Põhjarannik » Tugeva vaimuga Eesti sõdur\n25. aprill 2016 GERLI ROMANOVITŠ\nTanel Vichterpal ütles, et on valmis uuesti missioonile minema siis, kui riik teda vajab. Aga ainult pere heakskiidul. Pildil on ta koos tütar Ave-Carolinaga.\n1. jalaväebrigaadi tankitõrjekompanii kompaniiveebel Tanel Vichterpal tunnistab, et reaalse sõjaolukorra ohule hakatakse mõtlema pigem siis, kui missioon hakkab otsa lõppema, või tagantjärele. Missioonil olles ja ülesandeid täites hirm kaob ning sellel ei saa lasta tekkida ka siis, kui mõni su kaasvõitleja surma või haavata saab. Just nii karastuvad õiged veteranid.\nMeie põlvkonnale seostub veteran eelkõige maailmasõjaga ja selle aja veteranid on vanad. Millise tunde see nimetus teis tekitab?\nMa ise ei tunne ennast veel vanana. Minule on veteran keegi, kes on andnud oma panuse riigi julgeoleku tagamisse. Riigikaitse seisukohalt lähtudes on see inimene, kes on kodumaal või välisriigis osalenud sõjalisel operatsioonil. Välisoperatsioonidel osalemisel on kindel seos Eesti riigi julgeoleku tagamisega. Tähelepanu ja tunne, mis sellega kaasnevad, on pigem positiivsed. Ütlen uhkusega, et olen veteran.\nToonased veteranid said poejärjekorras ette, bussis istuma ja muid soodustusi. Millised soodustused on praegu ja kas tähelepanu veteranidele on piisav?\nJah, kaitseväel on veteraniprogramm täiesti olemas ning riigi toetus ja tähelepanu on piisavad. Veteranipoliitika juhtimise ja haldamisega tegeleb toetusteenuste keskus, kus on erisugused valdkonnad, näiteks rehabilitatsioon, sotsiaalteenistus ja psühholoogiline tugi. Samuti on loodud vigastatud kaitseväelastele ümberõppe programm ning mitmesugused sotsiaalsed garantiid.\nKas tagantjärele mõeldes on missioon teistsugune kui seal kohapeal olles?\nOlen käinud kahel välismissioonil ning mõlemale eelnes põhjalik väljaõpe, milles lähtuti piirkonnale iseloomulikust maastikust, kultuurilisest eripärast ja muudest teguritest. Ülemad tutvustasid kõikidele missioonipiirkonda minejatele ka kohapealset julgeolekuolukorda. Loomulikult ei ole missioonieelsel väljaõppel võimalik luua täiesti autentset olukorda ning alles siis, kui lõpuks kopterist jala maha paned, saad aru, kuhu oled jõudnud. Kohapeal olles peab kõigeks valmis olema ja keskenduma ainult kästud ülesande täitmisele.\nTagantjärele mõeldes oli põhirõhk kohaliku elanikkonna julgeoleku ja turvalisuse tagamisel. Kõik ülejäänu − isevalmistatud lõhkekehade otsimine, patrullimine ja operatsioonid ning kohaloleku näitamine − oli sellega kaasnev tegevus, mis lõi turvalisema keskkonna. Kõige tähtsamaks pean suhtlemist kohaliku elanikkonnaga ning nende poolehoiu võitmist.\nOtsus sinna minna tuli kergelt?\nEsimesel korral küll, sest olin alles 23aastane noormees. Tähtsaim põhjus oli soov saada lahingukogemust, mis on elukutselisele kaitseväelasele kindlasti vajalik. Teadsin, et olen selleks valmis. Teisel korral mind kutsuti, sest üksusesse oli vaja kogemustega allohvitseri. Otsus tagasi minna tuli ka siis üsna kergelt.\nKui palju mõeldakse kohapeal seal valitsevale ohule?\nMida rohkem aeg lõpu poole läheneb, seda rohkem mõeldakse. Reaalne oht on alati olemas. Patrullis või operatsioonil olles tuleb teha täpselt seda, milleks sind ette on valmistatud. Öeldakse, et kõige parem mälu on lihasmälu, ja täpselt nii ongi. Relva käsitsemine, käskluste andmine ja liikumine on automaatne. Kindlust sisendavad õlg õla tunne ja teadmine, et sa ei ole üksi, vaid alati on keegi, kes valvab seljatagust.\nMis oli kõige hirmsam, ohtlikum või häirivam asi, mis seal olles juhtus?\nKõige koledam asi, mis juhtuda võib, on kaasvõitleja surm või tema raskelt vigastada saamine. Mina nägin seda mõlema missiooni ajal, viimase puhul vahetult. Sõjapiirkonnas paraku selliseid asju juhtub ja selleks tuleb valmis olla.\nOn ka palju muid häirivaid faktoreid: kuumus, sitikad, piiratud liikumisvabadus jne. Sellega harjub, ja küllaltki ruttu. Kui ohtlikkusest rääkida, siis võib öelda, et kõik on ohtlik, ja sellega tuleb arvestada. Oluline on tegevust võimalikult hästi planeerida ja võimalikke riske ennetada.\nArusaadavalt tundsin vahel ka hirmu, kuid ülesannet täites see kadus. Alles hiljem järele mõeldes tuleb kartus uuesti meelde.\nMillise tundega lugesite või kuulasite neid uudiseid, kus anti teada, et midagi halba on juhtunud?\nEesti kaitsevägi on piisavalt väike ja peaaegu kõik tunnevad üksteist. Halva uudise korral ei tea mitte kunagi, kas see on su naaber, teenistuskaaslane, koolivend või vana hea tuttav. Olen ise olnud väga halbades situatsioonides ja tean, mida oodata. Loomulikult on see väga halb tunne, sest sellise uudise puhul ei ole kunagi selge, mis täpselt juhtus.\nKui peaks uuesti missioonile minema, kas läheks?\nKui mind vajatakse, siis olen tõenäoliselt nõus minema. Loomulikult pean sellise otsuse puhul kõigepealt ka oma perekonnaga nõu pidama.\nKui palju sellest, mida seal õpiti või kogeti, tuli siinsesse väljaõppesse kaasa?\nEesti kaitseväe väljaõpe põhineb konventsionaalse sõjapidamise eeldusel ning Afganistanis sõdisid liitlased terroristlike organisatsioonidega. See tähendab, et kõike seal õpitut meie tingimustes kasutada ei saa, kuid paljusid asju siiski. Kõige tähtsam on reaalne lahingukogemus, mida õppusel kogeda ei saa. Relva- ja laskeõppe läbiviimisel on sellest palju kasu, kui oled ise vastasega vahetus kontaktis olnud. Kindlasti on väga tähtis, et kohaliku elanikkonnaga oleks hea läbisaamine ja nad kaitseväge usaldaks.\nKas ajateenistuse läbinud noormehed on valmis selleks, et välismissioonil või reaalses sõjaolukorras hakkama saada? Nii oskuste poolest kui piisavalt tugeva vaimuga.\nSõda on kaos ja segadus. Kui esimene pauk käib, tuleb hakata seda lahti harutama ja korda majja lööma. Kaos tuleb enda kasuks tööle panna. Kõik vilumused ja oskused sellega hakkama saamiseks antakse ajateenijatele teenistuse jooksul.\nEesti sõduri vaim on tugev. Ajateenistuse läbinud sõdur või nooremallohvitser, kes liitub Scoutspataljoniga ja läheb välismissioonile, saab kindlasti seal hakkama. Tal on hea ettevalmistus. Sama kehtib ka sõjaolukorras: Eesti kaitsevõime alustalaks on reservarmee ning reservväelaste olukorrateadlikkus ja kaitsetahe. Julgen väita, et ajateenistuse läbinud võitlejad on valmis Eestit relvaga kaitsma.\nPidevalt räägitakse, et noored muutuvad füüsiliselt nõrgemaks. Kas väljaõppe korraldamine muutub iga aastaga keerulisemaks?\nAjateenistusse saabunute füüsiline vorm on viimastel aastatel tõepoolest olnud probleem. Paljud noored ei tee sporti ja liiguvad vähe, kuid loomulikult ei käi see kõigi kohta. Kaitseväes ei treenita sportlasi, vaid me anname ajateenijatele piisava füüsilise ettevalmistuse lahinguväljal hakkama saamiseks. Tänapäeva noortel on paraku muud huvid, nutiseadmed ja virtuaalmaailm. See ei ole vale, vaid läbilõige kogu ühiskonnas toimuvast. Aga kui päevas “100 laiki ära ei tule” ja seadme kasutamine on piiratud, tekib teenistuses probleem.\nKindlasti ei saa keerulise väljaõppe ja füüsilise vormi vahele panna võrdusmärki. Füüsilist vormi saab parandada. Selge on see, et kohe alguses ei saa 100% hinge kinni tõmmata, sest tulemuste saavutamiseks peab koormust tõstma järk-järgult.\nArvan, et väljaõppe korraldamine ei ole muutunud keerulisemaks, pigem loogilisemaks. Füüsiline tegevus on ainult üks osa sellest.\nKus te ise aega teenisite ja mis seda aega iseloomustab?\nAstusin ajateenistusse 2004. aasta veebruaris, kui saabusin Narva-Jõesuu piirivalve õppekeskuse värava taha ja astusin sissikompanii ridadesse. Väljas oli −30 kraadi ja lumi oli põlvini. Minu ajateenistust iseloomustasid distsipliin, kord ning käsutäitmine läbi higi ja pisarate. Riviõpe ja kaasvõitlejatega arvestamine oli seejuures sisemise distsipliini alus, mis kohe alguses paika pandi. Staabihoones oli üks telefoniaparaat, kuhu kunagi löögile ei saanud. Mobiiltelefon oli võib-olla igal viiendal, kuid see ei tähendanud, et kellelgi selleks aega oli. Kogu aeg oli kiire ja kogu elu oli liikumises. Inimestel ei olnud nii palju eraelulisi probleeme ja kõik said keskenduda väljaõppele.\nKas läksite hea meelega ja teadsite kohe, et sõjavägi võiks olla teie kutsumus?\nJah, läksin ajateenistusse vabatahtlikuna, olles 19aastane, kuigi olin saanud ajapikendust ülikooli minekuks. Kõik eelnevad koolivennad olid käinud samas kohas. Olles ise Lõuna-Eestist pärit, ei teadnud ma Narva-Jõesuust suurt midagi ega olnud kindel, mida teenistusest oodata.\nKohe ma kindlasti ei teadnud, et see võiks olla minu kutsumus. Pigem tekkis see tunne teenistuse jooksul. Üks tegur oli kohtumine ja vestlemine tolleaegse rahuoperatsioonide keskuse võitlejatega, kes olid Narva-Jõesuu õppekeskuses praktikal. Nende meenutused välismissioonidest, varustus ja väljaõppe tase olid muljet avaldavad.\nMina ja paljud mu teenistuskaaslased liitusime hiljem kas rahuoperatsioonide keskuse või Scoutspataljoniga just tänu varasematele kontaktidele.\nMida ütleksite nendele noormeestele, kes peavad ajateenistust mõttetuks ajaraiskamiseks?\nEesti Vabariigi põhiseaduse X peatüki paragrahv 124 ütleb järgmist: “Eesti kodanikud on kohustatud osa võtma riigikaitsest seaduses sätestatud alustel ja korras.”\nIga mehe kohustus on seadust täita.\nKindlasti pole see ajaraiskamine. Pigem arvavad seda need, kellel tsiviilelus on mured või probleemid: laenud, kohustused või perekondlikud probleemid. See segab teenistust ja alandab motivatsiooni. Väga raske on mõelda teenistusele ja väljaõppele, kui peas on muud mõtted. Näen seda iga päev. Võin julgelt väita, et ülemad on pädevad andma alluvatele nõu selliste probleemide lahendamisel.\nKaitseväeteenistus annab kogemusi, mida pole võimalik mujalt saada: tasemel väljaõpe, koostöö väga erisuguste inimestega, hea füüsiline vorm, avatud mõtlemine ja palju kamraade, kellega jäädakse suhtlema ka pärast teenistuse lõppu.\nKas Eesti ajateenistust peaks kuidagi muutma või reformima?\nEi, hästi toimivat süsteemi ei ole mõtet lõhkuda ega muuta. Nendel noortel meestel, kes mingil põhjusel ajateenistusse ei sobi, on võimalus riigikaitsesse panustada asendusteenistuse kaudu.\nMillisena näete oma tulevikku sõjaväes? Kuhu, kui kauaks ja kui kaugele?\nSeda näitavad aeg ja teenistus. Kindlasti ei ole hetkel plaanis või pähe tulnud kaitseväest ära minna. Samuti ei soovi ma jääda ühe ametikoha peale pidama ning kavatsen näha ja teha veel rohkem, kui siiani olen jõudnud. Usun, et olen oma ligi 12aastase teenistuse jooksul üsna edukas olnud.


Jääpurjetamise EM-il pääses 4 eestlast kuldgruppi | Eesti Jahtklubide Liit\nJääpurjetamise EM-il pääses 4 eestlast kuldgruppi\nEM-i eelsõitudega alustati plaanijärgsel ajal, kell 10:30 hommikul. Esialgsest 146 EM-ile registreerunud jääpurjetajast alustas Võrtsjärvel võistlemist 126 sportlast, kes jagati hooaja tulemuste põhjal tugevuse järgi kolme gruppi. Tugevaimassegruppi pääses 33 hooaja edetabeli parimat. Eelsõitude süsteemis alustas esimesena nõrgima asetusega laevastik, millest 12 paremat pääses edasi paremuselt järgmisse fliiti, kust omakorda 12 paremat jõudis välja tugevaimasse gruppi.\nKuldgrupis on pärast kolme sõitu eestlaste hulgas kõrgeimal ehk6. kohal Jaan Akermann (PJK), 9. kohal on Vaiko Vooremaa (KJK).\nAvaldatud: 03.märts kell 09:49


Puud, Silvia Jõgever E-kunstisalongis\nPuud, Silvia Jõgever E-kunstisalongis Silvia Jõgeverile olid kõige südamelähedasemad unenäolised figuraalkompositsioonid, kuid kunstnik pidas oluliseks ka aktistuudiumi ning maastikus maalimist. Viimane hoidis värvimeele erksa ning pakkus meeldivat vaheldust ateljees töötamisele. Jõgeveri maastikud on vaoshoitud koloriidiga, tema toonid enamasti summutatud. Kunstnik ei otsinud looduses efektseid vaateid, vaid jäädvustas oma töis esmapilgul isegi igavaid motiive. Võluvaks muutuvad need S. Jõgeveri käe all, kes pani oma maalidesse lüürilist meeleolu ning tundlikke värviüleminekuid. Kunstnik kujutab maalis “Puud" sihvakaid pruunikate tüvede ning sinkjate kroonidega mände ning heledamais ookerjais toonides maapinda. Koloriidi külmad ning soojad toonid on kompositsioonis tasakaalukas dialoogis. Meistrilt meistrile Puud, Silvia Jõgever E-kunstisalongis Jõgever Silvia\nAvaleht > Oksjonid > 16. Meistrite paraad > Puud\n1996 Õli, kartong 46,5 x 52,4 signatuuriga\nAlghind: 6 500/ € 415\nSilvia Jõgeverile olid kõige südamelähedasemad unenäolised\nfiguraalkompositsioonid, kuid kunstnik pidas oluliseks ka\naktistuudiumi ning maastikus maalimist. Viimane hoidis\nvärvimeele erksa ning pakkus meeldivat vaheldust ateljees\ntöötamisele. Jõgeveri maastikud on vaoshoitud koloriidiga, tema\ntoonid enamasti summutatud. Kunstnik ei otsinud looduses\nefektseid vaateid, vaid jäädvustas oma töis esmapilgul isegi\nigavaid motiive. Võluvaks muutuvad need S. Jõgeveri käe all, kes\npani oma maalidesse lüürilist meeleolu ning tundlikke\nvärviüleminekuid. Kunstnik kujutab maalis “Puud" sihvakaid\npruunikate tüvede ning sinkjate kroonidega mände ning\nheledamais ookerjais toonides maapinda. Koloriidi külmad ning\nsoojad toonid on kompositsioonis tasakaalukas dialoogis.\nSilvia Jõgever Puud 1996 Õli, kartong 46,5 x 52,4 signatuuriga Alghind: 6 500/ € 415 16 Meistrite paraad 29 Silvia Jõgeverile olid kõige südamelähedasemad unenäolisedfiguraalkompositsioonid, kuid kunstnik pidas oluliseks kaaktistuudiumi ning maastikus maalimist. Viimane hoidisvärvimeele erksa ning pakkus meeldivat vaheldust ateljeestöötamisele. Jõgeveri maastikud on vaoshoitud koloriidiga, tematoonid enamasti summutatud. Kunstnik ei otsinud loodusesefektseid vaateid, vaid jäädvustas oma töis esmapilgul isegiigavaid motiive. Võluvaks muutuvad need S. Jõgeveri käe all, kespani oma maalidesse lüürilist meeleolu ning tundlikkevärviüleminekuid. Kunstnik kujutab maalis “Puud" sihvakaidpruunikate tüvede ning sinkjate kroonidega mände ningheledamais ookerjais toonides maapinda. Koloriidi külmad ningsoojad toonid on kompositsioonis tasakaalukas dialoogis.


Auhinnaraha jagamine tekitab suusatajate seas paksu verd - Murdmaa - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAuhinnaraha jagamine tekitab suusatajate seas paksu verd\n8. jaanuar 2018, 17:10\nTour de Ski esikolmik rõõmustab poodiumil. Auhinnaraha saavad nad aga seekord vähem FOTO: ANDREAS SOLARO/AFP\nVahetult enne murdmaasuusatamise hooaja algust kinnitati uus preemiasüsteem, kus MK-etappide võitjad teenivad vähem raha. Pärast ränka Tour de Ski-d on teema taas päevakorda tõusnud, sest ka tuuri võitjad teenisid vähem raha.\nKuigi selle hooaja tippsündmuseks on Pyeongchangi olümpiamängud, peetakse hooaja jooksul 29 MK-etapi osavõistlust. Iga võistlusala auhinnafondis on 40 000 Šveitsi franki, mis jagatakse ära senise esikümne asemel hoopis TOP20 sekka jõudnud suusataja vahel.\n3. koht: 5000 Sveitsi franki jääb kehtima\nPreemiaraha Tour de Ski üldvõitjale:\n1. koht: 55 000 Šveitsi franki eelmise aasta 90 000 frangi asemel\n2. koht: 40 000 Šveitsi franki eelmise aasta 50 000 frangi asemel\n3. koht: 27500 Šveitsi franki eelmise aasta 30 000 frangi asemel\nTeema tekitas probleeme juba oktoobris, kui soomlane Iivo Niskanen võttis Twitteris sõna: «Kui sportlased hääletavad auhinnaraha kohta, siis 80% hääletavad loomulikult selle poolt, et TOP20 saavad raha. 100% hääletanutest pole kunagi esikümnes olnud.»\nKun urheilijat äänestävät palkintorahoista, niin tottakai 80% äänestää TOP20 korvauksen puolesta. 100% heistä ei ole koskaan ollut TOP10... https://t.co/fc1LhpUTcR\n— IivoNiskanen (@IivoNiskanen) October 14, 2017\nOtsuses olid pettunud ka Norra suusatähed. «Naeruväärne, et võetakse raha nendelt, kes näitavad parimaid tulemusi, ning antakse neile, kes lihtsalt hästi suusatavad,» sõnas Emil Iversen NRK-le.\nPetter Northug tegi juba siis endale omaselt sarkastilise nalja, tulles lagedale ideega, kus sportlased võiksid hoopis ise maksta. «Suusaliit võiks tekitada maksusüsteemi, kus esimene koht maksab kõige vähem ning viimane koht kõige rohkem. Nii saab neid aeglase liikumise eest karistada.»\nPärast Tour de Ski-d ongi paljud sportlased nõutud. Teisena lõpetanud Martin Johnsrud Sundby kurtis, et suusatajate sissetulek kahaneb. «Oleme maailmas ainsad sportlased, kelle sissetulekud on 1995. aastast alates stabiilselt langenud,»vahendas tema sõnu VG.\nTour de Ski neljandat korda võitnud Dario Cologna rääkis aga Šveitsi meediale, et maailm on pidevas muutumises ning reegleid muuta ei saagi.


Teisenda nm mõõtühikuks AU (Nanomeeter mõõtühikuks Astronoomiline ühik)\nNanomeeter to Astronoomiline ühik\nKui palju on Astronoomiline ühik ühes Nanomeeter?\n1 Nanomeeter [nm] = 0,000 000 000 000 000 000 006 684 587 122 268 4 Astronoomiline ühik [AU] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Nanomeeter mõõtühikuks Astronoomiline ühik teisendamiseks.\nTeisenda Nanomeeter mõõtühikuks Astronoomiline ühik (nm mõõtühikuks AU):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '878 Nanomeeter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Nanomeeter' või 'nm'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '66 nm na AU' või '6 nm to AU' või '66 Nanomeeter -> Astronoomiline ühik' või '58 nm = AU' või '62 Nanomeeter na AU' või '59 nm na Astronoomiline ühik' või '43 Nanomeeter to Astronoomiline ühik'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(92 * 9) nm'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '878 Nanomeeter + 2634 Astronoomiline ühik' või '76mm x 11cm x 73dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


★★★ 42 Faktide võitmine Aleksander The Great ★★★\n"Ma ei karda lammast juhitavat lõvi armee; Ma kardan lõvi juhitud lambarünnakust. "- Alexander the Great\n28. Kõigi aegade suurim kreeka\n2008. aasta telesaade "Suurimad kreeklased" palus publikul hääletada selle üle, mida nad pidasid kõigi aegade suurimaks kreekaks. Võitja oli Aleksander Suure, illustreerides veelgi tema pikaajalist mõju ja mõju kaasaegsele ühiskonnale.\nMõne ajaloolise raporti kohaselt oli Rootsann, Aleksander Suure esimene abikaasa, ainus naine, keda ta kunagi armastas. Kohtumisel on erinevad versioonid. Ühes kontos leidis ta Roxanne'i pärast Bactriani kinnipeetavaid pärast nende üleandmist ja ta kohe armus. Ajaloolas Plutarchi versioonis näeb ta esimest korda tantsijate seas hommikul pärast Baktria üleandmist korraldatud peolauda.\nOma arvukate võitu tunnustamiseks leidis Aleksander linna oma sõjaväeistritest ja nimetas neile Alexandria. Kokkuvõttes oli Aleksandrias rohkem kui 70 linna, millest kõige kuulsam Egiptusest on Alexandria. Alexandria asutati Niiluse jõe suudmes 331 eKr ja tänaseks Egiptuse suuruselt teine linn.\nKui Aleksander ja tema väed võtsid üle Phoenician'i linnad Marathus ja Aradus (tänapäeva Liibanoni, Põhja-Iisraeli, Süüria ja Edela-Türgi rannik), palus Darius Aleksanderit rahu eest, kuid ta keeldus. Ta ründas Tüüri saari, kuid tal ei olnud mereväe, ta pidi leidma veel ühe võimaluse siseneda. Ta tuli oma mehi üles ehitama Tire'i jõudma, kuid nad takistasid korduvalt oma katseid oma kaitset murda. Lõpuks mõistis Aleksander, et ta vajab oma mereväeoskust ja kogus suurt laevastikku. Aastal 332 eKr murdis ta mööda linnamüüre, ja need, kes teda vaevasid, kas hukati või müüdi orjana.\nEnne oma surma jättis Alexander mõne asjaga üksikasjalikud juhised Craterusega. Esimene oli sõjaline laienemine Vahemere lõuna-ja lääneosasse. Siis kavandati tema isale tohutu haua ehitamine, mis sobiks Egiptuse püramiididega, samuti India ja Kreeka suurte templite ehitamine ja Aafrika käikude käik. Lõplikud juhised olid Euroopa ja Aasia rahvaste suurem segunemine, et luua "ühine ühtsus", mis oli tol ajal, üks suur kontinent. Caterus hakkas oma soove täitma, kuid Aleksander järeltulijad otsustasid mitte jätkata, väites, et nad on raiskavad ja ebareaalsed.


Mirjam A. – Otsivad tööpakkumisi lapsehoidjana – Pere24.ee\nTallinn17 a4 a kogemust10-12 € tunnis\nTere! Minu nimi on Mirjam, olen 17 aastane, suvel saan 18. Olen juba aastaid väikeste lastega kokku puutunud ning saan nendega hästi hakkama. Samuti olen varem töötanud lapsehoidjana ning ka lasteaias erivajadustega lapsega. Oskan kokata, mängida lastega ning meeldib väga õues aega veeta. Olen väga rõõmsameelne ja loominguline inimene. Mul on palju kogemust lastega ja suur rõõm neid alati hoida. Endal on mul kaks väikest õde kellega tegelen väga palju. Olen lõpetanud põhikooli ja nüüd on suur tahe lapsehoidmisega tegeleda. Mul on palju vaba aega ja tahaksin heast südamest kõiki vanemaid alati aidata, kes seda vajavad. Kui soovite minuga suhelda või kohtuda, võtke minuga kindlasti ühendust!\n0 soovitajat viimati külastas 5 p tagasi, vastab 4 h jooksul\nTöötasu: 10-12 € tunnis


Valgusti ideed öökapile | Hektor LightValgusti ideed öökapile – Hektor Light\nHektor Light > Blog > Nõuanded > Valgusti ideed öökapile\nItaalia firma Fabbian glamuurne ja väikesemõõduline valgusti Tripla meenutab oma kujult kristallist püramiidi, mis põlemisel tekitab lauale kauneid mustreid. Varustatud on see dimmerdatava 4,3W Lediga.\nMasiero lõbus valgusti Mabell on dimmerdatava 5W (500 lm) Lediga ja saadaval 9 erinevas värvitoonis.\nFontaArte HollyG (3×305 lm) on Led valgusti, mis sisaldab olulist tehnoloogilist innovatsiooni: tänu kalibreeritud optilisele süsteemile läbib nähtamatu valguskiir puhutud klaasist korpust ja koondub lambi ülaosasse, kust reguleeritav metallist plaat peegeldab selle laua pinnale. Tulemuseks on pidev muutumises olev maagiline valguse mäng\nAxolight Aibu 2,5 W Lediga\nFlos Copycat, 16W Led (1380 lm) materjalideks puhutud klaas, vask, nikkel või 24 karaadine kuld.\nItalamp Fragrenzia -kristallikaussi meenutav 37 cm kõrgune valgusti.\nEstiluz Cornet, 4W Led (370lm) Moderne suunatav valgusti, mis koosneb kahest koonusest. Saadaval 3 toonis: nikkel matt, valge ja punane.\nMarset Theia on dekoratiivse välimusega valgusti, mida ette suunates saab kasutada ka lugemiseks. Õdusama valguse saamiseks tuleb valgus suunata seina poole\nKui öökapil on ruumi vähe, siis on sobilik see ovaalse kujuga valgusti Margot firmalt Carpyn.\nOluce 50.ndate aastate puhta joonega Superluna metalset kuplit on võimalik keerata ümber oma telje muutes valguse suunda vastavalt soovile. Valgusallikaks 7,5W Led. Samast sarjast leiad ka seina-ja põrandavalgustid.\nLight Vintage romantiline valgustite sari Jane on saadaval ka seina-ja rippvalgustina. Kaunilt kujundatud metalne jalg on elevandiluukarva.\nIga klassikalist kodu kaunistab itaalia firma Italamp Amelie. Elegantne halli kupliga valgusti, mille jalg koosneb metalsetest ja kristalsetest elementidest.\nBrändi Evi Style elegantne valgusti Gadora Chic on saadaval 3 eritooni kupli ja metalliviimistlusega. Samast sarjast on võimalik tellida ka seina-ja laevalgusteid.\nEbatraditsioonilisest materjalist (betoon) intrigeerivad Karman valgustid Gino ja Amarcord.\nFlos reguleeritav lauavalgusti Serena meenutab kujult lehte.Valgus 13 W Led (1100 lm) on peegelduv ja suunatud, lüliti dimmeriga. Saadaval erinevad pinnakatted: vask, alumiinium, puit, must. Disainer Patricia Urquiola.\nMoltoluce Iven, alumiiniumvalgusti puutetundliku lülitiga ja dimmerdatava 4W (445 lm) Lediga\nOluce Duca mõjub teatraalsena ja efektsena, sest silm ei hooma nii õhukese kupli puhul, kust täpselt valgus langeb.Lambi kõrguseks on 38 cm, varustatud 14W Lediga\nValgusti Aro.Kuplil puutetundlik lüliti, valge lamp 10W Lediga ( 1500 lm). Pärineb firmast Estiluz. Sarjas saadaval ka seina-ja laevalgustid.\nLeds-C4 Talk, 4,5 W (290 lm)Led, aadaval 2 vävitoonis: hall ja valge\nVintage stiilis Massmi Club Shade lauavalgustid on hästi suunatavad, saadaval nii metlase kui antiikmessing pinnakattega. max 11 W\nKaasaegne multifunktsionaalne Flosi valgusti Chapo. Varustatud USB pesaga ja puutetundliku dimmerdatava lülitiga 8W Led (310 lm). Valgusti disainimisel saadi inspiratsiooni kaabut kandvalt filmitähelt.\nBrändi Flos juhtmevaba teisaldatav valgusti Bon Jour on laetav USB pesast. Patarei kestab 6 tundi. Läbipaistva kupliga valgusti 6W Led ( 250 km), 4 dimmerdamisastmega liuglüliti asub lambi põhja all. Lisaks saab tellida mitut eritooni kuplit.\nVaata ka tabel :Lambi valgusvoog luumenites\nLambi valgusvoo mõõtmine võimaldab otseselt võrrelda lampide valgus hulka. vattide arvul põhibńev võrdlus võib olla eksitav\n1300-1530 luumenile vastab 100 W hõõgpirn\n920-1060 lm 75 W\nHuvi korral leiad siit veel:\nLoe ka artiklit https://www.hektor.ee/magamistoa-valgustid-kuidas-valida/\nöökapi valgustuse artikli koostas Sirli Lemnits


Asjatundjate töö tulemus on alati parem - Paberleht - Tasuline - Sakala\nAsjatundjate töö tulemus on alati parem\nUrmas Suik Viljandi linnavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni liige\n(Artikkel väljendab autori isiklikke seisukohti.)\nVÄHEMALT ÜHE otsuse eest valimistevahelisel perioodil tuleb Viljandi linnajuhte kiita: linnahoolduse moodustamine linna korrashoiuks on olnud hea mõte. Viimaste aegade hea uudis on ka see, et moodustamisel on allüksus, mille väljaõppinud spetsialistid hakkavad kandma hoolt linnale kuuluva nii-öelda suletud pinna eest, mida on kokku 60 345 ruutmeetrit.\nNagu me teame, on linna kinnisvara kasutusfunktsioonideks mitmesugused omavalitsuse korralduse seadusest tulenevad ülesanded. Linnale kuuluvate kinnistute kogupind on aukartustäratav: 507 778 ruutmeetrit.\nVäljastpoolt palgatud spetsialisti põhjalikust analüüsist selgub, et linnavõimu ülevaade oma kinnisvarast on olnud tagasihoidlikult väljendudes lünklik. Tuleb välja, et linnal pole oma kinnisvara arendamiseks pikaajalist plaani. Puuduvad finantsiline ja sageli ka tehniline kompetents ning, mis eriti oluline, energeetiline oskusteave. Puudub keskne sisseostetavate teenuste ja kaupade ostustrateegia. Selle tagajärjeks on killustatud, vähese konkurentsiga hanked, mille kvaliteet ja kuluefektiivsus on küsitavad.\nAvariide ennetusega ei ole võimalik tegelda, sest ressursse ei jätku. Sageli on tehnosüsteemide hooldus puudulik ning see toob kaasa suuri rikkeid. Paljud lepingud on vanad, mõnda pole üldse.\nTäiesti korras on elektrikäidu lepingud. Ei ole lihtne ära arvata, kumma poole initsiatiivil kord majas on. Vastasel juhul lülitataks elekter välja. Ülejäänud asjadega on enamasti suur segadus. Kõige absurdsemaks tuleks ehk pidada halduspersonali ruutmeetri kulu erinevusi, mille suurim erinevus on 12,8-kordne.\nERINEVALT RIIGIST on omavalitsus konkreetne majandusüksus, mis vajab kompetentset juhti. Irvhambad on ekspeaminister Tiit Vähi kallal hambaid teritanud, et ta olevat tahtnud juhtida riiki nagu autobaasi. Ehk ongi see nii, et riiki ei tohi juhtida nagu ettevõtet?\nOmavalitsuse igapäevaelus võib ettevõtte juhtimise sarnane tegevus üsna edukas olla. Tõsi on see, et erinevalt ettevõttest ei ole omavalitsuse eesmärk teenida kasumit, kuid samal ajal on omavalitsuse majandustegevuses ettevõtte toimimisega palju ühiseid jooni.\nNagu eespool sai öeldud, on omavalitsuse korraldada suure hulga kinnisvara efektiivne kasutamine, korrashoid ja finantseerimine. Sarnaselt ettevõttega peab kontrolli all olema kogu omavalitsuse finantsjuhtimine. Omavalitsuse ülesannete hulka kuulub suure hulga juriidiliste protseduuride, sealhulgas lepingulise baasi jälgimine. Lühidalt: sarnasusi on tunduvalt rohkem kui erinevusi.\nMeedia survel sunnitakse parteisid valimiskampaania käigus võimalikult aegsasti linnapeakandidaati üles seadma. Erakonna huvi on mõistagi see, et väljakuulutatu korjaks võimalikult palju hääli. Seetõttu oleme näinud juhtumeid, et hea häältesaak ongi osutunud väljavalitu valitsemisaja kõige silmapaistvamaks tulemuseks.\nHiljaaegu võisime uudistest kuulda, kuidas ajakirjanikud peaminister Jüri Rataselt Tallinna tulevase linnapeakandidaadi kohta aru pärisid. Mängu ei juhi mitte otsustajad, vaid meedia.\nOLEKS EHK HEA võrrelda kaht suurt majandusüksust Tallinna sadamat ja Tallinna linna. Mõlemas on raha liikumise kontrolli juures oluline sõna rahval. Esimeses riiki valitsema kutsutud inimeste, teises omavalitsusüksust valitsema kutsutud saadikute kaudu. Huvitaval kombel on mõlemal minevikust veel ühiseid jooni: mõlema organisatsiooni parteilise karastusega eksjuhid ootavad korruptsioonisüüdistustega kohut.\nNimetatud organisatsioonide tulupool on erinev. Üks peab raha teenima, et seda saaks kulutada, teisele laekub kulutustest vajalik raha rahvalt kogutud maksudena. Kulupool on mõlemal ühesugune: peab säästlikult ja otstarbekalt kulutama.\nVõiks ju vahetada mõtteid, mismoodi satuvad inimesed määrama Tallinna sadama ja Tallinna linna tulevikku. Esimesel juhul juhib ettevõtet teenekas professionaalne majandusjuht, kel on pikaaegne rahvusvaheline majanduskogemus. Teisel juhul valitakse tegevjuhiks inimene, kes oskab kõige osavamalt mängida inimhingede keelel. Tähelepanuväärne on ühe meie suurpartei värskelt valitud juhi ettepanek oma põrunud konkurendile, kel pole ette näidata väga kõrge tasemega haridust ega kuigi saavutusterohket juhikogemust, kandideerida lohutuseks suurlinna juhi ametikohale. Märkigem siinkohal, et majandusjuhte üritati valida ka Gorbatšovi perestroika aastatel. Väga head nahka sellest ei tulnud.\nVÕIB ARVATA, milliste demokraatia alustugede õõnestamises mind selle artikli avaldamise järel süüdistatakse. Tegelikult ei taha ma demokraatiat õõnestada. Lihtsalt majandusjuhtimine ja poliitiline juhtimine tuleb suunata oma kanalitesse. Valitud rahvaesindajad annavad eesmärgid ja palgatud spetsialistid viivad need ellu.\nSeni kehtiv kord on soodne parteidele, kes katsetavad selle kaudu oma reitingut. Ja meedia kütab kirgi. Lugejatele ja vaatajatele on ju tarvis intriigi, mis toodab klõpse ja tõmbab vaatajaid. Majandustegevuse oskuslikku juhtimist ja järjepidevust omavalitsustes seni toimiv kord ei taga.\nEhk oleks omavalitsuste juhtimise reform võinud olla üks haldusreformi osa? Tundub, et otsustajad läksid lihtsamat teed, piirdudes territoriaalse osaga. Suure tõenäosusega eesmärgiga enne valimisi rahvale saavutustest raporteerida.


Traadita side uus standard kasutab voolu vähem - Äripäev\nTraadita side uus standard kasutab voolu vähem\nNokia teatas traadita lühimaaühenduse uuest voolusäästlikust tehnoloogiast nimega Wibree.\nNews.com.com kirjutab, et Nokia töötas tehnoloogia kallal viis aastat ja plaanib teha sellest sinihambaga sarnase standardi.\nVäidetavalt on Wibree kordades voolusäästlikum kui sinihammas, mis teeb võimalikuks kõiksuguste väikeste seadmete, näiteks kellade ja ehete ühendamise arvutiga. Voolusäästlikkus on selliste seadmete puhul esmatähtis. Samuti on traadita tehnoloogia edasiarenemiseks olulised vastuvõtjate mõõtmed, mis Wibree'l on väidetavalt tunduvalt pisemad kui sinihambal.\nWibree' tööulatuseks prognoositakse 10 kuni 30 meetrit. Kui sinihambatehnoloogia töötab sagedustel üle kuue gigahertsi, siis Wibree' töösagedus jääb eeldatavasti 2,4 gigahertsi lähedusse.\nNokia teatel saab Wibree-kiibi väikeste mõõtmete ning vähese energiavajaduse tõttu ühendada selle kaudu näiteks mobiiltelefone spordikellade või tervisemõõteseadmetega. Esimesi uue tehnoloogiaga tooteid võib turule oodata järgmise aasta kevadel, mille järel ennustatakse Wibree'le laiemat levikut.


KUNINGLIKULT TOITEV PAJAROOG: hapukapsa-vorstipada Poola moodi ehk Bigos | Toidutare\nTiina Lebane, 24. mai 2019 09:21\nHapukapsa-vorstipada Poola moodi ehk Bigos.Foto: Jaan Heinmaa\n20 minutit + 1 tund haudumiseks\n270 g Krakowi vorst\n250 g Soolatud metsaseened või värsked pruunid šampinjonid\n1 spl Kuivatatud majoraan\n1. Lõika toorvorstid pöidlaotsa suurusteks tükkideks ja Krakovi vorst umbes 0,5 cm paksusteks viiludeks. Koori sibul ja küüslaugud ning lõika õhukesteks sektoriteks. Koori porgandid ja viiluta, lõika puhastatud paprika paarisentimeetri pikkusteks õhemateks ribadeks. Puhasta seened ja viiluta.\n2. Sulata poti põhjas või ja pruunista selles vorstitükke. Pigista hapukapsas kuivemaks ja tõsta potti vorsti juurde. Lisa kõik tükeldatud köögiviljad ja sega läbi. Lisa maitseained, vesi ja hapukoor, lase keema tõusta ja hauta seejärel madalal kuumusel kaane all umbes tund aega.\n3. Serveeri koos hakitud peterselli, hapukoore ja meelepärase leivakääru või keedetud kartulitega.


Pindi Kinnisvara suur ülevaade: millise ajastu korter maksab kõige vähem? | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: analüüs, buum, ehitus, elamu, hind, hoone, Kadriorg, Kalamaja, Kassisaba, Kesklinn, kinnisvara, kommentaar, Kopli, korter, korteriomand, Lasnamäe, linn, maa, maja, mõis, Mustamäe, Õismäe, ostja, Peep Sooman, Pindi Kinnisvara, Pirita, projekt, sääst, sisustus, standard, Tallinn, tehing, ülevaade, uus korter, Uus Maa, väärtus, vahetus, Vanalinn\nEsmakordselt analüüsib Pindi Kinnisvara korterite maksmust nende ehitusaasta järgi, mis annab tervikliku ülevaate, millise ajastu varatüübid kõrgemas ja millised madalamas hinnas on.\nTabelijärgselt on välja toodud ka kommentaarid iga ajastu kohta.\nEhitusaasta Hind €/m²\nenne 1939 1 920\n1940-1970 1 445\n1971-1990 1 278\n1991-2000 1 470\n2001-2010 1 741\n2011-2016 1 874\nKommenteerib Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman.\nEnne 1939. aastat ehitatud hoonete keskmise kõrge hinnataseme puhul mängib siiski suurt rolli asukoht. On ju nii igihaljas Vanalinna asum kui ka Kadriorg linna tsentris, mis mõjutab omakorda vara väärtust. Samas kuuluvad siia gruppi ka vanad üles vuntsitud toonased linna äärealad, mis täna on kesklinna osaks või selle lähipiirkonnaks- Uus Maailm, Kassisaba, Kalamaja jms. Asukoht on hinnas, selles pole kahtlustki. Kuid hinnas on ka ajalugu, mis selgitab ka selle kategooria kõige kõrgemat ruutmeetrihinda.\nAastatel 1940-1970 ehitati korralikke kivimaju. Iseloomulikuks olid kõrgete lagedega Stalini-aegsed avarad korterid ja väga kompaktse ruumijaotusega tellisest või tuhaplokist nn hruštšovkad. „Kivimaja on ikka kivimaja“ ütlevad nii eestlased kui venelased ja maksavad parema heliisolatsiooni ja soojapidavuse eest ka kõrgemat hinda. Samas on paljude selliste majade tehnosüsteemid juba mitmendat ringi mädad ja vajavad taas vahetuskuuri.\n1971-1990 oli paneelmajade ajastu. Ehkki ehitati veel ka hruštšovkasid, kerkisid kümned tuhanded kõigi mugavustega magalarajoonide korterid just sellel ajastul – loodi meile praegusel kujul tuttavad Väike-Õismäe, Mustamäe ja Lasnamäe. Tehingute keskmine hind indikeerib ostjate seisukohta paneelmajade suhtes väga ühetimõistetavalt – paneelmajad on elamufondi autsaiderid, mida ostavad need, kellel raha rohkemaks ei jagu. Piirkonnal pole mingit vahet – ka kesklinna paneelmajad on muudest sama piirkonna korteritest tugevalt odavamad.\n1991-2000 loodi väga piiratud hulgal elamuid, kusjuures suur osa neist rajati Lasnamäele Pirita-Kose poolsesse serva. Ehkki vahemaa kesklinnaga on suur, annab eramajade ja metsatukkade lähedus hinnalisa, suurimat rolli mängib aga viimaste paneelmajade värskus võrreldes 70-ndatel või 80-ndatel ehitatud majadega. Hilisemad Lasnamäe mikrorajoonid olid projekteeritud ka märksa elanikesõbralikemaks ning puudust ei ole mänguväljakutest ega haljasaladest.\n2001-2010 ehitatud korteritest rajati enamus kinnisvarabuumi eel või ajal. Mõni tegi hästi, mõni halvemini, kuid visuaalselt ehitati need majad siiski uue ajastu standardite kohaselt ning ka nende amortisatsioonitase on keskmisest madalam. Lisaks välisele esteetikale ajab hinna kõrgeks ka asjaolu, et 10-15 aastat vanas korteris on palju sisustust veel kasutuskõlblik ning sellest tulenevalt on võimalik täielikult möbleeritud korteri eest ka väärikat tasu küsida.\n2011-2016. Siin polegi midagi ülearu kommenteerida. Nagu uhiuus auto maksab pruugitust rohkem, maksab rohkem ka uus korter, ükskõik, kas see asub Koplis, Mustamäel või Kesklinnas. Üks märksõna siiski – tänased uued majad on muutunud oluliselt energiasäästlikumaks ning kõrvalkulude alanemise nimel on ostjad valmis pinna enda eest rohkem maksma.\nUuem uudis: Pindi Kinnnisvara: ettevõtjad ootavad pikisilmi Peatänavat ››\n‹‹ Vanem uudis: Ülemiste City avas suurhoone võimsa valgusmänguga


Kaarna: suutsime episoodiliselt vastastega võrdselt mängida\nNaiste U-19 koondis mängis sel nädalal EM-valikturniiri Ungaris, kus jäädi Belgia, Sloveenia ja Ungari järel neljandaks. Noortekoondise peatreeneri Katrin Kaarna sõnul suudeti vastastega episoodiliselt võrdselt mängida, aga selleks, et neilt ka punkte võtta, on vaja stabiilsust ja järjepidevust.\nU-19 koondis kaotas esimeses mängus 0:4 Ungarile ja teises kohtumises jäädi 0:1 alla Belgiale.\nViimases mängus jäädi eduseisust 2:4 alla Sloveeniale. „Mängisime esimese poolaja üsna kehvasti tegelikult, hoolimata sellest, et suutsime üsna varakult kahest nurgalöögist mängu juhtima minna. Ei olnud sellist ühtset võistkonda väljakul, kui Belgia vastu nägime, ja tundub, et see kiire eduseis tuli ka mängijatele ootamatult. Mängupilti ei suutnud naiskond parandada - see karistati poolaja lõpus ka ära ja vaheajale läksime viigiseisus. Teisele poolajale läksime paremini, aga siis rikkus kahjuks kohtunik mängu ära. Ma üldiselt ei taha otsida vabandusi kohtunike tegevusest, sest mängijad on need, kes otsustavad mängutulemuse väljakul, aga paraku viimases mängus oli oluline roll lõpliku tulemuse juures ka temal. Enamik kollaseid oli liiga lihtsalt antud, üleüldse võttis ta vastu kummalisi otsuseid ja Anett Vilipuu eemaldamisega muutus mäng väga raskeks. Mängijad pingutasid lõpuni, aga kümnekesti sellisel tasemel vastase vastu oli liiga raske. Palju energiat ja jõudu jäi ka Belgia mängu ja loomulikult on ka vaimselt raske uuesti ennast selliseks pingutuseks sundida. Need on mõtlemise ja õppimise kohad, kus ja mida parandada, et tugevamatele koondistele järjest ja järjest lähemale jõuda ja hakata ka nendelt punkte röövima," ütles Kaarna.\n„Kokkuvõttes tuleb tunnistada, et oli hea turniir. Kui tavaliselt oleme kõige tugevama vastu pidanud üsna suureskoorilise kaotuse vastu võtma, siis seekord ühtegi sellist mängu ei olnud. Mängijate tase tasapisi tõuseb ja seda kinnitab nende sooritus - kuidas suudetakse mängida palliga, momente luua ja kaitsetööd teha. See kõik on aastatega paranenud. Loomulikult tahaks alati paremini, aga ega ka vastased ei oota niisama - kõik teevad tööd. Kui enne turniiri sai välja öeldud, et Ungari ja Sloveenia on eeldatavalt mängitavad võistkonnad, siis see nii ka oli. Hoolimata tulemusest esimeses kohtumises Ungariga, olime mängus sees ja meil oli mitmeid häid võimalusi, mida kahjuks ei suutnud realiseerida," arvas Kaarna.\n„Kui meie tüdrukud tahavad saada paremateks mängijateks, siis tuleb ka iseseisvalt oma füüsilise konditsiooni ja tehnika kallal vaeva näha. Kiidan esmalt kõiki mängijaid, kes olid turniiril ja andsid endast parima. A-koondise kandidaatide hulka jõudmiseks on neil kõigil potentsiaali, aga siin sõltub neist endist, kas see on nende ambitsioon ja kas nad on valmis selle nimel pingutama, et sinna jõuda. Loodan, et nende hulgas on mängijaid, kes juba järgmisel aastal on A-koondise nimekirjas."\n„Meid eristab vastastest enim meie liigade tase. Meie mängijad ei saa iga nädal vajalikul tasemel mängida ja kahjuks osa neist ei saa ka Expert liigas piisavalt mänguaega, kuigi nad on piisaval tasemel. Selleks, et esmalt 90 minutit sellise intensiivsusega mängida ja kuue päeva jooksul kolm sellist mängu mängida, peab ka kodus oma mängijatelt rohkem nõudma ja mängijad ise endalt rohkem nõudma. Sellisel tasemel palliga oodata ei lasta, kuna pressing tehakse kiiresti. Kui meie jääme pressinguga hiljaks, karistatakse see ära. Me suutsime episoodiliselt nendega võrdselt mängida, aga selleks, et neilt ka punkte võtta, on vaja stabiilsust ja järjepidevust. Kindlasti ka mängijate enesedistsipliin on siin üheks väga oluliseks faktoriks," lisas ta.


JCI Toompea ajaveeb: Fresh Up Viljandis, 22. November 2008\nFresh Up Viljandis, 22. November 2008\nSelle novembrikuu laupäeva hommik algas meeleolukalt. Värskelt maha sadanud lumi rõõmustas igatüht kes kodunt välja tõttasid kuhugi minema. Ahmisin paar lumehelvest hommikusöögiks ja seadsin sammud rongijaama poole mis 7:52-ni Viljandi rongi kinni hoidis.Rongis juhatas edelaraudtee tunnustega lahke proua mind esimesse vagunisse mis tegelikut oli sõidusuunda arvestades viimane.\nRongisõit oli aga äge. Alagas sõit siis inimeste ülessoojendamisega- Pets pakkus „Tornaado teed“ ning homikul vara kodus tehtud kuumi pirukaid :-) Järgnes hommikvõimlemine ning üksteisega tutvumine.\nKa GO koda oli vahva programmi välja mõelnud. Nimelt jaotati kodalased nelja gruppi ning Triin viis läbi viktoriini taibukamate leidmiseks. Parim küsimus oli: „mitu hammast on moskiitol“... ning „jah“ ei olnud õige vastus :-) Vikotoriini võitjad selgitatud, jagati kõigile värvilised pliiatsid kätte ning läks oma unistuste joonistamiseks. Rong aga kihutas omasoodu ning vaevalt olime jõudnud oma unistused kiiruga teisele ette näidata, kui olime jõudnud juba Viljandi jaama.\nJaamas valmistas üllatuse perooni puudumine ning inimesed said rongi kõrvale kuhjunud lumehange vupsata. Kõigile paistis see aga meeldivat kuna lund viimasel ajal väga harva näeb.\nJaamas ootasid meid külalislahked Viljandi sägad kes meid autodesse nobedalt juhatasid ning kohtumispaigaks võetud hotelli transportisid. Huvitaval kombel oli osa JCI-kaid juba ennem kohale jõudnud ning nad said valida parimad pealtvaatajate kohad hotelli receptionis. Kui värskelt ruumi sisenenud seltskonna kohmetushetk oli möödunud, tekkis silmis äratundmisrõõm ning kõik asusid üksteist rõõmsalt tervitama. Joped ja muud asjad mis said igaks juhuks kaasa võetud, peitsime koridori ära ning sulandusime seltskonda kes kohvilauale kõige lähemal olid. Laual leidus ka hunnik pagaritooteid mis kiiresti populaarsuse võitsid.\nVarsti suunas Ursula maiasmokad loenguruumi ning päevakava kohaselt alustati ametlikult üksteist tutvustava osaga. Kui kohalviibijad olid end tutvustanud üksteisele, moodustati segagrupid vanadest ja noortest sägadest ja kohalikest ning kaugemalt tulijaist. Gruppidele jagati välja ülesanded mis hõlmasid tegevust kogu Viljandi peal. Saanud ülesande kätte ning oma rühma näod enamvähem meelde jätta üritanuna siirdusime tänavale. Tänu rühmas leiduvale kodulinna tundva kaaslase näpunäidetele võeti kaart õigetpidi kätte ning suunduti optimistlikult häälestatuna esimest punkti vallutama. Juhendis oli veel hunnik küsimusi mis ka kogenud mälumängureid oleks murdnud kuid kuna kambavaim oli tugev siis leiti ka mõningaid seletusi küsimustes esinevate sõnadele. Esimeses punktis oli põhiliseks pähkliks punkti määramine tohutul alal mis paisus veelgi igaühe tõlgitsusega asukoha vihjest. Kuid siiski oli esimene preemialaadung maiustuste ja külmarohu näol peagi leitud ning juubeldavas meeleolus tõttasime järgmisse punkti. Kummalisel kombel ei esinenud ka seal raskusi kuna värsked jäljed puhtal lumevaibal suunasid meid õigesse kohta. Paberil olevatele küsimustele hakkas ka üha rohkem vastuseid tekkima.Tundega, mis võis olla ka Kolumbusel peale uue mandri avastamist siirdusime oma staapi tagasi. Et mõttetegevust turgutada, kuulutati välja lõuna ning mindi sööma.\nPärast lõunat sai Katrin Reimann alustada rääkimist mainest ja selle kujundamisest. Üsna pea läks jutt JCI olemusele ja tegemistele ning miskipärast läks temaatika sedavõrd kirjuks, et tublil koolitajal oli raskusi teemasse kinnihaakumisega. Kuid kuulajad said ka kasulikke vihjeid maine parandamise asjus ning ka koolitaja silmaringi sai avardatud.\nPeale pisikest pausi andis meile loengu imagost Liisi Toom Tartu kojast. Otsisime enese tugevaid külgi, proovisime neid kaardistada ja nii oli võimalik luua paberil oma isiksuse bränd.\nPärast koolitust tegime, võtsime kokku uuesti hommikused töögrupid ning valmistasime ette esitluse oma peitusmängu tulemustest. Esitlused olid erinevad, lõbusad ja ennekõike harivad. Kes ennem Viljandis polnud käinud sai suurepärase ülevaate sellest toredast linnast ning ka JCI prioriteetidest.\nPärast harivat osa istusime ruumis vastamisi ringi ning vanad ja noored sägad said JCI asjadest rääkida. Rääkimine aga tõstab isu ja nii suundusime me oma õhtu istumiseks trahterisse Suur Vend, et vestlused, läbirääkimised ning kokkulepped võiksid uue hoo sisse võtta. Nagu Eestlastel ikka- sai pidu hoo sisse üsna trahteri sulgemise ajaks ning ega siis veel tagasi hotelli ei tahtud minna. Saigi siis tehtud jalutuskäik lumises Viljandis- „Mulgi Burgerisse“ ning „Redi“...\nJärgmisel hommikul poilnud eriti lihtne üles äragata, kuid Üldkogu ajaks oli enamus siiski juba platsis.\nPeale üldkogu algas aga tagasisõit Tallinna, juba tuttava rongiga. Seegi kord oli meil rongis oma programm. Alustuseks täiendasime oma unistusi ning siis jaotati meid kahte gruppi, kes omavahel väitlusvõistluse maha pidasid.\nTagasi Tallinna jõudes selgus, et rong oligi sel päeval üks parim liiklusvahend. Kuna väljas möllas lumetorm, siis autodega startijad jõudsid Tallinna tagasi mõni tund hiljem :-)\nTänud: JCI Viljandi, Fresh Upi organiseerimise eest ning JCI Tallinn ja -Go Koda Rongiprogrammi eest!\nMuljetasid: Ülar (Haapsalu), Annika ja Ando (Toompea)\nTeemad / Labels: Eesti koja üritus, fresh up, Koolitus, mestimine\nJCI Toompea Jõuluglögi\nJCI Estonia Presidendiball, 29 Novembril


Uuring: turistide raha on loomade heaolust tähtsam - Kasulik - Reisile\nSafaritel elevantide uudistamine nende loomulikus keskkonnas ei tee loomadele liiga, kuid enamiku turistide soovinimekirjas on hoopis loomadega sõitmine, nende pesemine või paitamine, vahendab Lonely Planet.\nMittetulundusühing Maailma Loomakaitse (WAP) hindas 3000 vangistatud elevandi olukorda ja avaldas raporti, milles tõi välja ka turismi laastava mõju elevantide heaolule. WAP uuris lähemalt 200 meelelahutuspaika Tais, Laoses, Kambodžas, Sri Lankal, Nepalis ja Indias.\nKõige suurem nõudlus elevantidega suhtlemise järele on Tais, kus turistide heaks peab tööd tegema rohkem loodusest kinni püütud elevante kui kõikides ülejäänud riikides kokku. Uuringu käigus selgus, et kolmandik elevantidest elab tõsiselt julmades tingimustes. Kui neid parajasti ei kasutata, hoitakse neid kogu aeg ketis, neile ei anta süüa ja neid pekstakse pidevalt, et nad harjuksid inimeste seljas vedamisega. Looduses ei laseks nad kunagi inimest enda selga.\nKuna noort elevanti on kergem treenida, võetakse beebid sageli vanemate juurest ära ja neid sunnitakse elama terve elu vangistuses, lihtsalt selleks, et turiste lõbustada. See tähendab, et elevantidel on vähem järeltulijaid ja nad elavad lühemat aega kui nende vabaduses elavad kaaslased. Sel on aga erakordselt halb mõju just Aasia elevantidele, kes on ka ohustatud liikide nimekirjas.\nKui reisides on endiselt soov elevante näha, tuleks külastada mõnd elevantide varjupaika, kus loomi koheldakse hästi. Seal ei saa küll nendega sõita ja neid katsuda, kuid saab jälgida, kuidas elevandid looduses toimetavad.


Uued õppekavad 2016/17. õppeaastal | Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkond\nOtsing reaalteadused.ut.ee saidist Kõigist ülikooli saitidest Töötajatest TÜ üksuste kontaktandmed\nBakalaureuseõpeUued õppekavad 2016/17. õppeaastal\nDoktoriõpeDoktorikohtade jagamise põhimõtted\nDoktorantide atesteerimineDoktoriõppe atesteerimiskuupäevad 2016\nDoktoritööde kaitsmineDoktorikraadi andvad ühisnõukogudKeskkonnatehnoloogia\nValdkonna üliõpilaskoguParimad õppejõud\nAvalehtSisseastumineBakalaureuseõpeUued õppekavad 2016/17. õppeaastal Uued õppekavad 2016/17. õppeaastal 2016/17. õppeaastal avatakse loodus- ja täppisteaduste valdkonnas kolm uut bakalaureuseõppekava.\nBioloogia ja elustiku kaitse õppekava, mis koondab endas kahte erialasuunda: molekulaar- ja rakubioloogia ning elustiku kaitse, sidudes ühtseks tervikuks nõndanimetatud valge ja rohelise bioloogia. Nn valge bioloogia õppeained annavad kaasaegsed baasteadmised elusorganismides rakulisel ja molekulaarsel tasandil kehtivatest seaduspärasustest. See on salapärane ja palju uusi avastusi ning rakendusi tõotav mikromaailm, kuhu ligipääs avanes alles suhteliselt hiljuti tänu saavutustele laboritehnoloogiates. Elustiku kaitse õppeained õpetavad mõistma elusorganismide ja nende elukeskkonna vahelisi seoseid. Mida tihedamaks kasvab inimasustus, mida suuremaks paisuvad linnad, mida võimsam on tööstus ‒ seda hapramaks muutub tasakaal inimese vajaduste ja eluslooduse jätkusuutlikkuse vahel. Käesoleva sajandi võtmesõnaks kogu maailmas on saanud säästev areng. See pole võimalik ilma bioloogide ja ökoloogideta. Tulevikumaailm vajab järjest enam spetsialiste, kes tunnevad ja mõistavad loodust ning teavad, kuidas seda kaitsta tänapäevastes keerukates tingimustes. Loe lähemalt õppekava vastuvõtutingimustest siit.\nFüüsika, keemia ja materjaliteaduse õppekava ühendab valdkondi, mille avastused muudavad meie arusaamu maailmast ja selle toimimisest. Tulevik on suunatud uute materjalide, protsesside ja tehnoloogiate keskkonnasäästlikule arendamisele. Miks ja kuidas toimuvad ainetes protsessid ning kuidas materjalide omadusi meie kasuks tööle panna? Esimese õppeaasta tugev loodusteaduslik alusharidus võimaldab teha teisel aastal teadliku erialavaliku. Õpingutes on suur roll kõrgtehnoloogilise aparatuuri kasutamisel, kaasaegsetel uurimismeetoditel, protsessidel ja materjalidel, millel põhineb praegune ja tuleviku tööstus. Targad materjalid, nanotehnoloogia, superhapped ja -alused, kosmosetehnoloogiad – need on vaid väike osa õpitavast, mida rakendatakse mh elektroonikas, energeetikas ja meditsiinis. Paindlik õppekava võimaldab spetsialiseerumist kolmel erialal nagu õppekava nimetuseski kirjas. Loe õppekava vastuvõtutingimustest siit. Loodusteadused ja tehnoloogia (Science and Technology, ingliskeelne õppekava) annab laiapõhjalise ülevaate loodus- ja täppisteadustest ning tehnoloogiatest. Rahvusvaheline ja sisult uuenduslik õppekava koosneb valitud osadest kogu loodus- ja täppisteaduste valdkonnas õpetatavast. Tudengid õpivad esimesel aastal aineid, mis annavad head alusteadmised ning ettevalmistuse tänapäevaste tehnoloogiate ja materjalidega tegelemiseks. Sobiva eriala valik ja spetsialiseerumine on võimalik hiljem, lähtudes juba omandatud teadmistest erinevate valdkondade kohta. Õppekavas on kolm erialasuunda – geneetika ja biotehnoloogia, bioinseneeria ja robootika, keemia ja materjaliteadus. Rahvusvaheline õppekava võimaldab edasi õppida mistahes loodusteadusliku eriala magistrantuuris Eesti või välisriikide ülikoolides. Vaata õppekava sisseastumistingimusi siit.


Linn või piirkond: Litoral/Annobón\nLitoral/Annobón suunakood on 2. FFiktiivse telefoninumbri 9751936 ja suunakoodi 2 jaoks tuleb valida number 2 9751936. Litoral/Annobón asub Ekvatoriaal-Guinea.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9751936, suunakoodi 2 (Litoral/Annobón) ja Riigi suunakood 00240 jaoks tuleb valida number 00240 2 9751936. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 2.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +240 (00240) ega suunakoodi 2 (Litoral/Annobón).\nKui te ei asu Ekvatoriaal-Guinea ja soovite helistada inimesele Litoral/Annobón, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Ekvatoriaal-Guinea Riigi suunakood on +240 (00240), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Litoral/Annobón, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +240 2. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9751936, suunakoodi 2 (Litoral/Annobón) ja Riigi suunakood 00240 jaoks tuleb valida number 00240 2 9751936.


Prilliraamid, prillid lapsele (117648872) - Osta.ee\nEseme ID: 117648872\nEseme ID: 117648872 Seisukord: kasutatud\nP 06.01.2019 20:09:58\nP 03.02.2019 20:09:58\nPrilliraamid firmalt Teddy ca 5-6 aastasele tüdrukule. Raamid on terved ja heas korras, sest lapsed kasvavad liiga ruttu :) Raamid on kelmikalt mitmevärvilised lillakad/sinakad/ mustad. Sangad käivad ka kõrvale. Prillid on kirsipunases vutlaris.\nSangade sisse on kirjutatud järgmised andmed: Teddy17 125 40-20/171 125\nSees on klaasid, aga need on ju vahetatavad. Elu on näidanud, et lapsed kasvavad ruttu ja laste prilliraamid on edukalt taaskasutatavad.\nEsimese aasta album\nUued prilliraamid prillid


Alkoholiga pole vaja liialdada: kui saad vanemaks, mööduvad ka pohmellid raskemalt.Foto: Vida Press\nOhtuleht.ee, 14. mai 2022 15:00\nKui lähened oma elu viiendale kümnendile, siis oled ehk juba ise märganud, et su keha ei käitu enam päris nii nagu varem. Ehkki mõned head asjad elus võivad noorusega lõppeda, on parim alles ees – sind ootab kuldne seksikümnend. Eriti siis, kui oled täitnud need kuus järgnevat soovitust.\nSelles vanuses pühendume sageli tööle või pereelule ja unustame tervist jälgida. See ei tähenda, et peaksid hakkama mööda arste jooksma, kuid korra või paar aastas võiksid siiski tervisenäitajaid kontrollida. Ja tuleb ära teha mõned olulised otsused ja lõpetada halvad kombed!\nKeha 6. mai 2022 05:00\nKeha 19. aprill 2022 05:00\n5. aprill 2021 16:38\n7. loobu lehesabas olevate "õpetuste" järgimisest ja mõtle oma peaga!\nSuhkur on kurjast ja muudkui uuri sisaldust 29. september 2020 09:41\n….aga miks seda kõikidesse toodetesse nii palju kühveldatakse? Näiteks valmiskoogid on läägelt magusad!\non 5. aprill 2021 20:07\nmaitsvad need mida naine teeb...kiida ja söö kui tehtud on töö..


Hansapank soovitab välisturge\nLigi kümme aastat Soome Merita pangas töötanud Gupta märkis eilsel privaatpanganduse klientidele korraldatud seminaril, et Baltimaade turud on väikesed ja vähelikviidsed ning kannavad endas täiendavat Venemaa riski.\nPeastrateegi sõnul on Eesti aktsiaturu olulisemaid mõjutajaid Venemaa sündmused. Praeguse Eesti väärtpaberituru hindadesse on senised halvad uudised juba sisse arvestatud ja juhul kui olukord Venemaal stabiliseerub, ei tohiks ka Eesti turg enam langeda.\nHansapank teeb välisturule investeerimisel koostööd USA investeerimisfirmaga Morgan Stanley Dean Witter, kelle teenuseid pakutakse privaatpanganduse klientidele.\nGupta lisas, et teiseks eduka investeerimise aluseks on sobiva investeerimisperioodi valik. Kui väärtpaberiturul loodetakse saada kindlat tulu, tuleks valida pikemaajaline investeerimisperiood, elamaks üle vahepealseid võimalikke turukõikumisi.\nGupta visiooni järgi võib pikaajaliseks investeeringuks pidada rohkem kui viieaastase pikkusega rahapaigutust.\nLühiajalisest investeeringust saab rääkida juhul, kui raha on paigutatud väärtpaberitesse kuni kaheks aastaks.\nInvesteerimisperioodi ja turuinstrumentide valikul tuleb raha paigutajal õigesti hinnata raha riskivalmidust, rääkis Gupta.\nEeldades suurt tulusust tuleb raha paigutada suurema riskitasemega instrumentidesse ja piirkondadesse, kuid seejuures ei tohi unustada sellega kaasnevat võimalikku kahju. Väärtpaberiturule investeerides tuleb üle kolmandiku suurust kasumit oodates arvestada tõenäosusega, et mustema stsenaariumi käivitumisel võidakse investeeritavast summast kaotada üle kahe kolmandiku.


Vedelkütuste kohta esitatavad keskkonnanõuded, biokütuste säästlikkuse kriteeriumid, vedelkütuste keskkonnanõuetele vastavuse seire ja aruandmise kord ning biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise määramise metoodika–Riigi Teataja\n§ 3 Mootoribensiini ja diislikütuse keskkonnanõuded\n§ 4 Kerge ja raske kütteõli, põlevkivikütteõli ning vedela põlevaine keskkonnanõuded\n§ 6 Kütuste metalliliste lisandite kohta esitatavad nõuded\n§ 7 Laevakütuse kohta esitatavad nõuded\n§ 12 Laevakütuste seire\nRT I, 12.04.2022, 3\nVastu võetud 20.12.2016 nr 73\nRT I, 22.12.2016, 27\n05.10.2017 RT I, 11.10.2017, 3 14.10.2017\n12.08.2019 RT I, 13.08.2019, 7 16.08.2019\n04.09.2019 RT I, 06.09.2019, 27 09.09.2019\n11.09.2020 RT I, 15.09.2020, 19 18.09.2020\n10.06.2021 RT I, 15.06.2021, 9 18.06.2021\n08.04.2022 RT I, 12.04.2022, 2 15.04.2022\n5) kütuste suhtes, mida kasutatakse sõjalaevadel või muul sõjalisel otstarbel;\n[RT I, 13.08.2019, 7 - jõust. 16.08.2019]\n6) kütuse igasuguse kasutamise suhtes laeval, mis on tingitud laeva või selle seadmete kahjustusest, niivõrd kui kahjustuse tekkimisel on võetud tarvitusele kõik mõeldavad abinõud, et vältida heitmete suurenemist või neid nii palju kui võimalik vähendada, ja kui on võetud kõik meetmed kahjustuse kõrvaldamiseks nii kiiresti kui võimalik. Seda sätet ei kohaldata, kui reeder või kapten tegutses kahju tekitamise tahtlusega või ettevaatamatusest;\n7) kütuste suhtes, mida kasutatakse laevadel, kus rakendatakse heitevähendusmeetodeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2016/802/EL, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.05.2016, lk 58–78), artiklite 8 ja 10 kohaselt, piiramata artikli 5 kohaldamist.\n(1) Mootoribensiin käesoleva määruse tähenduses on mootorikütus, v.a lennukibensiin, mis vastab nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 07.09.1987, lk 1–675) seisuga 2012. aasta 1. jaanuaril kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi KN) alamrubriigile 2710 12 41, 2710 12 45 või 2710 12 49.\n(2) Gaasiõli käesoleva määruse tähenduses on igasugune toornaftast toodetud vedelkütus, mis vastab KNi alamrubriikidele 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 31– 2710 19 48 ja 2710 20 11– 2710 20 19, sealhulgas gaasiõli, mis on ette nähtud kasutamiseks väljaspool teid töötavates liikurmasinates, siseveelaevades, põllu- ja metsamajandustraktorites ning väikelaevades, ja toornaftast toodetud vedelkütus, mis on mõeldud kasutamiseks järgmistes õigusaktides nimetatud diiselmootorites:\n1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 164, 30.6.1994, lk 15–38), kui need laevad on merel;\n2) Euroopa ja Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252, lk 53–117);\n3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 02.03.2013, lk 1–51).\n(3) Diislikütus käesoleva määruse tähenduses on diiselmootoris kasutatav gaasiõli, mis vastab KNi alamrubriigile 2710 19 43 või 2710 20 11 ja mida kasutatakse iseliikuvates sõidukites, mis on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (EÜT L 171, 29.06.2007, lk 1–28), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses 595/2009/EÜ, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (EÜT L 188, 18.07.2009, lk 1–13).\n(4) Biodiislikütus käesoleva määruse tähenduses on biomassist toodetud diislikütus, mis vastab KNi alamrubriigile 2710 19 43, 2710 20 11 või 3826 00 10.\n(6) Kerge kütteõli käesoleva määruse tähenduses on igasugune kütteks või mootorikütusena kasutatav gaasiõli, mis vastab KNi alamrubriikidele 2710 19 43–2710 19 48 või 2710 20 11–2710 20 19.\n1) igasugune toornaftast toodetud vedelkütus, välja arvatud laevakütus, mis vastab KNi alamrubriikidele 2710 19 51–2710 19 68 või 2710 20 31–2710 20 39;\n2) igasugune toornaftast toodetud vedelkütus, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 9 määratletud kütused, mis oma destillatsiooniulatuse tõttu kuulub kütusena kasutatavate raskeõlide kategooriasse ning mille mahust alla 65% (kaasa arvatud destillatsioonikaod) destilleerub ASTM D86 meetodi järgi temperatuuril 250 ºC. Kui destillatsiooni ei saa eelmainitud meetodi järgi kindlaks määrata, klassifitseeritakse naftasaadus raske kütteõlina.\n(8) Põlevkivikütteõli käesoleva määruse tähenduses on põlevkivist toodetud vedelkütus, mis vastab KNi alamrubriigile 2710 19 62, 2710 19 64, 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 või 2710 20 39.\n(9) Laevakütus käesoleva määruse tähenduses on igasugune laeval kasutamiseks määratud toornaftast saadud vedelkütus, mida kasutatakse siseveelaevadel ja väikelaevadel, nagu on määratud direktiivis 94/25/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 2016/1628. Laevakütus hõlmab ka järgmisi kütuseid:\n1) laeva diislikütus – laevakütus, mis vastab käesoleva määruse lisas 4 esitatud DMB kvaliteediklassi määratlusele, väävlisisalduse piirmäärad välja arvatud;\n2) laeva kerge kütteõli – laevakütus, mis vastab käesoleva määruse lisas 4 esitatud DMX, DMA ja DMZ kvaliteediklassi määratlusele, väävlisisalduse piirmäärad välja arvatud.\n(13) Tegelik väärtus käesoleva määruse tähenduses on käesoleva määruse lisa 5 osas C sätestatud metoodika kohaselt arvutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine konkreetse biokütuse tootmisprotsessi mõnes etapis või kõikides etappides.\n(14) Tüüpiline väärtus käesoleva määruse tähenduses on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise hinnanguline väärtus konkreetse biokütuse tootmisviisi korral.\n(17) Vedel põlevaine käesoleva määruse tähenduses on igasugune kütus või kütusesarnane toode, nagu on määratud alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses, mida kasutatakse mootorikütuse või kütteõlina.\n(18) Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused on käesoleva määruse tähenduses vedel- või gaaskütused, mis ei ole biokütused ja mille energiasisaldus tuleneb taastuvatest energiaallikatest, välja arvatud biomassist, ning mida kasutatakse transpordis.\n[RT I, 11.10.2017, 3 - jõust. 14.10.2017]\n(19) Tärkliserikkad põllukultuurid käesoleva määruse tähenduses on põllukultuurid, peamiselt teravili (sõltumata sellest, kas kasutatakse ainult viljateri või kogu taime nagu haljasmaisi puhul), juuremugulad ja juurvili (näiteks kartul, maapirn, bataat, maniokk ja jamss) ning varremugulad (näiteks taro ja cocoyam).\n(20) Maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused on käesoleva määruse tähenduses biokütused, mille lähteained on toodetud nende kavade kohaselt, mille abil vähendatakse tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste valmistamine, ning mis on toodetud kooskõlas direktiivi 98/70/EÜ artiklis 7b sätestatud biokütuste säästlikkuse kriteeriumidega.\n(21) Töötlemisjääk käesoleva määruse tähenduses on aine, mis ei ole tootmisprotsessi vahetuks eesmärgiks olev lõpptoodang ja mille tootmine ei ole tootmisprotsessi esmane eesmärk ning protsessi ei ole selle aine tootmiseks teadlikult muudetud.\n(22) Põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsanduse jäägid käesoleva määruse tähenduses on otseselt põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses toodetud jäägid, mis ei ole hõlmatud tööstusharude või töötlemise jääkidega.\n(23) Alkülaatbensiin käesoleva määruse tähenduses on mootoribensiin, mida kasutatakse väljaspool teid töötava liikurmasina sädesüütega mootoris.\n(26) Diislikütus B30 on käesoleva määruse tähenduses mootorsõiduki diiselmootoris kasutatav kütus, mis vastab määruse lisas 14 esitatud keskkonnanõuetele ja KNi alamrubriigile 2710 20 11.\n§ 3. Mootoribensiini ja diislikütuse keskkonnanõuded\n(3) [Kehtetu - RT I, 15.09.2020, 19 - jõust. 18.09.2020]\n(5) Erandina ei rakendata määruse lisas 2 või 3 sätestatud kliimast olenevaid nõudeid diislikütusele talveperioodil, kui seda lubatakse tarbimisse, käideldakse või kasutatakse ajavahemikul 1. detsember kuni 1. märts väljaspool teenindusjaama.\n(6) Tarbimisse lubada, käidelda või kasutada võib alkülaatbensiini, mis vastab käesoleva määruse lisas 11 sätestatud nõuetele.\n(7) Tarbimisse lubada, käidelda või kasutada võib etanoolkütust E85, mis vastab käesoleva määruse lisas 12 sätestatud nõuetele.\n[RT I, 06.09.2019, 27 - jõust. 09.09.2019]\n(8) Tarbimisse lubada, käidelda või kasutada võib parafiinset diislikütust, mis vastab käesoleva määruse lisas 13 sätestatud nõuetele.\n(9) Tarbimisse lubada, käidelda või kasutada võib diislikütust B30, mis vastab käesoleva määruse lisas 14 sätestatud nõuetele.\n§ 4. Kerge ja raske kütteõli, põlevkivikütteõli ning vedela põlevaine keskkonnanõuded\n1) vedelkütusevaru seaduse § 2 lõike 1 punkti 4 alusel moodustatud kütteõli varu, kus raske kütteõli väävlisisaldus võib olla kuni 30 000 mg/kg (3,00% massist);\n(3) Põlevkivikütteõli kasutamine on lubatud, kui see vastab käesoleva määruse lisas 8 sätestatud keskkonnanõuetele, välja arvatud põlevkivikütteõli, mida tarnitakse heitevähendusmeetodeid kasutavate laevade tankimiseks suletud süsteemides, kus väävlisisaldus võib olla kuni 35 000 mg/kg (3,50% massist).\n(4) Vedela põlevaine kasutamine on lubatud, kui kasutusotstarbe järgi täidetakse käesoleva määruse nõudeid. Kui vedelat põlevainet kasutatakse kütteõlina, peab see vastama vähemalt käesoleva määruse lisas 7 sätestatud keskkonnanõuetele. Kui vedelat põlevainet kasutatakse mootorikütusena, peab see vastama käesoleva määruse lisas 1 või 2 sätestatud keskkonnanõuetele.\n§ 6. Kütuste metalliliste lisandite kohta esitatavad nõuded\n(1) Kütustes kasutatava metallilise lisandi metüültsüklopentadienüülmangaan-trikarbonüüli (MMT) korral ei tohi kütuse mangaanisisaldus ületada 2 mg liitri kohta.\n(2) Teade metallilise lisandi sisalduse kohta kütuses paigaldatakse kõikidesse kohtadesse, kus metallilise lisandiga kütus tarbijatele kättesaadavaks tehakse.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teates peab olema tekst „Kütus sisaldab metallilisi lisandeid”.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teade kinnitatakse selgelt nähtavana sinna, kus on kütuseliigi kohta esitatav teave. Teade peab olema kergesti loetavas kirjas ja piisavalt suur, et olla selgelt nähtav.\n§ 7. Laevakütuse kohta esitatavad nõuded\n(1) Eesti Vabariigi territoriaalvetes, majandusvööndis ja väävliühendite heitkoguste kontrollialadel, mille Rahvusvahelise Mereorganisatsioon (edaspidi IMO) on määranud 1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise konventsiooni laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta (edaspidi MARPOLi konventsioon) VI lisas, mis on lisatud MARPOLi konventsioonile 1997. aasta protokolliga, on lubatud kasutada laevakütuseid, mille väävlisisaldus ei ületa 1000 mg/kg (0,1% massist).\n(2) Sadamatesse sisenevatel laevadel peab olema nõuetekohane logiraamat, mis sisaldab andmeid kütuse vahetamise kohta.\n(6) Käesoleva paragrahvi lõigete 1, 3, 4 ja 5 nõuetele vastava madala väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise alternatiivina lubab Veeteede Amet laeval kasutada heitevähendusmeetodeid, eeldusel, et:\n2) laeval on heidete pidevseire seadmed;\n(7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel heitevähendusmeetodi kasutamise lubamisel võetakse arvesse:\n3) käesoleva paragrahvi lõike 8 kohaste katsete tulemusi;\n(8) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud heitevähendusmeetoditele lubab Veeteede Amet Eesti lipu all sõitval laeval või Eesti jurisdiktsiooni alla kuuluval merealal katsetada uusi heitevähendusmeetodeid, mille vältel ei pea täitma käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 3, 4 ja 5 sätestatud nõudeid, kui heitevähendusmeetodi katsetamise taotleja täidab järgmised tingimused:\n(9) Veeteede Amet kooskõlastab käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 8 nimetatud heitevähendusmeetodite lubamise Keskkonnaministeeriumiga.\n(1) Kütuseid võib tarbimisse lubada, käidelda ja kasutada, kui biokütuseid sisaldavad mineraalõlide derivaadid vastavad käesoleva määruse lisas 1 või 2 sätestatud keskkonnanõuetele.\n(2) Kui mineraalõlide derivaatidesse on segatud bioetanooli või biodiislikütust rohkem kui käesoleva määruse lisas 1 või 2 lubatud, tuleb müügipunktides kasutada mootoribensiinide märgist E ja diislikütuste märgist BIO, millele lisatakse biokomponendi arvuline sisaldus mahuprotsentides.\n(3) Tarbimisse lubada, käidelda ja kasutada võib biodiislikütust, mis vastab käesoleva määruse lisas 2 või 3 sätestatud keskkonnanõuetele.\n1) biokütuse elutsükli jooksul energiaühiku kohta tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine on võrreldes fossiilsete kütustega vähemalt 50%;\n2) biokütus ei ole valmistatud toorainest, mis on saadud suure elurikkusega maa-alalt, kui ei ole tõendatud, et asjaomase tooraine tootmine ei olnud looduskaitse eesmärkidega vastuolus käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 2 kohaselt, ning välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et tooraine kogumine on vajalik käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud rohumaa seisundi säilimiseks;\n4) biokütus ei ole valmistatud toorainest, mis on saadud maa-alalt, mis oli 2008. aasta jaanuaris turbaraba, kui ei ole tõendatud, et selle tooraine viljelus ja kogumine ei too kaasa varem kuivendamata pinnase kuivendamist;\n5) biokütuse tootmiseks Euroopa Liidus kasvatatud põllumajandustooraine on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549–607) II lisa valdkonnas „Keskkond, kliimamuutused, maa hea põllumajandus seisund” loetletud nõudeid ja kvaliteedistandardeid järgides.\n1) loodusmets ja muu metsamaa, see tähendab looduslike liikidega mets ja muu metsamaa, kus ei ole selgelt nähtavaid märke inimtegevusest ja kus ökoloogilised protsessid ei ole olulisel määral häiritud;\n3) liigirikas rohumaa, mis inimese sekkumiseta jääks rohumaaks ja mis säilitab loodusliku liigikoosseisu ja ökoloogilised omadused ning protsessid, või tehisrohumaa, mis inimese sekkumiseta ei jääks rohumaaks ja mis on liigirikas ja rikkumata, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et biokütuse tooraine kogumine on vajalik rohumaa seisundi säilimiseks.\n2) püsivalt metsane ala, see tähendab üle ühe hektari suurune maa-ala, millel on üle viie meetri kõrgused puud, mille võrade liitus on üle 30%, või puud, mis suudavad nimetatud künnisteni jõuda;\n3) üle ühe hektari suurune maa-ala, millel on üle viie meetri kõrgused puud võrade liitusega 10–30%, või puud, mis suudavad nimetatud künnisteni jõuda, juhul kui ei esitata tõendeid selle kohta, et maa-ala süsivesinikuvaru enne ja pärast kasutuselevõttu on niisugune, et kui kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütusespetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (EÜT L 140, 05.06.2009, lk 88–113), lisa 4 osas C sätestatud metoodikat, on käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud.\n(4) Biokütuse elutsükli jooksul energiaühiku kohta tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine peab olema vähemalt 60% võrreldes fossiilsete kütustega, kui biokütus on toodetud käitises, mis on alustanud tootmist pärast 2015. aasta 5. oktoobrit.\n(5) 23. jaanuaril 2008. aastal tegutsenud käitises toodetud biokütusele kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud säästlikkuse kriteeriumit 2013. aasta 1. aprillist.\n(6) Jäätmetest ja jääkidest, välja arvatud põllumajandustootmisest, vesiviljelusest, kalandusest ja metsatööstusest pärit jääkidest toodetud biokütustele kohaldatakse vaid käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 ja lõikes 4 sätestatud säästlikkuse kriteeriumeid.\n1) käesoleva määruse lisa 5 osas A või B sätestatud vaikeväärtusega, kui biokütuse tootmisviisist tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemise vaikeväärtus on sätestatud käesoleva määruse lisa 5 osas A või B ning kõnealuste biokütuste käesoleva määruse lisa 5 osa C punkti 7 kohaselt arvutatav maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenev aasta heitkoguse el väärtus on võrdne nulliga või nullist väiksem;\n2) käesoleva määruse lisa 5 osas C sätestatud metoodika abil arvutatud tegeliku väärtusega;\n3) väärtusega, mis on arvutatud määruse lisa 5 osa C punktis 1 esitatud valemi tegurite summana, milles mõne teguri jaoks võib kasutada määruse lisa 5 osa D või osa E summeerimata vaikeväärtusi ning kõigi teiste tegurite jaoks määruse lisa 5 osas C sätestatud metoodika kohaselt arvutatud tegelikke väärtusi.\n(2) Biokütuse ja vedela biokütuse jaoks käesoleva määruse lisa 5 osas A sätestatud vaikeväärtusi ning lisa 5 osas D sätestatud viljeluse summeerimata vaikeväärtusi kohaldatakse üksnes siis, kui selle tooraine on:\n2) viljeletud Euroopa Liidus aladel, mille kohta on Euroopa Liidu liikmesriik esitanud Euroopa Komisjonile aruande, mille näeb ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16–62) artikli 19 lõige 2, selle kohta, et kõnealustel aladel põllumajandusliku tooraine viljelusest tekkivad tüüpilised kasvuhoonegaaside heitkogused on eelduste kohaselt käesoleva määruse lisa 5 osa D pealkirja „Viljeluse summeerimata vaikeväärtused” all esitatud heitkogustest väiksemad või nendega võrdsed;\n3) jäätmed ja jäägid, mis ei ole pärit põllumajanduse, vesiviljeluse ja kalanduse jääkidest.\n(3) Biokütuse ja vedela biokütuse korral, mis ei kuulu käesoleva paragrahvi lõike 2 punktide 1–3 alla, määratakse biokütuse ja vedela biokütuse kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemine viljeluse tegeliku väärtuse järgi.\n(1) Mootoribensiini ja diislikütuse vastavust käesoleva määruse § 3 lõigetes 1 ja 4 kehtestatud keskkonnanõuetele seiratakse kvaliteedistandardites EVS-EN 228 ning EVS-EN 5902 artiklites 3 ja 5 kehtestatud katsemeetodeid kasutades.\n(2) Euroopa Komisjoni otsuse 2002/159/EÜ riigi kütusekvaliteedi koondandmete esitamise ühise vormi kohta (ELT L 53, 23.02.2002, lk 30–36) alusel.\n(3) Eestis tarbimisse lubatud kergete ja raskete kütteõlide, sealhulgas laevakütuste kvaliteedi ja koguste seiret ning aruandlust korraldab Keskkonnaministeerium.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud aruandluseks koostatud aruanne peab sisaldama andmeid kontrollimiste arvu ja keskmise väävlisisalduse kohta.\n§ 12. Laevakütuste seire\n(1) Laevakütuste seiret teeb Keskkonnaamet, kes vajaduse korral kaasab akrediteeritud kütuselabori ning teeb järgmisi toiminguid:\n1) võtab IMO suuniste kohaselt laeva pardal põletamiseks määratud laevakütuse tarnimise ajal kütuseproovi kütuse keskkonnanõuetele vastavuse määramiseks;\n4) kontrollib laevale paigaldatud heitgaaside puhastussüsteemist väljutatavate heitgaaside mõõtmistulemusi.\n(2) Kui Keskkonnaamet leiab, et laeval kasutatav laevakütus ei vasta käesoleva määruse § 7 lõikes 1, 3 või 4 esitatud keskkonnanõuetele, on Keskkonnaametil õigus nõuda, et laev esitaks kirjalikud tõendid:\n1) meetmete kohta, mis on võetud nõuetele vastavuse saavutamiseks;\n2) selle kohta, et reisikava kohaselt on püütud osta käesoleva määruse § 7 lõikes 1, 3 või 4 nimetatud keskkonnanõuetele vastavat laevakütust ja kui see ei olnud kavandatud kohas kättesaadav, siis prooviti leida alternatiivseid võimalusi nõuetele vastava kütuse saamiseks.\n(3) Keskkonnaamet võtab arvesse kõik esitatud tõendid ja asjaolud, et kindlaks määrata vajalikud meetmed edasiseks tegevuseks.\n(4) Kui laev on esitanud kirjalikud tõendid selle kohta, et käesoleva määruse § 7 lõikes 1, 3 või 4 nimetatud keskkonnanõuetele vastav laevakütus ei olnud kättesaadav, teavitab Keskkonnaamet sellest Euroopa Komisjoni.\n1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 164, 30.6.1994, lk 15–38); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58–68); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/17/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta (ELT L 76, 22.03.2003, lk 10–19); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (ELT L 123, 17.05.2003, lk 42–46); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütusespetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (EÜT L 140, 5.06.2009, lk 88–113); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, millega muudetakse direktiive 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ (EÜT L 140, 05.06.2009, lk 16–62); Komisjoni direktiiv 2011/63/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta selle kohandamiseks tehnika arenguga (ELT L 147, 2.6.2011, lk 15–16); Komisjoni direktiiv 2014/77/EL, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ (bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta) I ja II lisa (ELT L 170, 27.11.2014, lk 62–63); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (kodifitseeritud tekst) (ELT L 132, 21.05.2016, lk 58–78); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1513, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 239, 15.9.2015, lk 1–29).\n2Standardites kehtestatud katsemeetodite kohta annab teavet OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskus.\n[RT I, 12.04.2022, 2 - jõust. 15.04.2022]\n[RT I, 15.09.2020, 19 - jõust. 18.09.2020]\nLisa 4 Laevakütusena kasutamiseks turustatavate kütuste keskkonnanõuded\nLisa 6 Kerge kütteõli keskkonnanõuded\nLisa 7 Raske kütteõli keskkonnanõuded\nLisa 8 Põlevkivikütteõli keskkonnanõuded\nLisa 10 Maakasutuse kaudsest muutusest tulenevad biokütuste hinnangulised heitkogused\n[RT I, 15.06.2021, 9 - jõust. 18.06.2021]


„Põssa“ - sümpaatne mõtlus elu üle - Kuulutaja\nKuulutaja | 20. august 2021 | Kino | Kommentaare pole\n„Põssa“ on film, mis püüab vaataja mõtlema panna selle üle, kas ta ikka teeb oma elus seda, milleks tal on kutsumus või kas ta ikka elab oma elu omaenda soovide järele.\nSiga ennast on siin filmis tegelikult õige vähe, aga niipalju kui teda on, siis on ta igal juhul nunnu tõesti. Kui pealkirjast lähtuvalt eeldada, et kogu tegevus käibki sea ümber, siis nii see ei ole. Põssa on väike kõrvaltegelane,\nFilm on sisult iseenesest üsna hõreda sündmustikuga, täispika loo jaoks, kuid samas on režissöör Michael Sarnoski, kelle jaoks „Põssa“ on esimene täispikk mängufilm, loonud nii ladusa ja omamoodi lummava atmosfääri, et alles filmi lõpus mõtled, et midagi oleks ikka võinud veel olla, et veidike lahjaks jäi. Siiski on „Põssa“ üks päris sümpaatne film, mille nimel tasub kinoväravas koroonapass letti lüüa.\nPearollis on Nicolas Cage, kes mängib siin vananevat endist kokka, nüüdset trühvliotsijat. Rob elab eraklikult metsas, tema kaaslaseks on trühvlisiga, kellega koos nad päevasel ajal mööda muinasjutulisi laasi trühvlijahil käivad. Mees on askeetliku elulaadiga, trühvlite eest ta mingit suurt sissetulekut ei saa, kord nädalas käib tema juures restoranipidaja, kes kogutud trühvlid minema viib.\nÜhel ööl aga murtakse Robi metsaonni sisse ja tema kalli sea röövivad ei-tea-kust väljailmunud jõhkardid. Nüüd hakkab tasapisi tõde päevavalgele kooruma, kes on too salapärane Rob. Mees läheb linna oma siga otsima. Siinkohal jätan sisujutustamise katki, sest eks peate ikka ise vaatama minema, mis edasi saab.\nFilm on tehtud madala eelarvega ja filmitud vaid 20 päeva jooksul. Ka siga on täiesti tavaline siga, mitte mingi eritreeningu läbinud Hollywoodi staar. Tõsi, toda notsut küll harjutati filmivõtete jaoks uue keskkonnaga eelnevalt kolm päeva.\nNicolas Cage on intervjuudes öelnud, et Robi tegelaskuju on talle hingelähedane, sest tunneb et on temaga sarnane. Rob hindab inimestes seda, kui nad ei lähe oma elus kergema vastupanu teed, vaid järgivad oma südame häält. Kui ikka tahad teha oma pubi ja mitte pidada tipprestorani, siis ära hakka pidama restorani lihtsalt selle pärast, et sulle tundub, et pubi äkki ikka pole piisavalt peen.\nCage on selles suhtes tõesti ere näide oma kutsumuse järgimise osas, et talle tõesti meeldib olla näitleja, elada sisse erinevatesse rollidesse ja anda endast ükskõik missuguses osas parim. Cage’i varasema karjääri jooksul see suurte keskpäraste Hollywoodi kassahittide puhul väga välja ei paistnud, kuid mida vanemaks ta on saanud, seda enam on ta osalenud ka kehvapoolsetes ja madalaeelarvelistes filmides, kuid mulle on jäänud mulje, et need rollivalikud ei ole juhuslikud ja iga kord kui Cage kaamera ette läheb, siis ta võtab oma etteastet tõsiselt, ta ei tee oma tööd raha pärast, vaid tõesti sellepärast, et talle see meeldib. Kiiduväärt omadus.\nFilm püüabki meid mõtlema panna sellele, mida me oma elus tõeliselt hindame ja naudime, ühtlasi on see lugu kaotusvalust, leinaga leppimisest, eluga edasiminemisest, enda ja maailmaga lepitust leides. Väga rahulikus tempos lugu, mitte kuidagi liiga magus ega liiga kibe, korralik hästi paika timmitud maitsetega gurmeeroog. See on ilus film, midagi hingele, ja mis peamine, seda filmi vaadates sa pead ise ka kaasa mõtlema, kõike ei serveerita sulle otse kandikul kätte. Intelligentne, kaunis, kultuurne elamus.\nTrühvlisiga ja eraklik Rob (Nicolas Cage). Foto: Pressimaterjalid


Megaprojekt Rail Baltic: kas Euroopa rahakraanid jäävad lahti? Lätlased muretsevad tööde venimise pärast, leedukaid kimbutavad vene oligarhid - ärileht.ee\nMegaprojekt Rail Baltic: kas Euroopa rahakraanid jäävad lahti? Lätlased muretsevad tööde venimise pärast, leedukaid kimbutavad vene oligarhid\nRail Balticu Saustinõmme viadukti ehitus. Lõplikult läheb trass millimeetri pealt lukku projekteerimise lõpus ehk umbes kahe aasta pärast.Foto: Tiit Blaat\nEKRE veel ei torpedeeri.\nVene oligarhid tunnevad huvi.\nHeiki Lill: Eesti valetavad ministrid annavad eeskuju - miks peaks tavakodanik riigi suhtes...\nZüleyxa Izmailova: nüüd on ka EKRE asunud Rail Balticu osas inimestele kaabusid silmile...


Kaubavahetuse kauba tarkvara tarkvara, Trading System EU4\nEttevõttel on soov Business Central lahendus ühendada ka transpordi mooduliga ning ambitsioon lähitulevikuks on, et info liiguks läbi terve ahela automaatselt minimaalse sekkumisega. Teenuse müük peab kajastuma käibedeklaratsioonis real 3 mitte enam real 3. Seoses eelkirjeldatud muudatustega tuleb kasutajatel, kelle kliendid või tarnijad asuvad Ühendkuningriigis, tegema Standard Books programmis vajalikud andmete muudatused. Kui saadetise väärtus ületab eurot, tuleb juba tasuda käibe- ja tollimaks. Täpsustava juhendi leiad SIIT. Tollimaksu ei tule tasuda, kui kauba müüja suudab tõendada, et kaup on Ühendkuningriigi päritolu.\nMicrosoft Dynamics Business Central ja väärtuspakett Suno juurutamine Dimedium on üks vanimaid veterinaarravimite ja -toodete hulgimüüjaid Eestis. Ettevõte pakub oma klientidele laia läbimõeldud tootevalikut, mis katab kogu sektori vajadused: kvaliteetsed veterinaarravimid ja vaktsiinid, söödad ja söödalisandid, täispiimaasendajad, tervise- ja hügieenitooted, aretusmaterjal, seadmed, instrumendid ja tarkvarad.\nSeda kõike deviisi all — terve looma nimel! Kuidas jõudsite Microsoft Dynamics Business Central tarkvarani?\nBusines Central toetas oma olemuslikult ka ettevõtte soovi käia ajaga jooksvalt kaasas ning suurt lisaväärtust nähakse Microsofti ökosüsteemis suuremas vaates. Lisaks majandustarkvarale vahetati ka Google Drive lahendus koheselt Microsoft Sharepointi vastu ning kaalutakse ka müügihaldustarkvara Sales juurutamist oma müügimeeskonnale.\nAastavahetusega lõppes Brexiti üleminekuperiood, mis tähendab, et 1.\nKaubavahetus Venemaaga sõltub poliitikast\nAllalaadimine eBay – Vessoft\nDimediumis on kasutusel liidesed nii e-poodidele kui skännerlahendusele Tasklet Factory. Kaubavahetuse kauba tarkvara tarkvara aruandluslahendusele Qlickview, mis edastab müügiandmeid Business Centrali ja analüüsitarkvara vahel.\nEttevõttel on soov Business Central lahendus ühendada ka transpordi mooduliga ning ambitsioon lähitulevikuks on, et info liiguks läbi terve ahela automaatselt minimaalse sekkumisega.\nLisaks nendele annab väärtuspakett võimaluse ettevõtetele võtta kasutusele mitmetasandilisi allahindlussüsteeme, optimeerida laotöövooge, automatiseerida aruandlust riigiga jpm. Tänapäeval on pilvetarkvara uus normaalsus.\nMicrosoft Dynamics Business Central ja väärtuspakett Suno juurutamine Dimedium on üks vanimaid veterinaarravimite ja -toodete hulgimüüjaid Eestis.\nMilliseid võimalusi ja mugavust Te selles näete? Kõikides muudes valdkondades me oleme harjunud, et uuendused toimuvad automaatselt, nii oma telefonides kui näiteks ka nüüd autotööstuses Tesla näitel.\nJuurutus kestis intensiivselt 6 kuud. Kuna ettevõttel oli palju spetsiifilisi liidestusi, mida ei olnud võimalik vanast lahendusest üle kanda, siis nende loomine uuele platvormile tähendas ka täiesti uusi arendusi.


Kinnisvara, Suurpea - Flatfy.ee\nKinnistu Harju maakonnas, Kuusalu vallas, Suurpea külas, Leo\nKuusalu vald Suurpea küla,Kuusalu vald Suurpea küla,Leo\nMüüa maatükk, elamumaa - Katrini, Suurpea, Kuusalu vald, Harjumaa\nKrunt 3 574 m², detailplaneering tehtud Lisainfo: kanalisatsioon, vesi, elekter Ümbrus: meri lähedal, kaugus Tallinnast 65 km MÜÜA USKUMATULT KAUNIS ASUKOHAS, MERE ÄÄRES, 100 M MEREST, ELAMUMAA KRUNT KOOS DETAILPLANEERINGUGA !! Asukoht on tõesti super!! Uskumatult kaunis vaade merele, meri on lausa silme ees !! Olemas detailplaneering ning ehitusluba. Elekter, vesi, kanalisatsioon. Vundamendi töödega alustatud. Kui Tunnete, et see on just õige asukoht, mida otsite, siis võtke julgelt ühendust ! Google Street View\nMüüa maatükk - Olga , Harju maakond, Suurpea\nOlga , Harju maakond, Suurpea\nÜldinfo Müüa Suur Kõrghaljastusega ärimaa. Looduslik rohumaa 1898 m². Metsamaa 11252 m². Muu Kui Teil tekkis huvi selle kinnistu vastu,siis palun võtke julgelt ühendust !


RANNAPIDU! Saaremaal peetakse viiendat korda Eesti populaarseimat rannaüritust\nAvaleht Seltskond RANNAPIDU! Saaremaal peetakse viiendat korda Eesti populaarseimat rannaüritust\nJuba viiendat aastat saab Saaremaal Mändaja rannal juuli teisel nädalavahetusel toimuma Saaremaa Rannapidu, kus astub tänavu lavale ligi 30 artisti ja DJ-d nii Eestist kui ka kaugemalt.\nSaaremaa Rannapeo peaesinejaks on kõigi rannapidude kodumaalt, Jamaikalt pärit OMI (kodanikunimega Omar Samuel Pasley), kes on tõusnud ülemaailmseks superstaariks oma suvehitiga „Cheerleader“.\nLugu on olnud nr 1 hitt Austraalias, Austrias, Belgias, Taanis, Prantsusmaal, Saksamaal, Iirimaal, Hollandis, Kesk-Euroopas, Rootsis ja Inglismaal, kokku on Omi olnud esiviiskus 33 riigi edetabelis (neist 20 riigis esikohal) – tegemist on populaarseima artistiga, kes Saaremaa Rannapeol kunagi esinenud. Youtube’is on lugu „Cheerleader“ kogunud ligi 150 miljonit vaatamist.\nLisaks astub Rannapeol lavale muusikaprodutsent Alfons Rootsist, kes on suurima läbilöögi teinud elektroonilise tantsumuusikaga ning vallutamas Skandinaavia edetabelite tippe oma värske singliga.\nFestivali teisel päeval tantsutab pidulisi Prantsusmaa tõusev DJ ja muusikaprodutsent Gostan, kelle lugu “Klanga” on vallutanud raadiote edetabeleid nii Kesk-Euroopa riikides kui ka Eestis.\nSaaremaa Rannapeolt ei puudu ka Eesti paremik – Tanel Padar & The Sun, Ott Leplan, Shanon, Karl-Erik Taukar, Suur Papa, Artjom Savitski, Maia Vahtramäe, Metsakutsu, Beebilõust, Risto Vürst, Mikk Mäe, Hanf Kung, Demie ja paljud teised. Avatud on kaks lava, otse mererannas asuv rannalava ning mändide alla asuv merevaatega rannaklubi.\nSaaremaa Rannapidu saab alguse järgmisel reedel, s.o 10. juulil. Et pidulised kõik kenasti kohale jõuaksid, pannakse käiku eribussid liinidel Tallinn- Mändjala ja Kuressaare-Mändjala.\nKämpingud on Mändjalas välja müüdud juba märtsi lõpust, kuid avatud on suur telklaager. Lisaks kontsertidele toimuvad rannapeol meeleolukad rannajalgpalli ja- võrkpalli võistlused, kohal on ka erinevad atraktsioonid ja palju muud põnevat.\nVIPidel on võimalus nautida tünnisauna ja eraldi ala lava kõrval ning ees, samuti eraldi baare ja chillout ala.\nÜrituse eel ja ajal on võimalik Mändjala lähistel kuulata fm sagedusel Tre Raadiot, mis teeb Rannapeolt meeleolukaid ülekandeid, vestledakse põnevate inimestega, viiakse läbi raadiomänge ning vajadusel jagatakse operatiivset informatsiooni.\njärgmine KUULA PUNKI! USA-Saksa edetabelipostpunkarid toovad Virumaa mõisatesse tumeromantikat


Sidruneid saab alati rohkem pigistada Herman Haak esmaspäeval, 29. nov. 2004., kell 15:21:47 Tööaja pikendamine, puhkuse vähendamine, pensioniea tõstmine ja võõrtööjõu sissetoomine paistavad noorpoliitikute arvates olevat tänaste demograafiliste sättumuste tõttu lähitulevikus hädavajalikud sammud. Kas ikka on? Töötavate inimeste ja pensionäride suhte muutumise esikohale toomine on võltsretooriline samm. Mingi arvutuslik riigi keskmine suhtarv ei too iseenesest katastroofi. Ma arvan, et muutmist vajavad hoopis väärtus.. Loe lähemalt esmasp., 29. nov. 04., kell 21:08 Endel Noormät Mikro ja makrotasemel ei ole teps mitte samade väärtustega tegemist ja see jätabki tavalistele kodanikele vastandlikke muljeid. Kui inimesed teevad tööd ja maksavad makse, siis võivad ju makronäitajad suurepärased välja näha aga ega see tähenda, et töötavatel inimestel jätkub aega enda perekonna ja laste jaoks või niisama kalalkäimiseks. Ma arvan, et hiilgavad makronäitajad rõõmustavad otseselt väga väheseid inimesi kui neil pole töörügamise kõrvalt perekonna jaoks hetkegi aega. neljap., 2. dets. 04., kell 14:44 Edmund Mõtlesin seda teemat lugedes: kas elan selleks, et töötada või töötan selleks, et elada? Makrotasemelt sõna võtvate riigiisade arvates on inimesed muidugi sipelgad, kelle elutööks ongi paari kuuseokka pesakuhilasse tassimine. Mina enda elust ja tööst siiski päris nii ei arva. Ma arvan, et see vaidlus on suhteliselt mõtetu. Tööseadusandlus annab vaid piirid, see milliste töölepingu tingimustega igaüks nõustub on sügavalt personaalne asi. Ma võin al\nTöötavate inimeste ja pensionäride suhte muutumise esikohale toomine on võltsretooriline samm. Mingi arvutuslik riigi keskmine suhtarv ei too iseenesest katastroofi. Ma arvan, et muutmist vajavad hoopis väärtus.. Loe lähemalt\nesmasp., 29. nov. 04., kell 21:08\nMikro ja makrotasemel ei ole teps mitte samade väärtustega tegemist ja see jätabki tavalistele kodanikele vastandlikke muljeid. Kui inimesed teevad tööd ja maksavad makse, siis võivad ju makronäitajad suurepärased välja näha aga ega see tähenda, et töötavatel inimestel jätkub aega enda perekonna ja laste jaoks või niisama kalalkäimiseks. Ma arvan, et hiilgavad makronäitajad rõõmustavad otseselt väga väheseid inimesi kui neil pole töörügamise kõrvalt perekonna jaoks hetkegi aega.\nneljap., 2. dets. 04., kell 14:44\nMõtlesin seda teemat lugedes: kas elan selleks, et töötada või töötan selleks, et elada? Makrotasemelt sõna võtvate riigiisade arvates on inimesed muidugi sipelgad, kelle elutööks ongi paari kuuseokka pesakuhilasse tassimine. Mina enda elust ja tööst siiski päris nii ei arva.\nMa arvan, et see vaidlus on suhteliselt mõtetu. Tööseadusandlus annab vaid piirid, see milliste töölepingu tingimustega igaüks nõustub on sügavalt personaalne asi. Ma võin alati põhjendada, et olen võimekam ja teha sama palga eest mis teised, tööd vaid 25 tundi nädalas.\nKauem töötamine ja puhkuseaja kärpimine ei anna automaatselt tulemuseks paremat majanduskasvu. Siin on vast ikka teisi mehhanisme ka mängus.\nkolmap., 22. dets. 04., kell 18:44\n25. ja 26. detsember langevad nädalavahetuse peale ja esimene jaanuar nõndasammuti. Sellisel puhul töötavad töötajad ju mitu päeva rohkem. Panen ette, et sellised pühad peaksid olema liikuvad ja esimene ning teine jõulupüha võiks langeda neljapäevale ja reedele ning aasta esimene päev alati esmaspäevale.\nNeljapäev, 21. jaan. 2021., kell 20:08 - parim aeg päevast


Remato - Remato äpp – inimeste, projektide ja varade haldamiseks.\tRemato äpp - inimeste, projektide ja varade haldamiseks. | Remato\nRemato äpp – inimeste, projektide ja varade haldamiseks.\nSaad kiirelt aru, kas tasub edasi lugeda kui..\n..sinu meeskonnas esineb vaidlusi tööaegade ja tehtu kvaliteedi osas.\n..sul ei ole head ülevaadet varade asukohast, vastutajast ja seisukorrast.\n..sinu projektid ja dokumentatsioon on laiali paberites, excelis ja e-mailides.\nTead, see ei ole üldse haruldane klubi kus olla. Väga suurel osal meeskondadest on samad väljakutsed. Loe, kuidas me need ära lahendasime.\nRemato ABC – miks, kuidas ja mida?\nRemato on tarkvaraplatvorm (äpp), mis on mõeldud füüsilist laadi tööde mugavaks ja efektiivseks korraldamiseks. St. kõik-võimalikud tööd, ärid ja valdkonnad, mille keskmes on inimesed, kes kasutavad tööriistu ja materjale. Näiteks ehitusettevõte või ehitusmaterjali tootja. Miks mitte ka näiteks puhastusteenindusega tegelev ettevõte, jäätmekäitleja, metsamajandusettevõte või jaekett.\nLihtsas keeles on Remato sinu äri “operatsioonisüsteem”, mille eesmärgiks on lihtsustada erinevaid tööprotsesse, mida seni on tehtud paberil või excelis: töö arvestus, töögraafikud, varade/tööriistade inventuur, joonised, dokumendid, eelarve ja seadistatavad vormid.\nTootmisjuhtimise süsteemi (nt. Monitor ERP) info põhjal tekivad Remato-sse planeeritud, tootmises ja juba tarnitud tooted nagu uksed, aknad, mööbel, jne. Nende varade tarnimisega seotud tegevused planeeritakse ja teostatakse kasutades Remato iOS/Android äppe ja veebi.\nÜhe uksetehase näitel on protsess järgmine. Projektijuht loob peamiselt 2 tüüpi ülesandeid: a) mõõdistada avad b) paigaldada toodetud uksed. Need ülesanded on üldjuhul täpselt märgitud PDF joonistele ja iga ülesanne sisaldab nõudeid, mis on selle täitmise eelduseks. Näiteks mõõdistamise puhul on vaja fikseerida ava kõrgus, laius ja sügavus millimeetrites. Paigaldamise puhul on vaja teha mitmeid pilte protsessist ning võtta kliendi allkiri. Teostajad näevad neile määratud ülesandeid äpist ja seal on kõik vajalik ülesandega tutvumiseks ja selle täitmise dokumenteerimiseks.\nSama äpp võimaldab pidada tehtud tööde osas nii tüki kui ka aja põhist arvestust ning hallata tööde teostamiseks vajalikke seadmeid ja muid materjale – vastates küsimustele kus? mis seisukorras? ja kelle vastutusel? tööriistad, seadmed, materjalid ja muud varad on või olid. Lisaks saab hallata juhendeid, sertifikaate, hooldusi ning inventuure (GPS positsioneeritud pildid varast).\nValdkonna ja töö iseloomu arvestades on peamine väljakutse kliendiga kokkulepitud teenustaseme tagamine. Selleks kliendihaldurid haldavad kõikide klientide koristustöid ühtses graafikus ülesannete kaupa. Igal ülesandel oma tähtaeg, vastutaja, eesmärk ja asukoht.\nTihti on vaja lahendust, mis teostab koristajate kohalolu kontrolli GPS positsioneeringuga, stopperiga mõõdab tööaega ja võimaldab robustset viisi tehtud tööde jäädvustamiseks piltide ja muu info abil (nt. kliendi allkiri). See võimaldab teostada töötajate kvaliteedikontrolli ning lihtne on kliendile edastada professionaalne ülevaade tulemusest. Kui märgistada koristusseadmed QR koodidega, siis on võimalik jälgida kes, millal, kus ja milliseid seadmeid kasutas.\nKogu tegevuse üleselt saab teostada perioodilisi väljavõtteid töötajatele töötasude arvutamiseks ja klientidele arvete koostamiseks. Aruandeid saab eksportida ka MS Excel formaati.\nElektitööde ettevõtte näide\nVäljakutseks on kõrged nõudmised tööde menetlusele ja teostuse dokumenteerimisele. Remato võimaldab igal ettevõttel luua ja konfigureerida endale erinevate tööde malle, mille sisuks on ülesannete täitmiseks nõutud andmete väljad (kasutaja sisestab midagi, teeb pildi ja/või äpp positsioneerib hetke asukoha). Nendel töödel on tavaliselt hinnakirjast tulenevad hinnad, mis võimaldab iga lepingu kohta jälgida tulud/kulud eelarvet.\nTööde teostamisel tuleb tihti ette olukordi, kus on vajadus meeskonnaga midagi kooskõlastada või lihtsalt jagada infot. Näiteks teha pilt defektist jagamaks seda meeskonnaga või siis teatamaks materjalide saabumise kellaajast. Tihti on vaja pidada ka lihtsamaid arutelusid.\nKas näed, et saaksime ka sinu ettevõtet aidata?\nPosted bySiim Puskai oktoober 4, 2019 november 25, 2019 Posted inUncategorized @et\nBetooni 2a, Tartu, Estonia\nMüügijuht, Juhatuse liige\n+372 5683 6876 toomas@remato.ee\nAll rights reserved, Remato 2019


Aastakümneid suitsetanud Katrin Karisma sai arstilt ehmatava vastuse: tegevused, millega olin oma tervise peale sülitanud, on mõjunud pöördumatult - Publik\nAastakümneid suitsetanud Katrin Karisma sai arstilt ehmatava vastuse: tegevused, millega olin oma tervise peale sülitanud, on mõjunud pöördumatult\nMeik: Merli Kutsar\nTäname restorani NOA\nSel aastal otsustas lauljanna halva harjumuse selja taha jätta. «Inimesed annavad ikka endale uue aasta puhul lubadusi. Nii ka mina. Otsustasin suitsetamisest päevapealt loobuda. Siiani pole ühtki sigaretti teinud, pole tahtmist ka!» ütleb naine otsustaval toonil. Samas käis ta ka hiljuti põhjalikus tervisekontrollis ja vastus oli mõnevõrra ehmatav.