Ene-Margit TiitFoto: Arno Mikkor\nPalgatõus on igale inimesele kahtlemata meeldiv sündmus. Kas palgatõus on ka ühiskonnale tervikuna positiivne, sõltub mitmest tegurist, arutleb rahvastikuteadlane Ene-Margit Tiit.\nMa ei hakka siin rääkima sellest inetust kõnekäänust, nagu oleks eestlasele tüüpiline iseloomujoon kadedus ja naabri palgatõus naabrit ei rõõmusta – üldiselt on ikka kõigil hea meel selle üle, et ka teistel hästi läheb. Loomulikult on asjad niimoodi siis, kui palgatõus on seotud üldise majandusliku edenemisega ja mitte tööjõupuududest põhjustatud töökäte üleostmisest.\nTeine küsimus on see, kus on sobiv piir ebavõrdsuse ja võrdsuse vahel. See on küsimus, mille lahendamise kallal on poliitikud oma päid murdnud juba sajandeid ja mis on ju peamine veelahe vasak- ja parempoolse poliitika vahel.\nSelge on see, et äärmused, niihästi väga suured vahed kui ka liigne võrdsustamine, on ühiskonnale halvad valikud ja valitsuste vaheldumine demokraatlikus ühiskonnas tagabki selle, et piir võrdsuse ja ebavõrdsuse vahel liigub mõistlike valikute piirkonnas. Loomulikult ei piisa selleks üksnes palkade mõistlikust suurusest, vaid vajalikud on ka teised solidaarsust tagavad meetmed – piisavad pensionid ja mitmesugused toetusmeetmed.\nIseküsimus on aga suur regionaalne ebavõrdsus, millel ühiskonna seisukohalt ei ole ühtegi mõistlikku õigustust. Põhimõtteliselt on iga jalatäis Eesti riigist elamiseks sobiv – jättes kõrvale sood ja rabad, mida me hoiame kui loodusväärtust, kuigi tänapäeval oleks ka need võimalik muuta põllumaaks või linnadena asustada. Riigi arengu ja turvalisuse seisukohast lähtudes oleks soodsam, kui riigis ei oleks inimestest tühjaks jooksvaid ääremaid.\nSeda eesmärki silmas pidades oleks hoopiski mõistlikum, kui palgavahed oleksid vastupidised – mida kaugemal keskusest, seda kõrgemalt tasustatud töötajad. Loomulikult ei saa riik seda nõuda eraettevõtjatelt, kuid riigitöötajate kõrgem tasustamine kaugemates piirkondades on mitmelgi maal rakendamist leidnud ja see on üldiselt toimiv meede. Arusaadavalt ei tohiks sellest saada taas põhjus elukoha-andmete võltsimiseks, nagu on mitmed lokaalsed soodustused, olgu pealinna või ka näiteks väikesaarte kasuks.


Kuidas ettemakstud kaardid töötavad? AcessCardi täitekaartide mõistmine\nAcessoCard on ettemakstud, laetav kaart, mis toimib nagu tavaline deebetkaart, mis võimaldab teil teha oste füüsilistes või virtuaalsetes kauplustes, võtta sularaha, maksta arveid ja teha ülekandeid teistele kaubamärgiga kaartidele. …\nUberi tõukeratas: saate teada, kuidas uued teenused töötavad\nLOE: Uber käivitas rakenduses draiverite toetamiseks funktsiooni Selgitamaks kasutajate peamisi kahtlusi selle uudsuse osas, TechTudo koostas nimekirja nelja küsimuse ja vastusega Uberi elektrirolleri rentimise kohta. Järgmisena vaadake, kuidas see …\nNintendo Switch: Joy-Con kontrollerid töötavad Windowsis ja Androidis\nSa ei näinud teda tulemas. Veel häid uudiseid neile, kes kavatsevad osta või on juba ostnud Nintendo Switch. Kuigi see konsool on mõeldud spetsiaalselt mängimiseks (mis on tore), Nintendo …\nGoogle lahendab Chrome OS-is „tüütu” probleemi: Android-rakendused saavad nüüd Chrome OS 64-st taustal töötada. Siiani, välja arvatud Spotify rakendus, külmuvad Chrome OS-i Android-rakendused lihtsalt siis, kui kasutaja lõpetab nende …\nTEK: 5 mängujuhtimist, mis töötavad isegi teie nutitelefoniga\nNutitelefonides mängimise edukamaks muutmisel pole selles väikeses nipis suurt saladust: sellist Bluetooth-kontrollerit saab siduda mobiilterminaliga ja pakkuda rikkamat, ehkki vähem juhuslikku kogemust, mis iseloomustab mobiilimänge. Põhimõtteliselt tundub loogika lihtne, …\nUber ja Volvo töötavad koos täielikult autonoomse auto loomisel\nVeel üks samm tehakse isejuhtivate autode sektori tihendamise suunas. Uberi ja Volvo vaheline tehing on umbes 300 miljonit dollarit ja see võib olla veel üks mootor selle turu edendamiseks. …\nPortugali projektid töötavad programmis „Horisont 2020“ hästi\nProgramm Horisont 2020 – ühenduse teadusuuringute ja arendustegevuse raamprogramm on selles valdkonnas kestnud juba peaaegu kaks aastat ning FCT jagatud aruannete kohaselt on teadlased, uurimisüksused ja Portugali ettevõtted kogunud …\nAjastul, mil kõigel digitaalsel näib olevat mõtet, ennäe, CryptoLabsi käivitamine muudab valemi tähenduse vastupidiseks: digitaalsete valuutade jaoks on kõige usutavam mõte füüsiline rahakott. Ettevõte on välja töötanud vidina, mis …\nSee on aja küsimus: mõne aasta pärast 5G levib kogu maailmas mobiilseadmete seas ja muljetavaldava tehnoloogilise ühenduse kiirusega Andmekeskus kannatab seadmete liikluse dramaatiline kasv. Õnneks valmistuvad mitmed ettevõtted juba …\nEuroopa Kosmoseagentuur (ESA) ja uus Saksa ettevõte progenoX GmbH töötavad välja mehitamata roboti, mis oleks katastroofide ja eriolukordade korral tugielement. UGV-deks nimetatud sõidukid on varustatud mitut tüüpi anduritega, mis …\nKui ühelt poolt Apple kiidetud Kongo kaevandustes lastetöö eest põgenemise eest, teisest küljest on ta tunnistatud kurjategijaks lahti laskmise eest alaealine töö iPhone X tootmisel. Põhineb Rahaline aeg, töötab …\nEelmine nädalavahetus oli kogukonna jaoks väga töine mängumängija. Sellepärast Nintendo Switch, Jaapani uus konsool, mis käivitati eelmisel reedel (3/3) – kahjuks mitte siin Brasiilias. # nutmine Joy-Con – Nintendo …\nTööriistad, mis võimaldasid vanemate Mac-ide funktsiooni Jätkuvus, töötavad nüüd donglitega\nMitte kaua aega tagasi rääkisime Jätkuvuse aktiveerimise tööriist. Tööriista idee on lihtne: lubada funktsioonide Handoff, Instant Hotspot ja AirDrop kasutamine mõnes Maci mudelis, mida OS X Yosemite ametlikult ei …


Kas Ühispank hakkab jalgu alla saama? - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nKas Ühispank hakkab jalgu alla saama?\nPaistab, et ühe omaniku käes olevast firmast on siiski raskem raha (vara) välja kantida kui suhteliselt laialivalguva omanike ringiga (börsi)ettevõttest.\nSaage tuttavaks: Toronto Eesti Ühispank! Väga huvitav minu meelest ja mis põhiline: ilmselt ainuke pank maailmas, mis kuulub ainult eestlastele. Sealjuures on kõik teenused tasuta, kaasa arvatud sularaha väljavõtmine automaadist. Ka Eestis. Ülekannete tegemine on veidi keerulisem, neil pole see internetipangandus veel korralikke tuure üles võtnud.\nAstusin ka eile liikmeks ja olen nüüd ühe aktsia omanik:) (aktsiaid müüaksegi ainult üks näo peale) Liikmeks astumine on küll veidi komplitseeritud, selleks on vaja sõita Torontosse.\nTegelikult on küll tegemist pigem krediidiühinguga, millel on liikmeid rohkem kui 5000.\nLoen ja imestan Toronto EÜP kohta. Isegi laenuintressid on soodsamad kõvasti.\nPeab vist plaanitava hilissuvise reisi otsa ka Torontosse tegema :)\nNeed tasuta teenused ja väljavõtmine automaadist jah head, aga Toronto Credit Union'i juures ainuke paha asi see, et kui seal hoida keskmisest suuremat summat, siis kogu sealne eestlaskond on sellest teadlik.\nPole veel kohta näinud, kus kuulujutud leviksin nii kiiresti kui seal ning inimeste süüdimatu uudishimu on ikka kaunis haige.Kui meil siin räägitakse eestlaste kadedusest ja õelusest, siis sealsete eestlaste puhul võib asja võtta enam-vähem astmesse 3.Muidugi see ei kehti inimeste kohta, kes omavad seal elu ka väljaspool Eesti kogukonda.\nAga see puhtalt subjektiivne isiklik arvamus :)\nToo Toronto v2rk tundub kyll p2ris lahe ettev6tmine. Vaatan ja imestan ka ise\ntegelikult on siinne Eeesti rahvas üsna tore, eriti tahaksin esile tõsta proua Maret Truuverti, kes on väga tore ja abivalmis inimene. (Neivelt on muide talle üsna lähedalt sugulane) Loomulikult on ka erandeid, aga üldiselt on inimesed ikka head:) Paljud neist käivad ka Eestis iga aasta.\nLeian ka, et see pank on huvitav asi. Sel aastal jaotasid nad kasumi kõigi aktsionäride vahel ära. Selleks et olla panga liige, pead ostma ühe aktsia, mis maksab 20$. Pangas teenindus loomulikult puhtas ja korrektses eesti keeles.\nSEB privaatpanganduse klient kirjeldab värvikalt panga kliendihalduse taset!\nKliendihalduri vastus: "Ma usun, et käitute vastavalt oma äranägemisele, võimalustele ning vajadustele. Kui arvate, et mujal on parem, siis kinni hoida me teid ei saa. Ilusat õhtu jätku."\nPole tükk aega kuulnud SEB-i kohta midagi positiivset, s.h. mitmetelt tuttavatelt pangaklientidelt! Kas vandenõu?\nPaneb mõtlema, et mida peavad SEB-i tugevusteks ja konkurentsieelisteks need kliendid, kes on pangaga rahul???\nJutt siiski SEB-ist Eestis, mitte Toronto Eesti Ühispangast.\nSain ka ise ühele taotlusele üsna ebameeldiva ja ratsionaalselt võttes täiesti põhjendamatu vastuse. Minu jaoks piisavalt põhjendamatu, et võtsin lausa veidi isikulult. Detailidesse laskuda ei taha, aga tunne oli ja on küll, et peaks oma üle 10-aastase kliendisuhte kõikide finantsteenuste lõikes ära lõpetama ja mujale minema. Samas tekib küsimus, kuhu. Eks poliitika kliendi suhtes halvenenud ilmselt igal pool.\n** tegu siis samuti SEB Pangaga\nSee on tegelikult tõsine probleem, kuhu üle minna.\nSee, et krediidilimiidid kokkutõmbuva majanduse valguses vähenevad ja laenu enam nii kergelt ei anta, on arusaadav, samuti see, et pankade CRM-süsteemid ei võimalda ikka veel teha korralikku uuringut kliendi summaarse maksevõime, finantskäitumise ja tegelike vajaduste kohta, kuid suhtumist, et "Kui arvate, et mujal on parem, siis kinni hoida me teid ei saa. Ilusat õhtu jätku." kohtab isegi Eestis harva. Rääkimata sellest, et nii suhtutakse privaatpanganduse klientidesse. Kuidas siis veel tavakliente käsitletakse? Kahjuks olen seoses SEB-iga kuulnud viimasel ajal mitmetest sarnastest probleemidest.\nminul siiani üpris head kogemused.\nlaenu nad mulle aktsiate tagatisel andma ei nõustunud. (küsisin suisa korduvalt.)\naga mingil hetkel pakuti krediitkaarti. ja pool aastat hiljem kuulutati kuldkliendiks ja pakuti suisa goldkaarti.\nkrediitkaart on kohati päris ilusti raskemad ajad aidanud üle elada. :)\nja huvitav on see, et isegi limiiti ei tõmmatu madalamaks, kuigi paar kuud enne kaardi väljavahetamise\ntähtaega tasusin vaid min. kuumakseid ja võlg muudkui kasvas.\nOlin ka SEB'is oma sebimistega infarti äärel ja olin üsna tige.\nTänaseks olukord endale selgeks tehtud, kõikides pankades olukord enam-vähem sarnane. "Business as usual".\nPendel käib ühest äärest teise ja täna lihtsalt laenu ei anta või siis 3x tagatise vastu jne.\nNäiteks 126 tuhandese tööauto liisingut menetletti kaks nädalat, kusjuures jooksava aasta kasum sellel firmal 2,4 miljonit.\nKui samale autole siis kindlustuspoliis ära faksisin, siis nõuti tungivalt, et tuleb esitada ka arve koopia, kas kindlustuse eest on ikka makstud. Ilmselt käivad komissarid mõõda maja ja iga asja jaoks on kehtestatud uus "rule".\nPankadel on vist tõesti tunne, et kohe-kohe hakkab taevas alla kukkuma.\nVot selline on elu, vaatamatta sellele mida Stefan iga päev kirjutab.\nmaska, ettevõtete finantseerimisel tasub pakkumist küsida ka LHV Pangast. Püüame konkurentidest olla kiiremad ja paindlikumad. Kuigi jah, liisingut me hetkel ei paku.


Hotellid Alise-Sainte-Reine | Hotels.com\nLinna Alise-Sainte-Reine hotellid\nOtsing hotellid Alise-Sainte-Reine\nValitud sihtkoht: Alise-Sainte-Reine. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Alise-Sainte-Reine\nAlise-Sainte-Reine on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Alésia Museum Park ja Bussy-Rabutini loss. Küllaga avastamisrõõmu pakuvad kohalikud huviväärsused nagu Alesia parkmuuseum.\nMajutusvõimalused, mida Alise-Sainte-Reine pakub\nAlise-Sainte-Reine ei jäta teid majutusega hätta, ükskõik kas kavandate pikemat puhkusereisi või peatumist vaid mõneks ööks. Kui sinu sihtkoht on Alise-Sainte-Reine, ootab sind Hotels.com saidil 11 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 25%. Tubade hinnad alates 26 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Alise-Sainte-Reine ja selle lähipiirkond pakub.\nAlise-Sainte-Reine – kohalikud huviväärsused\n• Alésia Museum Park (2 km südalinnast)\n• Bussy-Rabutini loss (3,8 km südalinnast)\n• Semur-en-Auxois' Jumalaema kirik (12,9 km südalinnast)\n• Fontenay klooster (13,9 km südalinnast)\nAlise-Sainte-Reine – millal on parim aeg reisimiseks?


Riigi suunakood Tšiili (riigikood)\nRiigi suunakood Tšiili\nPiirkonna suunakoodi ees olev null tuleb siin ära jätta. Nii muutub number ’05524 1565524’ pärast riigi suunakoodi lisamist järgnevalt: ’+56 5524 1565524’.\nTšiili riigikood / suunakood on +56 (0056). Kui te ei asu Tšiili ja soovite helistada inimesele Araucanía, , peate lisaks suunakoodile lisama ka riigikood / suunakood. Tšiili riigikood / suunakood on +56 (0056), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Araucanía, , peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +56 45. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4565524, suunakoodi 45 ja riigikood / suunakood +56 jaoks tuleb valida number +56 45 4565524.\nTelefoninumbri alguses saab plussmärki tavaliselt kasutada selles vormingus. Siiski levinum variant on plussmärgi asendamine numbritega, mis teavitab telefonivõrku, et soovite helistada välismaa telefoninumbrile. ITU soovitab kasutada numbrit 00, mida kasutatakse ka paljudes riikides, sealhulgas kõikides Euroopa riikides. +56 45 (mille peate lisama Araucanía, asuva inimese telefoninumbri ette, et helistada talle Eesti) asemel võite kasutada ka 0056 45. Fiktiivse telefoninumbri 4565524, suunakoodi 45 ja riigikood / suunakood 0056 (Tšiili) jaoks tuleb valida number 0056 45 4565524.\nKui abonendile helistatakse mobiilinumbril, pole vahet, millises riigis see mobiilsideseade asub. See, kas kõne on rahvusvaheline kõne ja kas tuleb täpsustada riigikood / suunakood - antud juhul +56 (0056, Tšiili) - sõltub ainult sellest, kas kõne vastuvõttev mobiilseade kasutab helistajaga samast riigist pärit mobiilioperaatorit. Mobiilsideseadme asukoht ei oma tähtsust. Teatavatel tingimustel võib aga asukoht oluliselt mõjutada kõne hinda. Niipea kui mobiilseade valib välismaise mobiilsidevõrgu, tekivad rändlustasud. Need tasud kannab kõnealuse seadme omanik, olenemata sellest, kas ta ise on helistaja või on keegi teine talle helistanud. Rändlustasud on Euroopa Liidus suures osas kaotatud, nii et mobiiltelefoni kasutamisel mõnes teises Euroopa riigis lisatasusid ei lisandu. Väljaspool Euroopa Liitu kaasneb sellega sageli suur lisatasu. Rändlustasud on eriti kõrged lennukites ja mobiilsidevõrguga varustatud laevadel. Seetõttu on soovitatav välismaal viibimise ajaks end rändlustasudega kurssi viia või mängida turvaliselt, jättes seadme kogu reisi ajaks lennurežiimi.\nMaakood Tšiili (Telefonikood)


Kuidas viktimiseeritavat ära tunda? | aa - andrus arvab\n« Kuidas viktimiseerijat ära tunda?\nKuidas viktimiseeritavat ära tunda?\nPublished 4.12.2009\t1 3 kommentaari\nJa siin tuleb teha ranget vahet märtripooside võtja ja tegeliku ohvri vahel. Esimene mängib süütut kannatajat selleks et teenida moraalset kapitali, teine on aga tõsitegevuse ohver. Ohvrivalikul on mitmeid kriteeriume. Veritasuga ühiskonnas on üheks kriteeriumiks kahtlemata suguvõsa tugevus või nõrkus, millega alateadlikul tasandil arvestatakse. Seega siis orvud. Oma koha kaotanud kuningad, juhid ja aadlikud, hapuks läinud karismaga juhid oleks teine lemmikgrupp. Üldiselt on ohvri ja pseudomärtri vahel väga suur vahe. Märtripooside võtjaid ei tohiks isegi märtriteks nimetada sest nemad Rooma Riigis igatsesid usu pärast tapetud saada.\nOhvrilt eeldatakse et ta oma rolli omaks võtab. St et ta ohvri rolli mängib ja tõsimeeli ka ise ennast süüdlaseks peab. Nii on kõigil lihtsam. See on siis selline suhteliselt lihtne rollimäng. Ja kuidas sa rolli omaks ei võta kui kõik sulle ütlevad et just see sinu roll on. Siis lähed mängust üldse minema. Mis on ohverdamise teiseks peamiselt viisiks. Kas märg asi või pagendus. Tänane lemmiklahend lääne ühiskondades on pagendus. Kui sa kaasa ei mängi siis on muidugi võimalik seegi et sind ikkagi ohverdatakse, aga siis juba vastutahtsi. Siis sa mängid lihtsalt vastupunniva ohvri rolli ja kõik. Muud suurt vahet ei ole. Aga vahel võib see mängu ka ära rikkuda. Nagu näiteks Hiiobi loos. Kus troika lendas kohale ja hakkas n.ö. asja arutama aga õiget protsessi sellest asjast tegelikult ei saanudki. Sest keegi sekkus kes ennast jumalaks nimetas ja hakkas prokuröridelt küsima et kus te mehed siis olite kui ma Leviaatanit tegin? Mis on minu jaoks kohutavalt koomiline. Tõi n.ö. sisse uut materjali mis senise kaasuse tühjaks tegi. Või pigemini küll mis muutus vaikselt prokuröride endi süüdistamiseks. Teiste süüdistamine on alati selline kahe otsaga mäng. Järgmisel hetkel oled sa ise see keda sa hetk tagasi süüdistasid. Ja läkski kõik lörri ja võib arvata et Troika lendas edasi ja leidis endale kiiresti uue kaasuse mille kallal töötada.\nJa kui ka ohver end süüdi ei tunnista siis on ta ometi täiesti üksi, ta kogeb seda mida võib nimetada ohvriüksinduseks, sedasama mida Jeesus ristil ja ma ei ole sugugi kindel kas ta sel hetkel lohutas end ilusate mõtetega inimkonna lunastusest ja ms. Ohvriüksindus on väga sügav eksistentsiaalne kuristik kuhu mõned inimesed on määratud suurema kogukonna poolt kukkuma. Keegi on seda võrreldnud halvatud kõnekeskusega inimesega kes kõike tajub kuuleb ja kõigest aru saab aga kes ometi oma häält kuuldavale tuua ei saa. Nõnda on ohver inimene sotsiaalses vaakumis sest mingist hetkest muutuvad rolliootused sedavõrd intensiivseteks et tähele pannakse ja kuulatakse vaid ja üksnes seda mida sa selles eeldatud rollis teed ja kui sa midagi muud teed või ütled siis sind lihtsalt ei kuulata. Inimene on seega täiesti ära lõigatud oma sotsiaalsest keskkonnast ja talle on jäetud vaid ohvrile kohased rituaalid. Millegipärast on nood tänini elus ja alles näiteks või USA kohtusüsteemis. Kus surmamõistetule võimaldatakse suitsu tõmmata ja endale menüüd tellida jms. See oleks kui väike andekspalumine ohverdajate poolt et oops ära siis pahaks pane, sa saad ju ise aru küll et me täitsime üksnes kohust ja tegime vaid seda mis õige oli ja mida sa ise ka meie asemele oleksid teinud. Nii on ohverdamine ja näiteks ausseülendamine või koroneerimine mitte väga erinevad oma olemuselt. Viimased heateod enne ohverdamist on siis jäänuk ametisseülendamisest ehk teisisõnu on nii ohverdamine kui koroneerimine sarnase protsessi kaks erinevat otsa. Mingil põhjusel ei õnnestu ohverdatavat ohverdada ja tema kui märgitud mees saab ja ülendatakse hoopis juhiks ja valitsejaks. Näiteks siis kui ohvri ootusaeg on liiga pikk ja olud vahepeal radikaalselt muutuvad. Üldiselt on aga suur juht õpetaja valitseja ja ohver sarnase protsessi kaks erinevat otsa nagu juba öeldud.\nOhvriüksindus, selles tunned sa ära kes on su sõbrad. Enamik läheb alati kaasa üldise hullusega, ka kolm kõige lähemat nagu Jeesuse loos, viimaks tõusevad nad mingil koosolekul ometi üles ja ütlevad välja selle mida neilt kõik ootavad, et jah paraku olin ka mina ta sõber ja toetasin teda aga nüüd olen ma aru saanud et ta oli tõesti süüdi. Olen saanud puht objektiivselt järele mõelda ja otsustada… Ja on veel õiglaselt nördinud peale et sa seda hinnata ei osanud ega oska. Sõber kes süsteemi jääb mis su on hüljanud peab su reetma ja seda ta teebki. Selle peale võib mürki võtta. Ja ega ta siis ka sõbraks enam jää sest tal on halb süüme ja sa pole olnud tänulik talle ta mõnede algfaasi abitute katsete eest sind süsteemi osana säitlitada.\nJa siis on ehk veel mõned kes näevad protsessi läbi või vähemalt ei usu selle järelmeid ja kes tulevad ja tõesti sind aitavad ja ära peidavad ja varjavad ja põgeneda aitavad, kasvõi näiteks Sveitshi. Või kuhu iganes.\nTegelikult tahtsin ma paar sõna öelda ka selle TMS ilmunud artikli kohta. http://www.syndikaat.ee/news.php?uID=3466&lang=est\nArtikli point on see et “mõõdukas moslem” on fiktsiooniline tegelane kes tegelikkuses on apostaat või usutaganeja. Ja et sellist pole tegelikult olemas. Point siis selles et portaali olemust arvesse võttes ei maksa islami apostaatidele aega ega raha ega tähelepanu pühendada vaid pigem tuleks radikaalsele islamile vastandada radikaalne misasi? Ehk siis kristlus või vahest ehk rahvusradikaalne rahvuskristlus. Vast pigem see. Kuna aga rahvused on väikesed siis peame me valged ja läänlased üheskoos omi väikesi asju ajama et need ühtekokku suureks asjaks saaksid ja suur asi oleksid. Ühest küljest on see siis radikaalne artikkel mis pooldab radikaalseid vaatepunkte ja radikaliseerib ka oma lugejaid. Kantud siis mitte rahutegemise vaimust. Just sellise meelelaadiga tegelased valmistavad meie ühiskondi ette uuteks suurteks konfrontatsioonideks. Sest nende loogika järgi on “mida pahem, seda parem”. Keegi neid selles faasis aga veel ei peata. Kui ärgatakse on juba hilja. Meil Eestis on väga mõõdukas ja tore Tatari kogukond ja pole nad ehk apostaadid ühtigi ehk küll mõne meelest ehk on. Minu küsimus siis pigem selline et miks jäetakse ainult radikaalid valijateks ja otsustajateks ja miks mitte või needsamad apostaadid. See artikkel lõikab aga sõrme ka kirjutajatele endile. Ja kristlisele ja rahvusradikaalsele ellusuhtumisele. Ka kristluses on küllaga neid kelle jaoks Piibel on paberist paavst ja kes sealt kummalisi asju välja loevad. Ja kes peavad vanemaid protestante apostaatideks ja kes on sama rumalalt sõjakad nagu nood islami radikaalidki. Kes mõistavad vaid kehakeelt kui parimat lahendusvarianti. Islam on jah praeguses ilmas suur jõud mis rahuneb niipea kui tal õnnestub vaenlane ära võita/inkorporeerida. Aga paraku ei näe ma erilist jõudu mis sellisele radikaalsele islamile suudaks vastu seista. Lääne poliitkorrektne demokraatia kapituleerub ilmselt juba siis kui islamiste on kusagil 35 % elanikkonnast kui mitte varem. Ja on sellisena tõestanud juba korduvalt oma täielikku suutmatust. Ainus mis Euroopat lõplikult veel islameerumast tagasi hoiab on islamistide väike suhtarv. Aga see muutub veel meie eluajal ehk 50 aasta jooksul mitmetes riikides. Ja paneb meid tõsiselt küsima Lääne mudeli elujõulisuse üle juba täna. Mida ja kuidas muuta on raske öelda sest mistahes järelmid lähevad niiehknaa vastuollu nii kehtiva poliitkorrektsuse kui ka seadusandlusega. Mulle ei meeldi TMS tulemid ega ka siukse üliliberaalse geyühiskonna tulemid. Ja seda gruppi millega end õieti samastada ei pruugugi olla.\n3 Responses to “Kuidas viktimiseeritavat ära tunda?”\n1 peeter 4.12.2009, 23:43\nseleta mulle suur ohverduse asjatunda üht asja.\nSelgeltnägija Sergei ütles, et kui keegi tahab temalt abi saada peab ta ära ondma endal kõige olulisema asja, et abi saada.\nSee on nagu ohver. olgu see või raha. Aga ta peab oluline asi olema, muidu abi ei saa.\nVaataasin oma lemmikkanali pealt filmi Aabrahamist. Seal oli palju ohverdamisest kaadreid. Vastik riitus. Nagu terve ajalugu on miskist vaatevinklist jabur ja rõve.\nMis mu küsimus siis oligi. Ah jah, miks inimpsüühikale on hea overdus.\nJa kui tihti peab siis seda aadrit laskma.\nVaata vanasti raviti ka aadri laskmisega. Aga ei tea ühtegi võtet tänapäeva meditsiinist, kus aadrit lastakse. Ise ma arvan, et ka kogu ohverdusteooria on jabur ja ajaloo umbkäik.\nolgu see viktiseerimine või miski muu\n2 andrus 5.12.2009, 6:33\nOot ma püüan vastata ehk õhtu või homme.\n3 peeter 5.12.2009, 23:38\nah ära näe vaeva, ma nagu mõttetu tegelane


Panorama Beach Apartamento Junto al Mar - Torrox - Hotels.com\nKõik sihtkoha Torrox, Andaluusia, Hispaania majutusasutused\nElamu otse rannas köökidega ja möbleeritud rõdudega, Torrox\nCarretera de Almería 13, Torrox, 29793, Malaga, Hispaania\nCenicero rand – 4 min jalgsi\nLas Lindesi rand – 5 min jalgsi\nEl Morche rand – 8 min jalgsi\nFerrara rand – 13 min jalgsi\nPlaya Chica – 30 min jalgsi\nLos Cuartose rand – 30 min jalgsi\nPlaya del Sillón – 33 min jalgsi\nPlaya El Peñoncillo – 34 min jalgsi\nBalcón de Europa (vaatekoht) – 10,3 km\nNerja rand – 10,3 km\nSelles majutusasutuses ei ole vastuvõtulauda. Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 24 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Kui plaanid saabuda pärast 21.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Külastajad, kelle eeldatav saabumisaeg on pärast tööpäeva lõppu, peavad majutusasutusega eelnevalt ühendust võtma sisseregistreerimise juhiste ja nutiluku avamise juhiste saamiseks. Omanik või tema esindaja võtab külastajad vastu isiklikult.\nHiline sisseregistreerimine on võimalik ajavahemikus 21.00 kuni 00.00 eritasu eest ja maksab 20 EUR\nSellel majutusasutusel on asukohamaa seadusega ette nähtud teenindusluba.Property Registration Number VFT/MA/27011\nPanorama Beach Apartamento Junto al Mar Torrox\nPanorama Apartamento Junto al\nPanorama Beach Apartamento Junto al Mar Private vacation home\nKas Panorama Beach Apartamento Junto al Mar võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Panorama Beach Apartamento Junto al Mar pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Panorama Beach Apartamento Junto al Mar ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nSisseregistreeumine toimub 15.30 – 00.00. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadaval on kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: La Farola (6 min jalgsi), La Pataleta (6 min jalgsi), Restaurante Varadero (3,2 km majutuskohast).\nJah, edasi-tagasi bussiühendus lennujaamaga on saadaval. Hind 90 EUR sõiduki kohta edasi-tagasi.\nMida majutuskohas Panorama Beach Apartamento Junto al Mar ja selle ümbruses teha saab?\nNaudi soojematel kuudel tegevusi nagu matka-/jalgrattarajad. Lisaks saad kohapeal nautida järgmist vabaajategevust: ökoreisid. Naudi võimalusi, nagu näiteks 20 rannabaarid ja hooajaline välibassein.


Ka Statoil ei näe ette peatset bensiini jaemüügihinna alandamist\n2. november 2000 kell 9:15\nStatoil Eesti turundusjuhi Hede Kerstin Luige sõnul ei ole reaalne bensiinihinna alanemine järgmise nädala jooksul. Samas rõhutas Luik, et väga palju sõltub konkurentsisituatsioonist.\nStatoili jaoks ole samuti kasulik bensiinihinna tõus, sest sellega langeb bensiini tarbimine. 'Me langetaks hindu kohe kui võimalik,' ütles Luik.\nKommenteerides pikemat perspektiivi sõnas turundusjuht, et kuna varustusketis on teatud viitaeg kuni maailmaturu hinna langus realiseerub Eesti jaemüügi hinna languses, siis peavad turul toimuma fundamentaalsemad muutused kui ühe nädala bensiini hinna langus. Ka on oktoobri jooksul bensiini sisseostu hind Statoilil niivõrd tõusnud, et hinna langetamine novembris on ebareaalne.


Uuring: Võrus tarvitatakse vähe narkoaineid - Lõunaeestlane\nUuring: Võrus tarvitatakse vähe narkoaineid\nAvaldatud: 16 märts, 2022\nIda-Virumaal on amfetamiini tarbimine võrreldes muu Eestiga suurem. Tarbitud amfetamiini kogus oli Kohtla-Järve reovees 2764 milligrammi 1000 elaniku kohta, mis ületas Tallinna näitajat üle kuue korra.\nKõige vähem tarbiti amfetamiini Viljandis, kus sama näitaja oli 154 milligrammi.\nKokaiini tarvitati enim Tallinnas (457 milligrammi tuhande elaniku kohta), järgnesid Kohtla-Järve 357 milligrammi ja Pärnu 211 milligrammiga. Kõige vähewm tarvitati kokaiini Võrus ja Viljandis. Näiteks Võrus tarbiti kokaiini 14 korda vähem kui Tallinnas.\nMetadooni leiti enim Kohtla-Järve reoveest (184 mg). See ületas Tallinnast ja Pärnust leitud kogust mitu korda. Viljandis ja Võrus metadooni reoveest ei leitud.\nEsimesed reoveeproovid võeti selle aasta jaanuaris ja edaspidi hakatakse neid tegema regulaarselt neli korda aastas. Proove võeti Tallinnast, Kohtla-Järvelt, Pärnust, Viljandist ja Võrust. Proovid kogutakse ühe päeva jooksul viies linnas korraga.


Riiklikult toetatud üürielamud aitavad pidurdada väljarännet ja ääremaastumist – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: analüüs, Eesti, Eesti Ehitus, ehitus, elamu, eluase, Energiamaja, hind, Justiitsministeerium, kinnisvara, kodu, kommunikatsioon, konkurents, koostöö, korter, linn, maa, maja, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, minister, õigus, omavalitsus, õpetaja, pere, piirkond, plaan, Politsei, Rahandusministeerium, riik, Rimi, sääst, seadus, sektor, Tallinn, taristu, Tartu, Tartu Linnavalitsus, tööjõud, turg, Urve Palo, üür, üürihind, valitsus\nRiiklikult toetatud üürielamud on vajalikud nii üürituru korrastamiseks, taskukohaste elupindade võimaldamiseks kui ka ääremaastumise pidurdamiseks, leidsid üürieluasemete teemalisel ümarlaual osalenud ettevõtjate ja omavalitsuste esindajad.\n„Eestis on võrreldes Põhjamaadega üürieluasemeid vähe ning riiklikult toetatuid üldse mitte. See on kaasa toonud olukorra, kus suuremates linnades käib kodu rentimine paljudele üle jõu, aga väiksemates kohtades on eluasemete puuduse tõttu tööjõuprobleem,“ ütles ümarlaua kokku kutsunud majandus- ja taristuminister Urve Palo.\nPalo sõnul on see riigile suur probleem, kui inimesed massiliselt lahkuvad, kuna eluasemele kulub nii palju, et elamiseks enam suurt üle ei jäägi.\n„Meie õpetajate töötasu alammäär on 800 eurot kuus, millest kätte saab õpetaja 637 eurot. Näiteks Tallinnas maksab kahetoalise korteri üürimine 300-500 eurot, millele lisanduvad veel kommunaalkulud. See tähendab, et tänaste üürihindade juures õpetaja palgast äraelamiseks ei piisa. Õpetaja töötasuga võrdses või isegi madalal positsioonil on veel paljud teised spetsialistid, näiteks lasteaiaõpetajad, meditsiinipersonal, politseinikud jt,“ ütles Palo.\nEluasemeprobleemid ei puuduta ainult linnu, vaid sellel on ka väga tugev regionaalne aspekt. Ettevõtjatele on laienemiseks asukohti valides muuhulgas oluline ka see, et kohapeal oleks saada piisavalt tööjõudu. Samuti on sobivate elupindade puudumine probleemiks maale õpetajate, omavalitsusspetsialistide jt värbamisel. Ehk kokkuvõttes on eluasemete olemasolu oluline tegur piirkonna konkurentsivõimes. Üürisektori arendamisega on vajalikesse piirkondadesse võimalik tööjõudu kokku tuua ning see suurendab ka tööjõu liikuvust Eesti sees.\n„Mul on väga hea meel, et töögrupi liikmed leidsid üksmeelselt, et teemaga tuleb edasi tegelda ning juba esimesel kohtumisel esitati mitmeid ettepanekuid. Paraku ei ole turg üürisektorit piisavalt käivitanud ja ümarlaual osalenute sõnul ei ole ka loota, et see iseenesest juhtuks. Järelikult peab riik appi tulema,“ ütles Palo. „Plaanime juba septembris tutvustada konkreetsemaid stsenaariume, mis on valitsusele aluseks otsustamisel, millises suunas edasi liikuda.“\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis koostatakse praegu energiamajanduse arengukava aastani 2030, kus pööratakse tähelepanu ka elamumajanduse valdkonnale. Ühe võimaliku versioonina pakutakse seal välja võimalus rajada energiasäästlikke üürieluasemeid majanduslikult ja sotsiaalselt vähekindlustatud gruppidele, näiteks tööturule sisenevatele noortele spetsialistidele, noortele peredele või eakatele. MKM on teinud Justiitsministeeriumile ettepaneku analüüsida Võlaõigusseadust, lahendamaks üürituru toimimist takistavaid kitsaskohti. Koostöös Rahandusministeeriumiga analüüsitakse erinevaid maksupoliitilisi lahendusi.\nUuem uudis: Jõhvi Riigigümnaasiumi ehitustööd algavad juulis ››\n‹‹ Vanem uudis: Võru politsei ja pääste ühishoone sai nurgakivi


VSport | 2011 märts 16\nPosts made in märts 16th, 2011\nVõrulannadel seisab ees võitlus pronksi pärast\nVõru võrkpallinaiskonnal tuleb hakata valmistuma Eesti meistrivõistluste pronksimängudeks, sest poolfinaal-seeria Viljandi Metalliga kaotati mängudega 0:3. Nagu kahes varasemaski kohtumises, jäid viljandlannad ka täna oma kodusaalis peetud mängus peale 3:0 (15, 17, 23). Viljandi naiskond lõi täna 12 serviässa Võru nelja vastu, paremad oldi ka vastuvõtul ja rünnakul. „Viljandil on jäänud mängima omal ajal eri vanuseklassides\nLaste teatevõistlussarjas toimus teine võistlus\nVõru spordikeskuses täna toimunud maakonna koolide 2.-5. klasside teatevõistlussarja ”Tähelepanu, start!” teisel etapi võitis suurtest koolidest Võru Kreutzwaldi gümnaasium ja väikestest koolidest Parksepa keskkool. Foto: Võrumaa spordiliit Tulemused Pildid\nAndrais Thornton oli Portugali karikafinaali MVP\nJaanuari lõpus Võru korvpalliklubist Portugali mängima siirdunud Andrais Thornton (pildil) valiti sealsete karikavõistluste finaalmängu väärtuslikemaks mängijaks. Thorntoni klubi CBP/Sentir Penafiel kaotas läinud pühapäeval toimunud karikafinaalis CAB Madeirale 62:64. Thornton viskas mängus 19 punkti ja võttis 10 lauapalli. Portugali meistriliigas jagab CBP/Sentir Penafiel praegu 6.-8. kohta.\nEstoloppeti maratonisarja võitis naistest Sirli Hanni\nVastseliina spordiklubi laskesuusataja Sirli Hanni (pildil) saavutas Estoloppeti suusamaratonisarja kokkuvõttes naiste arvestuses esikoha. Hannile kindlustasid üldvõidu Viru maratoni teine, Tamsalu-Neeruti maratoni esimene, Alutaguse maratoni kolmas ja Tallinna maratoni teine koht. Meeste arvestuses võitis Estoloppeti Priit Talves. Pait Hirv sai 16. ja Aimar Hussar 21. koha. Tulemused\nRaili Raudsepp tuli sisemeistrivõistlustel viiendaks\nNädalavahetusel Vana-Võidus toimunud Eesti sisemeistrivõistlustel vibulaskmises sai Võrust pärit Raili Raudsepp (Tartu VK) naiste sportvibu klassis viienda koha.


TREILER | Aasta hinnatuim õudusfilm "Pärilik" on valmis sind surnuks ehmatama - Kinoveeb\nSünopsis: Peale Annie Graham ema surma hakkavad naise vaikses kodumajas toimuma üleloomulikud asjad, mis seavad ohtu ta lähedased. Iga päevaga tulevad ilmsiks aina uued kõhedusttekitavad peresaladused.\nAnnie mõistab, et sünge vari saadab nende suguvõsa juba ammustest aegadest. Naine püüab teha kõik, et murda needus ja päästa oma pere.\n"Pärilik" linastub Forum Cinemas kinodes 22. juunil.


Boeingu uus lennuk tõuseb viimaks õhku - Logistikauudised\nAutor: Tarvo Vaarmets • 28. august 2009\nBoeingu uus lennuk tõuseb viimaks õhku\nBoeing teatas eile, et pikalt edasi lükatud 787 Dreamlineri esimene testlend sooritatakse veel enne selle aasta lõppu ja esimese lennuki tarne leiab aset järgmise aasta neljandas kvartalis.\nJärgmise põlvkonna kütusesäästliku ja kergekaalulistest osadest valmistatud lennuki esimene lend oli algselt plaanitud 2007. aasta sügiseks. Ent tootmisprobleemid lükkasid reisijalennuki testlendu viis korda edasi ning esimesed tarned on enam kui kaks aastat algsest graafikust maas.\nPärast paljusid valehäireid on Boeingu kliendid muutunud rahulolematuks ja anlüütikud on ettevõtte 787 ajagraafiku suhtes skeptilised. Hilinemistest on oodata miljardite dollarite suurusi trahve ja kulusid, mis jätavad jälje Boeingu finantspositsioonile.\nInvestorid näivad aga Boeingu uude ajakavasse siiski uskuvat, sest lennukiehitaja aktsia on täna üle seitsme protsendi plussi ostetud.


Kosmiline vargus: supernoova varastas naabertähelt vesinikku - Forte\nKosmiline vargus: supernoova varastas naabertähelt vesinikku\nAstronoome rohkem kui kaks kümnendit hämmeldanud täheplahvatuse müsteerium on lõpuks ometi lahendatud. NASA Hubble’i kosmoseteleskoobi kogutud andmete põhjal on rühm teadlasi otsustanud, et supernoova SN 1993J — mida esmakordselt vaadeldi 1993. aastal, nagu nimigi mõista annab — toimus seetõttu, et üks täht „varastas“ teiselt vesinikku.\n„Tegu oleks nagu kuriteo toimumispaigaga ja meil õnnestus viimaks röövli isik tuvastada,“ kommenteeris uurimuse kaasautor, California Berkeley ülikooli astronoomiaprofessor Alex Filippenko. „Nimelt varastas kaas-täht enne põhitähe plahvatust sellelt suure hulga vesinikku.“\nÜheks märgiks sellest, et toimub midagi ebatavalist, oli SN 1993J koostise analüüs. Tegu oli nimelt IIb-tüüpi supernoovaga. IIb-supernoovad on haruldased täheplahvatused, mille vesinikusisaldus on märksa väiksem kui tavalistel supernoovadel, vahendab LiveScience.\nKas ikka vaadati õiget tähte?\nAstronoomid hakkasid supernoova tähepaarilist otsima varsti pärast SN 1993J avastamist. Supernoova leiti meist umbes 11 miljoni valgusaasta kaugusel asuvast täheparvest nimega Messier 81. Kaaslast aga ei leitud, kuna supernoovat ümbritsev kosmosepiirkond on nii „ülerahvastatud“, et teadlased ei saanud olla kindlad, kas nad vaatlevad ikka õiget tähte.\nSupernoovad toodavad tsementi (või vähemalt selle koostisosi) (2) 23.05.2014\nOlukord muutus viimaks, kui teadlased otsustasid võrrelda optiliste vaatlustega kogutud andmeid Hubble’i teleskoobi ultraviolett-spektris sooritatud vaatlustega, mis võimaldas tuvastada allesjäänud paarilisest eeldatavalt kiirguvate elementide spektri.\nTöörühm kavatseb tähesüsteemi tulevikus põhjalikumalt uurida lootuses teha kindlaks veel kaas-tähe omadusi ja seeläbi paremini mõista tähtede plahvatamise põhjuseid.\nOrioni mõrtsuktähed pihustavad planeedid enne, kui need vormudagi jõuavad


Mudra, üks meditatsioon | hingetee\nMudra, üks meditatsioon\n01 nov. 2010 1 kommentaar\nby KamskiV in Mudra Sildid:meditatsioon\nMudra, sõna mis sanskriti keelest tulnud (mud = palve); mudra, kui üks viisidest pöörduda jumala (iseeneses) poole. Mudrade läbi suunatakse energiat; soodustatakse aju lõdvestumist; lõdvestatakse meeled.\nLäbi käte asendite saab võimalikuks parem suhtlemine kehaga, võimalik piirkondade, organsüsteemide mõjutamine.\nGYIAN-mudra: ühendatakse pöial ja nimetissõrm, teised sõrmed vabalt sirged. Pöial sümboliseerib siin inimese ego; nimetissõrm Jupiteri. Jupiter juhib meis: rahulikkust, sümpaatiat, austustunnet nii enda kui ka teis(t)e vastu.\nAktiivne Gyian-mudra: nimetissõrm pöidla taga rullis, muu sama. Hea mudra selleks, kui tahame kiiresti omandada teadmisi, oskusi, tarkusi.\nŠUNI-mudra: ühendatakse pöial ja pikkpeeter (Saturn). Kannatlikkus ja järjepidevus.\nSURYA- e DAVI-mudra: pöial ja sõrmusesõrm (Päikeseplaneet, Uraan). Annab vajaliku energia, tervise, intuitsiooni.\nBUDDHI-mudra: pöial ja väikeats (Mercurius). Selge intuitiivne suhtlemisoskus, kommunikatsioon. Võime mõista, mida teine inimene TEGELIKULT öelda tahab.\nMeditatsioon energiate tasakaalustamiseks:\nIstu lihtsas istes, aseta käed vabalt põlvedele, peopesad ülespoole. Loitsi mantrat:\nNäpud liiguvad koos manta silpidega:\nSA – koos on pöial ja nimetissõrm e 1 + 2\nTA – koos on pöial ja sõrmusesõrm e 1 + 4\nNA – 1 + 3\nMA – 1 + 5\nWA – 1 + 2\nHE – 1 + 5\nGURU – koos on pöial ja kõik neli sõrmeotsa.\nMantrat võib loitsida häälega, võib ka mentaalselt, mõttes. Sõrmeotsi on hea veidi kokku suruda, otsekui oleks soov veidi näpistada.\nPrevious Kaduneljapäev saadab noorkuu Kaaludesse Next Elu ja energia\njaan. 01, 2011 @ 12:53:05\n« okt. okt. »


Eesti Post kaotas supermodell Karmen Pedaru 32 000-kroonise kleidi - Kroonika\nNew Yorgis elavat supermodelli Karmen Pedarut (19) tabas halloweeni eel halb üllatus. Ta pidi 30. oktoobril seltskonnas särama peenes valges kleidis, mis oli ekstra selleks õhtuks õmmeldud. Paraku ei jõudnud kleit Karmenini.\nKarmeni talendi avastaja Margit (43) postitas kleidi 23. oktoobril. See jõudis 26. oktoobril kell 22.02 New Yorki ja kadus, kirjutab Kroonika.\nMargit kasutas Eesti Posti kiirkullerteenust EMS hinnaga 1000 krooni ja nüüd on naine püha viha täis.\n"See oli väga armas kleit. Vähe sellest, et siit Eesti Vabariigist ei saa lennukiga välja ega sisse, nüüd ei toimi ka post enam. Absurdne!" pahandab naine.\nOotas kuu aega vastust\nEesti Post lubas Margitile kleidi saatuse kohta kuu aja jooksul informatsiooni anda. Tegus ärinaine ei mõista, miks mõeldakse vastust kuu aega, kui ta kasutas kiirposti teenust. Margit ütleb, et teda ei huvitagi vastused - kleit pidi õigel ajal kohale jõudma!\n"Kleit ei ole nööpnõel, mis ära kaob. See oli suur pakk: 80 cm pikk, 50 cm lai ja 40 cm kõrge. Kuidas see ära kaob?"\nASi Eesti Post kommunikatsiooni- ja turundusosakonna juht Inge Suder tunnistab, et tegemist on kahetsusväärse juhtumiga.\n"Ameerika Ühendriikide postiadministratsiooni kodulehel on näidatud, et saadetis jõudis New Yorki 26.10.2009, kuid kohalikku postiasutusse see ei jõudnud. Saatjale kompenseeritakse saadetis vastavalt rahvusvahelistele reeglitele. Eesti Post vabandab kliendi ees tekkinud ebameeldivuste pärast," lausub Suder.\nAinult et kompensatsiooni summa on 2080 krooni pluss postikulud, kuid ainuüksi materjali maksumus ulatuvat 6000 kroonini - veniv õhuline tüll, luigesuled...\nMargit Jõgger nimetab Swarovski kristallidega kaunistatud kleidi väärtuseks kokku 32 000 krooni.\nKarmen on ka varem Arne Niidult riideid ostnud. Kaduma läinud kleidi eest oli talle maksmata, kuid disainer ei hakkagi raha küsima. Niit nimetab seda kingituseks.\nPublikuga võttis ühendust Eesti Post, kes vabandab ja kinnitab, et kleit on leitud ja toimetati Pedaruni 5. novembril.


Loomehäkk – loomevaldkonna hackaton\nLoomehäkk tuleb taas ja seekord lahutab meelt! Baltimaade suurim üliõpilaste ja õppurite loomemajanduse hackathon toimub 27-29. jaanuaril 2017 juba kolmandat korda, et sütitada ettevõtlikkust ja innovatsiooni loomealadel. Loomehäkk vol 3 teemaks on meelelahutus.\nPane kokku oma meeskond loojatest, programmeerijatest, disaineritest ja ettevõtjatest, lahenda etteantud väljakutseid või astu ette oma ideega tehnoloogia ja loomemajanduse ristteel. Sinu käsutuses on kogu BFMi maja, juhendajad, vidinad, praktikud ja 48 tundi, et töötada välja ja esitleda zhüriile oma unikaalne lahendus.\nOsalustasu: 25 eurot. Tudengitele on osalemine tasuta (sooduskoodi saad koolist või kirjuta marekm@tlu.ee) ja võta kaasa üliõpilaspilet.\nAeg ja koht: 27.-29. jaanuaril Balti Filmi- ja Meediakoolis Tallinn, Narva mnt 27.


Privaatsuspoliitika - Medisol\nÜhtegi toodet pole ostukorvis.\nVeebipoe www.medisol.ee isikuandmete vastutav töötleja on Medisol OÜ (reg nr 14955990), asukohaga Metsa 13a, Pärnu, tel (+372) 50 57 160 ja e-kiri info@medisol.ee, edaspidi Veebipood\nIsikuandmed on andmed, mida Veebipood kogub üksikisiku tuvastamiseks või temaga ühenduse võtmiseks.\nIsikuandmete kogumine võib toimuda kliendi nõusolekul järgnevatel viisidel:\nKontaktandmete (sh teie nimi, postiaadress, telefoninumber, e-posti aadress) esitamisel meie veebilehel või kaupluses\nVeebilehe kasutamisel kliendi kontoinfost või küpsiste (cookies) kaudu\nOstu või tellimuse sooritamisel meie e-poes (e-pood võib paluda teatud veebilehe aladel vabatahtlikult esitada isikuandmeid ja personaalset informatsiooni. Nõutavad isikuandmed võivad sisaldada nime, aadressi, postiindeksit, e-posti aadressi ja telefoninumbrit)\nIsikuandmetega saab tutvuda ja teha parandusi veebipoe kasutajaprofiilis. Kui ost on sooritatud ilma kasutajakontota, siis saab tutvuda isikuandmetega klienditoe vahendusel. Kogutud isikuandmeid on võimalik näha, muuta ja täiendada meie veebilehel „Kontohalduse“ alas.\nMeie veebilehte kasutama asudes, eeldame, et olete nende põhimõtetega tutvunud ning nõustute nendega. Kõigi privaatsuspoliitika või andmetöötluse kohta tekkivate küsimuste või muredega palume võtta meiega ühendust.\nIsikuandmete töötlemisega seotud vaidluste lahendamine toimub klienditoe vahendusel (info@medisol.ee). Järelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (info@aki.ee).


Arutelu:Heteroseksuaalsus - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\nSee artikkel sisaldab en.wikipedia artikli „Heterosexuality“ tõlget.\nMinu meelest see ei kuulu siia. Andres 26. september 2007, kell 20:32 (UTC)\nKüsimus,et kas hetero ei tähenda mitte paljusust?\nEi. Mitte siin. Hüperseksuaalsus tähendab paljut. Taivo 11. september 2009, kell 18:51 (UTC)\nPlaanin inglisekeelsest vikipeediast artiklit osaliselt tõlkida. Esialgu tükke keele, demograafia ja akadeemilise uurimise alapeatükkidest. --Taavik27 (arutelu) 3. mai 2017, kell 22:28 (EEST)\nseksuaalkäitumine vastassoost isiku vastu.\nSee pole keeleliselt õige. Andres (arutelu) 10. mai 2017, kell 11:30 (EEST)\n...seksuaalkäitumine vastassoost isikute vahel? --Taavik27 (arutelu) 10. mai 2017, kell 21:00 (EEST)\nSee ka ei sobi, sest iseloomustatakse ühte inimest. Andres (arutelu) 11. mai 2017, kell 16:46 (EEST)\n...seksuaalkäitumine, mis on suunatud vastassoost isiku vastu?--Taavik27 (arutelu) 12. mai 2017, kell 08:52 (EEST)\nNii, küsisin abi Keelenõuandest.\n"Heteroseksuaalsus on romantiline külgetõmme, seksuaalne külgetõmme või seksuaalkäitumine vastassoost isikute vahel" - ei jäta nende hinnangul muljet, et "heteroseksuaalsus on midagi, mis iseloomustab kahte inimest korraga"\nSelgema sõnastusena pakuti:\n"Heteroseksuaalsus on romantiline külgetõmme, seksuaalne külgetõmme vastassoost isiku suhtes või seksuaalkäitumine vastassoost isikute vahel"\nArtikli praegune definitsioon:\n"Heteroseksuaalsus ehk teisesooiharus on romantiline külgetõmme, seksuaalne külgetõmme või seksuaalkäitumine, mis on suunatud vastassoost isiku vastu."\nMilline definitsioon on parim?--Taavik27 (arutelu) 12. mai 2017, kell 12:40 (EEST)\nMulle endale meeldib viimane variant. Heteroseksuaalsuse defineerimisel peaks arvestama ka artikliga biseksuaalsus. Minu arvates peaksid need definitsioonid olema võimalikult analoogilised. Kui valida esimene või teine variant, siis tuleb biseksuaalsuse artiklis "seksuaalkäitumine mõlemast soost isikute" või "meeste ja naiste" vahel, mis ei ole biseksuaalsus vaid heteroseksuaalsus.--Taavik27 (arutelu) 12. mai 2017, kell 12:47 (EEST)\nMinu meelest peaks olema "isiku vastu" asemel "isikule", sest see on õige rektsioon. "Suunatud kellegi vastu" tähendab ju hoopis midagi muud (vaenulikkust) ja selles tähenduses seda ei kasutata. Aga minu meelest saab suunatusest õigesti ja arusaadavalt rääkida ainult käitumise puhul, mitte külgetõmbe puhul. Kui keegi mind külge tõmbab, siis ei ole külgetõmme suunatud mitte sellele, kes mind külge tõmbab, vaid mulle. Kas pole nii? Pakuksin "romantiline või seksuaalne külgetõmme vastassoost isikute poole või nendele suunatud seksuaalkäitumine". Isikutest tuleb minu meelest rääkida mitmuses, muidu ei saaks biseksuaalsusega analoogiat olla. Seksuaalkäitumine võib olla ka ühepoolne, ka seetõttu "vahel" minu meelest ei sobi.\nSeksuaalkäitumise suunatuse mõiste ei ole ka päris selge. Minu seksuaalkäitumine võib olla ka suunatud mulle endale, eks ole? Aga ma olen iseendaga samast soost isik, ometi mitte sellepärast veel homo- ega biseksuaal. Andres (arutelu) 12. mai 2017, kell 14:34 (EEST)\nAndres (arutelu) 12. mai 2017, kell 14:34 (EEST) Andres (arutelu) 12. mai 2017, kell 14:34 (EEST)\nMinu meelest etümoloogia peaks olema Vikisõnastikus. Selle artikli teema ei ole sõna. Alajaotuse viimases lauses jääb arusaamatuks erinevus laia kasutamise ja tavalisuse vahel. Andres (arutelu) 11. mai 2017, kell 17:13 (EEST)\nEtümoloogia võib olla muidugi Vikisõnastikus. Aga miks ta ei võiks ka artiklis olla? Kui tuua analoogia, siis algab artikkel Eesti pika kirjeldusega sõna "Eesti" päritolust.--Taavik27 (arutelu) 11. mai 2017, kell 17:27 (EEST)\nJah, kohanimede päritolu on entsüklopeedias kombeks käsitleda, üldnimede oma mitte. See ei ole muidugi järjekindel. Andres (arutelu) 11. mai 2017, kell 17:51 (EEST)\nKui liita etümoloogia terminoloogiaga ja muuta tekst vähem spetsiifiliseks? Nt. eemaldada esmakordne trükis ilmumine ja inglisekeelne kasutus.--Taavik27 (arutelu) 12. mai 2017, kell 09:04 (EEST)\nJah, need võiks liita küll. Õigupoolest ei tulekski kuigi palju välja jätta, aga sõna pakub huvi niivõrd, kui see on vajalik mõiste päritolu mõistmiseks. Selles seoses pakub ka sõna kasutuselevõtt huvi. Andres (arutelu) 12. mai 2017, kell 09:17 (EEST)\nEi nõustu, paljudes interwikides ja mitmetes teistes etwiki artiklites (nt väljatoodud Eesti) on see info artiklites olemas. Vikisõnastikus võib mingil kujul muidugi ka olla. - (Neptuunium) 2001:7D0:8A30:8380:2909:A819:7898:5AE 12. mai 2017, kell 10:12 (EEST)\nMa ei olegi selle info esitamise vastu mõistlikus mahus (piiramatu üksikasjalisusega esitus sobib Vikisõnastikku), aga ei tohiks olla alajaotust pealkirjaga "etümoloogia", sest artikkel ei räägi sõnast, aga asjal enesel ei ole etümoloogiat. Ka artiklis "Eesti" ei ole niisuguse pealkirjaga alajaotust.\nMõtlesin tegelikult liita mõiste päritoluga, mitte terminoloogiaga. Andres (arutelu) 12. mai 2017, kell 14:34 (EEST)\nMina eemaldaksin definitsioonist sõna "teisesooihar". Analoogia tõttu tuleks kasutada siis ka artiklis homoseksuaalsus definitsioonis sõna "omasooihar". See ei sobi minu hinnangul entsüklopeedias definitsiooniks, kuna ei ole neutraalne (vt. ka argumente (Arutelu:Homoseksuaalsus). Leian, et ihar-mõisteid peaks kasutama ainult mõiste selgituse lõigus, kus räägitakse keele kasutusest. Küsisin "omasooiharuse" teemat Keelenõust. Nende vastus:\nSõna "ihar" on tuletatud sõnast "iha", nagu ka "ihaldama". Nende sõnade neutraalsuses võib loomulikult kahelda, kuna ka teema ise ei ole neutraalne. Olen nõus, et võõrsõnad võivad mõjuda selles kontekstis neutraalsemalt, aga olen samuti üsna kindel, et ükskõik mis sõna "ihara" asemele leitaks, omandaks see samuti üsna pea mingi varjundi, kuna teema ise tingib seda.\nMina loen sellest vastusest välja, et kui me tahame neutraalsemat keelt, siis me peaksime vältima ihar-mõisteid. Vähemalt definitsioonis. Mina leian, et neil on koht ainult keelekasutuse juures. Muidugi ei ole mõistel "teisesooiharus" erilist negatiivset varjundit. Leian aga, et seksuaalsetest orientatsioonist rääkides peab kasutama analoogiat, et artiklid oleksid võimalikult neutraalsed. Siit tuleb sisse aga mitte-neutraalse varjundiga "omasooihar". Seetõttu ei sobi ka teisesooiharus artikli definitsiooni.--Taavik27 (arutelu) 14. mai 2017, kell 16:01 (EEST)\nVii see siis tahapoole. Mainimata jätta ei saa. Andres (arutelu) 15. mai 2017, kell 07:18 (EEST)\nOsa inimesi lükkab mõiste tagasi, kuna nende arvates kätkeb mõiste endas ainult seksuaalset käitumist, jättes kirjeldamata mitte-seksuaalsed romantilised tunded\nMinu meelest nad ei lükka tagasi mitte mõistet, vaid sõna. :Siin räägitakse üldse mõistest ja sõnast läbisegi, just nagu need oleksid sünonüümid. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 15:59 (EEST)\nPüüdsin algust loogilisemaks muuta. Tõmme vastassoost isikute poole iseenesest ei ole heteroseksuaalsus. Praegune sõnastus on ka veel kohmakas.\nVäga hea! Suund paremuse poole. Minu arvates aga ei saa nii seda aga nii resoluutselt defineerida, kasutades sõna "ainult". Kui kellelgi on kunagi olnud näiteks üks samasooliline kogemus, armumine vms siis võib ta ikkagi olla heteroseksuaalne. Muidugi võib ta end biseksuaalsena ka identifitseerida. Praegu tundub, et inimese heteroseksuaalsus (nagu ka homoseksuaalsus) on midagi absoluutset. Mina kasutaksin sõna "enamasti".--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 16:31 (EEST)\nJah, võib-olla küll, et heteroseksuaalse inimese kohta tuleb öelda "enamasti", aga siis ei ole ikkagi selge, kas pole tegu biseksuaalsusega.\nRaskus algab minu meelest sellest, et heteroseksuaalsust ei saa määratleda üksiku tõmbena või käitumisena, vaid see on mingi tõmbe või käitumise muster. Kuidagi nii tulekski öelda.\nMa ei tea, kas heteroseksuaalsust võib niisuguse mustrina defineerida või on nõutav ka heteroseksuaalne identiteet. Kui viimane ei ole nõutav, siis võivad muster ja identiteet omavahel vastuolus olla.\nSee tulebki selgelt sõnastada, mis on heteroseksuaalsuse kriteeriumid ning kas on tegu ühtse mõistega või mitme mõistega. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 15:06 (EEST)\nPole loogiline, et üks ja seesama asi on nii orientatsioon kui ka identiteet, sest muidu oleks orientatsioon sama mis identiteet. Kas kaht eri asja nimetatakse ühtmoodi või teine asi on esimesega lihtsalt kuidagi seotud, kuid mitte sama asi. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 16:07 (EEST)\nOriginaalis on kasutatud sõna "refer" (viitama). See tähendab, et teine lause võiks olla hoopis: "See viitab ka isiku identiteedil..."--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 16:31 (EEST)\nEi, nii ei saa tõlkida. Sellega on öeldud, et selle sõnaga tähistatakse ka teist asja, ehk teiste sõnadega, see sõna on kahetähenduslik. Kui see on tõsi (ma ei tea, kas on), siis tulebki nii öelda. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 15:06 (EEST)\nLisasin osa "Seksuaalne orientatsioon, identiteet ja käitumine". Kas see on ok? Mul on plaanis see kopeerida artiklitesse homo- ja biseksuaalsus.--Taavik27 (arutelu) 22. mai 2017, kell 21:39 (EEST)\nTundub, et see jutt on OK, aga see võiks pigem olla eraldi artikkel. Andres (arutelu) 23. mai 2017, kell 01:27 (EEST)\nTegemist on kokkuvõttega ja lühendusega. Nende kõigi kohta on vaja teha eraldi artiklid, kus räägitakse asjast põhjalikumalt. Ilma selle alapeatükita jääb segaseks sissejuhatus (nt. see, et heteroseksuaalsus võib vihjata nii käitumisele, külgetõmbele kui ka identiteedile) kui ka demograafia osa (mida teadlased täpselt neist kolmest inimestelt küsinud on). Seetõttu arvan, et see on artikli kui terviku arusaamiseks väga vajalik osa. Võib-olla ma eemaldan uuringute osa (sellest saab rääkida mõistete artiklites)--Taavik27 (arutelu) 23. mai 2017, kell 08:03 (EEST)\nMa mõtlen seda, et võiks olla eraldi artikkel nende kolme nähtuse ja mõiste omavahelise suhte kohta. Kui sellele artiklile link panna, saab lugeja vajaliku info kätte. Aga sissejuhatus tuleb selgelt sõnastada sõltumatult sellest infost. Kui artikkel kõigist kolmest tahab rääkida, siis tuleb kohe öelda, et heteroseksuaalsuse all mõistetakse nii heteroseksuaalset käitumist (aga see jätab välja külgetümbe?), heteroseksuaalset orientatsiooni kui ka hetroseksuaalset idetiteeti. Või on heteroseksuaalsus nähtus, mis hõlmab neid kõiki? Andres (arutelu) 23. mai 2017, kell 13:05 (EEST)\nDefinitsioon peab muidugi olema selgelt sõnastatud. Kuna tavakasutuses näiteks heteroseksuaalsuse puhul ei eristata nii selgelt identiteeti, käitumist ja orientatsiooni, siis on põgus selgitus artiklis minu arvates vajalik. Muidu on artiklist keeruline aru saada, kuna kohati räägitakse käitumisest, siis orientatsioonist ja siis veel identiteedist. Heteroseksuaalsus ise hõlmab jah kõike kolme: külgetõmmmet, identiteeti ja käitumist. Inimene on heteroseksuaalne, kui ta kogeb külgetõmmet vastassoo isikute poole ehk heteroseksuaalset külgetõmmet ja/või ta ise identifitseerib end heteroseksuaalsena (mina-pilt) ja/või tema käitumine on suunatud vastassoo poole ehk heteroseksuaalne käitumine. Üldjuhul langevad need kõik kokku, aga nad ei pea. Näiteks inimene, kellel pole seksuaalset kogemust võib end identifitseerida heterona. Samuti võib samasoolist külgetõmmet tundev inimene olla heteroseksuaalses suhtes. Ning end heteroseksuaalsena identifitseeriv inimene tunda külgetõmmet samast soost isikute vastu.\nOrientatsioon on sisuliselt külgetõmme. Seega ei jää külgetõmme ära. Kas praeguses definitsioonis ei ole juba kõik ilusasti hõlmatud? ("Heteroseksuaalsus ehk heteroseksuaalne orientatsioon on seksuaalne orientatsioon, millele on iseloomulik romantiline või seksuaalne külgetõmme enamasti vastassoost isikute poole ning enamasti vastassoost isikutele suunatud seksuaalkäitumine. Heteroseksuaalsuseks (ehk heteroseksuaalseks identiteediks) nimetatakse ka seksuaalset identiteeti...")\nArtikli mõistete vahelisele seosele võib muidugi teha. Sellele vaatamata leian, et hetero-, homo- ja biseksuaalsuse artiklites on vajalik ka see asi võimalikult lihtsalt lahti rääkida.--Taavik27 (arutelu) 23. mai 2017, kell 14:08 (EEST)\nKui alustada definitsiooni hoopis mõistetega. Umbes nii: Heteroseksuaalsus hõlmab endas seksuaalset orientatsiooni, seksuaalset külgetõmmet ning seksuaalset käitumist, mis on suunatud vastasoost isikute poole. Ja siis hakata ükshaaval mõisteid selgitama.--Taavik27 (arutelu) 26. mai 2017, kell 21:51 (EEST)\nJah, kui see õige on, siis põhimõtteliselt küll, aga seksuaalne identiteet on välja jäetud ja külgetõmbe puhul pole selge, mis on selle suund. Andres (arutelu) 27. mai 2017, kell 09:08 (EEST)\nÕige, ma ei pannudki ise tähele, et identiteedi asemel külgetõmbe kirjutasin. Mõtlesin hoopis: Heteroseksuaalsus hõlmab endas seksuaalset orientatsiooni, seksuaalset identiteeti ning seksuaalset käitumist, mis on suunatud vastasoost isikute poole. Ma praegu mõtlesin, et identiteet ei ole suunatud inimese poole. Selgem variant: Heteroseksuaalsus hõlmab endas seksuaalset orientatsiooni ja seksuaalset käitumist, mis on suunatud vastasoost isikute poole. Samuti eelnevatega [või: nendega] seotud seksuaalset identiteeti. Ja siis tuleb mõistete selgitus.--Taavik27 (arutelu) 27. mai 2017, kell 18:50 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Heteroseksuaalsus&oldid=4659748"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:52, 27. mai 2017.


Nicorex 10ml : E-vedelik SIGARET "Nicorex Premium"\nE-vedelik SIGARET "Nicorex Premium"\n* Kontsentratsioon: --- Palun valige --- 18mg 0mg 3mg 12mg\nSildid: Э-жидкость Сигарета "Nicorex Premium"\nSigareti maitseline e-vedelik Nicorexi tootevalikus on kaua otsitud parim alternatiiv suitsetamisest just loobunud inimese jaoks. Veipides seda e-vedelikku jääb suhu maitse nagu oleks just hetk tagasi sigareti kustutanud.\nSee-tõttu on tänu sellele e-vedelikule lihtsam loobuda suitsetamise pahest ilma jäämata tavapärasest suitsu maitsest. Paljude jaoks on just suitsu maitse üheks põhjuseks, miks endistel suitsetajatel on esialgu keerulisem harjuda puhtamate e-sigareti tarbimisest saadavate maitsetega ning kiputakse taas kätt sirutama tavasigareti poole, et kogeda „tuttavat“ maitset.\nLahendus on nüüdsest olemas Sigareti maitselise e-vedeliku näol. See e-vedelik eemaldab igasuguse soovi sigaretti süüdata, ideaalne maitsevalik „piirangute“ seadmiseks!\n*Juhul kui e-vedeliku maitse tundub liialt dominantne, soovitame lahjendada mõne "magusama-kergema" maitsega.


KUIDAS JÄÄDA MOTIVEERITUKS, KUI ASJAD IMEVAD TÕUSE ÜLES, KUI OLED ALL - STIILIPÄEVIKUD / JUHENDID / INSPIRATSIOON\nNahahooldusEhtedStiilipäevikud / Juhendid / InspiratsioonPodcastLõhnaaineTätoveerimine Ja Augustamine\nHome/Stiilipäevikud / Juhendid / Inspiratsioon/Kuidas jääda motiveerituks, kui asjad imevad Tõuse üles, kui elu sind alt lööb\nSee tunne, nagu te ei jõuaks kunagi kaevikutest välja.\nMõned maailma edukamad inimesed on selle läbi elanud.\nNeed on lood, mida sageli ignoreeritakse.\nPole tore rääkida sellest, kuidas Kobe Bryant ärkas enne kogu USA olümpiakoondist mitu tundi enne ametliku treeningu algust vabaviskeid.\nInimesi ei huvita, kas Walt Disney vallandati ajalehetoimetajana, kuna tal 'puudus kujutlusvõime'.\nSiin on mõned šokeerivad anekdoodid inimestest, kes on piisavalt motiveeritud püsima ja õnnestuma:\nKui Kobe Bryant läks oma esimesse korvpallilaagrisse, ei saanud ta ainsatki punkti. Järjepideva harjutamise ja kogu keskkooliaja jooksul pärast treeningut jõusaalis lisatundide veetmise teel sai temast NBA rekordiomanik ja legend.\nKas olete kunagi Traf-O-Data'st kuulnud? Ma ei arvanud seda. See oli Bill Gatesi esimene ettevõte, mille ta alustas pärast Harvardist lahkumist. Traf-O-Data ei läinud kuhugi, kuid Microsoft läks kindlasti.\nArva ära, mitu maali müüs maailmas tuntud kunstnik Vincent van Gogh tema elus olles? Üks. Kuid ta jätkas oma kire loomist ja järgimist ning täna on tema teosed väärt sadu miljoneid dollareid.\nKuidas maailmas need tipptegijad püsisid ka siis, kui ajad olid rasked?\nKui asjad ei lähe teie moodi & hellip ;.mida sa teed?\nKas viskate käed õhku ja loobute või jätkate visalt, kuni saate elu väljakutsetest läbi?\nKui olete RMRS-i lugeja, siis tean juba, et teie vastus on viimane.\nTäna jagan nelja praktilist viisi, mille abil saate motivatsiooni säilitada ka siis, kui asjad ei edene teie jaoks.\nVideo vaatamiseks klõpsake siin - Kuidas olla motiveeritud, kui asjad imevad\nYouTube'i video vaatamiseks klõpsake siin - Kuidas end uuesti üles tõsta, kui elu teid maha lööb\nNõuanne 1: Võtke juhtimine enda kätte\nKui sinuga juhtub nõme asju, on loomulik tunda, et kõik on kontrolli alt väljas. Ja tõde on, paljudes kahetsusväärsetes olukordades tõesti ei ole kontrolli all.\nKui mõni pereliige haigestub või teie ettevõte peab inimesi koondades kulutusi vähendama, ei olnud teil selle ärahoidmiseks palju võimalik teha. See lootusetuse tunne võib põhjustada hirmu, ärevust ja meeleheidet.\nHuvitavas katkendis raamatust Nutikam, kiirem, parem, Charles Duhigg uurib intensiivset 13-nädalast merejalgratta laagrit, kus noored mehed kogu USA-st saadetakse enne teenistusse asumist koolitust saama.\nSaapalaagri haripunkt on 3-päevane 50 miili pikkune takistussõit, mis paneb proovile nende otsuste tegemise, füüsilise vormi ja intellekti. Rändurid, kes ei suuda rada läbida, võivad mereväelastelt maha kukkuda.\nNiisiis, kuidas boot camp valmistab neid kahekümneaastaseid inimesi ette läbima ja püsima intensiivse takistusraja ning veelgi ohtlikumate ja kriitilisemate missioonide ajal?\nNad sunnivad neid otsuseid langetama ja ise mõtlema.\nEsimesed päevad alguslaagrit seisnevad selles, et puurseersandid hakkavad noortele praktikantidele andma ebamääraseid käske, näiteks „köögi koristamine”.\nKuid mehed pole täpselt kindlad, kuidas kööki koristada, nad ei tea isegi, kus on tarvikud! Kui nad seersantidelt küsivad, keelduvad seersandid neile vastuseid ega juhiseid andmast\nSeega on nad sunnitud iseseisvalt otsuseid tegema. Nad alustavad põrandate moppimisest ja nõude puhastamisest ning saavad lihtsalt sellest aru.\nPuuriseersandid jätkavad seda kogu saapalaagri vältel. Kontrolli tundmine aitab kadettidel õppida otsuste langetamist, tegutsemist ja olukorra kontrollimist ... just seda peaksid merejalaväelased väljakul tegema.\nPunkt, mille ma siin välja toon, on see, et kui tunnete, et teil on kontroll, on teil palju motivatsioon jätkata visadust. Juhtimiseks on kaks võimalust:\nJuhtimise sisemine asukoht see on tunne, et SINA mõjutad otseselt oma tulemusi. See on seotud suurema enesemotivatsiooni, madalama stressi ja depressiooniga ning seda tüüpi kontrolli pakuvad noortele kadettidele alglaager.\nJuhtimise väline asukoht see on veendumus, et teie keskkonnas olevad asjad mõjutavad teie tulemusi, et olukorrad ja asjad, mis pole teie kontrolli all, dikteerivad teie elus toimuva. See on ilmselgetel põhjustel seotud suurema stressi ja ärevusega\nToiming 1. samm: leidke oma sisemine juhtimispiirkond\nUuringud on näidanud, et otsuseid tehes tunnete enesemääramise tunnet, mis parandab motivatsiooni.\nSelleks, et seda ise kasvatama hakata, tehke kindlaks vähemalt üks lihtne otsus, mille saate teha, mis annaks teile parema kontrolli.\nNäiteks kui olete hiljuti kaalus juurde võtnud ja pole sellega rahul, siis tehke valik, kuidas soovite kaalust alla võtta. Võib-olla on see registreerumine teie piirkonnas asuvas uues jõusaalis või otsus, et soovite hakata kaalust alla võtma, et aidata teil mahla.\nTeine näide on see, et kui sa just koondati, ei pruugi sul olla palju kontrolli selle üle, et sa tavalist palka ei tee. Kuid saate valida, millist tüüpi tööstuses soovite järgmisena töötada.\nKui olete selle otsustanud, võite selles suunas liikumiseks teha õigeid samme. Võite LinkedInist otsida paar ühendust inimestega, kes teil on huvipakkuvas valdkonnas, ja kutsuda neid kohvile.\nJällegi on siin oluline tuvastada väike otsus, mille saate teha ja mis sunnib teid tegutsema. Kui tunnete, et olete taas kontrolli all, tunnete motivatsiooni oma eesmärkide täitmiseks.\nVihje nr 2: esitage endale hea põhjus\nKujutage ette, et seisate Kinko juures järjekorras, teil on midagi välja printida ja õpilane proovib teie ees lõigata. Kas sa laseksid neil?\nKlassikalises katses kirjutas Harvardi psühholoog Ellen Langer, õpilased just seda tegid ja testisid, kas neil on selleks põhjust miks nende lõikamisel oleks mingit vahet.\nNii et siin on tulemus: kui õpilane lõikas rida ja küsis lihtsalt: „Vabandage, mul on viis lehte. Kas tohib kasutada Xeroxi masinat? ' 60% inimestest lubas tal lõigata.\nJärgmises stsenaariumis küsis õpilane: „Vabandage, mul on viis lehte. Kas tohib kasutada Xeroxi masinat sest mul on kiire? ' Andes lihtsalt põhjuse, miks ta kärpida soovis, suutis ta kärpida 94% edukusega!\nEhkki need arvud tunduvad uskumatud, võtke hetk aega, et mõelda, miks see toimis.\nInimesed armastavad põhjuseid, meile meeldib asju ratsionaliseerida. Seetõttu võib taotluse esitamisel lihtsa põhjuse esitamine suurendada selle taotluse täitmist.\nSellised sarnased uuringud on tõestatud ka organisatsioonis. Head juhid ei palu lihtsalt oma otsesel aruandel midagi teha, vaid paluvad neil midagi teha põhjusega, miks seda peaks tegema, või ütlevad otsearuandele tulemuse, mida nad ülesande täitmisega mõjutavad.\nMis puutub motivatsiooni, siis leidke hea põhjus, miks edasi liikuda.\n2. toiming: leidke oma põhjus\nKui asjad ei edene teie jaoks, suunake oma eesmärk tagasi. Tee sellest midagi olulist ja väärt. Kuigi katse näitas seda mis tahes põhjus teeb, soovite, et see oleks midagi, mis hoiab teid põnevil, kui on rasked ajad.\nSiin on mõned küsimused, mida võite endalt küsida püsimise põhjuse kindlakstegemiseks:\nMida see tähendaks mulle endale, mu perekonnale või lähedastele, kui ma sellest läbi saan?\nMilline on mu elu, kui selle eesmärgi saavutan?\nKuidas aitan teisi selle eesmärgi saavutamisega?\nKas selle eesmärgi saavutamisel tekib suurem või parem põhjus kui lihtsalt enda meeldimine?\nNõuanne nr 3: ärge võtke seda isiklikuks\nKui seisate silmitsi eluprobleemidega, on lihtne ennast süüdistada. Tavaliselt läheb see umbes nii: “Ma lihtsalt tegin halva investeeringu ja kaotasin raha, ma olen nii rumal. '\nKui seote vead või väljakutsed sellega, kes te olete, tunduvad väljakutsed palju suuremad kui nad tegelikult on.\nMotivatsiooni säilitamiseks peate vigu või takistusi isikupärastama.\nSelle asemel, et süüdistada oma rumalust halvas investeeringus, muutke seda:\n'Muidugi, tegin halva investeeringu. See oli halb otsus, kuid olen sellest veast õppinud ja ei tee enam midagi sellist. '\nKas märkate, mida ma seal tegin?\nSelle asemel, et seostada seda halba investeeringut oma rumalusega, sidusin selle veaga, mida enam ei kordu. Andsin süü üle.\nVea isikupärastamise ja eksimuse eksemplari süüdistamise kaudu saan negatiivsest enesevestlusharjumusest välja ja tegutsema. Seejärel saan hakata planeerima, kuidas ma selle raha tagasi teenin, olenemata sellest, kas tegemist on osalise tööajaga tööga või võtan seda kui õppetundi ja saan rohkem teada isikliku rahanduse kohta.\n3. toiming: eemaldage oma väljakutsed isikupärastatult\nKui soovite motivatsiooni säilitada, peate olema kaastundlik. Ainult sina ainult teid edasi viia sina suudab end motiveerida.\nSelleks peate väljakutsed isikupärastama pigem juhtunud asjadeks kui enda osaks. Kas pole lihtsam viga parandada kui tõsise iseloomuvea parandamine, näiteks rumaluse või hajameelsuse korral (kui te tegelikult pole need asjad)?\nKui süü on üle kantud, on järgmine samm endalt küsida, mida te selle vastu teete.\nMis on üks väike samm, mille saate täna teha, mis selle paremaks muudab? Halva investeeringu näitel on järgmine samm võib-olla isikliku rahanduse kohta raamatu ostmine või registreerumine raha haldamise veebikursusele.\nKui teil on selge eesmärkide saavutamise tee, jääb motivatsioon tõenäolisemalt püsima, sest olete keskendunud ja teate täpselt, kuidas soovite saada.\nVihje nr 4: saavutage väikesed võidud\nMotiveerituna püsimine on tõesti raske, eriti kui saavutate kõrgeid eesmärke. Sinna jõudmiseks võib kuluda aastaid või isegi aastakümneid, ja see on okei! Kuid aastaid motivatsiooniks jäämine, eriti kui ajad muutuvad raskeks, võib olla tõeliselt keeruline.\nEt hoida teid motiveeritud ja edasiliikumise suunas, sirutuge väikeste võitude poole.\nKuidas määratleda väikseid võite? Sa jagad oma suured eesmärgid väiksemateks tükkideks.\nOletame, et teie suur eesmärk on osta kodu, siis võivad teie väikesed võidud olla näiteks umbes 300 dollari suuruse kokkuhoiu eest kuus. Selle asemel, et keskenduda ebamäärase ja pika kodu ostmise eesmärgile, on teil ees midagi saavutatavamat.\nVäikestel võitudel on järgmised omadused:\nSaavutatav- idee siin on 'väike' võidab, kas see on midagi, mis on teie praeguste ressurssidega reaalselt saavutatav?\nAjapõhine- määrake endale tähtaeg, et teie eesmärgid ei jääks püsima\nSpetsiifiline olge oma 'väike võit' superkonkreetne, kui see pole konkreetne, ei tea te, kuidas sinna jõuda või kui olete selle proovinud, kui olete proovinud\n4. toiming: saavutage sel nädalal üks väike võit\nMotiveeritud püsimine tähendab pidevalt väikeste võitude saavutamist, et tekiks tunne, et edenete millegi suunas.\nOma väikeste võitude määratlemiseks tehke järgmist.\nMääratlege oma suur eesmärk\nTehke kindlaks, kuidas saaksite selle suure eesmärgi täita ja luua 2–4 alaeesmärki, mis on väiksemad, kuid aitavad teil oma suure eesmärgini jõuda? Täpsustage, millised on tegevusüksused nendes alaeesmärkides?\nMis ajavahemiku jooksul soovite need alaeesmärgid saavutada?\nMis on üks asi, mida saate täna oma esimese eesmärgi suunas teha? (see on väike võit)\nMis on üks asi, mida saate järgmise 30 päeva jooksul teha? (see on väike võit)\nMis on üks asi, mida saate järgmise 60 päeva jooksul teha? (see on väike võit)\nMis on üks asi, mida saate järgmise 90 päeva jooksul teha? (see on väike võit)\nOma eesmärke vähendades võite sagedamini rohkem edu saavutada! See hoiab teid motiveeritud ja keskendunud. Jälgige oma eesmärke, kirjutage need üles ja mõtisklege nende üle, et saaksite oma sisemise edu sisemiselt sisustada.\nMotiveerituna püsimine, kui asjad ei lähe teie enda jaoks, võib olla tõesti keeruline, kuid kontrollimise abil, andes endale hea põhjuse edasiliikumiseks, väljakutsetest isikupärastamise ja väikeste võitude saavutamise kaudu saate pidevalt motivatsiooni hoida.


Kui valid 4 TUGEVA kolledži seast, siis algab sinu tee 4 TUGEVA meeskonda. Tulevased koolikaaslased juba ootavad sind akadeemia uues ja moodsas õppehoones. Vali kolledž ja eriala ning esita avaldus. Turvalisuse loomine on meie kätes!\nNB! LISAVASTUVÕTT 2020/2021 ÕPPEAASTAKS\nKui soovid oma karjäärile anda lisatõuke või soovid siseneda julgeoleku põnevasse maailma, pakub just sisejulgeoleku magistriõpe selleks suurepärase võimaluse. See on Euroopas ainulaadne õppeprogramm, mille puhul on luubi alla võetud sisejulgeoleku valdkond tervikuna. Õppekava on sündinud eri osapoolte koostöös, kaasatud on tipp-praktikud ja teooriaõppejõud Eestist ja välismaalt. Saad valida kolme süvaõppesuuna vahel: sisejulgeolek, kriisireguleerimine ja ametkonnapõhine suund. Lõpetamisel omandad rahvusvaheliselt tunnustatud sotsiaalteaduste magistri kraadi sisejulgeoleku valdkonnas.


Eesti skautlus 100 – seiklusi täis rada! - Estonian World Review\nEesti skautlus 100 – seiklusi täis rada!\nArvamus 11 Nov 2011 EWR\nEesti skautluse eelolevale 100. juubeliaasta avaüritusele Vabaduse väljakule tulid ka mõned gaidisõsarad. Trine ja Liisu Tallinna Grislide üksusest tundsid end kui lõkkepaistel ja soojendasid teisigi lauluga. 7. novembril, Eesti skaudiliikumise rajaja Anton Õunapuu sünniaastapäeval peetud üritus toimuski skautliku lõkkeõhtu vormis mängude, laulude ja isegi rahvatantsu saatel. Lisaks mängiti suurelt ekraanilt teiste linnade üksuste filmitud tervitusi, kus samaaegselt avati juubeliaasta: Tartust, Kilingi-Nõmmest, Haapsalust ja Rakverest.\nVabaduse väljakult mindi edasi Raekoja platsil asuvasse Tundengimajja, kus vaadati intervjuud president Ilvesega, kes kirjeldas kuidas eesti skautlus USAs teda sügavalt mõjutas ja haris. Lasti ka uhkel tordil hea maitsta ning mängiti veel mõnda sõprust kinnitavat seltsimismängu. Fotol on Tabasalu ja Vääna piirkonna Okaskandle lipkonna juhid: Rebekka Vaivov, Tallinna avaürituse korraldaja ning õhtujuhid Valdik Kask ja Monika Ojala. Monika on Eesti skautlus 100 juubeliaasta koordinaator. Jälgige noorte innukaid tegemisi Eesti Skautide Ühingu võrgulehekülge vahendusel (www.skaut.ee ja ka http://es100.skaut.ee/ ). Fotod ja tekst: Riina Kindlam, Tallinn


Toomas Laigu: ühe töötu noore lugu - Arvamus\nToomas Laigu: ühe töötu noore lugu\nToomas Laigu noortefoorumi «101 last Toompeale» asespiikrina. Ta on olnud ka peaminister Andrus Ansipi töövari.\nTöötu noor Toomas Laigu kirjeldab Postimehe arvamusportaalis enda tagasilööke nii töötukassas kui firmade juures, kuid ei soovita ometi noortel saatusekaaslastel meelt heita.\nOlen lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi 2011. aastal ning reisinud ja kulgenud seitse kuud Aasia hullumeelsetes riikides.\nPärast gümnaasiumi tundsin, et minu koht pole veel ülikoolis ja võtsin ennast töötuna arvele. Tööotsijana oli mul võimalus võtta aeg maha ning oma senistele tegemistele tagasi vaadata, suunata oma energia just nendele tegevustele, mida ma oma tulevikus näha soovisin.\nEsimest korda töötukassa uksest sisse jalutades olin ma lihtsalt toetuse peale maias ega olnud väga suurte ootustega leidmaks endale töökohta. Leidsin ennast suurele alandusele silmitsi seisma kõndimas.\nMinust ei huvitutud piisavalt\nMa ei saa küll rahul olla kõikide oma konsultantidega, kes mind reaalselt küll väga ei abistanud. Minu noorteorganisatsioonide kogemus tehti kohe maatasa kui nullkogemus, mille kirjeldamine CVs ei annaks just eriti palju juurde ning millele ma edutult mitu korda teravalt vastu vaidlesin.\nOotasin vist rohkem personaalset toetamist ja konkreetsemaid soovitusi, kuid sain pigem üldist töötu tutvustusteksti.\nSiiski pean tõdema, et mind ei sildistatud kui väärtusetut ja mõttetut noort, kes õppima pole läinud ning laiskusest tööl ei käi.\nViimase kahe kuu jooksul käisin ma kolmel tööintervjuul, mis olid mulle väga suureks ja oluliseks kogemuseks, sest pidin valmistama ette nii motivatsiooni- ja kaaskirja kui ka mõne loovama ülesande.\nSamas väga rahul ei saa olla intervjuu tagasisides, sest eriti noortel tööotsijatel on vaja konstruktiivset ja arendavat tagasisidet, et ennast paremini tundma õppida ja uutes tööotsingutes edukamalt osaleda.\nMa tundsin selgesti, kuidas eitavate vastuste garneeringuks oli tööandjate teatud määral üleolev alatoon, mispärast uuele tööle ma just kandideerima esialgu ei tõtta küll.\nTöötule vaadatakse ülevalt alla\nKõige ebameeldivam oli mul endal öelda küsijatele tuttavatele, eriti sõprade keskel, et olen hetkel töötu ja elan oma vanemate kulul. Tunnen, et vastav sotsiaalne staatus on alandav ja pigem vaadatakse noort töötut kui elus mitte hakkama saavat ja lihtsalt saamatut inimest, sest «miks sa, noor, ei õpi õige».\nKas noorte peamine siht peaks olema ikka ja ainult akadeemiline kõrgharidus, mis meile vaid paberil suure tõestusmaterjali pakub, või peaks üldistuste asemel konkreetselt indiviidi kogemusi ja motivatsiooni arvestama?\nElus on ikka perioode, kus tuleb vaadata endasse ja oma karjäärile perspektiivselt, kaaluda tulevikuvalikuid õpingutes. Nii läksin minagi pärast gümnaasiumi välismaale pikemaks ajaks reisima ja maailma avastama, et enda tahtmistes ja võimetes selgusele jõuda.\nOlen soovitanud sama mitmele sõbrale, sest usun kindlalt, et see kogemus tasub terveks eluks ära.\nReisides kaugel eemal õppisin tundma just ennast, eriti olukordades, kus pole võimalik oma tuppa teki alla pugeda või puuduvad tavalised esmatarbekaubad ja viha lausa purskab tervest kehast välja.\nMeie maailm võib keerelda küll ümber iseenda, kuid viibides ühiskonnas tuleb osata elada mitmete tuhandete inimeste kõrval ning seega tunda ennast ja oma tahtmisi.\nJuhtimiskogemus ei maksa\n2010.-2011. aastal juhtisin ma pea saja tuhande euro suuruse eelarvega organisatsiooni, Eesti Õpilasesinduste Liitu, ning nüüd pole tööandjad kindlad, kas ma saaksin mõne väiksema vastutusalaga tööülesandega hakkama.\nJuhtisin iga päev 20-liikmelist aktiivsete noorte gruppi ning vastutasin üldisemalt terve organisatsiooni arengu ja kogu huvigrupi poliitika eest.\nUsun, et minu kogemused meediaga suhtlemisel, erinevate väiksemate meeskondade juhtimised ja suurte sündmuste korraldamised oleksid suur eelis tööle kandideerides, kuid praktikas see nii pole.\nSelgub, et need tugevused on vaid näivad – reaalselt toetavad tööotsijat vaid varasemad kogemused sarnasel maastikul, ei midagi muud. Jällegi üldistades. Ma ei mõista tõepoolest, kust tuleb tööandjate kitsarinnalisus ja suhtumine, et noori tööpositsioonidele ei usaldata.\nTöötuna arvel olles sain suurepärase võimaluse osaleda ettevõtluskoolituses, et oma unistuste firma äriplaan kirja panna ning esimesed sammud astuda. Töötukassa toetusel on võimalik mul hakata iseenda tööandjaks ning palgata ka teisi tegusaid ja pühendunud noori, andmaks oma osa suurele sotsiaalsele äriettevõttele.\nMitmed minu tuttavad töötud noored on hakanud samuti oma ettevõtte rajamise peale mõtlema, sest Eesti tööturg ja pakutavad võimalused nii eneseteostuseks kui ka sotsiaalses võtmes ühiskonna arendamiseks pole just väga soosivad.\nNoor ja tahtmist täis töötu pole lihtne olla, kuid igas tagasilöögis on omad võimalused ja nii tekkisid ka minul töötuna suured võimalused – reisida, koolituda või kasvõi puhatagi rasketest õppeaastatest.\nUsun, et meie liiga kiire elutempoga maailm ei paku võimalust vaadata enda sisse ega võtta aega maha selle kõige ilu kogemiseks, seetõttu noored – ärge peljake töötuse perioodi, vaid leidke võimalusi enese arendamiseks. Kõik kogemused, nii intervjuudel osalemised kui ka praktikal käimised on väga tarvilikud ja kindlasti väärtuslikud edasistel tööotsingutel.\nSoovin vaid südamega mõtlemist oma tuleviku planeerimisel ja värsket vaimu kõikide uute võimaluste märkamisel. Elu toob meieni täpselt selle, mida me oma mõtetega endale tõmbame, seega oleme täpselt positsioonil, kuhu oleme varem ennast mõelnud.


Ülikooli ajaloo muuseum näitab üle 200 aasta vanust portsigarit | ajakiri.ut.ee\nGeorg Friedrich Parroti hõbedane portsigar.\nAlates 22. septembrist on võimalik TÜ ajaloo muuseumi uue eseme vitriinis imetleda üle 200 aasta vanust hõbedast portsigarit, mille kinkis taasavatud Tartu ülikooli esimesele rektorile Georg Friedrich Parrotile Vene keiser Aleksander I. Seda sündmust kinnitab portsigari kaane siseküljel asuv graveering, mis vitriinis külastajatelegi näha on.\nTÜ ajaloo muuseumi näituste ja ürituste osakonna juhataja Terje Lõbu sõnul räägib perekonnalegend, et portsigar olevat libisenud G. Fr. Parroti taskust Põhja-Lätis asuvasse Burtnieki järve, kui ta seal koos oma poja Johann Jacob Friedrich Wilhelm Parrotiga uurimistööd tegi.\n«Portsigari leidis G. Fr. Parroti lapselaps Wilhelmine Girgensohn (sündinud Parrot) alles aastaid hiljem järves ujudes. Portsigar oli seejärel Girgensohnide perekonna valduses, kuid käesoleva aasta 19. märtsil annetasid Parrotite järeltulijad Lars ja Björn Girgensoht portsigari Tartu ülikoolile,» lisas Lõbu.\nSama annetusega jõudis TÜ ajaloo muuseumisse ka J. J. Fr. Parroti sõrmus, mis paikneb ülikooli varakambris. Teadaolevalt oli J. J. Fr. Parrot koos oma teejuhtidega esimene inimene kuulsa Ararati mäe tipus ning mainitud sõrmuse keskmes on just sellelt mäelt toodud laavatükk ning külgedel kaks türkiisi.\nTÜ ajaloo muuseumi fuajees paiknev uue eseme vitriin «Tulnukas» annab võimaluse tutvustada ka neid muuseumisse jõudvaid esemeid, mis ei pruugi kohe leida oma kohta näitusesaalis. Eksponaate vahetatakse vitriinis neli korda aastas.


Lilled – TimeTrap\nPosted on 22 märts 2015 18 veebruar 2016 Posted in LilledTagged kevad, Sinilill\nPosted on 24 aprill 2014 23 veebruar 2022 Posted in Lilled, Päevapilt\nPosted on 24 aprill 2013 16 oktoober 2013 Posted in Lilled\nPosted on 27 august 2012 16 oktoober 2013 Posted in Lilled, Maastik\nMa ei saa vastu nende moonide eredale värvile, kui nad päikesepaistes lõõmavad.\nPosted on 8 august 2012 16 oktoober 2013 Posted in Lilled\nTuliliiliad hakkasid aias õitsema. Suvi hakkab seega lõppema.\nPäris sageli käime väljas ja tahame minna kaugele, selleks et näha looduse ilu. Oma lähedal, oma aias tundub see meile nii tavaline. Ma ju käin oma aias pea koguaeg, kuid harva vaatan ma seda kaamera pilgu läbi.\nSaades inspiratsiooni G+ fotograafide postitustest tekkis mõte vaadata oma aeda teist moodi.See pilt on tehtud taskulambi valgel öises aias.\nPosted on 13 juuni 2012 23 veebruar 2022 Posted in Lilled2 kommentaari\nPosted on 9 juuni 2012 23 veebruar 2022 Posted in LilledTagged Kuldking, Saaremaa\nPosted on 13 mai 2012 23 veebruar 2022 Posted in LilledTagged Karukell, Pulsatilla pratensis\nPosted on 1 mai 2012 16 oktoober 2013 Posted in LilledTagged Macro\nPosted on 25 aprill 2012 29 aprill 2012 Posted in LilledTagged Sinilill\nPosted on 18 aprill 2012 29 aprill 2012 Posted in LilledTagged Karukell, Pulsatilla pratensis\nPosted on 11 aprill 2012 29 aprill 2012 Posted in LilledTagged Karukell, Lähivaated, Pulsatilla pratensis1 Comment\nPosted on 5 juuli 2011 16 oktoober 2013 Posted in Lilled\nPosted on 1 juuni 2011 16 oktoober 2013 Posted in LilledTagged käoking, Kuldking\nPosted on 16 mai 2011 16 oktoober 2013 Posted in Lilled\nPosted on 4 mai 2011 16 oktoober 2013 Posted in Lähivaated, LilledTagged Karukell, Pulsatilla pratensis


Eesti Naiste Varjupaikade Liit > Tegevus > 2006\n2006. aastal viis Eesti Naiste Varjupaikade Liit ellu kaks suuremat projekti. Hasartmängumaksu Nõukogu rahastas projekti „Naiste varjupaikade töötajate koolitamine abistamaks inimkaubanduse ja seksuaalse vägivalla ohvreid“ (projektijuht Eha Reitelmann). Projekti kaasfinantseeringu saime Rootsi Suursaatkonnalt. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nLisaks saime varjupaikade töötajate koolitamiseks ja varjupaikade ning Hotline’i teenuse kirjelduste väljatöötamiseks toetust ka European Women’s Lobbylt seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil kaubitsetud naiste abistamiseks käivitatud Põhja-ja Baltimaade pilootprojekti raames (“Nordic Baltic pilot project for the support, protection, safe return, and rehabilitation of women victims of trafficking for sexual exploitation”.\nKokku viisime läbi kolm koolitust.\nEsimene koolitustsükkel toimus 4.-5. novembril Tallinna Ülikooli ruumides, koolitajateks olid Ebon Kram, kes on Rootsi naiste varjupaikade katusorganisatsiooni ROKS asutaja ja kauaaegne president ja Maria Appelblom Stockholmi politseist. Osavõtjateks olid Tartu ja Ida-Virumaa naiste varjupaiga, MTÜ Eluliin keskuste Atoll ja Vega, MTÜ Living for Tomorrow ja Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse\ntöötajad. Kokku osales koolitusel 13 inimest. Koolitusel oli tagatud järeltõlge inglise keelest, tõlkisid Reet Hiiemäe ja Merli Klein.\nTeine koolitustsükkel toimus 2.-3. detsembril Tallinna Ülikooli ruumides. Koolitajateks olid Unni Kiil ja Tove Smaadahl Norra naiste varjupaikade katusorganisatsioonist, kes koordineerivad seksuaalse ekspluateerimise ohvriks langenud naistele teenuste osutamist Norras. Osavõtjaid oli 13. Koolituse tarvis tõlkisime eelnevalt eesti keelde hulga norrakeelset jaotusmaterjali. Koolitusel oli tagatud järeltõlge inglise keelest.\nEt viimasele koolitusele kutsusime esinejaks Soomes elava eestlanna Reet Nurmi, otsustasime tõlkimisest vabaks jäävate summade arvelt tõlkida eesti keelde ja jagada koolitusest osavõtjatele Norra naiste varjupaikade katusorganisatsiooni väljaande “Abistaja roll töös vägivallaohvritest naiste ja nende lastega» teksti (kokkuleppel väljaandjatega).\nSeda materjali kasutame edaspidi ka teistel naiste varjupaikade töötajatele suunatud koolitustel.\nKolmas koolitustsükkel toimus 16.-17. detsembril Tallinna Ülikooli ruumides. Koolitajaks oli Reet Nurmi organisatsioonist Monikanaiset. Osavõtjaid oli 13. Koolituse käigus arutasime muuhulgas ka varjupaigateenuse kirjelduse teksti, mis tuli koostada Põhja-ja Baltimaade pilootprojekti käigus.\nDetsembri lõpus valmisid Põhja-ja Baltimaade pilootprojekti tarvis varjupaigateenuse kirjeldus ja Hotline’i teenuse kirjeldus.\nProjekti tulemusena paranes Eesti teenuseid osutavate organisatsioonide valmisolek seksuaalse ekspluateerimise ohvriks langenud naiste abistamiseks.\nTekkisid otsekontaktid Eesti ja Põhjamaade inimkaubanduse ohvrite abistamisega tegelevate organisatsioonide vahel, mis hõlbustab tunduvalt edaspidist ohvrite turvalise tagasipöördumise programmi ja hilisema rehabiliteerimise elluviimist.


Inforegister | STEMARI INTERIOR OÜ on lükatud prügimäele\nHakka STEMARI INTERIOR OÜ-d jälgima Hakka STEMARI INTERIOR OÜ-d jälgima\nLisa STEMARI INTERIOR OÜ jälgimisse Lisa STEMARI INTERIOR OÜ jälgimisse\nSTEMARI INTERIOR OÜ on lükatud prügimäele\nAvaldatud: 5. aprill 18\närikeeld aruanded esitamata maksuvõlg pankrot tankist TÖÖSTUS\nSTEMARI INTERIOR OÜ juht on pankrotis ja ärikeeluga, ettevõttel on maksuvõlg, viimane majandusaasta aruanne on esitamata. Osaühingu omanikuks on Panamale registreeritud TRANSATLANTIC INTERNATIONAL BROKERS CORP, mis on üks mitmetest lootusetute ettevõtete viimastest puhkepaikadest.\nMaksuvõlg: 5 832 eurot\nMaksuvõla intress: 1 535 eurot\nVõlad tarnijatele: 7 269 eurot\nTöötajate arv: 6-15 inimest\nEttevõtte juht: Mihhail Skrjabin\nViimati esitas ettevõte majandusaasta aruande 2015. aastal. Siis oli STEMARI INTERIOR OÜ käive 344 916 eurot ja kahjum 39 268 eurot. Haavale raputavad soola maksuvõlg ja sellele lisandunud intress. Maksuvõlast kõige suurema ampsu moodustab tasumata jäänud sotsiaalmaks, mis võib tulevikus kurjasti kätte maksta ettevõtte töötajatele.\nSkrjabin on ilmselt alla andnud, sest STEMARI INTERIOR OÜ kuulub nüüd STROOMINVEST OÜ-le, mille omanik on omakorda TRANSATLANTIC INTERNATIONAL BROKERS CORP.\nSarnase nimega ettevõtte, samuti Skrjabini juhitud STEMARI GRUPP OÜ on samuti jätnud 2016. aasta majandusaasta aruande esitamata. Maksuvõla osas on firma aga kokkuleppe saavutanud ja kustutab seda nii, nagu graafik ette näeb.


Postimehe pilt Kükita õnnetusest. Kas kiiruskaamerad hoiavad ära avariid? Üks minu esimesi postitusi sellel lehel 3 aastat tagasi puudutas liiklusõnnetuste või peaks ütlema avariide statistikat ning liiklusohutuse programmis seatud eesmärke. Tollal julgesin välja käia veksli, et meie riik suudab ilma mitte midagi erilist tegemata vähendada hukkunute arvu aastaks 2015 130ni. Juhtus aga nii, et ilma mitte midagi tegemata saavutasime aastaks 2015 seatud eesmärgi 100 või vähem hukkunut aastas juba eelmisel 2009 aastal. Kodanik ja hetkel ka ministrihärra Parts on nüüd välja mõelnud , et tuleb seada uued sihid, et mitte midagi tegemine vahepeal luhta ei läheks. Kuivõrd eesmärk saavutati eelmisel aastal, aga 16 kiiruskaamerat Tartu maanteel alustasid tööd käesoleval aastal, ei saa keegi väita, et nendel oleks olnud mingisugune mõju eesmärgi saavutamisele. Nii samuti ei saa ka ükski ministrihärra väita, et tema haldusalas on toimunud silmapaistev tegevus vastavalt liiklusohutuse programm\nViimati Soomes käies torkas raamatupoe riiulil silma Otso Kantokorpi " Sankarimatkailija Tallinnan raitiovaunuissa ja trolleybusseissa ". Soome kunstikriitiku, arhitektuuri- ja õllenautleja ülevaade Tallinna trammiliinidest ja natuke ka trolliliinidest annab hea ülevaate ning küllaltki konkreetsed (ei saa ühemehe hinnagut veel objektiivseks nimetada) hinnangud Tallinna arhitektuurile ning ühistranspordi ulatusse jäävatele toitlustusasutustele. Raamat on varustatud ka ohtrate faktidega. Alates 2005 aastast on sellest ilmunud juba kolmas, täiendatud trükk. Samas on ka selles juba MaSu tõttu aegunud informatsiooni. Raamat ise sai alguse ei miskist muust, kui Tallinna eriti turistivaenulikust taksondusest. Kuivõrd üle 90% välisturistidest satub Eestisse Tallinna lennujaama või sadama kaudu, on Tallinna taksojuhid peale Euroopa Liiduga liitumist ja lauspiirikontrolli kadumist igale turistile esimene kontakt eestimaa inimesega. Ja millise kuvandi loovad Tallinna taksojuhid eest\nKuigi puhkus oli lühike, osutus paus blogimises pikemaks. Ilm on kuum. Kliima on endine. Enne pikemaid palasid huvitav leid Hiinast - trammivisioon väljaspool kasti. Ruumi efektiivne kasutus. Ei ole vaja sõiduradu kitsendada, et luua ühissõidukirada, mis enamus ajast on tühi. Ideel on jumet. Selle artikli järgi kavandatakse reaalset pilootprojekti! Mõnevõrra küsimusi tekitab, kuidas see riistapuu ikkagi ristmikel käitub. Suhteliselt lai kere (kaks sõiduraja laiust = 7..8m) eeldab ristmikel väikese pöörderaadiusega manöövrite tegemisel vägagi kummist konstruktsiooni.. videos tehakse manöövreid küll, kuid ei selgu, kuidas on see võimalik.


VanderMand: March 2012\nAjavagude poolt räsitud arhitektuur on alati olnud põnev, kuna jätab ruumi fantaasiale. Seda kuidas asjad tegelikult välja nägid me üldjuhul siiski ei tea, kuna ajamassinat pole keegi veel leiutand. Noh peaaegu mittekeegi, sest mul siiski õnnestus see lauluväljakul oleva lumeskulptuuri dokumenteerimisega teoks teha. Küll mööndusega, et sündmuse algus ja lõpp jäid minu eluea sisse. Aga see on ainult pisiasi.\nSkulptuurid, mille loomise võtsid enda peale inimisiksused nagu Elo Liiv, Ekke Väli, Põvvat Kama, Leena Kuutma, Liis Dvorjanski ja Reino Altrov kogesid möödunud kuu aja jooksul nii pidevat inim- kui ka päikese-, tuule- ning lume- ja vihmafaktorit. Ja hoolimata kõigest sellest, et nende kadumine ajahämarikku oli möödapääsmatu pidasid nad küllatki vapralt ja kaua vastu. Võibolla kõige sügavama mulje jätsid mulle kaks lossivalvurit, kelle sulamisest moondunud näod meenutasid noidsamu antiikaegseid monumente, kus nägudel ninad ja kõrvad alatasa kuhugi ära kippusid kaduma. Neli nädalat oli küll lühike aeg, kuid mida rohekm ma neid nägin, seda rohkem tundus mulle justkui oleks nad seal juba sajandeid toda lossi oma valvsa pilgu all hoidnud.\nPildigalerii lauluväljakul püstitatud lumeskulptuuridest oma erinevates eluetappides riputasin üles ka viewbooki.\nPosted by Borat at 11:11 AM 1 comment: Links to this post\nKaduv kunst laluväljakul\nÜks asi siin maailmas on jälle oma oodatud ning ootamatu lõpu leidnud. Minu igapäevane visiit lauluväljakule kestis kokku neli nädalat. Vaid ühel päeval ei jõudnud ma sinna, sest siis pälvis tähelepanu streikiv ühiskondlik transport, mis mind muidu nii edukalt lauluväljaku vahet oli vedanud. Marsruut Viru keskus-Oru-Viru Keskus muutus juba peaaegu et lahutamatuks osaks igapäevarutiinist. Nüüd tuleb taas päevakorda uue atraktsiooni leidmine, mis annaks võimaluse pisikest pildistamispisikut rahuldada.\nAjaliselt pole ma midagi nii pikalt enne dokumenteerinud, kuid millestki sarnase tegemisest tulevikus ma kindlasti ära ei ütleks, sest just nüüd, kui kogu see materjal on purki saadud hakkab vaikselt kohale jõudma millise muutuse sees sai oldud. Igapäevaselt pilti tehes ei pannud tihti tähelegi kuidas too ehitis vaikselt kuid kindlalt ajahmaba poolt ihutud sai, et siis ühel päeval lihtsalt kaduda, ilma ettehoiatamata....\nNüüd jääb siis üle kogu pildistatud materjal üle käia ja sellest mingi mõistlik pildirida kokku seada.\nPosted by Borat at 12:08 PM No comments: Links to this post\nKuidas ma õppisin mitte muretsema ja nautisin streiki\nOli kübeke muretsemist, näpuotsaga stressamist ning teelusikatäis ebamugavustunnet, et mis siis ikkagi saab kui ühiskondlik transport ei käi. Tekkis tunne, et äkki jääb elu kohe päris seisma, kui nii tähtis ühiskonna nähtamatu toimimisniit korraga läbi lõigatakse. Aga tegelikult probleem kui selline oli ainult mu peas, sest sellist olukorda, kus elu ikka päriselt seisma kipub jääma pole mina ja ma arvan, et ka valdav enamus mu põlvkonna kaaskodanikke tunda saanud. Elekter on, vesi voolab ning keegi pomme ka ei loobi. Ühesõnaga niikaua kuni oravapartei päevapealt oma moraalitunnet ei kaota ja Süüria elumalli kopeerima ei asu, et noh näiteks asuks kasvõi hommepäev suvepealinna pihuks ja põrmuks materdama, niikaua pole meil häda siin midagi.\nJuhul kui midagi möödunud kauni päikselise, kuid veidi karge talvepäeva juures välja tuua, siis pigem seda, et inimestele anti võimalus oma rutiinisügavusest väljuda ning mõne sõbra, sugulase või tuttavaga hommikul ja ka õhtul ühiselt üks autosõit ette võtta või noh vähemalt siis veidi pikem jalutuskäik teha. Kohe teine tera oli hommikul ärgata. Boonusena võis juhtuda ka nii, et tänutäheks said veel tollele inimesele lillegi kinkida. Naistepäev ikkagi.\nJa no kui nüüd väga aus olla, siis mingit totaalset seisakut ju ei olnudki. Trammid uhasid niimismuiste ning ka busse ja trolle võis ühe poolteunnise jalutuskäigu ajal kesklinna piirkonnas silmata päris mitut. Kui milleski pettunud olla, siis pigem selles, et kuidagi ei suudeta õppust võtta meie pealinna tagasihoidlikust võimest ummikuid taltsutada. Olen autojuht ja tundnud omal nahal piisavalt palju nn. ummikuid, ehk siis kuni pooletunnist lisapassimist, kuna lihtsalt ei viitsi muuta oma igapäevast käitumist kasvõi sellesama passimisaja võrra, et ummiku tekkimist ja ulatust lahjendada. Eks me enamusajast ikka ise ole oma ummikusistumiste põhjustajad. Kuid isegi täna kui oli ette teada, et küllap on rohkem autosid liikvel kordus ikka kõik vanaviisi. Aga mis sellest enam. Tegelikult oli päris meeldejääv mustamäe tee igat hange, posti, laternat ja asfaldiauku (ja neid tekib nagu seeni praega) kauem kui kümme sekundit silmitseda. Ja pealegi heas seltskonnas aeg veereb lennates. Võibolla peaks tihemini end kellegi auto peale möllima?\nps. ei saa mitte mainimata ja kiitmata jätta ettevõtlikku inimiskiksust, kes oli oma enda käega valmis vorpinud infostendid ja nendega varustanud kesklinna erinevad bussipeatused, et inimesed kõikuva graafikuga busside asemel omale sooja ja mugava transpordi mõistliku tasu eest saaksid tellida. Biznes.\nPosted by Borat at 1:29 PM No comments: Links to this post\nLugupeetud Naised!!! Palun klikkige pildil, et diskoelamus kätte saada. Rütm ka juurde ja jalga keerutama. Igatahes.\nKõikidele meestele sooviks sel kaunil päiksepaistelisel ja ühiskondliku transpordi vabal päeval aga head vastupidamist.\nPosted by Borat at 9:43 AM No comments: Links to this post\nVastuvõtt EKA mullahunnikusse\nKõigepealt ilmus lõppeva nädala algupoolel juba tuttavale kesklinna plangule silmi ja meeliköitev visuaal sandieurokopikaid nokkivattest peata kanadest (nii vähemalt tõlgendasin seda esimese emotsiooniga mina) ja peale kesknädalase tuisu ning lumemöllu möödumist ilmusid plangule ka no kõige rohkem pooleteiseks päevaks vastuvõtukuulutused uutele noortele kunstiakadeemikutele. Miks plakatid kadusid nii kiirelt, seda ei oska ma muul moel seletada ehk kui et võimalus õppida musta plangu taga vabas õhus, suvaliselt kokkukuhjatud mullahunnikute otsas mõned aastad kunstiharidust on järsku muutunud noorte seas ülimalt popiks. Niiet kõik kohad, kõikides õppevormides said täidetud sama kiirelt kui kohad linnateatri etendustele, kuhu iga kvartali alguses arusaamatult suur torm on. Kultuur massidesse ja mass plankudesse.\nRõõm on tõdeda, et endiselt on plangu kohal ka sildid, millest üks kindlakäeliselt viitab uue kunstiakadeemia ehitamisele, mis leiab arvatavasti aset alles siis kui peata kanadel on mingi ime läbi õnnestunud nokkida piisavalt palju sandieurokopikaid. Teine silt ja mis kõige tähtsam koos sihtasutus Archimedese toetusega hoolitseb aga selle eest, et ettevalmistused jätkuksid ning valmiks üks sulundsein ja saaks ümber tõstetud paar valesse kohta jäävat tehnovõrku. Karavan tundub (vist) ikka veel liikuvat, hoolimata koerte võimsast klähvimisest.\nPosted by Borat at 3:15 AM No comments: Links to this post\nKuidas ma õppisin mitte muretsema ja nautisin stre...


Ülemiste City arendaja võttis linnaku esimeste kodude rajamiseks üle 10 miljoni laenu — Ülemiste City\n25.09.2018 , < 1 minuti lugemist\nMainor Ülemiste AS tütarfirma Öpiku Majad OÜ sõlmis OP Corporate Bank Plc Eesti filiaaliga 10,7 miljoni euro suuruse krediidilepingu, millega refinantseeritakse olemasolev Nordea Panga laen ja finantseeritakse Ülemiste Citysse uute Lurichi majade ehitamist.\nLurichi kvartali 13-korruseline üürikorteritega maja ja 8-korruseline bürootorn ehitatakse aadressile Valukoja tänav 10 vanade Dvigateli müüride vahele esinduslike Öpiku majade kõrvale. Hooned peaksid valmima 2020. aasta esimeses pooles, mille järel saab moodne linnak ööpäevaringse elutegevuse.\nMainor Ülemiste juhi Margus Nõlvaku sõnul plaanitakse Ülemiste City esimest eluhoonet ja selle kõrval asuvat bürootorni ehitama asuda juba sel sügisel. „Lurichi maja nime kandvas 13-korruselises hoones hakkab asuma 82 üürikodu, mis on märgilise tähendusega seni vaid ärilinnakuna toiminud Ülemiste Citys,” ütles Nõlvak. Kodude kõrvale rajatakse samal ajal ka 8-korruseline büroohoone.\nLurichi majad kerkivad Valukoja 10 tööstushoone ajalooliste paekivimüüride vahele ning ehituse käigus säilitatakse ka sealsed nõukogude aegsed telfrid, mida maja valmimise järel hoovis ka eksponeeritakse. Hoonetekompleksi on projekteerinud Arhitektuuribüroo Pluss.\nKodud Lurichi maja