsun matchisid hästi silla käsipuu ja tänavavalgustuspostidega.\nEnne kontserdile minekut sai põgusalt uuritud, et kus üritus toimub – Gebäude 9. Sai selgeks, et valgete linadega restoraniga tegemist ei ole. Ja tõesti, kohale jõudes oligi vaatepilt täpselt selline nagu ette kujutasime. Kuidagi selline filmilik ghetto nurgatagune värk. Gebäude 9 on mingil määral võrreldav Tallinna Rockcafega. Ei ole maas punaseid vaipasid ega parketti, ei ole liiga palju raha investeeritud sisekujundusse, ventilatsioon on küsitava väärtusega või puudulik. Aga osade kontsertide jaoks selline urban koht just sobibki. Gebäude 9 oli ikka ehe kangialune. Mahajäätud tööstushooned, graffitid, lõhutud klaasid jne. No täispakett. Kontserdipaika jõudes oli mõnevõrra harjumatu kuulda enda ümber aeg-ajalt seltskondasid, kes eesti keeles kõnelesid.\nSelline piirkond siis. Taamal lõpus Gebäude 9.\nNägime Saksamaal porist autot!!! Väga rariteet. Aga Eesti numbriga, seega ei lähe arvesse.\nHinnanguliselt 130kg raskune tätoveeritud peaga turvamehest mehemürakas lõi templi käele ning võisime kontserti minna kuulama.\nKontsert ise oli mõnus nagu Draakonite puhul kombeks. Poistel tuleb laivis asi ikka ülihästi välja. Okei, fiiling ei olnud päris sama, mis kummist seinadega puupüsti täis Tallinna Rockcafes varem kogenud oleme, kus kaasalaulvast publikust tulvil ruum annab veel mingi lisa fiilingu. Aga siiski, ka väiksem saal Kölnis oli rahvast täis ja hea muusika ühte neljapäeva õhtusse oli väga sobilik.\nErki rääkis täitsa vabalt saksa keelt\nPoisid viskasid markeriga kriipsud peale ja saime endale riiulisse hea plaadi.\nTore, et Eestist on sirgunud selline edukas bänd, kes järjepidevalt käib ja tuuritab mööda ilma ringi. Ja äge, et nad ka meile koduukse ette esinema tulid.


Võitlus maa pärast — Sirp\nVõitlus maa pärast\nTerritoriaalsete konfliktide evolutsiooniline taust\nMarco Laimre. Jagatud territooriumid. Installatsioon, 1995.\nTerritooriumi omamine ja selle kaitsmine teiste eest on inimesele erilise tähendusega. Ajaloos leidub rohkelt näiteid veristest võitlusest isegi selliste territooriumide pärast, millel suurt objektiivset väärtust ei ole. 1982. aastal läks Suurbritannia sõtta Argentinaga Falklandi saarte pärast – need väiksed tühjad, maismaast sadade kilomeetrite kaugusel asuvad tundrakliimaga saared sobivad peamiselt lambakasvatuseks. Aafrika sarve Badme piirkonnal ei ole erilist strateegilist väärtust ja seal ei leidu ka märkimisväärselt looduslikke ressursse. Ometi on see ala Eritrea ja Etioopia vahelise sõjalise konflikti peatähelepanu all. Ka need 45 000 ruutkilomeetrit, mis moodustavad Eesti Vabariigi territooriumi, ei ole võrreldes viljakamate või maavararohkete aladega kuigi hinnaline maalapp. See ei takista meid aga seda maad ihu ja hingega kaitsmast. Värske uuringu kohaselt on eestlaste kaitsetahe – valmisolek oma kodumaa eest sõtta minna – erakordselt suur. Koguni 90 protsenti 15–60aastastest meessoost kodanikest on meie riigi territoriaalse terviklikkuse eest valmis välja astuma.\nMa ei ütle, et eestlaste suur kaitsetahe poleks igati tervitatav või et Eesti poleks kaitsmist väärt. Mida ma tahan välja tuua, on see, et territooriumi kaitsmise soov ei ole alati proportsioonis territooriumi väärtusega. Jah, sageli tekivad konfliktid loodusressurssidelt rikka maa või strateegiliselt tähtsa territooriumi pärast, kuid mitte alati. Paljudel juhtudel tundub soov võidelda maa-ala omamise õiguse eest põhimõtte küsimus. Vägivaldsete kokkupõrgeteni viivad jagelused maalappide pärast on üldlevinud, kuid selle fenomeni esinemise laialdaselt aktsepteeritud põhjust pole leitud. Miks on maa ja selle omamine inimesele niivõrd olulise sümboolse tähendusega?\nTerritoriaalne käitumine, maa-ala kaitsmine konkurentide eest vähemalt teatud ajaperioodi jooksul elutsüklist on loomariigis (kuhu kuulub ka inimene) kahtlemata laialt levinud. See esineb väga erinevates taksonoomilistes rühmades ning ökoloogilistes kooslustes alates ookeanipõhjast kuni Arktika tundrateni.1 Territoriaalsuse lai levik näitab, et looduslik valik on selle strateegia läbi katsunud ja leidnud hästi töötavat. See peab suurendama organismide kohasust – tõenäosust saada järglasi ja nii territoriaalset käitumist soodustavaid geene järgmistesse põlvkondadesse edasi anda.\nMis kasu saab loom territooriumi kaitsmisest? See annab maalapi omanikule parema ligipääsu sellel olevatele ressurssidele. Territooriume saab jagada vastavalt sellele, millist ressurssi seal kaitstakse – toiduallikat, sigimispartnereid, varjualust, pesitsemispaika, kaitsevõimalusi kiskjate eest. Territooriumil endal – maalapil, mis ressursse kannab – iseenesest väärtust pole, väärtus on ressurssidel, mida see pakub. Maad ennast süüa ei saa, süüa saab toitu, mis sellel kasvab. Territoorium on vaid sümbol kõige hea kohta, mida see pakkuda võib. Nii loomariigis laiemalt kui ka varajastes inimühiskondades on ligipääs ressurssidele ja nende kontrollimine olnud hädavajalik ellujäämiseks ja paljunemiseks, ning kohastumused, mis soodustavad territoriaalsust, on evolutsioonis olnud tugeva valikusurve all.\nKuigi inimene kahtlemata erineb teistest loomadest, on ka meie käitumist ja füsioloogiat kujundanud looduslik valik. Inimese intelligents ja kultuurilised mõjud ei võimalda tema käitumist taandada vaid evolutsioonilistele põhjustele, samal ajal aitab evolutsiooniteooria siiski selgitada meie käitumist paratamatult mõjutavaid füsioloogilisi ja psühholoogilisi mehhanisme ning majandusteadus, politoloogia ja teised sotsiaalteaduste valdkonnad on hakanud (väga vähehaaval) sellest arusaamast lähtuvalt oma teooriaid kohandama.2 Agressiivse territoriaalse käitumise vaatlemine evolutsiooniteooria nurga alt võib aidata mõnikord, aga mitte alati, seda mõista ja seletada.\nKui vaadata (seisuga 6. V 2015) maailma konfliktide kaarti,3 võime näha, et kokkupõrked on koondunud kõik ekvaatori lähistele, ümbritsedes Maad veripunase vööna. Pooluste lähedal ja parasvöötmes on päris vaikne. On loogiline, et konfliktid tekivad seal, kus loomi (inimesi) on koos palju ja territoorium ressursirohke. Seda loogikat kirjeldab käitumisökoloogias optimaalse jahipidamise teooria (optimal foraging theory).4 Ressursside (toidu) hankimine annab loomadele energiat, kuid samal ajal ka kulutab energiat ja aega. Loom tahab saada võimalikult palju kasu võimalikult vähese vaevaga, et maksimeerida oma kohasust.\nOptimaalse jahipidamise teooria ennustab parimat strateegiat, mida loom selle eesmärgi saavutamiseks kasutada saab. Teoorial on rohkelt rakendusi, kuid selle peamine sõnum – mis on välja toodud teatava sarkasmiga selle teooriaga ja seda kirjeldava statistikaga rohkelt vaeva näinud teadlaste aadressil – on see, et loomad eelistavad jahti pidada seal, kus toitu on palju. Huvitav on aga ka see, et territoriaalse käitumise puhul on näidatud, et seda saab „sisse ja välja lülitada“ vastavalt sellele, kas see on „majanduslikult kasulik“. Nektariinlindude peal korraldatud uuring5 näitas, et territooriumi kaitsti siis, kui ressursid olid napid või ennustamatud, ning siis, kui populatsiooni tihedus ei olnud liiga suur (liiga paljude konkurentidega võitlemisel kaalub kahju kasu üle).\nRessursirohkusest sõltub ka kaitstava territooriumi suurus. Näiteks on ühe mägraklanni kodupiirkonna suurus heas, ressursirohkes elupaigas umbes 30 hektarit, ressursivaeses elupaigas aga kümme korda suurem.6 Ka tänapäeva küttide-korilaste ühiskonnas (neid esineb küll vähe, kuid see-eest on etnograafid need põhjalikult läbi uurinud ning kasutatakse mudelina eelajalooliste inimeste eluolu kirjeldamisel) väheneb territooriumi suurus pöördvõrdeliselt territooriumil oleva biomassiga.7 Tähelepanuväärne on aga see, et kui primaarne biomass tõuseb umbes 10 kg/m2, territoorium enam väiksemaks ei muutu. See näitab ühelt poolt, et territoriaalsus on loomadel küll „kaasa sündinud“, kuid mõneti plastiline tunnus, mis sõltub keskkonnatingimustest. Teiselt poolt näitab see, et territooriumi tegelikul väärtusel (ressursirohkusel) on oma osa ainult kindla piirini. Sellest piirist teisel pool on territooriumi subjektiivne väärtus, mida mõõta ja optimaalsusmudelitega kirjeldada on raske ülesanne. Kuidas selgitada näiteks Jeruusalemma objektiivset, ressursirohkusest lähtuvat, ratsionaalset väärtust? Ometi on tänapäeva maailmas just see kõrbemaalapike üks olulisemaid konfliktiallikaid.\nTerritooriumi subjektiivset väärtust tajusin hiljuti siis, kui külastasin Matsalus laiukest, kus asub nii kalakajakate kui ka randtiirude pesitsuskoloonia. Mõlemal koloonial on laiul oma maa-ala, kus linnud on pesapaigad ära jaotanud. Koloonia sees on nii paremaid kui ka halvemaid pesapaiku. Loomulikult saavad paremad paigad endale tugevamad, kogenumad, paremas konditsioonis linnud. Millised paigad on kõige paremad? Kalakajakatele on hea pesapaik koloonia servaalal, küllaldases kauguses üleujutatavast rannaalast. Esmaspesitsejad ja nõrgukesed jäetakse koloonia keskele. Tiirude head pesitsuskohad on aga vastupidi koloonia keskel, kuhu koonduvad kõige tugevamad ja targemad linnud. Miks see nii on? Kalakajakas on tugevalt territoriaalne lind – pesitsuskoloonias on pesakoht tema territoorium, kuhu keegi teine astuda ei tohi. Kui pojad kooruvad, kasvavad ja esimest korda merre lähevad, peavad keskmiste pesapaikade kasvandikud läbima randa jõudmiseks võõraste territooriumide ja neid kaitsevate lindude kadalipu, mis võib olla hukatuslik. Koloonia äärealalt pääseb aga vette kerge vaevaga. Tiirud oma pesapaika kaaslaste eest nii raevukalt ei kaitse. Teised võivad sealt läbi jalutada, kartmata nokahoope saada. Tiirudele on koloonia keskosa seetõttu hoopis turvaline ja kaitstud pesitsuskoht.\nEelnevas näites sõltub territooriumi väärtus selle omaniku loomusest, tema omadustest ja käitumisest. Territooriumi väärtus sõltub huvitaval kombel ka sellest, kas seda omatakse või mitte, ja see on samuti subjektiivne hinnang ega sõltu territooriumi tegelikust väärtusest. Maalapp on väärtuslikum sellele, kes seda omab, kui sellele, kes seda ei oma. Igaüks tajub, et kodus ja kodumaas on midagi erilist – see on läbi imbunud ajaloost, rahvuslikust identiteedist ja omakultuurist. See tähendab, et rahvas ja riigid käituvad teistmoodi, kui küsimus on kodumaa kaitsmises. Näiteks viivad kodumaasse puutuvad konfliktid suurema tõenäosusega vägivallani kui koloniaalmaadega seotud konfliktid. (1) Teisalt on pärast Teist maailmasõda loodud rahvusriigid toonud kaasa varasemast suurema stabiilsuse, milles põhiliseks hoitavaks väärtuseks on territoriaalne terviklikkus. Konflikte küll esineb, kuid enamasti ei lõpe need territooriumi omaniku vahetumisega. Rahva kodumaa küljest on tükke tunduvalt raskem lahti murda kui suurte koloniaalvalduste küljest.\nKoduväljaku eelis ja ökolõks\nSuurem motivatsioon võidelda oma koduterritooriumi kaitsel kui võõra territooriumi hõivamisel on loomade käitumise uurijatele ammu tuntud fenomen. Territooriumi omanikel on suurem tõenäosus konfliktis peale jääda isegi neist tugevamate vastaste puhul. Evolutsioonilises mänguteoorias nimetatakse seda pursui strateegiaks (bourgeois strategy): ründa sissetungijat alati, kui oled territooriumi omanik, kuid sissetungijana piirdu ähvardamisega ja konflikti eskaleerumise korral tõmbu tagasi.8 Selle strateegia rakendamist on täheldatud väga erinevates taksonoomilistes rühmades, muu hulgas liblikatel, kiilidel, ämblikel, vähkidel ja lindudel.\nMillega põhjendatakse pursui strateegia laia levikut? Emotsionaalne põhjus – koduarmastus ei tagaks sellise käitumise püsima jäämist evolutsioonis. Territoorium ongi omanikule väärtuslikum kui sissetungijale – omanikel on rohkem kaotada. Nad on selle kohaga tuttavad ning see muudab paiga omanikule väärtuslikumaks kui sissetungijale, kes võib selle asemel valida mõne muu samaväärse territooriumi. Seda nähtust kirjeldatakse terminiga ebasümmeetriline väärtus (value asymmetry). See ühelt poolt suurendab omaniku motivatsiooni võidelda, teiselt poolt aga muudab omanikule võitluse lihtsamaks, kuna tuttav maastik, rajad, põgenemisteed annavad „koduväljaku eelise“. Ebasümmeetrilise väärtuse loogika tulemusena võib looduslik valik seega soodustada käitumisjoonte kujunemist, mis panevad loomad koduterritooriumi eest kauem ja vihasemalt võitlema.\nEvolutsiooniline vaatenurk territoriaalsele käitumisele aitab selgitada ammu tuntud nn tajuvigu inimeste ratsionaalsetes otsustusprotsessides (vastumeelsus kaotada, omandi üleväärtustamine, status quo säilitamine). Evolutsioonibioloogilist lähenemist on uuemates sotsiaalteaduslikes uurimustes vähehaaval hakatud ka rakendama. (2) Majanduslikust vaatenurgast võib selline käitumine tõepoolest tunduda arusaamatu, kuid evolutsioonilisest vaatepunktist on omandi tähtsustamine igati loogiline. Tuleb meeles pidada, et kohastumus kujuneb enamasti väga aeglaselt, tuhandete aastate ja sadade põlvkondade jooksul. Inimliik ei ole ideaalselt kohastunud eluks praeguses keskkonnas: paljudel kohastumustel on mõtet alles siis, kui me asetame need kümne tuhande aasta tagusesse konteksti. Kiindumus koduterritooriumi võib samuti olla selline ajale jalgu jäänud kohastumus, mis oli kasulik meie evolutsioonilises minevikus, kuid tänapäeva maailmas, kus kodumaa moodustavad suured rahvusriigid ning konflikti kaasatakse modernne relvastus, võivad viia hävitavate kaotuste või samavõrra hävitavate võitudeni. (1)\nOn teinegi viis, kuidas muutuv maailm võib raskendada territooriumi väärtuse ratsionaalset hindamist. Signaalid, mis minevikus või teistsuguses keskkonnas on võimaldanud valida hea elupaiga, võivad muutunud oludes viia selleni, et loom valib sihilikult kehvema kvaliteediga elupaiga, kus tal endal või ta järglastel on raske ellu jääda. Seda nähtust tuntakse ökoloogilise lõksu nime all.9 Ökoloogilise lõksu näiteks on merikilpkonnad, kes koorudes liiguvad tähtede või kuuvalgust peegeldava merevee asemel kunstlike valgusallikate poole, või linnud, kellele on ebasobivasse asupaika üles pandud pesakast. Ka inimesed võivad kukkuda samalaadsesse ökoloogilisse lõksu. Omapäraseks näiteks on prantslaste taandumine Ameerikast XIX sajandi alguses. Neil ei olnud enam võimalik neid viljakaid maid oma käes hoida, kuna sinna saadetud sõdurid (nende hulgas ka Napoleoni õemees, kindral Charles Leclerc) surid hulgi kollapalavikku – haigusesse, millega eurooplased ei olnud kohastunud. Ilus viljakas maa oli selles olukorras valesignaal, mis prantslased lõksu, ebasobivasse elupaika meelitas. Kokkuvõttes ei pruukinudki Napoleon teha halba tehingut, kui ta Prantsusmaale kuulunud osa Ameerikast, maa-ala, mis tänapäeval moodustab 15 USA osariiki, pealtnäha naeruväärse summa (tänapäeva vääringus 246 miljoni dollari) eest USA-le müüs. Linnud ja merikilpkonnad võivad sellistest tehingutest vaid unistada.\nAususe tagab signaali kulukus\nLiigume edasi küsimuse juurest „miks territooriume kaitstakse“ küsimuse juurde „kuidas territooriume kaitstakse“. Looduses on võitlemine viimane võimalus, millest enamasti hoiduda püütakse. See on kodu kaitsmisel alles viimane etapp. Esimeseks etapiks võib nimetada territooriumi tähistamist. See ei tähenda tingimata lõhnasignaale, mis loomade ja territooriumi märgistamisega ilmselt esimesena pähe tulevad. Territooriumitähised võivad olla ka visuaalsed (inimeste puhul ongi) või kuuldavad. Eriti levinud on kuuldavad piirimärgised muidugi lindude hulgas. Meie kliimavöötmes laulavad pea eranditult vaid isased linnud ja peamiselt ajal, mil on vaja märgistada oma territooriumi ehk siis pesitsushooaja alguses.10\nSee, et teised isased laulja territooriumile ei tiku, pole sugugi mitte viisakus. Pigem on see hirm. Kujutage ette, et keegi täristab metsatukas automaati. Väga sinna ei tiku. Automaaditärin on aus signaal selle kohta, et metsas olijal on vahendid sissetungija eemale tõrjumiseks. Samamoodi peegeldab ka linnulaul laulja kvaliteeti ning sellest lähtuvalt on laulul kaks peamist ülesannet: avaldada muljet emaslindudele ning tõrjuda eemale konkureerivaid isaseid. Et laul seda informatsiooni edasi annaks, peab laulmine olema isaslindudele raske. Sellel peab olema hind, mida suudavad maksta vaid kõige tublimad. Muidu suudaksid kõik sama hästi laulda ning emased ei saaks aru, kes neist kõige tublim on. Vaadake näiteks oksal istuvat must-kärbsenäppi ning mõelge, mida tema rütmiline, üles-alla hüplev laul talle maksma läheb. Esiteks kulutab ta lauldes energiat. Teiseks kulutab ta aega, mida võiks kasutada toidu otsimiseks. Kolmandaks võib ta lauluga ligi meelitada kiskjaid, kelle eest pakku pääsemine nõuab kiirust ja tiivaosavust. Jah, sellesarnast laulu toovad kuuldavale kõik isased must-kärbsenäpid. Aga kõige tublimad neist laulavad kõige kõvemini, kõige kauem, silpe kõige kiiremini üksteise otsa lükkides.\nSelliseid keerulisi ja väljasaatjale kahjulikke signaale seletab kuluka signaliseerimise teooria. Kulukate signaalide alla kuuluvad ka näiteks paabulinnu uhke saba, isase sinikaelpardi silmatorkav sulestik või põdrapulli hiiglaslik sarvepaar. Selgituse looduses laialt levinud kulukate signaalide kohta pakkus juba 1970. aastatel välja iisraeli teadlane Amotz Zahavi.11 Kulukad signaalid ei anna signaliseerijale otseselt mingit kasu, neil on vaid hind (nt paabulinnu saba puhul raskendatud liikumine ning peitumine kiskjate eest), ning näidates välja oma valmidust seda hinda maksta, saadab signaliseerija välja info oma võimete, omaduste ja kavatsuste kohta. Signaali vastuvõtjaks võib olla paarilist otsiv emasloom, söömaaega jahtiv kiskja või konkurent. Et signaal töötaks, peab see olema aus. Signaali aususe tagab signaali kulukus (nt kärbsenäpi laulu hind). Signaali ausus on seega nii signaali väljasaatja kui ka vastuvõtja huvides.\nKulukaid signaale kasutatakse mitte ainult territooriumi tähistamisel, vaid ka selle kaitsmisel. Kui vaid oma tugevuse välise demonstreerimisega on võimalik jõudude vahekord paika panna, võidavad sellest mõlemad konflikti osapooled. Muidugi on oluline, et ähvardusena välja saadetud signaalid oleksid ausad, s.t peegeldaksid vastaste tugevust. Kui signaalid ei ole ausad, saaksid nõrgemad neid kergesti bluffida ning ähvardussignaalidel põhinev jõuvahekorra paikapanek ei töötaks. Bluff on aga sellistes konfliktides looduses kasutusel vaid äärmusliku strateegiana, kuna kui konflikt peaks siiski arenema jõukatsumiseks, jääb bluffija väga täbarasse olukorda. Ähvardusmängu on uuritud näiteks lõugjalaliste, troopilistes madalmeredes elavate omapärase välimusega röövvähkide peal.12 Mänguteooria ennustab, et territooriumi kaitsjad võtavad ähvarduspoosi sisse siis, kui nad on väga tugevad – ja tõenäosus kokkupõrget kaotada on väike – või siis, kui nad on väga nõrgad – nagunii ei ole midagi kaotada, äkki läheb bluff läbi. Keskmise tugevusega territooriumihoidjad ei ähvarda, kuna kaotamise hind kaalub üle sissetungija ärritamisest saadava kasu. Kuidas käitub aga sissetungija? Ta võib kas põgeneda või rünnata. Otsus sõltub sissetungija tugevusest. Kui kaitsja võtab sisse ähvarduspoosi, tõuseb ka sissetungija tugevuse piir, millest alates otsustatakse rünnaku kasuks.\nNiisuguseid ähvardussignaale kasutavad oma territooriumi kaitsmiseks ka riigid, tõstes nii sissetungijate tugevuse piiri, millest alates rünnaku kasuks otsustatakse. Põhitingimus on siin jällegi see, et signaal oleks aus. Aususe aga tagab signaali kulukus. Võib tunduda raiskamisena määrata kaitsekulutusteks märkimisväärse osa riigieelarvest, kui sõda ei toimugi. Aga miks sõda ei ole? Võib-olla on põhjuseks just signaal, mille saadame välja riigikaitsesse investeerides. Meil on see raha. Meil on need relvad ja selline kaitsevõimekus. Me oleme valmis need käiku laskma. See mõjub kui territooriumi kaitsva röövvähi ähvardussignaal, mille tulemusena peab sissetungija oma ründamisotsuse ümber hindama. Rahvusvahelistes suhetes on sellise signaali tähiseks sõna „heidutus“. See kehtib üsna ühtmoodi nii riikidevahelistes konfliktides kui ka röövvähkide kokkupõrgetes troopilises merepõhjas.\nSignaali aususe põhimõttest tuleneb ka see, et kui riik üritab välja näidata rohkem jõudu, kui tal on, lõpeb see varem või hiljem katastroofiga. Siim Kallas kirjutab Eesti Ekspressis sõjast ja rahast ning kirjeldab külma sõja ajal toimunut:13 „Ühes kõnes ütles Mihhail Gorbatšov, et 80% Nõukogude masinaehitusest on sõjatööstus. Lõpuks ei pidanud majandus enam vastu, kuigi üks Venemaa presidendi lähikondlane väitis alles hiljuti, et Nõukogude majandus oli heal järjel.“ Külm sõda, vastastikune signaalide saatmine Nõukogude Liidu ja USA vahel lõppes ühe poole kokkuvarisemisega. Üle oma võimete tugevust signaliseerida ei saa. Nõrk paabulind langeb peagi kiskjate saagiks, kui endale liiga uhke saba kasvatab.\nHiljuti Tel Avivi ülikooli teadlaste avaldatud artiklis rakendatakse kuluka signaliseerimise teooriat tuumakatsetusi korraldavate riikide tegevuse põhjendamiseks.14 Miks tuumariigid korraldavad rahvusvahelisi reegleid rikkudes tuumakatsetusi, kui nendega kaasnevad poliitiline hukkamõist, sanktsioonid ja karistused? Just see kõrge hind muudabki tuumakatsetused usaldusväärseks signaaliks, mis ületab ilmselt katsetusest endast saadava tehnoloogilise kasugi. On isegi küsitav, kas tuumarelvastuse väljatöötamiseks üldse on vaja katsetusi läbi viia või on tuumakatsetuste väärtuseks ainult nendega väljasaadetav signaal.\nAutorid toovad oma hüpoteesi näiteks tuumakatsetused Indias, Pakistanis ja Põhja-Koreas. Need riigid on tuumakatsetusi teinud pärast 1996. aastal ÜROs vastu võetud keeldu. Indias toimusid tuumakatsetused 1998. aastal. Sellele järgnesid rahvusvahelise üldsuse (eesotsas USAga) hukkamõist ja sanktsioonid. Juba paari aasta pärast hakati sanktsioonide osas aga järele andma ning 2001. aastal nimetas USA Indiat juba oma peamiseks liitlaseks Aasias. 2006. aastal alustasid India ja USA koostööd rahumeelse tuumaarenduse alal. India tuumakatsetused signaliseerisid Washingtonile, et uus valitsus New Delhis tahab ise otsustada rahvusliku julgeoleku küsimuste üle, sõltumata võimalikust kahjust rahvusvahelistele suhetele. Valmisolek taluda sanktsioone oli kulukas, aga tõhus signaal, mis sundis USAd tunnustama Indiat võrdväärsema partnerina. Kuluka signaliseerimise vaatenurk aitab mõista, miks riigid, hoolimata rahvusvahelistest pingutustest neid takistada, tuumakatsetusi siiski teevad. Mõistmine on aga esimene samm olukorra lahendamise poole. Võib järeldada, et leebed sanktsioonid on vaid vesi normirikkuja veskile ning võivad olla üks provotseerija eesmärke. Kui sanktsioone üldse rakendada, peavad need olema nii kurnavad, et toovad välja sihtmärgi tegeliku nõrkuse.\nKuigi inimeste evolutsioonilise pärandi tõttu tekivad agressiivsed territoriaalsed konfliktid kergesti, ei olda kaasnevate tulude ja kulude hindamises siiski pime. Nagu nägime, on paindlikkus territoriaalses käitumises loomariigis laialt levinud ning see paindlikkus iseenesest on juba loodusliku valiku soositud tunnus. Optimistlik järeldus sellest on, et sõda ei ole inimloomusega paratamatult kaasaskäiv nähtus. Darwinistlik, evolutsioonibioloogiline lähenemine on osutunud äärmiselt edukaks kõikide teiste liikide kohastumuste selgitamisel. Kui nihutada inimkond oma mitte-looma privilegeeritud positsioonilt tagasi looduslikku raamistikku, saavad seletuse paljud sotsiaalteadustele vastuolulisena ja arusaamatuna tundunud nähtused. Sotsiaal- ja bioteadused on oma uurimisobjekti tõttu omavahel nii tihedalt põimunud, et üks ilma teiseta annab inimese käitumisele parimal juhul puuduliku, halvimal juhul aga eksliku seletuse. Ja sellise eksimuse hind võib olla väga kõrge: mida paremini me inimese territooriumikontrolli vajadust mõistame, seda rohkem on lootust hoida ära inimelude mõttetu raiskamine.\n1 Vogel, K. M. 2014. Grounds for War: The Evolution of Territorial Conflict. International Security 38: 39–71.\n2 Barkow, J. H. 2006. Missing the Revolution: Darwinism for Social Scientists. Oxford: Oxford University Press.\n4 Krebs, J. R. 1978. Optimal foraging: decision rules for predators. Ed. Krebs, J. R.; Davies, N. B. Behavioural ecology an evolutionary approach. Lk 23–63.\n5 Gill, F. B., Wolf, L. L. 1975. Economics of feeding territoriality in the Golden-winged Sunbird. Ecology 56:333–345.\n6 Kruuk, H., Paris, T. 1981. Factors affecting population density, group size and territory size of the European badger, Meles meles. Journal of Zoology 196: 31–39.\n7 Marlowe, F. W. 2005. Hunter-gatherers and human evolution. Evolutionary Anthropology 14: 54–58.\n8 Maynard Smith, J. 1982. Evolution and the Theory of Games. Cambridge University Press, New York.\n9 Gilroy, J. J., Sutherland, W. J. 2007. Beyond ecological traps: perceptual errors and undervalued resources. Trends in Ecology and Evolution 22: 351–356.\n10 Catchpole, C. K., Slater, P. J. B. 2008. Bird Song: Biological Themes and Variations. Cambridge University Press, New York.\n11 Zahavi, A. 1975. Mate selection – a selection for a handicap. Journal of Theoretical Biology. 53: 205–215.\n12 Mesterton-Gibbons, M., Adams, E. S. 1998. Animal Contests as Evolutionary Games. American Scientist 86: 334–341.\n13 Kallas, S. Sõda ja raha. Eesti Ekspress. 6. V 2015.\n14 Rabinowitz, O. 2010. Deterrence and the Handicap Principle. How nuclear tests have evolved into effective costly signals. Tel Aviv University, Tel Aviv, Israel.


Intervjuu sõltumatu autori Israel Morenoga | Praegune kirjandus\nActualidad Literatural on olnud rõõm intervjueerida sõltumatut autorit Israel Morenot. See Ceutas elav Sevillian on jõudnud juba välja anda kolm raamatut: "Homme on Halloween", järg "Täna on Halloween" ja romantiline komöödia "Minu muusika taga".\nSee koomikseid, videomänge ja kino armastav professor annab meile natuke oma ajast, et saaksime teda veidi paremini tundma õppida.\nKirjanduse uudised: Muuhulgas defineerite ennast raamatusõbrana, kust tuleb teie armastus kirjanduse vastu? Mis ajendas sind kirjutama?\nIisrael Moreno: Romaani kirjutamine oli alati olnud üks minu püüdlustest. Kuid ma ei saanud sellega kunagi hakkama. See teos "Homme on Halloween" sündis tänu lühifilmi stsenaariumile, mis läks kaheksakümnele leheküljele ja oli neli aastat kõvakettal peidetud. Ühel päeval mõtlesin, et võiksin selle romaani kaudu välja anda ja asusin tööle. Nii sündis "Homme on Halloween".\nSELLE: Nii et homme on halloween esimene asi, mille kirjutasite?\nSELLE: Millest või kellest ammutate kirjutades inspiratsiooni?\nIM: Minu peamised hirmuallikad pärinevad filmidest. Ma olen lugenud vähem õuduskirjandust kui sooviksin, sest on palju žanre, mis mind ka huvitavad, näiteks ajalooline ilukirjandus, kriminaalfilm jne. Tänapäeva autoritest ei saa mainimata jätta Stephen Kingi. Kuid kaks suurepärast romaani, mis mind inspireerisid, on Bran Stokeri Dracula ja Mary Shelley Frankenstein. Need on hädavajalikud. Kuid minu suurim alus on minu armastus kino vastu üldiselt.\nSELLE: Mõnel meist on kirjutamise osas teatud hobid. Kumb on sinu oma? Kas teil on mõni lemmik rituaal, kellaaeg või koht, kus teid inspireerida?\nIM: Puudub. Olen selles mõttes kaos ja mõnikord olen üllatunud, kuidas teosed süžeedes ja tegelastes nii hästi korraldatuna välja tulevad. Kirjutan siis, kui saan ja mul pole palju aega. Mul on professionaalne meeskond, kes töötab minuga koos nii, et loos ega parandustes pole pragusid.\nSELLE: Nagu olete öelnud, olete alati tahtnud raamatut kirjutada, kuidas oli kogemus, kui avaldasite oma esimese teose?\nIM: Homme on Halloween näinud valgust, kui osalesin esimesel võistlusel indie korraldasid ELMUNDO ja AMAZON 2014. aastal. Kuigi ma ei pääsenud finaali, aitas see mind ennast tuntuks teha ja oma tööd reklaamida. Samuti võeti hästi vastu nii kriitika kui ka arvamust. See pani mind kirjutama hakkama. Hobiks olles ei usu, et oleksin seda teed käinud, kui sellel oleks olnud külm vastuvõtt. Kuid mul oli vedanud, et mul oli palju tuge ja see pani mind seda kirjandust palju tõsisemalt võtma.\nSELLE: Kirgliku lugejana oleksid teie arvates kõige rohkem muljeid jätnud raamatud?\nIM: Tolkieni Sõrmuste isanda lugemine oli minu jaoks enne ja pärast. Kui ma pean kedagi lugemiskirge tänama, siis arvan, et see on tema. Ma ei tea kirjutise järgi, ma ütleksin peaaegu, et võlgnen selle kõigile filmirežissööridele, kes on mind unistanud fantastilistest, õõvastavatest lugudest ja isegi muusikalisest romantilisest komöödiast nagu minu viimases väljaandes.\nSELLE: Kui Tolkien kõrvale jätta, siis kes on teie lemmikautorid?\nIM: Tony Jiménez, Fernando Gamboa, Jorge Magano, Ulises Bértolo. Kes neid ei teaks, otsiks neist Internetist viiteid. Nad kõik on suurepärased ja mõned töölaua kirjastamise kuningad.\nSELLE: Millise autoriga soovite vabakutselise kirjanikuna koostööd teha?\nIM: Malaga autori Tony Jiméneziga, kes on minu jaoks rahvusliku õuduskirjanduse referents. Tal on juba hea peotäis suurepärase kvaliteediga raamatuid, nagu VERETORM, VIIS HAVI ILMA LAUDA või PEITJA.\nSELLE: Praegu olete mänginud kahte erinevat žanrit, õudust ja romantilist komöödiat. Kas olete kunagi mõelnud pseudonüümi kasutamisele?\nIM: Kunagi ja ka see ei lähe mul pähe, et loosin teose ja et inimesed ei tea, et mina olen autor. Nendel iseseisvatel tasanditel pole sellel mõtet.\nSELLE: Teie esimene töökoht paistis silma tänu lühifilmi stsenaariumile. Kui keegi otsustaks teie teosed kinno viia, siis milline neist teile meeldiks? Kes tahaksid seda mängida?\nIM: Tõde on see, et ma tahaksin väga näha kõiki oma töid kinno viidud. Mul on väga kinematograafiline kirjutusviis ja kõik mu teosed oleksid selles formaadis ideaalsed. Kuigi "Minu muusika taga" oleks ideaalne teos, kuna see on muusikal ja suurel ekraanil näeks see välja, kuidas see tegelikult peaks olema. Halloweeni saaga jätaks selle pigem sarja jaoks, ma arvan, et just seal see kõige paremini toimiks. Tõde on see, et mis tahes oma teose nägemine nendes vormingutes täidaks mind õnnega. Mind ei huvita, kes seda tegi, kuid alati minimaalse kvaliteediga kaanonite piires, sest muidu oleks see stiimuliks.\nSELLE: Milline oli teie jaoks hobi, on muutunud teie elu oluliseks osaks. Mida soovitaksite kellelegi, kes hakkab kirjutama?\nIM: Ma ütleksin, et ole kannatlik ja korralda plaan hästi. Esinemine sotsiaalsetes võrgustikes on hädavajalik. Palju aitab ka raamatutreileri tegemine. Kuid kokkuvõte on see, et kirjutate hea raamatu. Ükski enesereklaami kokaraamat ei aita teid, kui selle taga pole midagi potentsiaalset. Minu jaoks on palju kasu olnud, kui saadan raamatu arvustuste eest kirjandusblogidesse (teades, et eksponeerite end halvasti, kuid peate oma toote sisse hüppama ja usaldama). Siis on suusõnaliselt oluline, ehkki see on aeglane, on see edu mootor.\nSELLE: Viimane, kuid mitte vähem oluline ... Kas teil on mõni projekt käsil?\nIM: Noh, ma avaldasin eelmise aasta oktoobris "Täna on Halloween", järg oma esimesele raamatule "Homme on Halloween". Mul on kulunud kaks aastat rasket tööd ja ma arvan, et see on minu hüvastijätt õudusžanriga, ehkki mitte noorte-täiskasvanute žanr, kus ma kõige paremini liigun. Praegu olen mõnevõrra peatunud. Puhanud. Mul oli seda vaja, aga mul on mitu teost meeles ja varsti kirjutan uuesti.\nLoodame, et Iisrael jõuab tööle selle mõttega, mis tal peas on, ja loodetavasti saame väga varsti tema järjekordset romaani nautida. Praegu saate jälgida tema jälgi aadressil lapandilladelmonstruo.com.\nTäielik tee artiklini: Praegune kirjandus » literatura » Mitu » Intervjuu sõltumatu autori Israel Morenoga


Facebooki sõbrad rõhutavad teid välja | EE.Lamareschale.org\nFacebooki sõbrad rõhutavad teid välja\nVeel sõpru ei võrdu lõbusam.\nSiin kuidas keskenduda ja ehitada sõprussuhteid, et oluline\nFor starterid, Facebook sunnib teil suhelda erinevaid publikuni: eakaaslased, kolleegide ja perekond.\nJa rohkem sõpru on rohkem potentsiaali sotsiaalse kummalisus, ütleb Irene S. Levine, Ph. D., autor parimad sõbrad igavesti: Ellujäänud Break-up su parim sõber.\n"Reaalses elus, siis ei pruugi kutsuda kõiki kolme rühma sama kokteilipeol või õhtusöök, sest see võib olla ebamugav," ütleb ta.\n"See ei ole üllatav, et midagi sarnast juhtuks Internetis-kui kõik on näha sama postitused puuduvad sotsiaalsed filtrid." Näiteks, te tunnete täiesti mugav jagamise pildid metsik lelud koos oma lähimate sõbrannadega, kuid pigem, et Bob raamatupidamisest ei saa Peek trikid.\nJa jah, saab määrata teatud ametikohtade era- või nii, et ainult mõned inimesed näevad-kuid mõnikord on raske jälgida, kes on sellest, mida nimekirjas.\nTeine võimalik põhjus on see sõber seotud ärevus: Spreading ennast liiga õhuke vahel liiga palju sõpru, võib teie suhted nõrgestada ütleb Shasta Nelson tegevjuht GirlFriendCircles.com ja autor Sõprussidemed Ärge lihtsalt juhtub!\nJuhend loomine Mõtestatud Circle sõbrannadega.\n"Naised, kes püüavad säilitada sõprussuhteid liiga palju inimesi on oht korrutades stressorid sõprussuhteid-kutsuv, planeerimine, e-kirju, meenutades sündmusi ja kuupäevi-ilma tõesti saada kõige olulisem kasu sõprus-intiimsust, haavatavust, andestust, ausus, tunne näha, ja toetatakse, "ütleb ta.\nSelle tulemusena rohkem sotsiaalse sa oled, seda rohkem isoleeritud võite tunda, ütleb Nelson.\n"Inimesed, kes on sotsiaalse mesilased on suur sotsiaalne grupp, kuid ikka võitlevad üksinduse, sest nad ei ole soodustanud sügav sõprus," ütleb ta.\nTervislikum inimesed on lai ring juhuslik sõbrad, kuid väikese ringi kolm kuni seitse lähedased sõbrad, selgitab ta.\nTahad ehitada nende siseringi võlakirju?\nJälgi Nelsoni suunised:\nTäpselt 3 Pals\nNelson soovitab leida kolm sõpra soovite tundma paremini ja eelisjärjekorras neid interaktsioone.\nSiis keskenduda oma aega tundma need inimesed tihedamalt-loodud õhtusöök plaanid, proaktiivselt kutsudes neid lõbusaid üritusi, vastata oma e-kirju enne kui keegi else's-asemel, et püüda liikuda edasi oma suhteid kõigile teada.\nKohtumine väike rühm, nagu ette tüdruku öö läbi või korduv kuu raamatuklubi, aitab säästa aega ja leevendada stressi, aidates teil ehitada mitu suhted korraga, ütleb Nelson.\nPlaani oma mängu kuupäevad järjekindlalt kui võimalik, nagu sõiduplaani hiline esimesel pühapäeval iga kuu.\nVõttes eelnevalt planeeritud kohtumine võimaldab teil nautida lõbus osa sõprus ilma stress plaanis väljasõit või koordineeriv mitu inimeste, ütleb Nelson.\nMõtle luua Google kalender kutsuda mis automaatselt populates sõprade kalendrid, nii see ei ole midagi, mida igaüks peab mõtlema rohkem kui üks kord.\n13 igapäevase seksismiga seotud messed-up näiteid\n20 asju Jenna Dewan Tatumi ja tema rummide kohta, mis on liiga kuumad\n6 naisi Jaga, kuidas tulistada oli õnnistus varjata\n12 võõrustaja kingitus ideid, mis ei ole lihtsalt pudel veini\nReisi näpunäited: võtke tagasi oma kämping\nSweetlife piletid ametlik reeglid\nSõida Radha Mitchelli Armastuse Tähtpäeva\n3 märki, mille olete Instagramiga sõltuvuses


Ingli number 3678 Tähendus: Universum räägib - Ingli Numbrid\nIngli number 3678 Tähendus: Universum räägib - Märts 2021\nIngli number 3678: jumalik juhendamine universumist\nUniversum töötab imekombel. Kui saate aru, kuidas universum töötab, et aidata teil saada paremaks versiooniks iseendast, mõistate, et universum ei tööta kunagi teie vastu. On aegu, mil universum võimaldab teil pankrotti minna, et saaksite aru, et on vaja raha arukalt kasutada. Mõnikord võib teil tekkida suhete segadus, et mõista sisukate suhete hoidmise väärtust. Põhimõtteliselt suhtleb universum nii. Inglinumbriga 3678 on oluline teade universumi toimimise kohta.\nastroloogia 2015 kalad\nInglid tahavad, et saaksite aru, et see, et te läbite väljakutseid, ei tähenda, et universum pole teie poolel. 3678 tähenduse järgi ei tee universum teie jaoks asju lihtsalt lihtsaks. On väärtuslikke elutunde, millest peate rasket viisi aru saama. 3678 inglinumber juhib tähelepanu sellele, et nipp on pöörata tähelepanu universumi märkidele ja hakata oma elu vastavalt sellele elama.\n3678. aasta vaimne tähendus ja tähtsus\n3678 ilmub teie teele vaimselt, et näidata teile, et üks märkidest, et universum aitab teil oma eesmärki leida, on RÕÕM. Rõõm on tõepoolest nagu GPS, mis aitab teil välja selgitada õiged asjad, mida peaksite tegema, ja need, mida peaksite vältima. Seetõttu viitavad faktid 3678 kohta, et oma teel rõõmu kogemine on selge märk sellest, et teete oma eluga midagi head. Vastupidi, kui tunnete, et pole rahul sellega, mida teete, siis on see selge märk sellest, et te ei järgi universumi juhiseid.\nIngli number 3678: sümboolika\nTeine oluline sõnum, mis teile 3678 sümboolika kaudu jõuab, on see, et peaksite valule tähelepanu pöörama. Kui tunnete kehas mingeid füüsilise valu märke, on see ka järjekordne punane tuli, et teie süsteemis pole midagi head. Mõnikord ei pruugi teie kogetud füüsiline valu tingimata olla füüsiline ebamugavustunne. See võib olla märk sellest, et te elate üle stressi, ärevuse ja emotsionaalse segaduse perioodi. Seetõttu soovivad inglid 3678 tähenduse kaudu, et te pööraksite oma keha valule suurt tähelepanu. Ärge kunagi unustage oma süsteemis ühtegi valu märki. Universum suhtleb sellise valu kaudu.\nAsjad, mida peaksite teadma 3678 kohta\nSarnaselt osutab 3678 sümboolne tähendus ka sellele, et peaksite seda lugu oma peas mängima tähelepanelikult. See on veel üks hea märk sellest, et teile saadetakse teie eluga seotud oluline sõnum. Näiteks võib laul, mida kuulete, võib öelda, et õppige andestama. Sel juhul võib juhtuda, et on midagi, mida peate tegema, et andestada ümbritsevatele inimestele või isegi iseendale. 3678 nägemine kõikjal võib viidata sellele, et teie hääles olevad laulud on kanal, mida universum kasutab.\nIngel number 3678 näitab teile numbreid 3, 6, 7, 8, 36, 67, 78, 367 ja 678 kasutades erinevaid sõnumeid, mis puudutavad teie elu.\nsodiaag 24. aprilliks\nNumber 3 kutsub teid ellu entusiastlikult suhtuma. 6 seevastu ütleb teile, et vastutate ise oma elu eest. Seevastu number 7 tähendab, et teil on seesmine ärkamine. 8 kajastab isiklikku jõudu, mida peate oma elu muutma.\nIngel number 36 vibreerib enesekindluse sõnumist. 67 ütleb, et peaksite oma teel püsima ja 78 soovitab teil püüda oma isiklikke oskusi parandada.\nSeevastu tähistab 367, et peaksite end proovile panema uutele kõrgustele. Lõpuks tuletab 678 meelde, et õppige EI ütlema.\n3678 Ingli number: viimased mõtted\nÜhesõnaga kannab ingel number 3678 inspireerivaid sõnumeid selle kohta, kuidas universum sinuga suhtleb. Usaldage universumi jumalikku juhendamist ja näete, kuidas teie elu muutub.


IMF planeerib dollari väljavahetamist uue maailmaraha vastu - Vanglaplaneet\n16. veebr. 2011 Majandus, Tasub teada 1\nIMF on tegemaas liigutusi, et viia maailma majandus ja finants eemale dollarist ning planeerib taaas luua maailmavaluuta. Oma uues raportis “Suurendades Rahvusvahelist Rahastabiilsust” arutleb IMF probleemide üle, mida dollar maailma reservidevaluutana omab ning kuidas hakata looma uut kogu maailma fiskaalpoliitika aluseks olevat maailmaraha.\n5. aug. 2012, 01:46\nSee asi läheb ikka liiga hulluks.\nRahvas peab saama võimule!


Korduma Kippuvad Küsimused - Nova Vita Kliinik\nVõtke meiega julgelt ühendust, kui Teil tekib viljatusega seonduvaid küsimusi. Anname endast alati parima, et vastata kiirelt tekkinud küsimustele. Mitmetel meie klientidel on olnud sarnased küsimused ja seetõttu oleme koostanud mõned vastused korduma kippuvatele küsimustele.\nMis on viljatus ja millal peaksin arsti juurde pöörduma?\nViljatust defineeritakse tavaliselt kui võimetust jääda lapseootele vaatamata regulaarsele suguelule. Kui paaril ei ole õnnestunud rasestuda vähemalt ühe aasta jooksul, siis on soovitatav pöörduda viljatusraviga tegeleva arsti poole.\nEt aidata viljatuid paare on välja töötatud kunstliku viljastamise meetodid. Neist lihtsaim on IUI (intra uterine insemination), mille puhul viiakse mehe seemnerakud spetsiaalse kateetri abil naise emakasse arvestades munaraku ovulatsiooni aega. Kui IUI protseduurid ei ole tulemuslikud, siis minnakse edasi IVF (in vitro fertilization) protseduuriga, kus naise ja mehe sugurakud pannakse kokku kehaväliselt laboritingimustes. Raskema mehepoolse viljatuse korral tehakse ICSI (intracytoplasmic sperm injection) protseduur, mille käigus süstitakse üks seemnerakk otse munarakku kasutades mikromanipulaatorit. Peale IVF/ICSI protseduuri kasvatatakse embrüoid laboritingimustes 2-6 päeva ning valitakse 1-2 embrüot (harva 3 embrüot) naise emakasse siirdamiseks. Kui protseduurist jääb üle hea kvaliteediga embrüoid, siis on need võimalik külmutada ja kasutada tulevikus FET (frozen embryo transfer) protseduuris.\nKuna paari viljatuse põhjused võivad olla nii mehe- kui ka naisepoolsed, siis on kindlasti oluline uurida ka mehe seemnerakke. Spermaanalüüs annab kiire ülevaate seemnerakkude kvaliteedi kohta ja aitab arstil otsustada, millist viljatusravi meetodit konkreetse paari puhul kasutada.\nKas IVF protseduurile tulemiseks on vanusepiirang?\nVastavalt Eesti Vabariigis kehtivatele seadustele ravitakse Nova Vita kliinikus viljatust 18-50 aastastel naistel. Eesti Haigekassa toetab kuni 40 aastaste naiste viljatusravi protseduure. Meestel ülemist vanusepiirangut ei ole.\nKui tihti IVF protseduur õnnestub?\nIVF ravi tulemus sõltub viljatuse põhjusest ning on üldiselt negatiivses korrelatsioonis naise vanusega. Tavaliselt jääb peale esimest IVF protseduuri lapseootele 30-40% naistest. Mõnel paaril on vaja läbida mitu IVF ravitsüklit. Üldiselt 80–85% paaridest saab meie tänapäevastest lastetusravimeetoditest abi.\nKui esimene IVF protseduur tulemust ei anna, siis kui ruttu võiks planeerida järgmist protseduuri?\nSoovitatav paus kahe IVF protseduuri vahel on 2-3 kuud. Valmidus uueks IVF tsükliks on individuaalne ja sõltub ka psühholoogilisest valmisolekust.\nKas suitsetamine ja alkoholi tarvitamine mõjutab viljatusravi tulemuslikkust?\nSuitsetamine ja rohke alkoholi tarvitamine vähendavad kindlasti Teie võimalusi lapseootele jääda. Mitmed uuringud on tõestanud, et suitsetamine vähendab seemnerakkude võimekust ja mõjub negatiivselt munarakkude kvaliteedile. Kui Teil on plaan jääda lapseootele, siis soovitame kindlasti koheselt loobuda suitsetamisest ning vähendada alkoholi tarbimist.\nKas ülekaal mõjutab naiste ja meeste viljakust?\nLiiga suur kehakaal (kehamassiindeks üle 30) mõjub pärssivalt nii naiste kui ka meeste viljakusele. Ülekaalulistel on raskem rasestuda nii loomulikul teel kui ka IVF abil, samuti esineb ülekaalulistel naistel rohkem raseduse katkemisi. Ülekaalulistel meestel on vähem seemnerakke ning nende liikuvus on aeglasem võrreldes normaalkaaluga meeste seemnerakkudega. Naiste puhul on viljakust pärssivaks teguriks ka alakaal (kehamassiindeks alla 19).\nKuidas arvutada oma menstruaaltsüklit?\nMenstruaaltsükli pikkust arvestatakse veritsuse esimesest päevast kuni järgmise menstruatsiooni alguseni. Keskmiselt kestab menstruaaltsükkel 28 päeva, kuid võib individuaalselt erineda (eriti naistel, kellel esineb ovulatsioonihäireid).\nKui täpselt peab järgima hormoonsüstide tegemise aega?\nMunasarjade stimuleerimiseks vajalikud hormoonsüstid peaks olema tehtud iga päev võimalikult samal ajal. Väike varieeruvus on lubatud, kuid soovitatavalt mitte rohkem kui +/-1 tundi. Munarakkude lõplikku küpsemist tagav ravim (Ovitrelle vou Diferilin), peab olema tehtud täpselt ettenähtud ajal (36 tundi enne munarakkude punktsiooni protseduuri) .\nKas enne munarakkude punktsiooni võib süüa ja juua?\nKuna munarakkude punktsiooni ajal kasutatakse reeglina veenisisest narkoosi, siis ei tohi 6 tundi enne plaanitavat protseduuri süüa ega juua. Soovitame munarakkude punktsioonile tulles endale kaasa võtta mõni suupiste, mida saaksite peale protseduuri süüa. Tammsaare Ärikeskuse esimesel korrusel on olemas söökla, kus saab peale protseduuri soovi korral einestada.\nMida peaks vältima peale munarakkude punktsiooni?\nPalume järgida oma raviarsti soovitusi, kes on koostanud Teie raviplaani. Peale munarakkude punktsiooni peaks kindlasti vältima vahekorras olemist (kuni rasedustesti tegemiseni). Samuti ei ole soovitatav aktiivset sportimast ja raskuste tõstmist. Vältida vahetult peale ravimite tuppe panemist vanni minemist.\nKas enne embrüo siirdamist võib süüa ja juua?\nEmbrüo siirdamise ajal ei kasutata narkoosi ega tuimestust, protseduuri päeval võib toituda tavapäraselt. Protseduurile tulles peaks olema täis kusepõis (vältida 1 tund enne protseduuri WC-s käimist).\nKuidas mõjutavad viljatusravis kasutatavad ravimid naise tervist?\nÜldiselt ei oma viljatusravis kasutatavad ravimid olulisi kõrvalmõjusi. Kõige tõsisem viljatusravimite võimalik kõrvalmõju on munasarjade hüperstimulatsiooni sündroom (tekib 1-2 % naistest, kelle munasarju stimuleeritakse), mis tähendab, et naise munasarjad reageerivad valitud ravidoosile liiga ägedalt ja munasarjades küpseb korraga liiga palju munarakke. Viljatusravi alustades on väga oluline järgida täpselt raviarsti soovitusi ning käia kokkulepitud aegadel ultrahelis, mille käigus saab arst hinnata, kuidas ravimid konkreetsele naisele mõjuvad.\nKas vajadusel on võimalik kasutada doonorsugurakke ja kui pikk on nende kasutamise ootejärjekord?\nNova Vita Kliinikus on võimalik kasutada nii seemne- kui ka munarakudoonorit. Meil on olemas oma spermapank, samuti on võimalik organiseerida doonorseemnerakkude tellimine Taani spermapangast. Sobiva munarakudoonori leidmine võib võtta mõned kuud aega.\nKas ma saaksin oma munarakud külmutada ja vajadusel kasutada tulevikus?\nNaise viljakus hakkab peale 30. eluaastat langema ning osadel naistel saabub enneaegne menopaus juba enne 40. eluaastat. Ennetamaks viljatusega kaasnevaid probleeme võiks 30. eluaastates naine oma viljakust lasta arstil kontrollida ning kui naisel on soov lapsesaamist edasi lükata, siis võiks kaaluda munarakkude külmutamist. Nova Vita Kliinikus on juba võimalik munarakke külmutada.


Soomes on suur häda: kinnisvara hinnad langevad - eestinen\nSoomes on suur häda: kinnisvara hinnad langevad\nMöödunud aastal langesid kinnisvara hinnad enamuses Soome omavalitsustes, kus elab kokku ligi 3 miljonit inimest. Seetõttu tahetakse need piirkonnad kuulutada kriisipiirkondadeks.\nSpetsialistide väitel ähvardab kinnisvara hinna langus nüüd paljusid Savonlinna, Varkause, Hamina, Forssa, Kokkola ja Kemi suguseid keskmise suurusega linnu. Kinnisvara hinnad on langenud seal viimased kümme aastat, seda nii majanduslanguse kui tõusu ajal, vahendab Iltalehti.\nSoome suurima üüripindade vahendusettevõtte Vuokraturva juhatuse esimees Timo Metsola räägib, et Soomes tuleks need piirkonnad võtta kiiresti erivaatluse alla, kuni veel midagi teha annab. Tema väitel puudutab hinnalangus kõiki alla 50 000 elanikuga linnu, mõnda 50-100 000 elanikuga linna ja ühte üle 100 000 elanikuga linna, mis on Lahti.\nVuokraturva on teinud oma hinnangu ja selle kohaselt elab langevate hindadega piirkondades ligi 3 miljonit soomlast. Hinnad on langenud alates 2010. aastast.\nHinnad langevad Soomes vaatamata sellele, et majandus on nüüd kasvufaasis. Nüüd on selge, et hinnalangust ei peata isegi majanduskasv. See on tulnud paljude jaoks üllatusena.\nHypo-panga peaökonomist Juhana Brotherus kinnitab, et Soomes tõusevad kinnisvara hinnad vaid Helsingi, Tampere ja Turu piirkonnas. Linna suuruse asemel määrab hinna selle asukoht. Värske elanikkonna uuringu järgi kasvab elanike arv lähiaastakümnetel vaid Helsingis, Tamperes ja Turus.\nOlukorra leevendamiseks on pakutud välja võimalus elamispindade lammutamiseks, kus valitsus maksab inimestele kinni võetud laenud. Selline lammutustegevus võimaldaks vähendada elamispindade hulka ja sellega pidurdada kinnisvara hinna langust.\nSoomes peetakse ohtlikuks seda, kui kinnisvara hindade käärid muutuvad eri piirkondades väga suureks. Seetõttu soovitatakse hakata riigi poolt toetama väiksemaid keskusi.\nJaanuarikuus läksid kinnisvara hinnad Soomes langusse isegi Helsingis.\nTodella monessa suomalaisessa kaupungissa asuntojen hinnat laskeneet jo vuosia – “Nyt pitää soittaa hälytyskelloja”\nAsuntomarkkinoiden asiantuntijoiden mukaan asuntojen hintojen pysyvä lasku uhkaa nyt jo monia Savonlinnan, Varkauden, Haminan, Forssan, Kokkolan ja Kemin kaltaisia keskisuuria kaupunkeja. Asuntojen hinnat ovat niissä laskeneet koko tämän vuosikymmenen, niin taantumassa kuin nousukaudellakin. Suomen suurimman vuokra-asuntovälittäjän Vuokraturvan hallituksen puheenjohtaja Timo Metsola on sitä mieltä, että nämä kaikki kaupungit pitäisi ottaa julkisen tarkastelun alle nopeasti, vielä kun hintojen lopulliselle taantumiselle olisi jotakin tehtävissä.\n17. jaanuar 2022, 00:53


Nimi: kraana nailonist liuguritehnoloogia: süstimine / tsentrifugaalvalu / CNC töötlemine\nEhitustehnika puhul on liugur peaaegu asendamatu osa. Näiteks veoauto kraanipoomi toetamiseks mõeldud liugur on varem valmistatud messingist. Nüüd, pärast MC nailonist liuguri kasutamist, pikeneb kasutusiga 4-5 korda. MC nailonist liugur on pika tööeaga ja suudab pärast ühekordset tankimist pikka aega määrimisomadusi säilitada. Samal ajal on selle eelised ka löögikindlus, vibratsioonikindlus, väsimuskindlus, madal müratase, kerge kaal, mugav kokkupanek ja kulumiskindlus.\nKraana nailonist liuguri eelised\n1. suurepärane terviklik jõudlus, eriti head mehaanilised omadused, löögikindlus on parem kui üldine termoplast, näiteks kuumakindlus, madalatemperatuuriline vastupidavus, keemiline vastupidavus, elektriisolatsiooni omadused jne,\n2. Kerge ja hõlpsasti asendatav. Vähendage töömahtu.\nKraana nailonist liuguri kasutamine: kulumiskindlad ja pingeid maandavad osad masinates, instrumentides, autodes jne.\nPakendi üksikasjad: tavaliselt kasutame mullkile ja pappkaste, vajadusel kasutatakse puidust kaubaaluseid või puidust kaste. Väikesed esemed on pakendatud isetihendavatesse kottidesse + karpidesse. Suured esemed on pakitud puidust kottidesse + puidust kastidesse.\nEelmine: kõrge kvaliteediga nailonist liugur ehitustehnika tüübile\nJärgmine: Garanteeritud kvaliteediga autosissepritsega osade professionaalne tootmine


Novaator - Tugev treening vähendab rahaahnust\nTugev treening vähendab rahaahnust\npiret.pappel@ut.ee Loe kommentaare (5)\nAeroobsel treeningul on aju tasustuskeskusele üllatav mõju, näitasid Berliini Charité kliiniku psühhiaatrid.\nNina Bothe ja tema kaastöölised värbasid terveid vabatahtlikke. Pooled katsealustest tegid 30 minutit venitusharjutusi, ülejäänud inimesed treenisid intensiivselt jooksulindil.\nSeejärel palusid uurijad inimestel osaleda mängus, kus nad võisid kaotada või võita ühe euro.\nRaha kaotanud jooksjate ajus oli vähem virgatsainet dopamiini. Nad suhtusid raha kaotusse leplikumalt kui kerge treeningu läbinud inimesed.\nTugev aeroobne treening võib seega inimese rahaahnust vähendada. Paraku kestis treeningu mõju vaid mõned tunnid.\nKa ei mõjutanud dopamiini taseme muutumine toiduga seotud ihasid.\nSoovi rasvase või magusa järele kontrollivad paljud kemikaalid ja ainult treeningust nende ohjeldamiseks ei piisa.\nUurimus ilmus ajakirjas Medicine and Science in Sports and Exercise.\nNeed, kes lindil jooksid, olid ka kõige muu suhtes pisut ükskõiksemad ? seda lihtsalt väsimusest. Lugupeetud uuringu autorid ei tulnud selle peale. Aga võibolla püüti raha motiiviga oma uurimust huvitavamaks teha.\nkuidas on loogiline, et vähesema dopamiinitasemega inimene on leplikum? dopamiin on ju otseselt rahuloluga seotud\nSiim Kala siim@vanaraamat.ee\n"Ka ei mõjutanud dopamiini taseme muutumine toiduga seotud ihasid."\nSeega ei muutnud ükskõikseks kõige suhtes.\nLisaks treeninguga lisanduvad verre opioidid mis tekitavad head enesetunnet, naudingutunnet. See võib selgitada miks nad raha vähem soovisid, nad olid rohkem rahuldatud kui teine grupp katsealuseid.\nVäsinud inimene on apaatsem, millest tingituna ka oma seisukohavõttudes passiivsem. Arvestagem, et 30 minutit intensiivset treeningut jooksulindil on vägagi korralik koormus.\nSamamoodi oleks võinud neilt küsida, et kas soovid oma ämma kõrvaldamist. Lindil treeninutest oleks sellega nõustunud hinnanguliselt 99%, kui venitusharjutuste tegijatest võib-olla vaid 75%. Päris kõik tõesti ei soovi ja päris kõik ämmad ei ole seda ka ära teeninud.\nToitumine ja sellega kaasnev on elutegevusest liialt püsiv ja oluline osa. Samas on ta kehalise tegevusega mingis ulatuses mõjutatav küll, kuid ilmselt mitte määravalt.\nIgasugune sport ja eriti lindil jooksmine võib mõnedes inimestes sügavat stressi tekitada. Teistes rahuldust, kolmandates lausa sõltuvust. Seetõttu tuleks katsetada erinevate gruppidega.\nKondriidid on kivimeteoriidid, mille sisemuses


Valesti laotud puuriit võib selle omanikule rahatrahvi kaela tuua - Teeme ise - Kodustiil\nValesti laotud puuriit võib selle omanikule rahatrahvi kaela tuua\nPuuriita ei tohi elumajale liiga lähedale laduda.\nTuleb meeles pidada, et vastavalt põlevmaterjali ladustamise nõuetele peab Eestis nii kortermaja kui ka eramaja juures asuma igasugune põlevmaterjal, näiteks puuriit või prügikonteiner, ohutus kauguses süttiva välisvoodriga hoonest või mistahes hoone välisseinas olevast avast, nagu näiteks uks või aken.\nDetailsemaks minnes peab puuriit asuma majast vähemalt nelja meetri kaugusel.\nHalvim, mis nõuete eiramisel juhtuda võib, on see, et puuriit võtab tuld ja süütab ka maja. Kuid ebamugavusi võib kaasneda ka muul juhul: kui inspektor kellegi kaebuse peale olukorda kontrollima tuleb, on tal õigus teha ettekirjutus koos sunniraha hoiatusega.\nKui puudust teatud aja jooksul ei likvideerita, kaasneb eiramisega rahatrahv.\nEt end veelgi täpsemalt tuleohutusalate nõuannetega kurssi viia, tasub külastada Päästeameti kodulehte või lehekülge Kodu Tuleohutuks.\nTuleohutusnõuded leiab SIIT, nõu saab küsida päästeala infotelefonilt 1524.