European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Õigusriik: Euroopa Komisjon kaebab Poola Euroopa Kohtusse, et kaitsta Poola ülemkohtu sõltumatust\nÕigusriik: Euroopa Komisjon kaebab Poola Euroopa Kohtusse, et kaitsta Poola ülemkohtu sõltumatust\nVõttes arvesse Poolas toimunud sündmusi, otsustas Euroopa Komisjon alustada 2016. aasta jaanuaris dialoogi Poola valitsusega, lähtudes õigusriigi raamistikust. Protsess põhineb komisjoni ja Poola pideval dialoogil. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt dialoogi seisust.\n29. juulil 2017 algatas komisjon rikkumismenetluse seoses Poola üldkohtute seadusega. Ka selle menetluse algatamise põhjuseks olid pensionile jäämist käsitlevad sätted ja nende mõju kohtute sõltumatusele. Komisjon pöördus 20. detsembril 2017 selle juhtumi lahendamiseks Euroopa Kohtusse. Kohtuasi on menetlemisel.\nKuna õigusriigi raamistikul põhinev dialoog ei edenenud, algatas komisjon 20. detsembril 2017 esmakordselt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohase menetluse ja esitas põhjendatud ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega on kindlaks tehtud ilmne oht, et Poola rikub tõsiselt õigusriigi põhimõtet. Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt võib nõukogu oma liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega järeldada ilmset ohtu, et mõni liikmesriik rikub oluliselt lepingu artiklis 2 osutatud ühiseid väärtusi.\n26. juunil 2018 üldasjade nõukogu kohtumise raames toimunud kuulamisel, millel käsitleti õigusriigi olukorda Poolas, ei andnud Poola ametivõimud Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohase menetluse kontekstis teada ühestki edasisest meetmest tegelemaks lahendamata probleemidega, millele komisjon oli tähelepanu juhtinud. Arvestades seda asjaolu, ja kuna Poolaga peetav õigusriigialane dialoog ei olnud edenenud, saatis komisjon Poolale 2. juulil 2018 märgukirja, milles väljendas selgelt oma õiguslikke kahtlusi. Poola ametivõimud vastasid märgukirjale 2. augustil 2018 ja lükkasid komisjoni kahtlused tagasi. Seejärel saatis komisjon Poola ametivõimudele 14. augustil 2018 põhjendatud arvamuse ja sai sellele 14. septembril 2018 vastuse, millega ei suudetud taas komisjoni õiguslikke kahtlusi hajutada.\n18. septembril 2018 korraldati artikli 7 lõike 1 kohase menetluse raames üldasjade nõukogus teine kuulamine õigusriigi olukorra kohta Poolas. Poola ametivõimud jäid oma seisukohale taas truuks ega olnud nõus esitama meetmeid komisjoni ja teiste liikmesriikide kahtluste kõrvaldamiseks.\nKäesoleva rikkumismenetlusega ei lõpetata Poolaga peetavat õigusriigialast dialoogi, mis on endiselt komisjoni eelistatud meetod Poola õigusriigile avalduva süsteemse ohu kõrvaldamiseks.


Balti isiksustega sideme loomine — Sirp\nÄärmuslik kontrast saabus Eesti tuntuima ja pealegi kõige kasumlikuma muusikaekspordi artikli Arvo Pärdi kahe teosega.\nKontsert „Baltic Voices“ ehk „Balti hääled“ 27. IX King’s Place’is Londonis. Vokaalansambel Theatre of Voices, dirigent Paul Hillier, kaastegevad Michala Petri (plokkflööt), Ying-Hsueh Chen (löökpillid). Kavas Veljo Tormise, Arvo Pärdi, Galina Grigorjeva, Helena Tulve (uudisteos „The Narrow Road to the Deep North“, tekst Bashō) ja Pēteris Vasksi looming.\nIsikupära ja side käivad käsikäes. See kehtib nii inimest kui ka muusikateost tundma õppides: meid veetakse edasi või tõugatakse eemale olenevalt sellest, kuidas tema isikupära – selle omadused ja jooned ning käitumine – meile edasi antakse.\nMõtisklesin selle üle 27. IX kontserdil King’s Place’is, kus Paul Hillieri vokaalansambel Theatre of Voices esitas rea kooriteoseid Eestist ja Lätist (kuigi kontserdi pealkiri oli „Balti hääled“, ei olnud kavas midagi Leedust). Kuulsime viie helilooja teoseid ja iseäranis põnev oli tähele panna viie muusikalise isiksuse erinevusi, teades osaliselt nende suhet varajaste muusikavormidega, ning nende mõju muusikaga tegelemisele ja sellega seotusele.\nKonteksti andis sellele kava avateos, Veljo Tormise „Piiskop ja pagan“ ehk „Piispa ja pakana“. Kujutades peensusteni inglise misjonäride ebaõnnestunud ristiretke Soome aladele XII sajandil, kasutab Tormis algul loo ajastu avamisel helikeelt, mille on kujundanud koraali meloodiakontuurid ja organumi puhastest kvintidest laetud harmooniastruktuurid. Kuid algusest peale on selge, et Tormis ei ole tegelenud mingisuguse pastišiharjutusega. Kui üldse, siis on ilmsed vihjed varajasele muusikale tõsised ning muutuvad üha rohkem sunnitumaks ja väänatumaks, vürtsitatuna obsessiivsete silbikordustega, välja arvatud lühikesed moonutused ja pea kohal heljuvad jahmatavad akordiklastrid. Selle tulemusena ei sündinud niivõrd helikeelte konflikt, kuivõrd auavaldus ja arendus, mis avaldas nii piduliku kui ka siin ja seal üsna keel põses isikupära. Lihtne oli luua sidet muusikaga, mis kõlas nõnda isikupäraselt.\nÄärmuslik kontrast saabus Eesti tuntuima ja pealegi kõige kasumlikuma muusikaekspordi artikli Arvo Pärdi kahe teosega. Mitte ainult Tormise muusikaga, vaid tagantjärele kogu ülejäänud kontserdikavaga võrreldes kõlasid Pärdi „Da pacem“ ja „Virgencita“, nagu poleks neil üldse mingit isikupära. Pärdi muusika vaatenurgast on see muidugi kompliment ja suuresti ka kogu asja mõte. See looming ei pürgi ju ometi edasi andma inimese isikupära, vaid osutama ja austama Pärdi kontseptsiooni järgi hoopis palju üliinimlikumat isikupära. Pärdi muusika puhul võib suisa öelda, et selle isikupära ongi isikupäratus, aga kui sa just ei jaga juba eelnevalt tema vaateid, on tänapäeval raske mitte kuulda tema helikeelt üha igavama, korduvama ja funktsionaalsena. Nende teoste veatu esitus ansamblilt Theatre of Voices ei suutnud seda kuidagi leevendada: tundus, nagu oleksin jõllitanud puhta marmorikamaka siledat pinda.\nKaugelt kõige omapärasem muusikaline isiksus kontserdil oli Helena Tulve. Tema uus teos „The Narrow Road to the Deep North“ oli kontserdi ainus teos, kus varajase muusika jäljed puuduvad.\nGalina Grigorjeva muusikas on viimastel aastatel olnud näha tendentsi suunduda Pärdi muusikaga sama teed, vahel on ta isegi tundunud Pärti üsna otseselt jäljendavat. Tema 2017. aasta suurvormis „Vespers“ leidub seda rohkesti, olgugi et mitte nii palju sel korral esitatud lühikeses osas „O Virgin Theotikus“, kus keskaegsed maneerid on peidetud hoopis ääretult korduvasse, kergelt tantsulisse refrääni. Tema plokkflööditeos „Lamento“, mille esitas kaunilt Michala Petri, oleks võitnud paremast akustikast, kui on King’s Place’is: meloodia haarmed oleksid saanud ruumis pisut jõulisemalt laiali sirutuda. Kuigi teose võltsilt jaapanipärane esteetika mõjub Grigorjeva helikeeles kummaliselt koopteeritud elemendina, on pala sellest hoolimata veetlev, eriti selle tormised-tulised, linnulaulu meenutavad puhangud. Vaatamata neile pealispindsetele rõõmudele, ei väljendanud aga kumbki neist teostest veenvalt sidusat muusikalist isikupära, pealiskaudsest tasandist sügavamat sidet oli nendega raske saavutada.\nPēteris Vasks süveneb veelgi enam. Kahes Czesław Miłoszi tekstile loodud teoses „Windows“ ja „Encounter“ vihjab Vasks (Tormise kajana) koraali- ja burdoonimaailmale, kuid selmet neid arendada, näib ta neisse külgepidi sisse imbuvat, nagu liiguks paralleelsete muusikauniversumite vahel. Seda on ta teinud nii sundimatult, et organume ja tänapäeva lahutavad sajad aastad tundusid kahanevat peaaegu mitte millekski. Vasks liigub strukturaalselt nende vanade ja tänapäevaste võtete vahel. Näiteks teoses „Encounter“ on kinnistatud vabalt ekslevad džässisegused harmooniad kadentsides, tuues tähelepanu ja pidulikkuse neile tähtsatele tekstihetkedele. Selle juures tundus kõik äärmiselt emotsionaalne ja isiklik ning oli võimatu nii sügavat sidet taotlevast muusikast end mitte puudutada lasta.\nKaugelt kõige omapärasem muusikaline isiksus kontserdil oli siiski Helena Tulve. Eesti ühe tunnustatuma ja iselaadsema helilooja Tulve uus teos „The Narrow Road to the Deep North“ on XVII sajandi jaapani luuletaja Matsuo Bashō sama pealkirjaga teksti tunnine sätung. Kuulsime neljale häälele, plokkflöödile ja löökpillidele komponeeritud teose 40minutilise katkendi esiettekannet.\nSee oli kontserdi ainus teos, kus varajase muusika jäljed peaaegu puuduvad – isegi sedavõrd, et teos eemaldub Tulve enda varasematest vokaalteostest. Iseäranis lopsakas harmoonia, mis iseloomustab teoseid nagu „Reyah hadas ‘ala“ (2005), „I Am a River“ (2009) ja „You and I“ (2017), on siin asendatud kokkuvõttes askeetlikuma, isegi teatud määral raskesti mõistetavama helikeelega, mis kutsub karakteri (kuigi mitte materjali) osas esile võrdlusi Benjamin Britteni vaimulike mõistujuttudega.\nVõib öelda, et teosel on ühe asemel suisa kaks iseloomu – üks kasin, teine lopsakas –, kes kujundavad koos kõrgendatud meeleolu, mis ei laienenud esitusel füüsilistele ja teatraalsetele elementidele ega olnud riituslikule intensiivsusele ligilähedanegi. See muusikaliste iseloomude tasakaal osutus ülitähtsaks. Bashō tekst, mida lauldi inglise keeles, on samamoodi binaarsete omadustega ning sulatab oma Honshū-teekonna liigenduses kokku proosalise ja poeetilise.\nTeose põhikäitumine on eespool mainitud riituse atmosfääri säilitades mõneti staatiline ja igas mõttes ajatu. Tulve kirjutatu on sageli loonud keerukaid paradokse: korduvalt oli tunne, et vokaalkvartett on lõa otsas, kuid saab samal ajal vabalt liikuda, nii et hääli peegeldab tema plokkflöödi- ja löökpillikasutus. Veelgi haaravam on käik, kus kõik hääled osutuvad täiesti iseseisvalt tegevat sama asja (või vähemalt nende suund on sama), hägustades piiri solistliku ja neljahäälse partituuri vahel. Üks selle teose meeldejäävamaid aspekte on aga see, kuidas Tulve on käsitlenud jaapani keeles lauldud haikurefräänide seeriat. Siin kerkib esile kolmas isiksus – häiriv, isegi pisut segane, nii kõrge, et kõlas tõeliselt võõrastavalt, nagu oleksid lauljad lausunud loitsu.\nNeid muusika omadusi arvestades oleks teosega „The Narrow Road to the Deep North“ võinud olla raske sidet leida, ometi on tõde hoopis vastupidine. Bashō lugu on Tulve muusikas leidnud täiusliku ekvivalendi: formaalse, kuid isikliku, erapooletu, kuid lähedase, rahuliku, kuid kirgliku. See oli hüpnotiseeriv ettekanne – selline, mis võinuks kesta igavesti. Arvestades, et tema tunnine teos sisaldab ainult Bashō teksti esimest poolt, oleks Tulvel ruumi selle projektiga jätkata. Võib-olla kunagi saame veeta terve õhtu selle iseäraliku laetud maailmaga seotult ja sellesse sukeldunult.


EMBA Juhtimine EMBA Riia - EMBA programmid Riia 2017\nLiitu tasuta EMBA programmid Riia ja EMBA Juhtimine erinevad ülikoolid Riia - võta Riia ülikoolidega otse ühendust!\nEMBA Juhtimine EMBA Riia - võta ülikoolidega otse ühendust!\nEMBA või Executive MBA on lõpetaja tasemel äri kraadi spetsialistid ja juhtivtöötajad. See võimaldab neil õppida äri kommenteeritud haridus ja töö samal ajal.EMBA Management on programm mõeldud spetsialistid ja juhid, kes tahavad suurendada ja parandada nende juhtimisoskusi par arenguid ärimaailma. Õpilased õpivad tähtsust polüfunktsionaalseks vastastikust mõju äri komponendid organisatsioonidega. Sealhulgas tegurid umbes meeskonnatöö ja on tõhusad meeskonna juht.Läti on nii tasulises ja riigieelarvelisele kõrgharidus. Riigil on kaks liiki kõrghariduse kursused. Nendeks on akadeemiline ja professionaalne programmid. On kolm taset akadeemiline kõrgharidus - bakalaureuse-, magistri-ja doktoriõppes. Kliima riigis soodustab erinevate talisport ja vaba aja tegevused nagu iluuisutamine, suusatamine ja jäähoki. Rahvusvahelised õpilased eelistavad õppida Läti tänu oma seltsielu, kunsti-ja kultuuriasutused. Riigi kultuur on lihtne vastu võtta, et.Riia on mitte ainult suurim linn Läti, kuid ka äri-ja tulu teeniva keskus. Riia on suur kultuuripärand, Läti, pealegi, see linn omab palju haridus-platvormid. Need platvormid teenida iga haridusliku maapinna tehniline äri institutsioonidega.Kui mõtled EMBA Juhtimine EMBA Riia sooritamisele, siis kogu info Riia EMBA ülikoolide kohta saad siit!\nLink to and share "EMBA Juhtimine EMBA Riia - EMBA programmid Riia 2017"


Kultuur ja Elu 4/2021\nKultuur ja Elu 3/2021\nNarva kaitselahing 1919 kujutatud E. Brinkmanni pastellmaalil.\nKuidas Punaarmee 1919. aasta detsembris\nNarva jõge ületas\nEesti Vabadussõja viimased kaitselahingud Narva rindel novembris ja detsembris 1919 toimusid kõrvuti rahuläbirääkimiste ettevalmistamise ja rahukonverentsiga Tartus. Samaaegselt lahingutega rindel toimusid Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel lahingud diplomaatilisel rindel. Nende käik oli omavahel seotud. Ehkki lahingud Narva all olid ägedad ja ohvriterohked, võideldi mitte Eesti iseseisvuse, vaid rahulepingu tingimuste pärast, võideldi Eesti piiride pärast.\nPunaarmeele oli Narva operatsiooni eesmärgiks esialgu Judenitši Loodearmee lõplik likvideerimine. Peagi aga muutus operatsiooni eesmärk välispoliitiliseks. Nõukogude Venemaa juhtkond pidas vajalikuks pidada rahuläbirääkimisi Eestiga sõjalise surve all, püsiva pealetungiga Narva rindel sundida Eestit järeleandmistele. Sel eesmärgil püüdis punaarmee tungida lõuna pool Narvat üle Narva jõe. Esialgu üritati seda teha nii nagu teeb tänapäeva Venemaa Ukrainas. Punaarmee väeosad tulid justkui ilma käsuta omavoliliselt üle Narva jõe.\nEesti ajalookirjanduses on punaarmee tegevus Vabadussõja lõpulahingutes pälvinud vähem tähelepanu ja sellest ei kirjutatud palju ka Nõukogude okupatsiooni ajal. Kuna eesti punaväeosi sellel rindelõigul polnud ja punaarmee erilist edu Narva all ei saavutanud, siis võib Nõukogude ajaloolaste vähest huvi ka mõista. Siiski on kummaline, et kahe tuntud eesti punakomandöri, 15. armee juhataja August Korgi ja armee staabiülema Aleksander Kuke tegevusest Narva rindel Nõukogude ajal midagi ei avaldatud. Pole ka infot Jaan Anveldi tegevusest sõjakomissarina ja brigaadikomandör Karl Kallise tegevusest Narva rindel.\nKäesolevas artiklis vaadeldakse punaarmee tegevust Narva operatsioonis Läti Riigiarhiivist (endisest Parteiarhiivist) leitud läti punaväe ajaloo komisjoni materjalide baasil. Läti punaküttidest ajaloouurijad tegid Moskvas Punaarmee Keskarhiivis 1930-ndatel ümbertrükid paljudest 7. armee ja 15. armee dokumentidest, sest 5. läti nõukogude erikütipolk osales 1919. a novembris-detsembris ka lahingutes Narva all.\nNarva lahingute eellugu\nPunaarmee väejuhatus saatis 15. armee 1919. a oktoobri teisel poolel appi 7. armeele, mis asus Petrogradi all vastupealetungile. Eesmärk oli löögiga lõunast purustada Loodearmee Luuga grupeering ja tungida edasi Gattšina ja Jamburgi vahelise raudtee suunas Loodearmee Petrogradi grupeeringu tagalasse. 26. oktoobril pealetungile asunud 15. armee vägedel õnnestus 31. oktoobril vallutada Luuga ja tungida edasi. See sundis Loodearmeed Gattšinat maha jätma ja taanduma Luuga jõele. 7. novembril ühinesid 7. ja 15. armee Volossovo jaama juures, kuid Loodearmee taganemisteed läände neil läbi lõigata ei õnnestunud. 15. armee väed vallutasid ka Oudova, ent nende edasitung aeglustus. 7. ja 15. armee väeosad hõivasid Jamburgi alles 14. novembril. Kokkuvõttes ei õnnestunud 7. ja 15. armeel oma põhiülesannet täita, Loodearmee jäi purustamata ja selle väeosad jätkasid võitlust koos Eesti vägedega Narva jõe idakaldal kuni detsembri lõpuni.\nEesti 1. diviisi jõud Viru rindel olid 1919. a novembri keskel koondatud kolme operatiivgruppi, mis kaitsesid kolme kaitselõiku: põhja-, kesk- ehk Narva ja lõunalõiku. Kesk- ja lõunalõigus seisid Eesti vägede kõrval või nende ees Loodearmee kuue jalaväediviisi üksused.\nNõukogude Vene sõjanduse rahvakomissar Lev Trotski (vasakul) ja Nõukogude Vene välisasjade rahvakomissar Georgi Tšitšerin. Arhiivifotod\nMida kavandas Nõukogude Venemaa juhtkond Eesti suhtes?\nAlates oktoobri keskpaigast toimus Moskvas diskussioon selle üle, kas tungida taanduva Loodearmee järel Eestisse või mitte. Nõukogude Vene sõjanduse rahvakomissari ja Revolutsioonilise sõjanõukogu esimehe Lev Trotski seisukoht oli 21. oktoobril, et Eestilt tuleb nõuda Loodearmee desarmeerimist, kui see peaks taanduma Eestisse. Selle nõude mittetäitmisel tuli hõivata Narva ja nõuda viivitamatult rahuläbirääkimiste alustamist. Välisasjade rahvakomissari Georgi Tšitšerini arvates tuli sissetungi Eestisse vältida, et mitte nurjata läbirääkimisi väikeste riikidega ning mitte võimaldada Eesti sõjaparteil õhutada patriootlikku sõjavaimu. Tema arvates tuli eestlasi vaid ettevaatlikult hoiatada. Trotski andis siiski juba 27. oktoobril 7. armee juhatusele korralduse valmistuda ette juhuks, kui tuleb Judenitši jälitada Eesti territooriumil. Surve avaldamiseks võis kasutada Narva hõivamist.\nVK(b)P Keskkomitee Poliitbüroo 6. novembri istungil arutati Trotski nõudmisel suhteid Eestiga. Tunnistati vajalikuks ületada piir ja anda Judenitši toetavatele eestlastele „õppetund”. 7. armee staabile tuli anda ülesanne jälitada Judenitši armeed Eesti territooriumil, kuna ta omab seal baasi ja sinna taganeb. Tšitšerin informeeris selle otsuse põhimõtteist mitteametlikult ka Eesti valitsust.\n8. novembril teatas Eesti valmisolekust läbirääkimisteks vangide vahetamise üle Tartus. 11. novembril võttis Eesti valitsus vastu otsuse, et Narva jõe ületamisel tuleb Loodearmee väed desarmeerida. 15. novembril valitsus kinnitas Eestisse taganevalt Loodearmeelt relvade äravõtmise otsust. Samal päeval lubas valitsus Narva jõe idakaldal olevatel Loodearmee tagalaasutustel, tagavaraüksustel ja sõjapõgenikel Eestisse siseneda. 16. novembril lubas Laidoner jätta relvad alles nendele väeosadele, kes polnud demoraliseerunud ning soovisid võitlust jätkata.\n14. novembril tühistas VK(b)P Keskkomitee Poliitbüroo oma 6. novembri otsuse ja andis Trotskile punaarmee jaoks uued juhtnöörid. Märgiti, et Eesti valitsus on valmis taasalustama rahuläbirääkimisi ja ei hakka Loodearmeed nähtavasti toetama. Punaarmee ei pidanud siis Eesti piire ületama, kuid Eesti valitsuse ebausaldusväärsuse tõttu pidi olema valmis andma lööke Judenitšile Eesti piirides. Järgmisel päeval anti 7. armee sõjanõukogule suunis hoiduda tegevusest, mida võib tõlgendada kallalekippumisena Eesti iseseisvusele või tema territooriumi puutumatusele.\n20. novembril kui 15. armee väeosad lähenesid Narva jõele, anti edasi armeejuhataja August Korgi käsk poliitilistel kaalutlustel vägedel mitte ületada Narva jõge kui Eesti loomulikku piiri.\n5. Läti nõukogude erikütipolk osales ka lahingutes Narva all. Arhiivifoto\nPunaarmee jõud Narva rindel\nVõitlustest Narva rindel võtsid Punaarmee poolt osa Läänerinde 7. ning 15. armee väeosad. 7. armee rindelõik ulatus Narva lahest kuni ligikaudu Pjata jõeni. Armee koosseisus tegutsesid seal 6. kütidiviis ja Odintsovi grupp (tugevdatud 2. kütidiviis). Nende käsutuses oli veel teistest diviisidest juurdeantud väeosi ja formeeringuid. 17. novembril määrati 7. armee juhatajaks Sergei Odintsov (1874–1920), endise Vene armee kindralmajor. Sellega seoses nimetati Odintsovi grupp taas ümber 2. diviisi lõiguks. Diviisi ülemaks oli Poola kommunist Roman Lągwa ja üheks sõjakomissariks 15. novembrist kuni 19. detsembrini endine Eesti Töörahva Kommuuni juht Jaan Anvelt. Armee staabiülemaks oli varasem juhataja Sergei Harlamov.\nNovembri keskel võis 6. diviisis olla kokku 13 kütipolku ja üks ratsapolk ning Odintsovi grupis 20 kütipolku ja üks ratsapolk, seega kokku 33 kütipolku ja 2 ratsapolku. 24. novembriks formeeriti juurde 56. kütidiviis, milleks eraldati 9 polku 2. ja 6. diviisi käsutusest ning nende numeratsiooni muudeti.\nKokku võis 7. armee Narva grupeeringu käsutuses olla u 19 000 tääki ja mõõka, 96 suurtükki ning kaks soomusrongi ja kolm soomusautot. Soomusrongid asusid Jamburgis, kuid ei pääsenud purustatud raudteesilla tõttu üle Luuga jõe.\nArmee võitlusvõimet mõjutasid suured kaotused Petrogradi kaitsel, komandörkoosseisu ja kogemustega sõdurite rivist väljalangemine. Mõned polgud olid lahingukaotuste ja haigestumiste tõttu üsna väikse lahingukooseisuga, nt 200–300 tääki. Tääkideks loeti vaid lahingukoosseisus ehk rivis olevaid püssiga reavõitlejaid. Haavatud ja haiged arvati sellest koosseisust välja.\nPunaarmee 15. armee väekoondised tegutsesid novembri algul laial rindel Lubani järvest Läti piirialal kuni Luugani. Armee koosseisust oli Narva rindel 11. ja 19. kütidiviis ning 10. kütidiviisi kaks brigaadi (I ja III brigaad), kokku u 12 600 tääki ja mõõka. 11. kütidiviisis oli 4290 tääki ja 19. kütidiviisis 3570 tääki. Suurtükke võis olla umbes 50. Novembri keskel võis pärast 19. diviisi III brigaadi äraviimist Daugavpilsi rajooni olla armeel Narva rindel vähemalt 29 kütipolku ja kaks ratsapolku, kokku u 11 000 tääki ja mõõka. Armeed juhtisid eestlastest punakomandörid, armeejuhatajaks oli August Kork ja staabiülemaks Aleksander Kukk.\n7. ja 15. armee kogujõuks Narva rindel oli seega kokku u 30 000 tääki ja mõõka. Suuremate arvude esitajad, nt M. Meltjuhov (37 000 tääki ja u 1300 mõõka) on selle hulka arvanud ilmselt ka muudes rindelõikudes asunud väekoondisi ja väeosi.\nPunaarmee algne põhieesmärk oli Judenitši armee purustamine. Punaarmeelased püüdsid algul Eesti vägedele ka teada anda, et eestlasi nad ei puutu, nende sooviks on vaid vene valgete hävitamine. Rinde lõunalõigus püüti esialgu konflikti eestlastega vältida.\n1919. aasta novembri keskpaigas oli Punaarmeel Narva rindel ligikaudu pooleteise kordne ülekaal elavjõus, kuid võrdsus suurtükiväes. Jõudude vahekord hakkas järgnevalt siiski kalduma rohkem Punaarmee kasuks, sest Loodearmee üksused tõmmati enamuses rindelt ära. Eesti väejuhatus sai aga juurde tuua jõude Lõunarindelt. Ehkki Punaarmee kaotused pealetungil olid märgatavalt suuremad, oli võimalik lahingus olnud väeosi regulaarselt välja vahetada, saata vahepeal kuni nädalaks tagalasse puhkama (reservi). Eesti väeosadel oli puhkamise võimalusi harva.\nEesti Punaarmee staabiülem ja 15. armee juhataja August Kork (vasakul) ja Eesti Punaarmee staabiülem Aleksander Kukk. Arhiivifotod\nEndine Vene armee alampolkovnik August Kork (1887–1937) oli saanud 15. armee juhatajaks 31. juulil 1919. Tartumaal Haaslava vallas Aardla külas talusulase pojana sündinud August lõpetas 1905. aastal Tartu linnakooli ja astus Vilno (Vilniuse) junkrukooli. 1907. aastast viidi üle Tšugujevi junkrukooli Ukrainas, mille ta lõpetas 1908. Seejärel teenis ta Daugavpilsis 98. Jurjevi jalaväepolgus ning astus 1911. aastal Kindralstaabi Akadeemiasse Peterburis. Pärast Akadeemia lõpetamist 1914. aasta kevadel teenis ta Vilno sõjaväeringkonna staabis ning I maailmasõjas mitme armeekorpuse ja armee staabis Loode- ja Läänerindel. 1917. lõpetas ta lendurvaatlejate kooli ja teenis Läänerinde kindralkortermeistri staabis lennuväe alal. Talle omistati 5 lahinguordenit. Punaarmeesse astus ta 1918. a juunis ja teenis algul Peastaabi operatiivosakonnas ning oli oktoobrist Lõunarindel 9. armee operatiiv- ja luureosakonna ülem.\n1918. a detsembris sai A. Korgist Eesti Töörahva Kommuuni sõjaväe valitsuse konsultant. 1919. a veebruarist oli ta Eesti Punaarmee staabiülem ja ta organiseeris selle sõjategevust Petserimaal ja ka Võrumaal. Juunis-juulis juhtis ta 7. armee juhataja asetäitjana armee lõunagruppi. Armee juhatajana oli tema esimeseks saavutuseks augustis Pihkva vallutamine Eesti armee ja Loodearmee käest ning seejärel juhtis ta oktoobris-novembris edukalt Oudova operatsiooni. Selle eest sai ta Punalipu ordeni. Mingil hetkel olevat püütud Korki meelitada Eesti poole üle tulema, kuid ta jäi punaarmeesse.\nA. Korki on iseloomustatud tagasihoidliku ja viisaka inimesena, kes planeeris lahinguoperatsioone hoolikalt ja täpselt. Juhina oli ta kindlameelne ning range ja nõudis käskude kõrvalekaldumatut täitmist. Talle meeldis teha ka ootamatuid sõite rindepiirkonda alluvate väeosade inspekteerimiseks või luureks. Armee juhataja komandopunkt asus detsembris Oudova – Narva raudteeliinil asuvas rongi vagunis, kuskil Nizõst lõuna pool.\nAleksander Kukk (1886–1932) oli armee staabiülem 26. septembrist 1919. Enne seda, veebruarist, oli ta olnud Eesti Punaarmee ja hiljem 15. armee staabi operatiivosakonna ülem. Ta oli sündinud Kurista mõisas, lõpetanud Tartu linnakooli, 1909. aastal junkrukooli ja teeninud I maailmasõjas diviisi staabiülemana.\nPunaarmee moraal ja võitlusvõime\nPunaarmee väeosade moraali ja võitlusvõimet mõjutasid 1919. aasta lõpus halvad maastikuolud ja külmad ilmad ning suured probleemid vägede varustamisel riietuse, jalanõude, toidu ja laskemoonaga. 7. armee\n6. diviisi ja Odintsovi grupi (2. diviisi) väeosades olid novembri keskpaigast pidevalt mured toiduainete, riietuse ja jalanõude, ka tubaka puudusega, kusjuures tuli viibida pidevalt külmas. Punaarmeelased olid üleväsinud, nälgisid, riidevarustuse puudusel külmetasid ja haigestusid („golod i holod”). Seetõttu keelduti lahinguülesandeid täitmast. Vastuhakke oli nt 160. polgu pataljonides, 2. diviisi 13. polgus, 16. polgus ja 6. diviisi 48. kütipolgus. Massiline oli jalgade ja käte külmetamine. Palju paljasjalgseid (saabasteta sõdureid) oli 2. diviisi mitmes polgus. Ka 6. diviisi polkudele täienduseks saadetud mehed olid saabasteta. Polnud moona ka hobustele, määrdeaineid kuulipildujate, püsside ja kahurite jaoks. Toitu ja moona tuli võtta elanikelt, mis tekitas vaenu. Noorem komandörkoosseis oli puudulik, ei vastanud nõuetele. Palju komandöre ja kogenud võitlejaid langes lahingutes rivist välja. Juurde saabunud täiendus oli välja õpetamata. Samasuguseid probleeme esines ka 15. armee väeosades.\nSõjavangide tunnistuste järgi oli näiteks 2. diviisi polkude punaväelaste võitlustahe 20. novembri paiku Jamburgi piirkonnas väga madal, lahingusse mindi komissaride ja kommunistide sundimise peale ja vastuhakkajaid, desertööre ähvardas mahalaskmine. Mahalaskmiseks kasutati rindejoone lähistele toodud hiinlastest eriüksusi. Samuti võisid selja taga olevad kommunistid sõnakuulmatuid sõdureid maha lasta. 2. diviisi punaväelaste distsipliini tõstmisega tegelesid ilmselt sõjakomissarid Jaan Anvelt ja M. Dukalski.\nNovembri lõpust Ust-Tšernovo külas ja Pjata jõe ääres positsioonidel seisnud 5. läti erikütipolgu tingimused olid karmid. Kuna külamajades ei saanud vastase soomusrongi suurtükitule tõttu olla, ehitati küla kõrvale blindaažid. Pjata jõe ääres elati metsas ja soos kuuseokstest onnides. Valveteenistuse ajal lahingupositsioonil seisti põlvini vees, sest ehkki külma oli kuni 20 kraadi, sood ei külmunud. Toit oli väga vilets, söödi kartulit ja kaalikat, liha polnud peaaegu üldse. Kehva toidu ja üleväsimuse tõttu sagenes haigestumine. Niigi väikse polgu lahingukoosseis vähenes u 200 täägini. Puudu oli ka hobusesööta ja suurtükipatarei hobused olid täiesti kurnatud. Siiski, tavaliselt pärast umbes nädalast lahingutegevuses osalemist viidi polk vahepeal mõneks päevaks või nädalaks kuskile rindetagusesse külla reservi, puhkusele.\nLoodearmeelased puhkehetkel metsas. Foto: EFA.49.A.257.395\n15. armee võitlused Loodearmeega Narva rinde lõunalõigus novembri lõpus\nPunaarmee pealetungi raskus oli esialgu suunatud Jamburgist otse Narva peale. Narva kaitselõigu Eesti 9. polgu ja Loodearmee 2. jalaväediviisi üksuste vastu asus 16. novembrist pealetungile 7. armee Odintsovi grupi ehk tugevdatud 2. kütidiviisi väeosad. Hiljem tegutsesid siin ka 56. laskurdiviisi üksused.\nPunaväel õnnestus 22. novembril rinde kesklõigus Eesti ja Loodearmee I kaitseliinist läbi murda. Eesti väed taandusid teisele, Dubrovka – Sala – Annenskaja kaitseliinile, kuhu nad suutsid püsima jääda kuni sõja lõpuni. Lõuna poolt kaitsesid seda liini edasi Loodearmee 2. ja 3. jalaväediviisi osad, mis asusid Narva – Jamburgi raudteest lõuna pool kuni Nizõni.\nNarva rinde lõunalõigus, kus eesliinil võitlesid esialgu Loodearmee üksused, nihkus rindejoon punaväe 15. armee survel rohkem. Taanduvate Loodearmee üksuste järel liikusid novembri keskel Jamburgi poolt ja ida poolt Pljussa jõe suunas 15. armee 19. ja 11. kütidiviisi üksused. Oudova suunalt tungisid põhja poole 10. kütidiviisi I ja III brigaad.\nPunaväe esmane eesmärk oli Loodearmeelt Narva jõe idakalda külade ning Oudova – Narva raudteeliini ja maantee vallutamine. Ägedad lahingud toimusid raudteeliini äärsete Polja ja Nizõ pärast, kust punased korduvalt tagasi löödi, kuid Polja langes 19. novembril. Lõunast tungisid põhja poole 10. diviisi kaks brigaadi hõivates järk-järgult külasid Narva ja Pljussa jõe vahel.\nLoodearmee 1. ja 6. jalaväediviis taandusid üle Narva jõe Eestisse Kuremäe piirkonda, kus desarmeeriti. Eesti 1. polgu rindelõigus Narva ülemjooksul valitses aga rahu. Punavägi siin üle jõe ei pürginud. 23. novembril olid Loodearmeest Narva jõe idakaldal positsioonidel veel nelja diviisi üksused kokku umbes 7000–8000 täägiga.\nNarva jõe ülemjooksul olid Loodearmee selja taga 1. jalaväepolgu üksused. II pataljon oli rindel Vasknarva – Gorodenka rajoonis, I pataljon Uusnast Kulguni. Mõni rood oli ida pool Narva jõge toetuseks loodearmeelastele.\n25. novembri hilisõhtul õnnestus 11. ja 19. diviisi osadel raskesuurtükiväe toel vallutada Nizõ ja Ust-Tšernovo. 26.–29. novembril üritasid Loodearmee polgud Eesti soomusrongide ja soomusauto toel kaotatud asulaid tagasi vallutada, kuid edutult.\nLäänerinde juhataja 21. novembri käsust lähtudes eraldas 7. armee juhataja 2. kütidiviisist löögigrupi: kolm kütipolku (sh 5. eriline läti kütipolk) ja ratsapolgu koos suurtükiväega. Löögigrupp saadeti üle Monastõrjoki küla Ust-Tšernova ja Suur-Žerdjanka külade peale, et tungida Loodearmee tiivale ja tagalasse. Seega taheti murda Narva eelne kaitse kagu poolt, kuid löögigrupp oli nõrk. Rindejuhataja oli käskinud määrata sinna vähemalt kaks brigaadi. Löögigrupp jõudis 25.–26. novembriks Monastõrjoki juurde ja Ust-Tšernovosse. 28. novembril jõuti Pjata jõe äärde, kus edasitungi raskendas lai soo.\n1. jalaväepolgu 6. rood Krivasoo juures metsas. Foto: ERA.539.1.969.305\nNõukogude Vene välisasjade rahvakomissariaadi esindaja Maksim Litvinov viibis teel Taani läbirääkimistel Tartus ja Tallinnas 16.–22. novembril. Tartus sõlmiti pantvangide ja vangide vahetamise lepped Eesti, Läti ja Leeduga. Tallinnas arutas ta riigivanem Tõnissoni ja välisminister Birgiga vaherahu sõlmimise võimalusi. Koostati ja kiideti heaks vaherahu eelkokkulepe, mis pidi jõustuma 24. novembril, kui Nõukogude Vene valitsus selle radiogrammiga kehtivaks tunnistab.\nVaherahu ei hakanud kehtima, sest Nõukogude Vene valitsus 24. novembriks seda ei kinnitanud. Lepet peeti Antandi Loodearmee taastamiskatsete tõttu enneaegseks. Võimalik, et nii pealetungil Jamburgi–Narva suunal, kui ka rinde põhjatiival saavutatud edu pani vaherahust loobuma.\nOlukord Narva rindel detsembri esimesel poolel 1919.\nKaart: Eesti Vabadussõda II kd, 1939\nPunaarmee plaanid üle Narva jõe tungimiseks detsembri algul\nKuna Punaarmee katsed Jamburgi–Narva suunal Eesti II kaitseliinist Dubrovka–Sala joonel läbi murda novembri lõpus ebaõnnestusid, asuti ette valmistama rünnakut üle Narva jõe lõuna poolt. Nii loodeti rahuläbirääkimistel Eestit järeleandmistele sundida, samuti purustada ka rindel asuvad Loodearmee väed.\nJuba 21. novembril oli ülemjuhataja Sergei Kamenev andnud direktiivi, milles märgiti, et vastase tugev vastupanu on viinud meie väed rasketele otserünnakutele. Samas annab vastane Narva läänekaldalt suurtükituld. Direktiivis nähti ette „kui olukord nõuab kolonnide saatmist Narva jõe läänekaldale, et kergendada frontaalrünnakuid, mitte peatuda Narva jõe ajutise ületamise ees”. Selle direktiivi taga oli ilmselt ka rahvakomissar Lev Trotski, kui meenutada tema seisukohti oktoobri lõpust – novembri algusest. Direktiivil on lisaks Kamenevile veel kahe Revolutsioonilise sõjanõukogu liikme ja sõjakomissari allkirjad.\n24. novembril andis punaarmee kõrgem väejuhatus Läänerinde juhatuse kaudu 15. armee juhatajale August Korgile korralduse organiseerida sissetung („naljot”) Eesti territooriumile, et „tõugata rahuläbirääkimisi Eestiga soodsas suunas”. Sissetung tuli korraldada „justkui noorema komandörkoosseisu initsiatiivil ja kõrgema väejuhatuse osalemine selles pidi hoitama eestlaste ees täielikus saladuses”.\nLäänerinde juhataja Gittis sai vastava korralduse ilmselt pärast vestlust Punaarmee ülemjuhataja S. Kameneviga otseliinil 24. novembril. Vestluses rõhutas Gittis tema poolt alustatud tiibmanöövri olulisust Narva hõivamisel, kuid selles ei mainita mitte Narva jõe ületamist, vaid 11. diviisi rünnakut Krivasoole. Igal juhul lootis ta saavutada edu lähematel päevadel: jõuda Narva jõeni, aga juttu on ka Narva hõivamisest ning süvamanöövri vajadusest. Võimalik, et arhiividokumendist on lõpp avaldamata ja vestluse lõpus andis Kamenev Gittisele käsu korraldada sissetung üle Narva jõe. Tuleb meenutada, et samal päeval oli Moskvas loobutud Litvinovi Tallinnas tehtud vaherahu eellepingu kinnitamisest.\nKuna aktsiooni püüti näidata nooremkomandöride algatusena, võis see olla Punaarmee juhtkonna, kas ülemjuhataja Sergei Kamenevi või rahvakomissar Lev Trotski idee. Siiski ei saa välistada kooskõlastamist välisasjade rahvakomissari Tšitšeriniga, sest mainiti rahuläbirääkimiste tagant tõukamist. Nooremkomandöride all tuleb mõista ilmselt punavägede polgu- ja pataljonikomandöre, mitte allohvitsere. Ilmselt planeeriti sissetung algselt teostada enne rahuläbirääkimiste algust, kuid operatsiooni algus venis.\nSelle sissetungi planeerimise ja läbiviimise kirjeldus haarab 15. armee lahingupäeviku väljavõttest umbes kolm lehekülge, kuid originaaldokumendi numeratsiooni järgi võib lätlaste ümbertrükist olla lehekülg välja jäetud. Puuduvad sissekanded 11 päeva kohta, ehkki lahingutegevus toimus 15. armee rindelõigus ka novembri lõpus. 24. novembri all on esitatud poliitiline olukord, sissetungi kava, ettevalmistused ja järgnev sissekanne on 6. detsembrist, kui alustati rünnakut.\nSissetung pidi sooritatama Ustje-Žerdjanka – Krivasoo (Kriuša) külade rajoonist Auvere (Korfi) jaama suunas kogu 11. diviisiga. Selle diviisi I ja II brigaad vahetati seepärast oma rindelõigus välja 19. diviisi II brigaadiga.\n11. diviisi I ja II brigaad pidid Uusna (poolmõisa) juures ületama Narva jõe ning löögiga tagalast hõivama Krivasoo küla. Diviisi III brigaad koos ühe polguga I brigaadist pidid samal ajal korraldama demonstratiivse rünnaku Krivasoo – Suur-Žerdjanka rajoonis. Haarav kolonn koos ratsapolguga II brigaadi komandöri juhtimisel pidi sooritama retke Eesti vägede tagalasse Auvere jaama ja seejärel pöörduma tagasi, et hõivata rindelõik Narva jõe ääres Pljussa suudmest kuni Krivasooni. 19. kütidiviisi III brigaad koos I brigaadi ühe polguga pidi puhastama Dolgaja-Niiva, Pustoi-Konetsi, Ustje- ja Suur-Žerdjanka külade rajooni.\nNagu näha, planeeriti lisaks Narva jõe idakalda lõigu hõivamisele Loodearmee 4. ja 5. diviisi väeosadelt vaid demonstratiivset rünnakut Auvere jaama. Jääb arusaamatuks, kas sellise demonstratsiooniga loodeti tõesti mõjutada eestlasi läbirääkimistel või taheti kombata Eesti rinde ja tagala tugevust.\n26. novembril anti 11. diviisi ülema käsutusse operatsiooniks 19. diviisi II brigaad, 3. detsembrist ka 10. diviisi I brigaad. 19. kütidiviisi ülemale allutati operatiivselt 6. kütidiviisi III brigaad. Operatsioon kavatseti läbi viia detsembri algul.\n26. novembrist kuni 29. novembrini viibis 15. armee rindel Läänerinde juhataja Vladimir Gittis. Ilmselt tutvus ta rindeolukorraga ja valmistas koos Korgiga ette manöövrit. Ta andis seal direktiivi, milles käskis kõik jõupingutused suunata tiibmanööverkolonni tegevuse arendamiseks, piirdudes Narva suunal vaid demonstratiivse tegevusega. Nii tuli vältida suuri kaotusi otserünnakutel. Gittisega kaasas olnud rinde Revolutsioonilise Sõjanõukogu liige Reinholds Berzins saatis 29. novembril telegrammi Vabariigi Revolutsioonilise Sõjanõukogu esimehele rahvakomissar L. Trotskile. Selles selgitas ta rasket rindeolukorda: „Vastase positsioonid, mida on mitu liini, on tugevasti kindlustatud, igasugusele meie rünnakule osutab vastane meeleheitlikku vastupanu avades tugeva suurtükitule, milles osaleb raskesuurtükivägi. Merel püsivad mõned vastase laevad, mis tulistavad meie asukohti rannikul.” Lõpetuseks pidas Berzins ainsaks Judenitši armee purustamise vahendiks edukat manöövrit.\n7. armee juhataja andis sellest lähtuvalt oma käsu, milles muutis mõnevõrra diviiside vastutusrajoone, nihutades raskuskeset armee lõunatiivale. 56. diviisi asukoha lõunapiir viidi Pljussa jõe suudmesse ja edasi oli 2. diviisi rajoon. 2. diviisi lähimaks ülesandeks oli välja jõuda Pjata jõe ja Narva jõe liinile kuni Ustje-Žerdjankani.\n15. armee pealetungi planeerimisel rinde lõunalõigus unustati korraldada 7. armee vägede toetus sellele. Ehkki 7. armee juhataja andis 15. armee tegevusplaanidest kuuldes 6. detsembril käsud pealetungiks 6., 56. ja 2. kütidiviisile siis operatsiooni algusaega ta ei määranud.\nVladimir Gittis, Punaarmee läänerinde juhataja (vasakul) ja 7. armee juhataja Sergei Odintsov. Arhiivifotod\nRahuläbirääkimiste algus Tartus\n27. novembril saadeti Eesti valitsuse poolt radiogrammiga Moskvasse ettepanek alustada rahuläbirääkimisi 2. detsembril. 4. detsembril saabus Tartusse Nõukogude Vene delegatsioon.\n5. detsembril Tartus toimunud rahuläbirääkimiste esimesel istungil esitas Vene delegatsiooni juht Lev Krassin ettepaneku rahu sõlmimiseks, kuid Eesti pakkus välja vaid vaherahu. 6. detsembril esitas Nõukogude Vene delegatsioon oma sõjaliste tagatiste nõudmised, mis pidid välistama interventsioonikallaletungi kordumise: Eesti pidi keelama teiste vägede viibimise oma territooriumil, desarmeerima koheselt Loodearmee, loobuma loodearmeelaste võtmisest oma rahvusväkke ja mitte laskma neid teiste Balti riikide väkke, keelama oma sadamate ja territoriaalvete kaudu võõraste sõjavägede materjalide veo ja sõjalaevade liikumise, keelama Nõukogude riigi või valitsuse vastased organisatsioonid. Jaan Poska vastus oli, et need nõudmised eeldavad ühe riigi vahelesegamist teiste siseasjadesse.\nPunaarmee esimesed rünnakud üle Narva jõe Krivasoo juures 6.–8. detsembril\nDetsembri algul oli Eesti 1. polgu tugevdatud II pataljon koos 16. kerge välipatareiga kaitsel Peipsist kuni Kuningakülani. Uusna ja Rasbegai talu juures jõe läänekaldal olid 3. roodu rühmad. Idakaldal koos Loodearmeega asus Krivasoo külas 10. rood, Ustje- ja Suur-Žerdjankas 2. rood. Mustajõe külas oli polgu varus komandod ning Kulgul 1. rood. Krivasoost loodes paiknes kindluse patarei nelja vana suurtükiga. Kokku oli polgul selles rindelõigus 1000 tääki, 27 mõõka, 24 raske- ja 30 kergekuulipildujat.\nLoodearmeest seisis Krivasoo rajoonis 4. jalaväediviis ja Suur-Žerdjanka rajoonis 5. jalaväediviis, eri arvestustel kokku 1500 kuni 3000 tääki ja mõõka kuni 100 kuulipildujaga. Tugev oli Loodearmee suurtükivägi, 4. jalaväediviisil oli viis patareid vähemalt 14 suurtükiga, 5. jalaväediviisil kolm patareid.\nPunaväe pealetungi algus venis. Alles 6. detsembriks lõpetasid väeosad ümbergrupeerumise. Erinevalt algsest plaanist kaasati rünnakusse vaid kaks brigaadi jalaväge, ratsapolku ei kasutatud. Ilmselt poleks ratsaväest soise maastiku tõttu ka mingit kasu olnud.\n6. detsembril oli sulailm, öö oli udune ja kottpime. Õhtul kell 21 alustasid 11. diviisi III brigaadi üksused suurtükitulega demonstratiivset rünnakut Krivasoo, Pustoi Konetsi ja Dolgaja Niva küladele aga ka kirdes asuvale Suur-Žerdjankale. Pommitati kaevikuid külade ees ja kell 1 öösel asus rünnakule jalavägi. Traattõketeni jõudnud ahelikud löödi aga tulega taganema.\nSuurtükitule ajal ületasid 11. diviisi I ja II brigaad (hinnanguliselt kuni 2000 tääki) jääd mööda Uusna poolmõisa, Korolevski saare juures Narva jõe. I brigaadi osa liikus edasi loodesse Mustjõe poole, kuid lõuna poole saadetud tiivakaitse avastas eesti ratsapatrull ja hommikul löödi punaste tiivakaitse tagasi. Kergekuulipilduja jao tuli nurjas punaste katse vedada üle jõe suurtükipatarei. Eesti tollastel andmeil ületas jõe vaid I brigaad, 91., 92. ja 93. kütipolk.\nII brigaad liikus öösel piki jõe kallast põhja poole Mustjõe suudme juurde. Brigaad pidi 7. detsembri hommikul jätkama pealetungi Auvere jaama suunas, kuid nad püüdsid kõigepealt eestlastega läbi rääkida, et rünnata Krivasoos asuvaid loodearmeelasi. Eesti 3. roodu kaks vangistatud piilurit esitlesid hädas end parlamentääridena ja teatasid, et eestlased ootavad läbirääkimistele targemaid mehi. II brigaadi juhid saatsidki edasisi läbirääkimisi pidama brigaadi komissari ja 93. polgu komandöri. Parlamentäärid jõudsid 1. polgu staapi, kus nad vangistati ja viidi Narva. Komissari juurest leiti diviisiülema käsk: kui eestlasi ei õnnestu petta, tuleb asuda pealetungile kell 18. Rasbegais käinud 1. diviisi ülema abi polkovnik Otto Heinze ja polguülema Aleksander Pulga käsul koondati jõud vastulöögiks.\nKella 17 paiku pimedas ründasid 1. polgu 3. rood ja jalaluurajate komando punaväe I brigaadi metsas lõkke ääres soojendavaid punaväelasi. Ootamatu löögi tõttu taandusid need Uusna suunas, 26 vangistati. Õhtul rünnati lisajõude kaasates Uusna juures punaväe üksusi kolmest küljest. Punaväelased põgenesid lõuna poole varasemast ületuskohast ja pidid ületama Narva jõe u kell 21 ujudes, kuna seal polnud jääkatet. Osa punaväelasi loobus jõe ületamisest ja 60 andis end vangi, osa uppus vees. Jõe ületanutest suur hulk külmetas end ja jäi haigeks. Nii langes suur osa I brigaadist rivist välja. II brigaad taandus ilmselt ilma võitluseta tagasi idakaldale Krivasoo juurde.\nEhkki 7. armee juhataja S. Odintsov andis 6. detsembril käsud pealetungiks 6., 56. ja 2. kütidiviisile, siis operatsiooni algusaega ta ei määranud. 2. diviis (komandör Lągwa) teostas 7. detsembril omal initsiatiivil siiski väikse rünnaku. Võimalik, et see oli diviisi sõjakomissari Jaan Anvelti algatus. Armeejuhataja S. Odintsov sai rindejuhatajalt kindla juhtimise, initsiatiivi ja naaberarmeega side puudumise pärast peapesu ning direktiiviga kindlad suunised. Seepeale andis armee juhataja 7. detsembri õhtul oma diviisidele korralduse alustada pealetungi 8. detsembril kell 10. Pealetung aga ebaõnnestus kõigis rindelõikudes. 7. armee vägede kaotused 8.–9. detsembril olid kokku 987 inimest, neist 578 surnut ja haavatut.\n8. detsembri hommikul asusid ka 15. armee üksused uuele rünnakule Uusna rajoonis ja tugeva suurtükitule toetusel tungis üks üksus Korolevski saare juures jälle üle jõe ning asus Uusna kõrtsi (teemaja) rajooni. Pärast visa vastupanu tõrjuti punased õhtul üle jõe, osa vangistati. Gorodenko pool üle jõe tunginud punaväeosa löödi tagasi hommikul.\n8. detsembri õhtul kell 22 avatud tugeva suurtükitule järel ründasid punaväe tihedad ahelikud Krivasoo, Pustoi Konetsi ja Dolgaja Niiva küla. Loodearmee 4. diviis sattus ilma eestlaste toetuseta segadusse, öösel õnnestus punastel tungida läbi traattõkke, osa loodearmeelasi andis alla, enamus taandus läänekaldale. Nii said punaväelased selle külade grupi enda valdusse. Said seal endale sooja ulualuse ja platsdarmi edasisteks ründeoperatsioonideks. Ustje-Žerdjanka ja Suur-Žerdjanka juures tõrjusid Loodearmee 5. jalaväediviisi üksused 8. ja 9. detsembril punaväe 2. diviisi I brigaadi üksuste rünnaku tagasi.\n9. ja 10. detsembril jätkasid 7. armee väeosad pealetungi, kuid Eesti vägede tugeva vastupanu tõttu edasi tungida ei suutnud.\nSeega Punaarmee esimesed, väeosade omaalgatusena kujutatud pealetungid Krivasoo juures 6.–8. detsembril nurjusid täielikult ja tekitasid vaid raskeid kaotusi. Noorematel komandöridel ei olnud piisavalt initsiatiivi ja ka võimet lahinguolukorras orienteeruda, kokkupõrget eestlastega püüti vältida. Eestlastel õnnestus seetõttu punaväe brigaadi juhte petta. Väed olid kurnatud ja sõdurid jätsid vähimalgi ettekäändel lahingukäsu täitmata ja lahkusid tule alt esimeste laskude puhul.\nMuidugi ei õnnestunud „punaarmee nooremkomandöride omaalgatusega” Eesti väejuhatust ega valitsust petta. Pärast valitsusega nõu pidamist andis Jaan Poska 8. detsembril rahuläbirääkimistel Nõukogude delegatsioonile vastuseks, et enne tuleks teha rahuleping ja alles siis rääkida tema täitmise tagatistest ning need tagatised peaks olema vastastikused. Ühtlasi tõi ta välja, et Nõukogude Venemaa pole täitnud lubadust mitte tungida üle Eesti piiride ning samuti pole täitnud Litvinoviga Tallinnas sõlmitud eellepingut sõjategevuse lõpetamise kohta.


Elisa kasvatas üle-eelmise aastaga võrreldes lepinguliste klientide arv kokku pea 35 000 võrra. Tunamulluse aastaga võrreldes tõusis ettevõte käive 0,5% ning EBITA tase aastate võrdluses ei muutunud.\nElisa juhatuse esimees Sami Seppäneni sõnul oli Elisa aastal 2014 Eesti telekommunikatsiooniettevõtetest ainus kasvaja. „Elisa oli turu kiireim kasvaja nii käibes kui ka kliendiarvus. Elisa lepinguliste klientide arv kasvas mullu 35 000 võrra ning aasta lõpetasime kogu kliendibaasiga 666 888. Käibes kasvasime 0,5% võrra.“\nSeppänen täpsustas, et Elisa on siinjuures arvestanud kliendibaasi kasvudega, mille on Eesti mobiilsideoperaatorid avaldanud ametlikes kontserni tulemustes ehk avaliku börsiteabe alusel.\nElisa heale konkurentsivõimele ja kliendibaasi kiirele kasvule andsid Seppäneni sõnul kinnitust numbriliikuvuse tulemused. Riikliku regulaatori Tehnilise Järelevalve Ameti statistika kohaselt võitis Elisa 2014. aastal numbriliikuvuse teel juurde enim kliente. Ameti numbriliikuvuse statistika kohaselt liikus teiste operaatorite võrkudest Elisa võrku 2014. aasta 12 kuuga mobiiltelefoninumbreid 6285.\nSeppänen lisas, et viimase viie aasta jooksul on numbriliikuvuse teel Elisaga liitunud üle 80 000 kliendi ning kõik need kliendid on otsustanud ka Elisa võrku jääda. „Elisa on täna Eestis klientide seas vaieldamatult eelistatuim mobiilsideoperaator,“ märkis Sami Seppänen.\nSeppäneni sõnul oli telekommunikatsiooni valdkonda iseloomustavaks märksõnaks möödunud aastal mobiilne internet. „Oleme ajajärgus, kus liikuv internet on ületanud kõneside osatähtsuse,“ märkis Seppänen. „Üle 50% Elisa klientidest on juba kasutusele võtnud nutiseadmed ja mobiilse interneti.“\nKuna andmesidemaailmas pakutavad teenused arenevad kiirelt ning on ajas üha suuremaid nõudmisi esitavad, pühendus Elisa mullu 4G LTE võrgu võimendamisele ning jätkab selle programmiga tänavugi.\nElisa Eesti AS käive ulatus 2014. aastal 95,2 miljoni euroni ning 2013. aastal 94,8 euroni, kasvades aastaga 0,5 protsendi võrra. Elisa EBITA tase püsis taseme juures 26,5%.\nElisa on Põhjamaade sideteenuste pakkuja, mille aktsiad on avalikult noteeritud NASDAQ OMX Helsingi börsi suurte ettevõtete nimekirjas. Elisa teenindab Põhjamaades ligikaudu kaht miljonit klienti. Elisa Eesti AS käive oli 2014. aastal 95,2 miljonit eurot.


100 IQD et USD ᐈ Teisenda ID100 Iraagi dinaar sisse USA dollar\n100 IQD et USD\nTe olete konverteerinud 100 🇮🇶 Iraagi dinaar et 🇺🇸 USA dollar. Summa sõnades: ükssada (Iraagi dinaar). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 100 IQD et USD. Kui palju ID100 Iraagi dinaar et USA dollar? — $0.084 USD.Vaata tagasikäik USD et IQD.Võibolla võite olla huvitatud IQD USD Ajalooline diagramm, ja IQD USD Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 100 Iraagi dinaar et USA dollar\nHindamise järgi: $0.000840 USD\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Iraagi dinaar et USA dollar oli: $0.000840. Sellest alates on vahetuskurss kasvas aastaga 0 USD (0%).\n150 Iraagi dinaar et USA dollar200 Iraagi dinaar et USA dollar250 Iraagi dinaar et USA dollar300 Iraagi dinaar et USA dollar350 Iraagi dinaar et USA dollar700 Iraagi dinaar et USA dollar1400 Iraagi dinaar et USA dollar2800 Iraagi dinaar et USA dollar5600 Iraagi dinaar et USA dollar11200 Iraagi dinaar et USA dollar1 Lõuna-Korea vonn et USA dollar1 Araabia Ühendemiraatide dirhem et USA dollar1 Omaani riaal et USA dollar1.69 USA dollar et Sri Lanka ruupia99.9 USA dollar et Tai baat2000 Türgi liir et USA dollar20.99 USA dollar et Tai baat20000 Türgi liir et Iraani riaal50 Armeenia dramm et USA dollar200 USA dollar et Türgi liir10 Maroko dirhem et USA dollar187 SoulCoin et Ukraina grivna1 USA dollar et Hiina jüaan4100 Ungari forint et Suurbritannia naelsterling\n100 Iraagi dinaar et USA dollar100 Iraagi dinaar et euro100 Iraagi dinaar et Suurbritannia naelsterling100 Iraagi dinaar et Šveitsi frank100 Iraagi dinaar et Norra kroon100 Iraagi dinaar et Taani kroon100 Iraagi dinaar et Tšehhi kroon100 Iraagi dinaar et Poola zlott100 Iraagi dinaar et Kanada dollar100 Iraagi dinaar et Austraalia dollar100 Iraagi dinaar et Mehhiko peeso100 Iraagi dinaar et Hongkongi dollar100 Iraagi dinaar et Brasiilia reaal100 Iraagi dinaar et India ruupia100 Iraagi dinaar et Pakistani ruupia100 Iraagi dinaar et Singapuri dollar100 Iraagi dinaar et Uus-Meremaa dollar100 Iraagi dinaar et Tai baat100 Iraagi dinaar et Hiina jüaan100 Iraagi dinaar et Jaapani jeen100 Iraagi dinaar et Lõuna-Korea vonn100 Iraagi dinaar et Nigeeria naira100 Iraagi dinaar et Venemaa rubla100 Iraagi dinaar et Ukraina grivna


Vedel kaalulangus toitumine Kaalulangus seiskunud kahe nadala parast\nKas kaotate palvetest kaalu? Üldlevinud on arvamus, et mida vähem sööd, seda kiiremini kaal langeb.\nKas sinu eesmärk on langetada pelgalt kaalunumbrit või siiski rasvaprotsenti, et ka parem välja näha. Kaalulangetaja nõuanded: grammi toitu 4 korda päevas ja kaal langeb 48 praktilisi nõuandeid kaalulangetamise teemal saavad anda kaalulangus seiskunud kahe nadala parast need, kes dieedipidamist ise edukalt omal nahal katsetanud.\nKaal väheneb siis, kui tekitatakse piisav energiadefitsiit ehk teisisõnu peaksid sa sööma umbes kcal päevas vähem, kui sa energiat kulutad. See on umbes 0,5 kg nädalas, mis annab sulle kindluse, et kaal langeb just rasvamassi arvelt.\nNii naljakalt kui see ka ei kõla, on kõigist tähemärkidest kõige raskem kaalu langetada just kaaludel. Seevastu skorpion võtab soovi korral kaalust alla lausa mängeldes.\nLoe siit, mida sa ühe või teise tähemärgi esindajana silmas peaksid pidama. Kaal langeb ja langeb. Mina Detsemberkl septembris võtsin end kokku ja hakkasin kõik üles kirjutama ja kaloriteks ümber arvutama, mis suust sisse läks.\nKuigi jooksmine aitab kaloreid põletada ja saleneda, on kannatlikkus alati voorus. Kaalulangus seiskunud kahe nadala parast sinu kaal ei ole esimese kahe nädala jooksul langenud, mõtle, kas sa oled ehk hakanud toitu rohkem soolaga maitsestama. Kui jah, siis kõik see ajutine kaalutõus on kõigest liigne vesi.\nNing ka vastupidi - kui hakkad nüüd hoopis sööma vähem soolasemat toitu, siis lisaks rasvale, väljub ka liigne. Kui sul raha ei ole, siis on ju lihtne, lihtslt polegi süüa ja nii see kaal langeb.\nKõige lihtsamalt langes kaal armumise korral. Siis polnud mingi hull ülekaal, aga 4 kg läks 3 näd-ga.\nVõtan selle kindlasti ette. Tavaline päev näeb välja nii: 7. Lõunat peaks nihutama, aga sageli sõltub tööst, ma saan lõunatada vahemikus kella Jah, küüslauku kasutan vähe, peaks rohkem.


Tallegg - Tooted - Fakte Talleggi toodete kohta\nOivalised hinnad poodides\nFakte Talleggi toodete kohta\nTalleggi auhinnatud tooted läbi aegade\nIgapäevaseid nippe toiduvalmistamiseks\nFakte Talleggi toodete kohta\tMille järgi valida poes broilerilihatooteid?\nLoe pakendi etiketilt, milliseid broileritükke pakend sisaldab. Tutvu toote koostise, toiteväärtuste ning toote kaaluga, jälgi ka kõlblik kuni kuupäeva. Tutvu ka toote päritolumaaga.\nKõlblik kuni kuupäev kehtib Talleggi toodete puhul suletud pakendi korral. Korralike säilitustingimuste juures säilivad tooted isegi 1-3 päeva üle "kõlblik kuni" kuupäeva (eriti talvisel perioodil, kui ilmad on võrreldes suvise ajaga jahedamad).\nKui kaupluseriiulis on pakend "kummis" kõlblik kuni kuupäeva piires, ei pruugi olla tegu halvaks läinud tootega. Tehnika eksib samuti, seega võib olla pakendisse doseeritud rohkem kaitsegaase. Korralike säilitustingimuste juures toode säilivusaja sees reeglina ei rikne.\nMida tähendab "pakendatud gaasikeskkonda"?\nKui toote pakendil on kirjas "pakendatud gaasikeskkonda", tähendab see spetsiaalselt toiduainetööstuste jaoks välja töötatud kaitsegaasidega ehk modifitseeritud atmosfääri meetodil pakendamist. Kaitsegaasidega pakendamiskeskkond võimaldab pikema aja jooksul säilitada toodete esialgse kvaliteedi ilma lisa- ja säilitusaineteta. Võrreldes tavalise toidukilesse pakendatud broilerilihaga on kaitsegaasidega pakendamise eeliseks:\n- 2 korda pikem säilivusaeg tänu sellele, et kaitsegaasid takistavad bakterite arengut pakendis;\n- hügieenilisem ja steriilsem toode, mis püsib kauem värskena (jällegi tänu sellele, et kaitsegaasid takistavad bakterite arengut).\nKaitsegaasidega pakendamiskeskkond on ohutu tarbijatele ja toodetele ning ei mõjuta kuidagi toote kvaliteedi- ega maitseomadusi.\nTalleggi sortimendis on kaitsegaasidega pakendatud värske broileriliha, marinaaditooted, viinerid, pihvid, viilutatud singid jpt. tooted.\nLoe ka siit: Gaasikeskkond tagab tootele loodusliku värskuse >>


Obama lubab presidendi ametis uut lähenemist Iraani tuumaprobleemile - Eesti Päevaleht\nObama lubab presidendi ametis uut lähenemist Iraani tuumaprobleemile\nÜheksa päeva enne presidendiks vannutamist lubas Barack Obama, et tema välispoliitikameeskond hakkab „kohe tegelema Lähis-Ida rahuprotsessiga”, Iraani tuumaprogrammi osas aga on vaja uut lähenemist.\nRääkides telekanali ABC saates „Sel nädalal,” rõhutas Obama, et soovib suhelda otse Iraani juhtkonnaga, peatamaks tuumaprogrammi, mis Teherani kinnitusel on rahumeelne, aga lääne väitel mitte. Algatuseks püüdvat Obama Iraani positiivselt hõlmata.\nÜks esimesi otsuseid, mille Obama ja tema tulevane välisminister Hillary Clinton peavad langetama, puudutab Iraani-vastaseid salaoperatsioone, mida Bush mullu alustas. Nende eesmärk on takistada Iraanil tuumapommi saamist, nurjates oluliste komponentide välismaalt ostmist ning tekitades häireid Iraani arvuti- ja elektrivõrkudes, mis on tuumaprogrammi jaoks olulised.\nPühapäeval salaoperatsioonidest kirjutanud New York Times pajatas üksikasjalisemalt ka varem levinud kuuldusest, et Iisrael küsis mullu mais Bushi valitsuselt toetust Iraani tuumarajatiste ründamiseks.\nLehe andmeil oli Iisrael soovinud USA-lt uue põlvkonna pomme, mis suudavad maa-aluseid rajatisi purustada, ja USA kontrolli all olevast Iraagi õhuruumist läbisõidu õigust. Kõik need soovid lükati esmalt tagasi, kuid aasta lõpus teatas USA, et Iisraelile müüakse tuhatkond seda tüüpi pommi.\nHillary Clinton soovib Venemaaga koostööd tihendada\nReformimeelne Khatami nõustus taas Iraani presidendi ametit püüdlema\nUSA relvajõudude juht: Iraan hangib materjali tuumarelva valmistamiseks\nObama pikendas Clintoni alustatud sanktsioone Iraani vastu


Alafoorumid » Toidutare kullafond » Sõbraks zhelatiiniga\nTeemal on tulnud 21 vastust, viimati 02.mär 2014 16:24 | Teemat on vaadatud 17456 korda\nteema algatas zoocoll Postitatud 01. oktoober 2004 14:49\nSiit moraal, et kasutage kirjavahemärke ikka õigesti, koma, punkt, koolon ja need teised kuuluvad neile EELNENUD sõnaga kokku ja tühik tuleb alles siis, mitte kunagi kirjavahemärgi ees. Ainsaks erandiks mõttekriips, kus tühik kahel pool, ning sidekriips, kus võib olla kord nii, kord naa.\nMuidugi võib mugavust taotledes maksta, aga kõige mõistlikum oleks usaldada juustukannikas ja riiv tugevatesse mehekätesse, kui endal aega hirmus napib...\nteema algatas Maire Postitatud 01. oktoober 2004 15:06\nPidin väga mitu korda lugema, et eelmise sõnumi esimese lõigu kirjutamise eesmärki mõista. Arvan, et ega see ei jõua ka väga paljude teiste kasutajateni.\nZoocoll tahtis öelda, et kui kirjavahemärke valesti kasutada, võib suurest L-tähest saada lollikest tähistav emotikon.\nTegelikult me vist leppisime kokku, et kui välja arvata need kurikuulsad punktid kõikide kirjavahemärkide asemel, siis ei hakka kellegi kallal näägutama. Mulle muide näib, et Nona ei märganudki oma viga, (sest muidu ta oleks kindlasti vabandanud), vaid vajutas kiiresti "saada" ja rohkem ei vaadanudki.\nJuustu riivimise kohta nii palju, et igaühel ei pruugi ju alati meest kõrval olla. Või siis teeb ta mõnda teist tööd.\nteema algatas Nona Postitatud 01. oktoober 2004 15:19\nolen nüüd tagasi,\njah kahjuks ma ei märganudki oma viga,\nniiminu moodi- tormata üle välja ja alles siis avastada, et kiiret nagu polnudki,\naga Zoocollil õige tähelepanek, riiv ja juust mehekätesse anda,\nteema algatas rene1289 Postitatud 03. oktoober 2008 21:12\nMa arvan et zelatiini sulatamisel 30 sec. vahet see vist eriti köögi aega ei mõjuta. Juhuslikult kui restos ei tööta .Enamus koostis aineid on ikka sama, lihtsalt loeb kas tera või plaadi paksus on erinev zelatiinil.Naised ärge viie minuti pärast endale küll suurt kisa korraldage.Samas riivitud juustu osta? See on paras laisklemine! Küllaltki palju eesti naisi enam ei oskagi süüa teha. Võtke arvesse oskusi on vaja ja odavam tuleb ka\nteema algatas efka Postitatud 28. veebruar 2014 18:35\nNo ei saa mina aru. Kui jutt zelatiinilehtedest ja neid vaja sulatada külmas vees, siis miks ei kirjutata kuskil mis koguses vees seda sulatatakse???? Kus ma seda peaksin teadma?\nEhk siis mis koguses vees zelatiini sulatatakse?\nteema algatas Siiri Kirikal Postitatud 02. märts 2014 16:24\nTere "efka": Kuna läbivettinud želatiinilehtedest pigistatakse vesi välja, siis pole see kogus nii määrav. Piisab sellest, et need veega kaetud oleks. Siit saab teema kohta põhjalikumalt lugeda: http://toidutare.ee/toidust/kokakool/D8CA/#Želatiinipulbri ja -lehtede kasutamine


Hindrek Riikoja: piinlik saaga presidendivalimistega võib kummalisel viisil tuua meile kehvad omavalitsused - Maaleht\nRiigikogu koguneb esimest korda presidenti valima esmaspäeval. Kui teisipäevaks sellega hakkama ei saada, kutsutakse tõenäoliselt septembri teiseks pooleks kokku valimiskogu, kuhu lisaks 101 riigikogu liikmele kuulub veel 107 omavalitsuste esindajat.\nHindrek Riikoja: piinlik saaga presidendivalimistega võib kummalisel viisil tuua meile kehvad omavalitsused\nRiigikogust valijameeste kätesse jõudev presidendivalimine ei too meile tingimata paremat presidenti, küll aga kehvemad omavalitsused. Sest aeg, mis võiks kuluda seisukohtade tutvustamisele ning valijatel parimate kandidaatide sõelumisele, kulub presidendikampaaniale.\nPresidendivalimiste saaga on tänavu kahtlemata muutunud piinlikuks. Küsimus ei ole siiski selles, kas president valitakse ära riigikogus või mitte. Valimiste minek valimiskogusse on täiesti normaalne ning põhiseaduses sätestatud valimiskorra loomulik osa.\nPiinlik on see, et venitamine ja kauplemine on kandideerimast peletanud hulga lugupeetud ja kahtlemata väärikaid inimesi. Nii-öelda ametlikult on nad oma loobumist põhjendanud küll presidendi liiga suurte kingade või perekonna vastuseisuga. Tegelikkuses pelutab nii mõndagi aga tõdemus, et poliitikud ainult mängivad kandidaatidega ega soovi tegelikult valida sellesse ametisse kõige sobivamat ja väärikamat, vaid kõige mugavamat inimest.\nKõik see on aga juba jätnud jälje omavalitsuste valimistele. Vähem kui kaks kuud enne valimisi ei ole enamikul erakondadel valmis ei üleriiklikke ega ka mitte kohalikke valimisplatvorme. Lohutus, et kohalikul tasandil teavad inimesed nagunii erinevate jõudude seisukohti ja ilmavaadet, praegu kahjuks ei päde.


Esileht › Koolilaps › pakun taskuraha teenimise võimalust kooliealisele lapsele\nMina olen ammu mõelnud, et koolilaste ja väikelastega perede sümbioos toimiks hästi. Just töötavatel algklassilaste vanematel on tihti mure, mida nende laps vaheajal (ja ka kooliajal pärast kooli) teeb, kust süüa saab jne. 1-3-aastaste koduste väikelaste vanematel on jälle pidevast lapsega mängimisest juba teletupsude näod peas. Kui lapsevanem on lähedal, saab väikelapse lõbustamisega hakkama ka juba 7-aastane – seega, koolilaste ja väikelaste vanemad, kontakteeruge ja ühinege!\nkirjutasin sulle mailile!\n[tsitaat]Mina olen ammu mõelnud, et koolilaste ja väikelastega perede sümbioos toimiks hästi. Just töötavatel algklassilaste vanematel on tihti mure, mida nende laps vaheajal (ja ka kooliajal pärast kooli) teeb, kust süüa saab jne. 1-3-aastaste koduste väikelaste vanematel on jälle pidevast lapsega mängimisest juba teletupsude näod peas. Kui lapsevanem on lähedal, saab väikelapse lõbustamisega hakkama ka juba 7-aastane – seega, koolilaste ja väikelaste vanemad, kontakteeruge ja ühinege![/tsitaat]\nMina arvan ka nii. Usun, et sellisest asjast võiks tõesti abi olla mõlemal poolel.\nma jälle ei usu, et seitsmene suudab mõista, et tegu on siiski \_”tööga\_”. selles eas lapsed tahavad ise veel nii palju tähelepanu, et oleks teemaalgatajale ilmselt pigem koormaks 🙂\naga 12 a- saab aru küll, et tema ülesanne on väiksemat lõbustada ja emale puhkust anda.\nVäga võimalik tõesti, et seitsmene arvab, et mängime kõik koos kolmekesi paar tundi ja siis saab ta taskuraha ka 😀 Aga muidugi oleneb kõik ju lapsest ka…\nNo vot, veab siis väikesel, et tädi kohe igapäevaselt olemas! Oleks meil nii…Laps nii igatseb oma tädi, aga no harva näevad kahjuks, sest vahemaad suured. Muidugi on vaja teatud mängudeks emmet, meil eriti issit 🙂 Aga laps meil selline, et hea meelega mängib rahulikult erinevate inimestega, sugulastega, sõpradega jt. Siis ei tule nagu vanemad meeldegi eriti.\nMul on paari kuu pärast 13-aastaseks saav tütar, kes on väikelastest suures vaimustuses ja saab nendega ka hästi hakkama. Uurin täna temalt kindlasti, kas ta oleks sellest huvitatud. Kus linnaosas te Tartus asute?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.04 10:29; 24.04 10:31;\nNojah, lugesin nüüd, et Karlovas:)\nMeil kodus 1-aastane ja 10-aastane. Teevad koos selliseid asju, mida mina ei viitsi teha ja neil on hiigla lõbus.\nMeie lasteaias on paljud vanemad palganud enda lastele äratooja, ca 12-15 aastase tüdruku, kes toob lapse lasteaiast ära 4 paiku, ning siis 6ni on lapse kodus.\nJaa, Karlovas asume me. Aga hetkel on nii, et olen juba kokku leppinud ühe tüdrukuga, kes siin foorumis kõige esimesena ühendust võttis, vaatame kuidas omavahel lapsega sobivad 🙂


Äripäev • 2. mai 2018 kell 10:24\nToyota Corolla hübriidversioon tänavu aprillis Pekinigi autonäitusel. Foto: Reuters/Scanpix\nNõmmik ütles, et 80% eelmisel aastal Amservi müüdud Toyota sõidukitest olid sõiduautod ja nendest ainult 0,7% olid müüdud diiselmootoritega. "Üha enam inimesi on Toyota valikust eelistanud hübriidmudeleid ning see trend on kasvav, hübriidide osakaal muutub tulevikus kindlasti veelgi suuremaks," ütles ta.\n"Hübriidi omamine on mugav. Inimesed valivad tavamudeli asemel üha sagedamini hübriidi, sest selle ülalpidamine on lihtne, see on töökindel ja vaikne. Toyota hübriidautot ei pea pistikust laadima, sellel on automaatkäigukast ning madalad hoolduskulud ja kõrge jääkväärtus," ütles Valentini. "Kui inimene on korra hübriidi proovinud, siis ta seda tavamudeli vastu naljalt ei vaheta. Need põhjused on toonud kaasa Toyota hübriidimüügi hüppelise kasvu."\nInimeste huvi diiselmootoritega sõiduautode vastu väheneb iga aastaga. Kui 2011. aastal oli kõikidest Baltimaades müüdud Toyota sõiduautodest 3% hübriidid, 39% diisel ja 58% bensiinimootoriga, siis eelmisel aastal oli hübriidi eelistajate arv kasvanud 27%ni. Diisli osakaal moodustas kogu valikust 20% ja bensiinimootor 53%.\nEestis ületas eelmisel aastal esimest korda uute Toyota hübriidide müük diiselversioonide müügi, mil hübriidmudelid moodustasid kogu mudelivalikust pea 22%.


Tõnis Leht: loodame, et Poliitika.guru inspireerib teisigi oma mõtteid välja ütlema\nPoliitika.guru üks autoritest Tõnis Leht tunnistab, et vabatahtlikult midagi teha saabki ainult tegijate suurest huvist ja soovist, ning poliitikahuvilise sõpruskonna diagnooside ja arutelude avalikustamine loodetavasti inspireerib teisigi samasuguseid. Kui tunnet tõmmet, ühine poliitikagurudega!\nKüsisime kodanikuühiskonna 2015. aasta missiooniinimeseks tituleeritud Teele Pehkilt, kuidas temast hea kodanik kasvas. Tuleb välja, et puhtalt tänu omakasule: Loe edasi\nMöödunud aasta lõpus, vahetult enne jõule leidsin postkastist kirja enda nimele. Pisut teistsuguse kirja, kui olin harjunud nägema arveid saades. Nimelt saatis mulle tänusõnadega postkaardi kodutute loomadega tegelev Varjupaikade MTÜ. Loe edasi\n11.08.17 Keit Fomotškin: tegutsemine aitab rohkem kui virisemine\nAasta vabaühenduse MTÜ SPINi juht Keit Fomotškin urgitses Hea Kodaniku palvel enda sees ja pani kirja, miks ja kuidas temast hea kodanik kasvas. Loe edasi\n04.08.17 Liisa Addi: kel võimalust, peaks maailma muutma\nTätoveerimiskunstnik Liisa Addi teeb nõrgemate toetuseks heategevuskampaaniaid tätoveerimissalongis ja aitab kodutuid koeri. Miks? Sest ta saab. “Ma usun, et inimesed kellel on võimalust, peaksid tegelema maailma paremaks muutmisega,” põhjendab Liisa. Loe edasi\n28.07.17 Kadri Sikk: viime koos selle sõrmuse tulle!\n„Ime lahti, l***!“ oli vastus, mille mu tuttav sai kahelt isendilt kord Rein Raua loengus, kui ta neile läpakast sarja vaatamise ja jutuajamise vahele meelde tuletas, et loengus käimine pole kohustuslik. Mida sa selle peale kostad? Loe edasi\n21.07.17 Merili Ginter ja Triin Karis: Unista suurelt, haara võimalustest\nKodanikuühiskonna aasta hakkajateks tituleeritud Tartu koolitüdrukud Merili Ginter ja Triin Karis kogusid heategevuskampaaniaga raha diabeedihaigetele lastele insuliinipumpade jaoks ning on tänaseks võtnud selle eest vastu tunnustuse Riigikogu valges saalis ja ka presidendi kantseleis, ajalehelugudest ja sotsiaalmeedia tähelennust rääkimata. Tüdrukud räägivad, kuidas neist head kodanikud said. Loe edasi\n14.07.17 Katerina Danilova: Argumenteeriva ühiskonna nimel\nKaterina Danilova kirjutab, kuidas tema hea kodanikuna oma panuse annab ehk millise ühiskonnna poole me koos peaksime liikuma. Loe edasi\n07.07.17 Dmitri Moskovtsev: Vabatahtlik töö ongi mu hobi!\nMa olen kindel, et igaühel, kes tegeleb vabal ajal vabatahtliku tööga, on tekkinud vähemalt korra samasugune olukord. Loe edasi\nBeli Paspor Nyata dan Palsu, SIM, KTP, Kontak via WHATSAPP ...... ((+ 44 745 924 7070)) 0\nOsta tõeline andmebaasi ja registreeritud võltsitud pass, juhiluba, ID-kaardid, võltsitud rahatähed ((docconsultancy99@gmail.com)) 1\nBuy genuine database registered and fake passport, drivers license,Id cards,counterfeit bank notes((docconsultancy99@gmail.com)) 3\nOsta tõeline andmebaasi ja registreeritud võltsitud pass, juhiluba, ID-kaardid, võltsitud rahatähed ((docconsultancy99@gmail.com)) 0\nPeateemad: TARBIMINE (tooted, toit, kasutus, hinnangud jne) (203), ÜHISKOND(kogukond, poliitika, eetika, kultuur jne) (44), LOODUS (loodushoid, aiandus, matkamine jne) (42), MUUD TEEMAD (annan ära, müün, ostan, küsitlus jne) (92)\n26.06.17 Poolas asuva karusloomafarmi töötaja jälgis ja filmis kahe kuu jooksul asutuse igapäevatööd. Salvestised paljastavad arvukaid episoode loomade jõhkrast kohtlemisest: töötajate poolt tekitatud peksmisjäljed, ...\tLoe edasi\n21.06.17 Riigikogu keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra kutsus neljapäevaks, 22. juuniks Toompeale kokku ümarlaua, et arutada ja leida lahendus Tallinna Haabersti ristmiku laiendamisel tekkinud ummikseisule, ...\tLoe edasi\nHaabersti hõberemmelgas jääb esialgu raiumata\n19.06.17 Nordecon alltöövõtja teavitas et ristmiku projekti raames on otsustatud Paldiski mnt 149 ja 153 vahelisel Paldiski mnt-ga külgneval alal veel seisvad puud säilitada. Siiski veel ei ole Pajupuu raie ja ...\tLoe edasi\nRiigikogu ratifitseeris Rail Balticu ehituse\n19.06.17 Riigikogu ratifitseeris Rail Balticu lepingu 19. juuni erakorralisel istungjärgul. Poolt hääletas 63 saadikut, vastu oli 20 saadikut. Loe edasi\n16.06.17 13. juunil sai MTÜ loomade eestkoste organisatsioon Loomus Eurogroup for Animalsi liikmeks. Eurogroup for Animals on Euroopa Liidu juures tegutsev lobiorganisatsioon, mille peakorter on Brüsselis. Loe edasi\n15.06.17 Täna, 15. juunil keelustas Läti seim metsloomade kasutamise avalikel üritustel, sh tsirkustes. Loomakaitseseaduse muudatust toetas 54 seimi liiget, neli hääletas vastu ja 17 jättis hääletamata. Keeld hakkab ...\tLoe edasi\nEesti Loomakaitse Seltsi jurist Meelika Liiv: “Probleem pole loomakaitse õiguste puudumises, vaid nende rakendamises!”\n13.06.17 Millised õigused loomal täna Eestis on ja millised õigused tal võiksid olla? Eesti Loomakaitse Seltsi jurist Meelika Liiv tutvustab olukorda meie õigusruumis. Loe edasi\nHiltoni sünnipäeva peastaar oli Eesti mahemoe lipulaev LAV Organic Lifestyle\n13.06.17 Nädalavahetusel toimus Hilton Tallinn Park hotelli esimese tegusa aasta täitumisele pühendatud sünnipäevapidu, mille peaesinejaks oli Eesti mahemoe lipulaeva LAV Organic Lifestyle eksklusiivse suvekollektsiooni ...\tLoe edasi\nNeljapäeval avatakse Kadrioru suvehooaeg\n13.06.17 Neljapäeval, 15 juunil, avab Kadrioru park taas suvehooaja. Suve jooksul on kõigil huvilistel võimalik lisaks looduse ilule saada osa mitmetest kontsertidest, ekskursioonidest ning tähtpäevadest. Loe edasi\nÜleilmne kõrbestumise päev: kõrbestumine puudutab ka Eestit\n12.06.17 17. juunil tähistatakse üleilmset kõrbestumise vastu võitlemise päeva. Olgugi, et kõrbestumine ohustab vaid teatud piirkondi maailmas, võitleb selle vastu kokku 196 riiki. Nende seas on ka Eesti, kes ...\tLoe edasi


Intervjuu: Valio juht: hindu tuli tõsta, sest kulud kasvasid üle pea - ärileht.ee\nValio Eesti direktor Kari Finska (paremal)Foto: Raivo Tasso\nValio Eesti tegevdirektor Kari Finska ütles lugejate küsimustele vastates, et tootjad tõstsid ühel ajal piimatoodete hindu, kuna tootmisega seotud sisendite hinnad tõusid kõigile töötlejatele ühel ajal. Tööstusel võib seljataga olla 4-5 sisendite hinnatõusu enne, kui need lõpuks jõuavad väljamüügihindadesse.\nKes sellest kahe krooni suurusest piimahinna tõusust rohkem kasu sai, kas põllumees, lehmapidaja või töötleja-pakendaja?\nKui rääkida viimasest 2-kroonisest hinnatõusust, siis see jaguneb nelja osapoole vahel: riik saab käibemaksuna 20% ehk 34 senti, piimatootja 60 senti, ülejäänu jagavad omavahel töötleja ja kaupmees. Tuleb mainida, et toorpiima hinnatõus algas tegelikult juba eelmise aasta sügisel, seega on toorpiima hind aastaga tõusnud oluliselt rohkem kui 60 senti. Samas on tööstuste väljamüügihinnad viimase aasta lõikes tõusnud aeglasemalt.\nPärast jaanuarikuist toorpiima hinnatõusu on Valio Eesti olnud igakuiselt kahjumis. Seda olenemata ettevõttesisestest kulukärbetest, mida tegime kõigis valdkondades.\nKa rahvusvaheliselt on piimatööstus väikeste marginaalide ala – rusikareegel on, et piimatööstused teenivad kasumit umbes 5% käibest. Viimase viia aasta jooksul on meie kasum olnud keskmiselt 2-3% käibest ja sarnase rentaabluseni jõuame uute hindadega ka nüüd. Seega ei ole piima töötlemine Eestis mingil juhul liiga kasumlik ettevõtmine.\nValio: hoolimata kärbetest olime igakuiselt kahjumis (27) 27.09.2010\nOnline-intervjuu: miks piimatootjad hindu tõstavad? (33) 22.09.2010\nMiks tõstsite hindu väga järsult? 20 protsenti on päris pirakas tõus.\nKui piimatööstused ja piimatootjad peavad omavahelisi hinnaläbirääkimisi korra kuus ehk 12 korda aastas, siis piimatööstused ja kaubandusketid erinevatel põhjustel nii kiire aja jooksul muudatusi teha ei saa.\nJust sel põhjusel võib hinnatõus tarbijale olla teinekord väga suur – tööstusel võib seljataga olla 4-5 sisendite hinnatõusu enne, kui ta suudab selle oma väljamüügihindadesse siirdada. Just samasuguse olukorraga on ka täna tegemist.\nMillal me saavutame Soome elatustaseme, et võiks piima eest maksta sama palju kui Soomes?\nSee sõltub eelkõige sellest, mismoodi Eesti ja Soome tänasest kriisist välja tulevad. Kui Eesti tööstusettevõtted suudavad järjest enam ekspordile orienteeruda ja seejuures ka suuremat lisaväärtust luua, siis usun et ka elatustase kasvab kiiresti.\nMiks Valio poolt Soomes toodetav piim on olulisele parema ja loomulikuma maitsega? Miks Eestis tehakse kehvemat piima?\nPakendatud ja poeletilt saadava piima maitse ja kvaliteet sõltub toorpiima kvaliteedist. Eestis on täna maitselt ja muudelt näitajatelt Baltikumi kvaliteetseim toorpiim. Valio Eesti kasutab üle 98% ulatuses eliit- ja kõrgema kvaliteediga eestimaist piima. Kõrged kvaliteedinõuded toorpiimale ja hoolikas valik kajastuvad ka piimatestides – septembri Oma Maitse ajakirja piimatestis sai Valio Alma piim kõige parimad tulemused. Sarnane test tehti ka eelmisel nädalal venekeelses Postimehes ja jällegi hinnati Alma piim parimaks.\nBerliinis maksab 1,5% tetra-pakis piim 0,49 eurosenti (meil umbes 12 krooni) ja 3,5% tetra-pakis piim 0,59eurosenti. Miks valetatakse, et Eesti piimahind on jõudnud Euroopale järele? Tegelikult on see täna juba kallim kui Euroopas ja arvestades palkasid, vähemalt neli korda kallim kui Euroopas.\nUudistes, milles räägiti piima hindade tõusust Euroopa keskmisele tasemele, räägiti toorpiima hindadest ehk hinnast, mida tööstused maksavad piimatootjatele(farmidele). See hind on tõepoolest tõusnud Euroopa keskmisele tasemele ja on 30 eurosenti/kg.\nToorpiim moodustab piimatoote hinnast ka kõige suurema osa. Suurelt osalt on aga ka kõik muud piimatööstuse kulud Euroopa keskmisega samal tasemel. Näiteks seadmed, pakendid, juuretised, moosid, pesuained, intressikulud ja ka logistika on maailmaturu hinnaga. Ühena vähestest on erinevus tõesti palkade suuruses. Samas on aga Eesti tööstused oluliselt väiksemad ja ebaefektiivsemad kui Euroopa suurtööstused.\nMeil on palju käsitööd, mis tähendab suurt hulka töökäsi ja lõppkokkuvõttes ei pruugi tööjõukulu ühe toodetud kilogrammi kohta olla Euroopa keskmisest oluliselt väiksem.\nKas tõstate veel hindu, kui näete, et inimesed piimatoodete ostmist vähendavad?\nKui see aitab meil pankrotti vältida, siis tõenäoliselt jah.\nMilliseid kärpeid olete oma ettevõttes läbi viinud?\nMajandusolud ei ole meist mööda läinud ja oleme pidanud kärpima kõiki kulusid, sealhulgas oleme olnud sunnitud koondama inimesi.\nKui suur osakaal teie tootmises on Läti, Leedu, Poola piimal?\nNull protsenti. Valio Eesti tooted valmivad ainult eestimaisest toorpiimast. Kui täpsem olla, siis on peamiselt tegu Lõuna-Eesti farmide toorpiimaga.\nPalju oma tooteid ekspordite Venemaale või viite EL -i? Millise hinnaga müüakse teistes riikides teie tooteid ?\nValio Eesti ettevõtetest ekspordib Valio Eesti Laeva Meierei ligi 10% oma toodangust ja Võru juustutehas ligikaudu 80% oma toodangust. Täna jõuavad meie tooted lisaks Baltimaadele ka Rootsi, Venemaale, Itaaliasse, Küprosele, Kreekasse ja ka Ameerika Ühendriikidesse. Olenevalt turust on hinnad erinevad, kuid reeglina on kõikidel eksportturgudel toodete hinnad kõrgemad kui Eestis.\nKuidas läks nii, et tootjad tõstsid toodete hinda ühel ajal?\nTootmisega seotud sisendite hinnad (sh toorpiim, elekter, logistikakulud jms) tõusid kõigile töötlejatele ühel ajal.