Moodsad ehtsast nahast meeste õlakotid - Confetissimo - naiste ajaveeb\nMoodsad meeste kotid läbi õlgade ehtsast nahast\nSel aastal on meeste nahkkotid muutunud meeste moodi peamiseks trendiks. Kahtlemata meelitavad nad mehi mitte ainult oma väljanägemise järgi, vaid ka suure mugavuse tõttu, sest nüüd võite kõhklemata kanda elementi kottide kotid üle oma õlariigi ja mitte tunda mustad lambad.\nTe ei saa enam oma telefoni ja rahakotti lükata, nüüd on kõik see ja palju muud, näiteks sülearvutid, tahvelarvutid ja dokumentide kaustad pakutud meestekottide mudelites. Tänu kaasaegse mehe pikkade käte külgedele on vaba, nahast kotid mitte ainult stiilne, vaid ka äärmiselt funktsionaalsed ja äärmiselt sobivad tänapäevasele kiirele eluajale.\nKuna meeste kotid üle õlgade on muutunud suundumuseks, loomulikult rõhutavad nad head maitset ja omanäolist moodi. Enamik mudeleid sobib äri- ja ametlike stiilidega ning seda tegurit kahtlemata hindavad paljud mehed. Mõned koti mudelid sisaldavad ainult kõige vajalikumaid asju, teised aga vastupidi on üsna avarad ja mahukad. On võimatu mitte märkida, kas koti üle õlg on praktiline, sest see on tõesti mugav, vabastab ta käed ja ei võimalda teil unustada ja kotti kõikjal jätta.\nPraegu kasutavad moemajad koti valmistamiseks erinevaid materjale. Kotite nahk liike eristatakse vastavalt lõigatud meetodile ja naha töötlemise viisile.\nEhtne nahk on alati kasumlik ja ootab olekut, samuti väga vastupidav. Ehtsa naha mudelid, mida kannate üle ühe aasta. Ehtsa naha kottide tagurpidi on üsna kõrged hinnad ja eriline hooldus, sest võite eemaldada ainult mustusest nahast keemilise puhastusega.\nSoovitatav lugeda: Käekotid Rahakotid\nKotide valmistamiseks kasutatakse neid nahatüüpe:\n- vasikanahk. Väga sile ja meeldiv katsuda. Kottide valmistamisel eelistavad vasikanahka enamus luksusbrände.\n- lambaliha nahk. Sellel on kreemjas värv, pehme meeldiv materjal. Lambanahal on kõrge väärtus, kuna sellest materjalist valmistatud toodete jaoks on vaja erilist hoolt.\n- toornahk. Väga õrn ja pehme, haruldane. Töötlemise ajal ei saa see päevitada.\n- nappa - vasikanahk. Sellel on eriti õrn ja sile tekstuur. Töötlemine toimub kroomitud parkimisega.\n- lakknahk. Seda eristab siledus ja sära. Selle üks eelis on tugevad vetthülgavad omadused, mis saadakse spetsiaalse ainega töötlemisel.\n- teraline nahk. Nagu nimigi ütleb, on sellel nahal teraline pind, mida peetakse selle eriliseks eeliseks.\n- nubuk. Nubuck on sile vasikanahk. Materjal on sametise tekstuuriga ning väga õrn ja haavatav.\n- seemisnahk. See materjal sarnaneb nubukiga, kuid seda hinnatakse palju kõrgemalt. Selle saamiseks kasutatakse lehmanaha sisepinna töötlemist.\n- vachetta. Vachettat kasutatakse kottide viimistlemiseks. See on töötlemata nahk, selle puuduseks on kiire määrdumine ja asjaolu, et materjal päikesekiirtest tumeneb. Tuntud kaubamärk Louis Vuitton armastab vachetta kasutamist oma kottide valmistamisel.\nKunstlikust nahast valmistatud kotid on odavamad, kuid tänu kaasaegsele kaasaegsele tehnoloogiale ei saa kõik kunstnahast eristada ehtsast. Kunstlikust nahast valmistatud kottide märkimisväärne miinus on nende haavatavus. Sellised kotid on tundlikud äärmuslikele temperatuuridele ja võivad puruneda külmast või põleda päikese käes.\nEcoskin on keskkonnasõbralik koostis, see on valmistatud puuvilla ja muude looduslike või sünteetiliste materjalide baasil. Ecoskin on väga sarnane loomuliku olemusega, kuid hoolimata asjaolust, et see on naha asendaja, on see palju vastupidavam, vastupidav erinevatele temperatuuridele, seda ei kustutata nii kiiresti kui nahkkotti.\nMessenger - noorte mudel. Messengerid on äärmiselt praktilised ja mitmekülgsed, neil on suur mahutavus, lukkude mugavad paigutused ja kvaliteetsed rihmad, mis ei avalda survet nende õlgadele. Messengerid on universaalsed, sest nad sobivad lihtsalt mitte ainult igapäevaelus, vaid ka ärisaladuses.\nSee kott on märkimisväärne selle mugavuse, avaruse (sobib näiteks sülearvutiga), praktilisuse ja sobib mitte ainult igapäevaelu kandmiseks, vaid ka ametlikuks stiiliks. Varem sarnaste kottidega läksid postmenid ja sealt tuli selle mudeli nimi. Koti kuju võib olla nii nelinurkne kui ka nelinurkne. Kotil on mugav lai rihm, mõned mudelid on ka kaunistatud mõned trim ja külgtaskud.\nTablett on tavaliselt täisnurkse kujuga, sarnane postmani kotlale, kuid see on väiksema suurusega. Kotiga sarnase tableti koti välimus. Kotil on kolm sektsiooni sees ja väike väline tasku küljel. Rihm on kohandatud vajaliku pikkusega. Bag-tablett sobib igapäevaeluks ja äriks ning on tuntud selle poolest, et tal on paljude dokumentide jaoks vajalik osakond.\nVäiksem mudel, mis on ka postitankoti variant. See sobib ainult kõige vajalikeks, näiteks võtmed, rahakotid, telefon, pass. Kaunistatud väikeste taskute ja lukuga.\nTote kott tõlgib inglise keeles kui "suur kott". Mudel on ristkülikukujuline ja tugevate käepidemetega, mida sageli täiendavad mitmesugused täiendavad elemendid. Totekotis sobib palju asju, see on väga ruumikas kott.\nVäike kaamera kott\nKavandatud igapäevaseks kulumiseks on väikesed mõõtmed ja pikk vöö. Kott on valmistatud nelinurkse kujuga, raamitud külgtaskudesse, dekoratiivribadesse ja lukuga. See mudel ei sobi äriliseks stiiliks.\nKõigepealt ja loomulikult teeb meeste kottide valik õlgadele, te peate otsustama, millist materjali see peaks olema valmistatud, selle kuju ja igapäevaseks kasutamiseks vajaliku kotti ning selle suuruse.\nKui valite kotti, mis on valmistatud ehtsast nahast, siis peate kindlasti otsustama naha kvaliteedi üle. Selleks pöörake tähelepanu naha ja selle värvi valmistamisele. Ärge valige peenelt pargitud nahka, sest tal on kalduvus kiirele deformatsioonile ja seetõttu kaob oma esitus kiiresti. Hästi riietatud nahk hoiab oma kuju pikka aega. Ka kotti valides pöörake tähelepanu turvavööle. Soovitav on valida pikkusega reguleeritav turvavöö. Teie mugavuse huvides ei tohiks turvavöö olla liiga kitsas ega peaks õlgast maha libistama. Mõningaid lukustusklapiga mudeleid saab lahti kinnitada ilma õla eemaldamata.\nÕnnelikkad meestekotid on selle aasta trendiks ja kõigepealt need sobivad tänapäevasele linnakodanikele, viivad aktiivse elustiili juurde ning hindavad mugavust ja stiili. Vanus pole sel juhul oluline, kotid erinevad mudelid sobivad nii noortele kui ka õpilastele ja keskealistele meestele. Paljud sellised kotid sobivad ideaalselt äri stiiliks, mõned sobivad rohkem spordi jaoks meeldivatele vabaõhumuuseumitele.\nVõite koti üle õla ühendada paljude stiilide ja piltidega, see kõik sõltub konkreetsest mudelist. Mõned mudelid sobivad suurepäraselt ärisoolega, teised sobivad rohkem juhuslikuks või sportlikuks stiiliks.\nUuemad uusimad kogud\nBottega Veneta ja Louis Vuitton Sellel hooajal pakuti erinevaid võimalusi tablettide ja postituste kottidena must-valgetes värvides.\nKuid valge on pigem erand, sel hooajal domineerivad klassikalised mustad ja pruunid värvid. Kottide kuju, kõige sagedamini - ümarate nurkadega ruut. Dekoratiivseteks elementideks on taskud, torustikud, pandlad, tõmblukud. Näiteid nendest mudelitest leiate Louis Vuittonist, Ermenegildo Zegnast, treenerist Berlutti.\nTouti kotid louis vuittoniga teostatud Louis Vuittoni allkirjaväljavõtetes, samal ajal kui Dries Van Noten tegi musta ja valge kotiga kotid.


Healoomuline oluline blefarospasm: Sümptomid, diagnoosimine ja ravi - Symptoma\nHealoomuline oluline blefarospasm\nVanematel patsientidel, kellel on eelnevalt olemas kaanelahtisus, võib silmaärritus pärast silmaoperatsiooni põhjustada refleksiivset orbicularise lihasspasmi, mille tulemuseks on lihaste alistamine ja EN, mis sageli taandub mõne nädala või kuu pärast [est.kyhistotechs.com]\nPeamised tegurid ja põhjused, miks haigust lapsepõlves tekitas: nõrk immuunsus; hügieeniliste ja sanitaarstandardite mittejärgimine; kuiv siseõhk; pikaajaline kokkupuude allergeeniga; silmaärritus; muud nägemisorganite haigused; särava valgusega kokkupuude [et.valentinemedicalcenter.com]\nIridotsükliidi seroosse vormi (eksudaat on seroosne) puhul on silmaärrituse üldised mõjud vähem väljendunud. Meetodile on iseloomulik, et sarvkesta tagumisele pinnale ilmuvad väikesed hallikas sademed. [santoseyecare.com]\nToime.Uneapnoe kirurgiline ravi; Pea- ja kaelakirurgia. [ecodynof.4fan.cz]\nÜldiselt kestab XEOMIN-ravi mõju umbes 3–4 kuud; kuid see võib kesta kauem või lühemalt. Ravi võib vajadusel korrata. Kui esialgse ravi tulemusi peetakse ebapiisavaks, võib järgmisel seansil maksimaalset annust kahekordistada. [et.onlinedoctors24.com]\nLisaks suurenes ravi kestuse mõju nendel patsientidel ravi edenedes märkimisväärselt ( P 0, 05). Noorematel BEB ja HFS patsientidel ei leitud erinevusi toime kestuses ja annuses. [est.kyhistotechs.com]\nNärvilised tic - ravimid Kui silm tõmbleb, sõltub ravi haiguse keerukusest ja kestusest. [vbordo.ru]\nKõige sagedamini on haiguse prognoos ebasoodne - areneb täielik pimedus. [santoseyecare.com]\nPrognoos Prognoos on tavaliselt soodne, haigus areneb aeglaselt, kuigi ravi puudub. Tuleb meeles pidada, et haigus on pärilik, seega on väga oluline arvutada kõik riskid, kui selle patoloogiaga patsient otsustab lapsi saada. [et.atlanticsouthmedical.com]\nPrognoos Prognoos sõltub põhihaigusest. Tabel. [tempore.ru]\nPrognoos Teetanuse prognoos on alati tõsine, sõltuvalt ravi alguse ajastust ja selle kvaliteedist. Ilma ravita ulatub suremus 70–90% -ni, kuid isegi piisava ja õigeaegse intensiivravi korral on see 10–20% ja vastsündinutel 30–50%. [novel-doctor.ru]\nEtioloogia, kliinik, diagnoosimine, ravi. Ennetamine Teetanus. Etioloogia, patogenees, ravi. Ennetamine Kasvajad Definitsioon Epidemioloogia. Kasvajate etioloogia. Klassifikatsioon. 1. [novel-doctor.ru]\nKui mis tahes etioloogia konjunktiviit lastel tekitab sümptomite kompleksi, sealhulgas silmalau turse, sidekesta hüpereemia, suurenenud pisaravool, hirm valguse ees, võõrkeha tunne või silmade valu, blefarospasm. [et.valentinemedicalcenter.com]\nRyulfi krambi etioloogia pole täpselt kindlaks tehtud, seda täheldati neuroinfektsioonide ajal või perehaiguse vormis (vt Ryulfa tahtlikku krampi). [tempore.ru]\nEtioloogia järgi eristatakse erinevat tüüpi värinaid. Kliinilisi vorme on palju. Mõelge kõige tavalisemale. Füsioloogiline värin. Tervetel inimestel saab treemori olemasolu kindlaks teha. Sellel on madal amplituud ja kõrge sagedus (6–12 Hz). [dimansov.ru]\nEnnetamine Kasvajad Definitsioon Epidemioloogia. Kasvajate etioloogia. Klassifikatsioon. 1. [novel-doctor.ru]\nEnnetamine Teetanuse profülaktika viiakse läbi kahes suunas - vigastuste ennetamine ja spetsiifiline ennetamine. [novel-doctor.ru]\n[…] tsüstiit naistel; Ennetamine tsüstiit meestel; Inimesed ennetamise ja ravi tsüstiit.El Paso, Tx. [erapil.cba.pl]\nEnnetamine Närvilise tici riski vähendamiseks peaksite regulaarselt tegema silmaharjutusi. Selline hüperkineesi ennetamine ei võta palju aega, kuid see toob silmade tervisele suurt kasu ja aitab ületöötamise korral lõõgastuda. [mmostar.ru]\nSümpaatilise oftalmia prognoosimine ja ennetamine Sümpaatilise oftalmia spetsiifiline ennetamine puudub. [santoseyecare.com]


TPE treeningmatik | tootja tarnija Taiwan hulgimüüja turustaja\nShing Yau Sponge Enterprise Co., Ltd. on juhtiv tootja, tarnija ja eksportija TPE treeningmatik. Mis tehase Taiwan. Meie teadmised võimaldab meil pakkuda laia valikut, mis on välja töötatud paralleelselt rahvusvahelistele standarditele. Tootmisprotsessi käigus, meie ekspertrühmad kontrollib toodete kvaliteeti seega me tagada kõrgekvaliteedilisi tooteid meie klientidele. Meie teenused on kõrgelt hinnatud meie klientide õigeaegne teenuste ja turuliidriks hindadega. Kui olete huvitatud tahes stiilide meie tooted, vastake võtke meiega ühendust.\nmudel - TPE Mouse Mats\nKõrge-kvaliteetne TPE vaht ja Superfine kangas,kehtib kõigi hiirte ja klaviatuuride kohta.\nSuure suurusega matid võivad pakkuda laia liikumisruumi, kaitstes samal ajal oma laua.\nPind on superfine kiud,see võib pakkuda täpsemat hiire liikumist, säilitades samal ajal suurepärase kiiruse ja kontrolli tööaja või mänguaja jooksul.\nTPE vahtpõhi tagab hiire ja klaviatuuri stabiilse töö, takistades samal ajal hiire ja klaviatuuri libisemist ja liigutamist.\nSee võib selle ära panna,samuti võib selle kasutamiseks kasutada.\nKohandatud värvid,serigraafia trükkimine,kuju,ja pakkimine on saadaval.\n999999999 http://schema.org/InStock USD 2020-12-31 https://www.bestevafoam.com/et/tpe-exercise-mat.html\nTPE treeningmatik tootja ja TPE treeningmatik tarnija ka tehase hulgimüüja turustaja - üle 28,401 ostjaid kogu maailmas bestevafoam.com


Noop: reklaam ei pane õlut jooma - Kaubandus\nNoop: reklaam ei pane õlut jooma\nA. Le Coqi juht Tarmo Noop on õlletootjate liidu vastavaldatud statistika pärast nördinud ja leiab, et alkoholireklaami kaotamine ei muuda olukorda paremaks.\nÕlletootjate liidu teatel on pärast Tallinnas kehtestatud alkoholimüügipiiranguid õlle kogumüük vähenenud, kusjuures peamine langus on tulnud kvaliteetmarkide arvelt.\n„Meil ei ole kvaliteetõllede müük langenud, kuna oleme välja tulnud uute toodetega. Seetõttu oleme kokkuvõttes ka turuosa suurendanud, aga mitte see ei ole oluline. Oluline on see, et kogu turumaht on väiksem, üldine müük on langenud. Ja see teeb meid murelikuks,“ ütles Noop.\nTartu õlletootja sõnul ei ole küsimus niivõrd Tallinna alkoholimüügi piirangutes, kuivõrd viimase aja sündmuste tõttu tekkinud üldises negatiivses foonis. „Praegu on taas üles kerkinud diskusioon reklaami teemal. Minu arvates on nii, et mida enam piirata, seda vähem on võimalik näidata õllejoomise kultuurset poolt,“ oli ta pahane.\nNoop tõi näite Soomest, kus pärast alkoholireklaami keelamist muutus vägijookide ostmisel ainsaks argumendiks kanguse ja hinna suhe.\n„Reklaam ei pane õlut jooma. Kui ma seeni ei söö, siis ma neid ei söö. Ei ole oluline, mil moel seda reklaamitakse. Aga kui ma seeni söön, siis saab reklaamiga suunata valima kas süüa puravikke või šampinjone,“ tõi Noop näite.


KOGUJA KROONIKAD: March 2011\n1. ReedeOma kitsikuse ajal ma otsin Issandat; mu käsi on öösel välja sirutatud ega väsi. Ps 77:3Kas siis Jumal ei peaks muretsema õigust oma äravalituile, kes tema poole kisendavad päevad ja ööd, kas ta peaks viivitama neid aidates? Lk 18:7On neid, kes murduvad ja kohanduvad kurjuse taaga all. Teised läbivad viletsuse, säilitades oma inimväärikuse. Mõnede hinges kasvab aga nagu pärlikarbis imeline pärl. Pärlite sünni kohutav saladus seisneb selles, et ühtki pärli ei kasva terves ja häirimatus pärlikarbis. Pärl sünnib karbi s i s emu s s e s a t t u n u d l i i v a t e r a j a v a l u s a h õ õ r d umi s etagajärjel. Inimkonna pärl - Jeesus Kristus - sai meie õnnistegijaks ja Lunastajaks selle maailma valu ja kannatuse liivateri endas kandes.Joosep TammoLisalugemist: Mt 10:34-39; 1Sm 24:1-2\nNSBLOG: VÄLTIMATU HINNATÕUS? MITTE PÄRIS\nPosted in Määratlemata on 31. märts 2011 by TAAVI.R.Hinnad tõusid euroalas märtsis võrreldes eelmise aasta sama kuuga 2,6 protsenti, mis on kiireim inflatsioon alates 2008. aasta oktoobrist.Sellele kommentaariks lisavad liberaalid, et nemad poes hindu ei tee ja on võimtud midagi tegema. Osaliselt tõene. Hinna poes paneb paika toorme hind ja tarbija nõusolek maksta. Mis puudutab aga toiduaineid, siis siin pole tarbijal suurt valikut, kui maksta, sest sööma peab.Aga päris võimetud poliitikud hinna kujundamisel ei ole. Loota pelgalt konkurentsile olukorras, kus kõik kallineb rekordkiirusel on jabur.Mitmed riigid on olnud oluliselt edukamad hinnatõusu pidurdamisel, kui enamasti liberaalset turumajandust praktiseerivad riigid. Meile lähim näide on selles Venemaa, kus hinnad on suhteliselt stabiilsed võrreldes siinse turuga. Miks? Põhjus lihtne: stabiilse hinnatasemega riigid sekkuvad vajadusel rohkem majandusse ja piiravad toorme sattumist vabaturule. See pärsib hinnatõusu ja vähendab sellest majandusele tingitud kahju. Hea näide on teravilja hind nii Venemaal, Ukrainas ja mitmetes teistes riikides. Teravilja väljavedu piirati, et tagada esmalt oma turu vajadused ja sellega tagati mitmete põhiliste toodete stabiilne hind võrreldes eurotsooniga(sh Eestiga). Analoogseid samme, tagamaks esmalt oma tarbija vajadused ja alles siis võõramaalaste, saab teha paljude toormete puhul. Olgu neiks elekter, riigis toodetavad toiduained vpt.See aga ei sobi liberaalide kodanlaste huve teenivate eesmärkidega.\nVARRO VOOGLAID: MILLEKS VASSIDA?\nKanal2 uudistesaade Reporter kajastas täna petitsiooniteemat. Pean ütlema, et oli kaunis piinlik vaadata, kuidas nii peaminister kui ka rahvusülikooli eetikaprofessor Margit Sutrop ei julge probleemile otsa vaadata ning hoiduvad naeratades põhiküsimuse käsitlemisest. Vaevalt on asi selles, et nad ei saa aru, milles probleem seisneb.Ansip selgitab, et riigile peaks ikka jääma õigus saladustele – et riik ei pea kogu tõde alati “avalikkuse ette tassima”. Aga kes on seda eitanud? Küsimus on selles, kas riigil peaks olema ka õigus valetada— ja sellele küsimusele tahaks küll peaministrilt vastust saada. Kui tema vastus on jaatav, siis tahaks saada vastust veel mõnele küsimusele:Kellele võib riik valetada? Kas ainult välisriikidele ja nende kodanikele või ka oma kodanikele?Millistes küsimustes võib riik valetada? Kas kõigis või ainult teatud küsimustes? Kui ainult teatud küsimustes, siis millistes?Millistes küsimustes on meile viimasel ajal valetatud?Kui valitsus võtab riigile õiguse valetada, siis millele tuginedes kavatseb ta teiste riikide valitsustelt nõuda valetamisest hoidumist?Muidugi ei ole põhjust võtta tõsiselt ühtegi riigiesindaja väidet, kui ta on eelnevalt kinnitanud, et võib ka valetada, sest kust siis teada, kas vastused pole mitte just nimelt osa valest.Kui peaministri vastus algsele küsimusele on aga eitav, siis tahaks saada vastust küsimusele sellest, kuidas ta põhjendab vastupidisel seisukohal oleva inimese nimetamist haridusministriks.Eetikaprofessor Sutropilt tahaks selget ja konkreetset vastust samale küsimusele: kas riigil on õigus (oma identiteedi kujundamiseks) valetada? Tegu on ju nii lihtsa (olgugi et väga olulise) küsimusega – miks ei võiks sellele anda sirgjoonelist vastust? Ei või jah?Samuti oleks huvitav kuulda prof Sutropi selgitust selle kohta, miks ei võiks Aaviksoo poolt kaitseministrina riigikaitselistest küsimustest rääkival konverentsil peetud ettekandes väljendatud seisukohti käsitleda tema kui kaitseministri (ja seega riigiesindaja) seisukohtadena?Küll tahaks loota, et meil on veel nii palju poliitilist kultuursust, et mitte eeldada iga poliitilise sammu puhul, et see lähtub mingitest madalatest omakasupüüdlikest motiividest. Kui selline suhtumine valitseb ajalehtede kommentaariumides, siis on üks asi; ent kui ka peaminister ja rahvusülikooli eetikaprofessor ei nõustu probleemidele näkku vaatama, vaid püüavad vaid ebamugavatele küsimustele vastamisest kõrvale vingerdada (hajutades tähelepanu küsimuste püstitajate kirjeldamisega “kallaletungijatena”), siis see on juba märksa tõsisem probleem.Aga eks need inimesed lihtsalt rakendavad oma (arvatavat) õigust mitte tõtt rääkida.\nINFOPARTISAN: MÖÖDUNUD VALIMISTE SUURIMAD PEIBUTUSPARDID\nEuroopa Parlamendi liige Ivari Padar (Sotsiaaldemokraatlik Erakond) teatas Vabariigi Valimiskomisjoni esimehele, et seoses töö jätkamisega Euroopa Parlamendis loobub ta Riigikogu liikme kohast. Padar sai möödunud Riigikogu valimistel Võru-, Valga- ja Põlvamaal kandideerides 3227 häält, olles sellega oma valimisringkonnas häältesaagilt kolmas, SDE nimekirjas esimene. Tema asendusliikmena peaks saama Riigikogu liikmeks Rein Randver, kellele hääle andnud valijaid oli enam kui poole vähem.Riigikogus ei kavatse tööle asuda ka teine sinna valitud Euroopa Parlamendi liige, Kristiina Ojuland (Reformierakond), kes kogus Ida-Virumaal 2127 häält, olles sellega seal häältesaagilt neljas, erakonna nimekirjas esimene. Tema asendusliige on Rein Aidma, kes sai ligi poole vähem hääli kui Ojuland.\nVEIKO RÄMMEL: TULE TAEVAS APPI SELTSIMEES ANDRUS ANSIP!\nMa küll ei saa aru, millistest kriteeriumitest lähtus Andrus Ansip, kui nimetas lahkuvat siseministrit Marko Pomerantsi läbi aegade parimaks meheks sellel kohal. Riigikodanikule assotseerub nimi Pomerants käeoleval aastal Padaoru-hädaoruga. Peale mida minister meedias teatas, et magas edasi päästeameti pealiku telefonikõne peale. Lisaks õnnetud põlengud, mis algasid Mikk Sarve kodumaja põlenguga ja päädisid Haapsalu lastekodu põlenguga. Kõigist neist sai selgeks, et vaatamata päästeametnike tublidusele jääb sellest üksi väheks, vaja läheks ka süsteemset ning vastutustundlikku juhtimist ja eeskätt rahastust, mida täna päästjatel ei ole. Süüdi nimetatuś eeskätt juht, ehk minister. Tsiviliseeritud ja demokraatlikus riigis oleks piisanud vaid Padaorust, et minister tunnetades poliitilist vastutust oleks tagasi astunud. Aga meil? Usun, et ei minule ega ka enamikule Eesti kodanikest ei ole argumendiks Eesti integreerimine nn EL struktuuridesse, millega siseminister tublisti Ansipi sõnul olevat tegelenud. Meie sooviksime siseturvalisust! Ei ole palju, kui mainida, et Marko Pomerants on läbi aegade üks halvimaid siseministreid ja tal oleks aeg poliitikast jäädavalt lahkuda.Foto: Ilmar SaabasTänasel valitsuse pressikonverentsil tänas peaminister Andrus Ansip valitsusest lahkuvaid ministreid ning nimetas Marko Pomerantsi läbi aegade parimaks siseministriks. Viimase viie aasta jooksul on Eesti liitunud Schengeni viisaruumiga ja OECD-ga, loetles Ansip lahkuva valitsuse edusamme. Selle eest tahan tänada Marko Pomerantsi, kes on läbi aegade parim siseminister, kiitis Ansip.DELFI\nTere austatud president hr.Ilves!Kirjutasin Teile umbes kuu tegasi murest kantud kirja, seal oli juttu Eesti iseseisvuse kadumisest ja põhiseadusega seotud probleemidest. Vastust ma kahjuks ei ole saanud, aga see selleks.Tahan jagada Teiega veel ühte tõsist probleemi.2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1 370 052 inimest, neist eestlasi oli 930 219. Seega eestlaste hulk võrreldes kogu elanikkonnaga oli 68%.Rahvastikuregistri avaldatud andmetel oli Eestis elanikke 1 365 463, eestlaste arv on aga langenud päris tunduvalt ja on praegu 836 335, mis moodustab kogu elanikkonnast vaid 61%.Siit selgub, et kümnendi jooksul on eestlaste osatätsus vähenenud Eestis 7%, kui sama tendents jätkub on eestlased vähemusrahvus enda ajaloolisel kodumaal umbes 30. aasta pärast. Võib aga täiesti kindlalt arvata, et impeeriumis (mitte küll klassikaline, puudub valitsev rahvus, mida asendab edukalt bürokraatia) Euroopa Liit selline olukord süveneb veelgi. Meid valmistatakse juba ette neegrite ja araablaste lahkeks vastuvõtuks hiljutise kampaaniaga "erinevus rikastab", samuti kasvab arvatavasti eestlaste väljaränne ja väheneb ka sündivus tänu naisõiguslaste aktiivsele tegutsemisele ja moraalitu liberaaldemokraatia mõjuga perekonnale, järjest rohkem on nn. vabaabielusid, kasvab ka üksikemade arv. Hiljuti toodud optimistlikud teated rahva arvu vähenemise pidurdumisest möödunud aastal seda suundumust ei muuda.Kogu eenavat arvesse võttes võib prognoosida, et eestlased muutuvad vähemusrahvuseks enda kodumaal 20. aasta pärast. Juba taasiseseisvuse algul meid hoiatati, et eestlased ei ela teist liitriiki kuulumist enam üle. Paistab, et praegu saavad meie poliitilised liidrid hakkama asjaga, mis omalajal käis ülejõu isegi Stalinile, Hruštšovile ja Brežnevile.Loodan seekord saada vastuse. Kuidas Teie neid probleeme näete ja kas need on üldse probleemid?Lugupidamisega,Matti IlvesVASTUS:VABARIIGI PRESIDENDI KANTSELEITel 631 6202 Faks 631 6250 E-post vpinfo@vpk.ee Veebilehekülg www.president.eeA. Weizenbergi 39, 15050 TALLINNHr Matti Ilvesmatti.ilves387@gmail.com29.03.2011 nr 2.6-2/894-2Lugupeetud härra IlvesVabariigi Presidendi ülesandel tänan Teid 19. märtsi 2011 pöördumise eest. Lisan, eteelmine Teie pöördumine on Vabariigi Presidendi Kantselei registris registreeritud10. septembril 2010. Teie poolt mainitud veebruarikuine pöördumine ei ole kahjukskantseleisse jõudnud.Eesti rahvastiku rahvusliku koosseisu kohta saab täpsemaid andmeid käesoleva aastalõpus ja tuleva aasta alguses toimuva rahva ja eluruumide loenduse andmete töötlusejärel. See annab kõige selgema pildi pärast 2000. aasta rahvaloendust rahvastikustoimunud muutuste kohta.Riigipea juures tegutsev sõltumatu Sihtasutus Eesti Koostöö Kogu, kes koostab kaEesti Inimarengu Aruandeid, tegeleb Eesti rahvastiku- ja elukvaliteediküsimustegapidevalt. Riigi rahvastiku edasine käekäik sõltub paljuski inimeste ja ühiskonnaelukvaliteedist.LugupidamisegaSiim RaieDirektor_________________________ Miks ma üldse riigijuhte selliste kirjadaga tülitan? Muidugi mitte selleks, et saada sääraseid sisutühje vastuseid. Las nad vähemalt näevad, et meid ei jäta eesti rahva saatus ükskõikseks ja eestlased ei luksu õnnest, kui peaminister järjekordselt labab viia riigikese rikkamate hulka, eestlaste väljasuremisest hoolimata. Juhtidel paistab olema ükskõik, millist rahvast valitseda!Fotol on presidendikandikandidaat hr.Ilves näitamas eestlastele saatana märki. Einar Laigna kirjutab:"Siit tulebki küsimus, mis ajendatud pildist 30. augusti Eesti Päevalehe neljandal leheküljel. Kellele ja miks näitab presidendikandidaat Toomas Hendrik Ilves käega saatana märki?! Saatana märgi tegemisel kujutavad äärmised ülestõstetud sõrmed sarvi ja keskel on pöial nagu keele näitamine. Kuna selline käeasend ei ole lihtne ega loomulik ja nõuab teadlikku sõrmesättimist, siis saab selle märgi tegemine olla ainult teadlik ja harjutatud." Enamus USA presidente on vabamüürlased ja ei varjagi seda, seepärast oletan, et ka Ilves on massoon. Mida kõrgem kraad on vabamüürlasel, seda okultistlikumaks ja satanistlikumaks nande õpetus läheb. Seega võib teha järelduse, et meie president täidab maailmavalitsejate-massoonide korraldusi ja eestlaste saatus talle korda ei lähe!M.I.\nVANANURM:RIIGIORGANID LEVITAVAD, ET MAKSUMAKSMINE JA RIKASTUMINE ON MEIE TULEVIKUEESMÄRK\nSI-137Jüri Kuke mälestuskonverentsi ettekanne, 27. märts 2011.Tekst: Ilmar VananurmAustatud koosolijad, Langenud Vabadusvõitleja Päeva tähistajad! Te olete siia tulnud, et meenutada tõde: vabaduse nimel tuleb võidelda kõigil aegadel. Iga põlvkond peab kaitsma eelkäijate poolt kättevõidetut ning leidma tänase vastutustunde rahva tuleviku ees.Eks ikka oma kodumaa saatuse pärast muretsedes mõtleme Eestimaa inimestest. Mis on meist siiani saanud ja mis meie inimestest saab kaks korda kahekümne ja kaks korda viiekümne aasta pärast?Mulle teeb muret see, et ei valitsejad ega meedia kutsu rahvast üles arutlema tõeliste eesmärkide üle. Mõni eesmärk, mida küll korduvalt mainitakse, sootuks eksitab. Juba aastaid kõneldakse Eestist kui rikkaks pürgivast riigist. Nüüd pääle valimisi sõnas ühe valitseva partei liige veelkord sedasi: „Kui meil on eesmärk jõukust suurendada, siis vaatame, kuidas seda teha...“ (Tsitaat on Vikerraadios,10. märtsil 2011 kuuldust)Eesmärk pühendab abinõu – see lendlause ei tekkinud asjata. Kui on vaja sõda alustada – küll leitakse põhjus! Ja tõsi - kõike võib ära põhjendada!Tänavused riigikogu valimised näitasid selgelt, et rikkaks saamise eesmärgi on meedia mõjul endale sisendanud isegi need inimesed, kes mitte kunagi rikkaks-jõukaks ei saa. Saavad need, kes teavad, et rikkaks saadakse kellegi arvelt. Teiste arvelt. Ja eesmärgi saavutamiseks kõlbavad ju igasugused abinõud. Üheks abinõuks on kas või rikastega ühel reel sõita.Taolistes eesmärkides näen selget ohtu eesti rahvale. Kas rikkus aitab peatada eesti rahva vähenemist? Kas üksnes varaline jõukus hoiab ära eesti rahva tervise halvenemise? Üks hää ütlemine vähemalt siin Lõuna-Eestis on olemas: ära soovi mulle rikkust, soovi tervist!Vaja on hoida elamisväärset elu linnas, aga ka maal – väikeasulates, külades, taludes. Rahva ühtlase jagunemisega haarame mitu head korraga: suurendame rahvuslust, hoiame rahvast tervemana ja anname oma elanikkonnale kindluse omamaise toidupoolise osas. Tähtis on seegi, et hajusalt asustatud rahvas on teiste riikide ja loodusjõudude poolt vähem haavatav. Minu isa ja ema ei saanud küll huvireise ette võtta. Piirid Siberimaa ja Musta mere suunas olid küll valla, kuid lüpsilehmakest, seda meie toitjat, ei saanud jätta söötmata-jootmata-lüpsmata. Lehmakese najal me ju pääle suurt sõda üles kasvasimegi!Mina olen käinud nii mõnelgi ilusal võõramaal. Aga igal kevadel, kui siia Lõuna-Eesti mäekeste ning mõnusalt kohisevate metsade vahele peitunud talude aeda saabuvad kuldnokad, näen jälle kadunud ema õitsvate õunapuude all seismas ja ühtaegu nii endale kui mulle, oma pojale vaimustunult lausumas: „Küll on see maailm ilus!“Päike oli tõusnud, kuldnokad vilistasid uibus, laulsid justkui meile. Karjaaia taga põllu kohal liiritasid lõokesed...Kodumaa ja kodu suurim õnn on see, kui omased hinged kodu ja kodumaad alatasa südames kannavad. Need hinged, need inimesed, kes kodu armastavad, saavad kodult vastuarmastust ja saavad lootust. See on just see tunne, kui sa hommikuti toast välja lähed ja tahad kellelegi öelda: „Küll on see elu ja see mu kodumaa ilus ja armas!“Kodumaa muld ja kodumaa taevas, kodutunne südames – see on tõeline, hävimatu rikkus!Kui sellise rikkuse eesmärke ei kuuluta valitsejad, siis mind see hirmutab! Kui rahva elujõu, rahva tuleviku teemat ei käsitleta isegi meedias, hirmutab see mind topelt. Näen valitsust kui bürokraatiamasinat, mis tegeleb iseendaga, oma sõpradega, oma toetajatega ja oma süsteemiga. Ent ajakirjandus, see kunagine rahva harija ja rahva hääl?Toon ühe näitekese. Paar kuud tagasi tellisin sooduspakkumise ajel ühe üle-eestilise lehe. Nüüd tean, et ei telli seda lehte enam kunagi. Iga päev ilmuvast paksust lehest ei ole ma lugenud mitte ühtki kirjutist eestluse eesmärkidest, tulevikustrateegiast, tööpuuduse tõkestamisest, kodumaale jäämise võimaluste otsimisest. Mitte ühtegi sõnumit minu Lõuna-Eestist, justkui Tartust lõuna poole inimesi ei elaks! Ning kahe kuu jooksul ilmutati vaid kaks lugejakirja!Rahvalt raha tahame, kuid rahvast kuulata me ei taha – sellise sõnatu sõnumi olen saanud suurelt päevalehelt. Aga kas taoline märguanne imbub välja üksnes päevalehelt!?Riik ei ole enam rahvas. Riik – see on riigiorganid. Ja nendest niinimetatud organitest levib sõnum, et maksude maksmine ning kodanike rikastumine ongi meie tulevikueesmärk! Päev päeva järel võib lausa igast ajalehest leida selliseid kuulutusi: „Ostame metsa ja metsamaad! Ostame põllumaad! Maksame teie metsa ja maa eest õiglast hinda!“Õnnetu on see meie inimene, kes arvab, et euro, dollar või kuldmünt on õiglane hind isaisade maa eest! Maa eest, mis igavene ja hindamatu!Üks väga mõjukas osa Eesti juhte on seadnud enda ette rikastumissihi. Rikastumise sihi seadjaile on tekkinud hulga ahneid järgijaid, kes hindavad maad vaid saagi ja eurotoetuste järgi. Metsa armastavad nad raieküpsuse järgi.Ja mis te, austatud kuulajad, nüüd arvate – kuidas hinnatakse sellises ühiskonnas inimest?„Mul pole kunagi nii hästi läinud kui nüüd, olen väga rahul!” kiidavad ühed.„Ma ei ole kunagi nii vaene ja murelik olnud kui tänases Eestis!“ kurdavad teised.„Kas eesti rahval üldse on tulevikku?“ küsivad kolmandad.Mõni inimene vist loodab, et ka surisärgil on taskud. Või loodab rikkuse poole pürgija, et tema lapselaps istub ükskord varanduse otsas ega pea rügama.Kas ei või juhtuda nii, et too lapselaps läheb ära välismaale linnulaulu kuulama? Kas tahab ta üldse oma lapsi eestlaseks kasvatada? Kas ei või juhtuda sedasi, et sajandi pärast paljudes Eestimaa korterites ja taludes eesti keelt enam ei kõneldagi?Kui riigi juhid kuulutavad eesmärgiks vaid rikkuse ning eestlust edasi viivaid eesmärke kodumaa elu etteotsa ei sea, siis niiviisi kunagi tõepoolest juhtubki. Allikas: HereditasKontakt: rein.vanja@ut.eeSI portaal www.si.kongress.ee . Liitumine teabevooga: teata soovist si@kongress.ee. Lahkumine: sama. SI teadete levitamine on vaba ja tervitatav.\nLEONHARD PALLON: MEIE MINISTRIKANDIDAADID...(ALLIKAS:TMS)\nLisatud: 31. märtsSaada sõbraleSeda on meile juba aastakümneid selgeks tehtud, et algharidusega inimene, kes on poliitikute kontorites-korterites koristaja olnud ja paar aastat poliitikutega suhelnud on targem spetsialist igal alal kui akadeemik. Kunagine hea astrofüüsik akadeemik Ene Ergma astrofüüsikas on vastupidi - muutunud keskpäraseks poliitikuks, kelle märkimisväärseid saavutusi pole kuulda-näha olnud, sest vasara kolksutamiseks pole mingit haridust-oskust vaja.Mis iseloomustab meie ministreid?Nad on kõik jutupaunikud, kelle jutt voolab katkematu mulinana ja oma jutu mõtte-tagajärgede eest ei vastuta neist keegi. Nad on spetsialistid igal alal, kuid ühtki eriala ei tunne neist põhjalikult ükski. Valdav enamus neist ei oma tööalaseid kogemusi, ehk pole tegelikku tööd teinud ega tea, mis on töö tegemine. Väga hästi teavad nad seda, et partei tegevus tähendab seda, et tööd ei pea tegema, kuid selle parteilise mulina eest SAAB HEAD RAHA NÕUDA ja teenida.Selle on nad (poliitikud-ministrikandidaadid) ka selgeks saanud, et ministrite kohad on nagu lasteaialaste mänguklotsid - aseta üksõik mis moodi, klots jääb ikka püsti, ehk: Sa ei pea mitte midagi oskama, aga juhtida võid Sa kõike - alates inimese sünnist, mikrobioloogiast, ühiskooast, makroorganismidest kuni maavälise eluni välja.Poliitik võib ilma teadmisteta juhtida kõike. Teadmised-arusaamised-oskused ei tähenda midagi. Peaasi, et oled õigel ajal õges parteis - siis pole vaja teadmisi, pole vaja oskusi (peale alluvuse partei tagatoale), saad palju raha, omad palju teenijaid/alluvaid, pealegi- ajakirjandus teeb Sinust (ka viimasest lollist) arvamusliidri, kelle elust peaksid eeskuju võtma kõik Eesti kodanikud.....Poliitikud peaksid ehk natuke järele mõtlema. Ehk kasutatakse meie tipp-poliitikute võimete potentsiaali vähe ja ebaotstarbekalt ära? Tulnud on ju uusi poliitikuid, kes on sama andekad kui vanad poliitikudki ja noortele peaks avama kõik võimalused eneseteostuseks... Ehk peaks kogenud poliitikuid palju otstarbekamalt ära kasutama?Näiteks Jürgen Ligi ja Rein Lang. Üks võiks hakata südameoperatsioone tegema, teine aga neurokirurgilisi operatsioone (ükskõik kumb kumma eriala valib), nii võiksid nad palju hukule määratud inimesi elule tagasi tuua.Ken-M. Vaher on ju tuntud kiire inimene. Tema võiks parem Olümiamängudele saata, kus ta sprindis tooks meile kulla, seega kuulsust Eestile kogu maailma ees. Ene Ergma lavalaudadel “Luikede järve“ priimabaleriinina tooks parteile ehk suuremat kuulsust? Laine Jänes ja Keit Pentus võiksid meile spordis kuulsust tuua üks iluvõimlejana, teine aga tõstjana. Arvestades seda, et üha rohkem pööratakse tähelepanu meeste-naiste võrdõiguslikkusele ja sookvootidele on väga tervitatav nähe see, et meie naispoliitikust saab ka meeste hulgas tõstmise maailmameistriks.Seega - poliitikud - kasutage otstarbekamalt oma potentsiaali.\nNSBLOG: PÕLISSOOMLASTE PARTEI SUUDAB VALIMISTEL TEHA OMA PARIMA TULEMUSE\nPosted in nsblogi@politician.com on 30. märts 2011 by TAAVI.R.Põlissoomlaste partei kogub kahe nädala pärast toimuvatel Soome parlamendivalimistel ennustuste kohaselt rekordsaagi, pääsedes suure tõenäosusega ka valitsusse.Kui veel möödunud valimiste ajal said vastased öelda, et Põlissoomlaste hääled tulevad peamiselt lihttööliste, töötute ja muude heitumise piiril olijate hulgast, siis nüüd on neil toetajaid kõigis ühiskonnakihtides.Põlissoomlaste edust kohkunud võimuparteid võivad asuda uue tegija programmi kopeerima, arvavad mõned ja muuta see parteiks parteide keskel. Seda on varem juhtunud. Siiski on see märk sellest, et agressiivse marksistliku poliitkorrektsuse aeg hakkab ümber saama.\n31. NeljapäevNaine nägi, et puust oli hea süüa, ja see tegi ta silmadele himu, ja et puu oli ihaldusväärne, sest see pidi targaks tegema. Siis ta võttis selle viljast ja sõi ning andis ka oma mehele, ja tema sõi. 1Ms 3:6Paulus kirjutab: Ärge ka loovutage oma ihuliikmeid ülekohtu relviks patule, vaid loovutage end Jumalale nagu need, kes on saanud surnuist elavaks, ja oma ihuliikmedõiguse relviks Jumalale. Rm 6:13Ärge hoidke midagi endale. Miski sellest, mida te pole ära andnud, ei saa iialgi teie omaks. Millelegi sellest, mis teis pole surnud, ei saa omaks ülestõusmine. Kui otsite ennast, leiate lõpuks vaid vihkamise, üksinduse, ahastuse, raevu, allakäigu ja hävingu. Kui otsite Kristust, leiate Tema ja kõik muu pealekauba. Clive Staples LewisLisalugemist: Mk 8:(10-13)14-21; 1Sm 23:1-1\nVARRO VOOGLAID: KÜSIMUS EI OLE ISIKUTES VAID PÕHIMÕTTES\nMarch 30, 2011Vaadates petitsiooni kajastavate uudiste (vt siit ja siit) alla kirjutatud kommentaare pean ütlema, et oleks väga kahetsusväärne, kui põhimõtteliselt äärmiselt oluline küsimus pööratakse farsiks, taandades selle isiklikele vastuoludele ja ärapanemissoovile (a lavasakpoolsed tahavad parempoolsetele käkki keerata või Tallinna Ülikool üritab takistada endise Tartu Ülikooli rektori saamist haridusministriks).Kindlasti võib olla nii, et mõni inimene kirjutab petitsioonile alla lähtudes sellistest madalatest kaalutlustest, ent see ei tohiks jätta varju tõsiasja, et petitsiooni objektiks ei ole ükski inimene ega partei, vaid lihtne tõsiasi, et rahvusliku identiteedi kujundamine tõe salgamise ja valetamise teel ei ole vastuvõetav. Avalikult valetamise õigustamine – seda ei saa aktsepteerida ühegi poliitiku puhul, ent kindlasti mitte valitsuskabineti liikme puhul; seda enam, kui jutt käib sellest valitsuskabineti liikmest, kellele allub kogu haridussüsteem ehk peamine rahvusliku identiteedi kujundamise vahend riigi käes.Üks inimene, kes on varmas teisi kritiseerima, ent ei läbe seda tehes oma nime avalikustada, kirjutas ühe mu postituse alla kommentaariks:On täiesti jabur, et Vooglaid on asunud argumendi asemel ründama isikut. Sama hästi võiksin ka mina, kes ma Vooglaiuga osaliselt ei nõustu, nõuda, et ta kõrvaldataks doktoriõppest, takistamaks juba ennetavalt tema ekslike mõtete levikut massidesse. Vooglaid peaks teadma, et meil kehtib mõttevabadus (PS § 40 lg 1), igaühel on õigus oma arvamusi ja veendumusi vabalt levitada (PS § 45 lg 1) ja neile truuks jääda (PS § 41). Jääb selgusetuks, mis on see avalik huvi, mille hüvanguks tuleks Aaviksoo arvamusvabadust ja poliitilist tegevust piirata? See, et minister oma isiklikku arvamust üldsusega jagab, ei tohiks päädida nõiajahiga, eriti veel sellises primitiivses vormis nagu tänane tonte nägev petitsioon. Ministri abstraktse sisuga arvamust ei saa ju ometi hakata võrdsustama võimaliku tulevase riikliku poliitikaga. Kui on hirm Eesti käekäigu pärast ja soov poliitikust vabaneda, siis tuleb ikka riigile omistatavad aktid või järgmised valimised ära oodata. Vägisi jääb mulje, et nii mõnegi Aaviksoo oponendi tegelikuks probleemiks pole mitte Aaviksoo arvamusavaldus, vaid tema isik.See inimene ei ole tõenäoliselt lugenud ühtki sõna sellest, mida probleemi kohta kirjutanud olen. Vastasel korral ta teaks, et ma ei ole selle vastu, et poliitilises diskussioonis väljendatakse erinevaid seisukohti, vaid ei nõustu sellega, et valitsuse liige kuulutab avalikult, et peab valetamist poliitilises diskussioonis vastuvõetavaks ja koguni vajalikuks vahendiks. Põhjus on mh selles, et kui sellist seisukohta universaliseerida, st laiendada seda kõigile, siis muutuks poliitiline diskussioon üleüldse võimatuks – kui kõik peaksid valetamist aktsepteeritavaks, siis lõppeks kommunikatsioon, sest keegi ei saaks enam kellegi juttu tõsiselt võtta.\nVEIKO RÄMMEL: PEDERÜNNAK SOOMES\nHiljuti Soomes evangeelsete äratus- ja noorteliikumiste poolt algatatud meediakampaania "Ära alistu", mis oli suunatud julgustamaks isikuid, kes soovivad võidelda ebatervete homokalduvustega iseeneses ja lähtudes traditsioonilisest kristlikust õpetusest on kohanud homoapologeetide poolt raevuka vasturünnaku. Ka Soome "ametlik Kirik" on distanseerunud Piiblist ja asunud avalikult õigustama homondust või ütleme otse välja - pederastiat.Meediakampaania „Ära alistu!“ korraldajate peale on esitatud kaebus Espoo, Helsingi, Oulu ja Tampere toomkapiitlile, teatab portaal Kotimaa24.Kaebuses süüdistatakse kampaania korraldajaid selles, et nad on edendanud laste ja noorte diskrimineerimist ning on rikkunud nende õigust turvalisele kasvukeskkonnale ja puutumatusele. See seisneb asjaolus, et lastele ja noortele õpetati, et homoseksuaalina elamine on vastuolus Piibliga.MEIE KIRIKSelline süüdistamine on kõnekas. Jätame kõrvale Piibli suhtumise antud küsimusse, mis on selgelt eitav ja küsime, kas sõnavabadus tänases Euroopas kehtib valikuliselt? Vastus saab olla vaid jaatav nagu Meie Kiriku uudisest näha. Homopooldajad võivad karistamatulr hukutada noorsugu, kuid isegi Püha Raamat peab nende ees taganema, sest seda soovivad ühiskonda lammutavad liberalistid. On huvitav, et analoogselt Põlissoomlaste partei tugevnemisele on ka ametlik meedia asunud Soomes halvustama nii neid, kui ka kristlikke traditsioniliste. Tuleb järeldada, et ühiskonnalammutajad tunnevad hirmu ja koondavad ridu.Head Soomlased, nii Põlissoomlaste parteist, kui ka evangeelsete äratusliikumiste hulgast. Teadke, Eesti rahvuslased ja kristlased toetavad Teid ja seda vaatamata asjaolule, et ka meie "ametlikud kirikud" ja poliitilised jõud on arad ja ei julge Teie toetuseks sõna võtta.\nPÕLISSOOMLASTE PROGRAMMIST 5\nPõlissoomlaste programmi viies peatükk puudutab hariduspoliitikat. See peaks andma veidi aimu ka sellest, miks see erakond ei pruugi meeldida 13. sajandil Soome vallutanud Rootsi ristisõdijate järeltulijatele, kes domineerisid sajandeid peaaegu samal määral nagu kunagi baltisakslased Eestis, kuid on soomlaste rahvusliku ärkamisaja tagajärjel oma positsioone järjepidevalt kaotanud.5. Soome tulevik on lastes ja noortes – Põlissoomlaste hariduspoliitikaPõlissoomlaste meelest on laste kasvatamisel esikohal alati kodu, aga oma vastutus on ka koolil. Kuna meie ühiskonnas ilmneb kogu aeg järjest rohkem nn. häiritud käitumist, siis peame me tagama, et koolides ei paisutataks klasside suurust ega kahjustataks sellega õppe- ja kasvatustööd.Põhikoolide klasside piirsuurused tuleb panna paika põhiharidusmäärusega, sest asi on üleriigiline ning küsimus on võrdsuses. See on vaja määruses ka liigiti paika panna; algklassidele, koondklassidele ja rühmadele, kus esineb käitumishäireid, tuleb Põlissoomlaste meelest määrata omad piirsuurused.Klassisuuruste vähendamiseks peavad keskvalitsuse rahaeraldused olema sihtotstarbelised, et neid kasutataks omavalitsustes nendeks asjadeks, milleks need on ette nähtud. Erivajadustega õpilasi ei pea üritama vägisi tavaklassi integreerida, neile tuleb vajaduse korral organiseerida omaette õpetamine.Keelt mitteoskavad sisserändetaustaga lapsed tuleb kõigepealt panna eraldi keeleõpetusse, enne kui nad paigutatakse tavalisse õpperühma. Nendes omavalitsustes, kus immigrantidest elanikkond on saanud kontsentreeruda kindlatesse paikadesse, toetavad Põlissoomlased mõtet kehtestada koolides maksimumkvoot sisserändetaustaga õpilaste vastuvõtmisele, sest kui nad koonduvad ainult teatud koolidesse, siis õõnestab see nende lõimumist Soome ühiskonda.5.1 Käsitöö ja käitumine ausse, rohkem liikumist ja rootsi keel valikaineks!Põhikoolides on oluline keskendumine inimlähedusele ja individuaalne tähelepanu. Soome ei ole massiühiskond ega tohi selleks ka saada. Haridus on tee nii üksikisiku kui ka ühiskonna heaolule. Kooliaastad, päris algusest alates, on iga inimese arenguks väga otsustavad. Mälestused kooliajast on igaühel, lisaks õpitud asjadele ka mälestused kaaslastest ja õpetajatest. Pädevad ja osavad õpetajad on eduka hariduspoliitika selgroog. Innustunud, kannustav ja korda pidav õpetaja tekitab austust ja soovi õppida ning on väga keskne tegur kogu õppeprotsessis.Haridus peab olema mitmekesine ja see peab toetama erinevaid kalduvusi. Kõik ei ole sõnameistrid, aga igaüks on tugev milleski. Seetõttu tuleks ka kunsti- ja käsitöötundide arvu praeguselt suurendada. Päris uued õppeained, nagu draama ja eetika, ei ole Põlissoomlaste meelest põhikoolis vajalikud, kuid edendada tuleks seevastu aineülest õpetust.Käitumist koolides küll ei õpetata, aga käitumise hindamist tuleb parandada, sest igasugune tahtlik hoolimatus ning õpetamise ja õppimise häirimine ei tulene kaugeltki otsestest käitumishäiretest ja Põlissoomlaste meelest ei peaks olema lubatud igasugune käitumine. Kooli kasvav vastutus laste kasvatamisel nõuab ka selle tunnistamist, et on olemas häid ja halbu kombeid ning käitumist võib hinnata. Põlissoomlaste meelest võiks käitumist hinnata numbritega juba kolmandast klassist alates ja käitumishinne peaks olema ka lõputunnistusel.Kehalise kasvatuse laiendamine koolides peaks olema mõistlik juba ainuüksi rahvatervishoiu seisukohalt. Kehalise kasvatuse osas oleksid Põlissoomlased valmis numbritega hindamise täielikult kaotama, sest see ei kannusta kõiki õpilasi ning need õpilased, kelle jaoks numbritega hindamine on oluline, liigutavad ennast rahvatervise vaatenurgast piisavalt juba niikuinii. Aega kunsti- ja käsitöötundide ning kehalise kasvatuse jaoks saaks juurde sellega, et muuta rootsi keel sunniviisilisest valikaineks, seda nii teises astmes kui ka põhikoolis. Võrdõiguslikkuse nimel ei tohiks rootsi keelt emakeelena rääkijaid sundida valima soome keelt, sest Soomes on kaks ametlikku keelt.Sunniviisilisest rootsi keele õppimisest loobumine vabastaks aega ka teiste keelte jaoks, sealhulgas inglise, saksa, prantsuse, hispaania ning eriti Ida-Soomes olulisele vene keelele.Kohustuslike küpsuseksamite hulgast on teine kohalik keel juba eemaldatud ning tulemuseks ei olnud katastroof. Aga vahendid on ikka jätkuvalt kinni rootsi keele õppimise all, sest keskkoolis tuleb võtta mitmeid kohustuslikke kursuseid rootsi keeles, kuigi selles aines endas küpsuseksmit ei kirjutata. Vaadates seda, kui vähe praktilist kasu rootsi keelest on enamikele tööl või õpingute jätkamisel, siis võime me rääkida ühiskonna ressursside halvasti põhjendatud jaotamisest. Sundus on tänapäeva vaatepunktist veider viis motiveerimiseks, eriti täisealiste õpilaste puhul. Vabatahtlikkus on meie meelest parem variant, eriti kui tegemist on keeleõppega ja kui on teada, et Soome vajab erinevate keelte oskajaid.5.2 Hoida mitmekesist haridust – säilitada kodulähedased väikekoolidSoomes toimub paljudes paikades ohjeldamatult lühinägelik lähi- ja külakoolide tapmine. Põlissoomlastele ei ole jäänud arusaamatuks külakoolide olulisus soomlaste haridusele ja hingele. Kasvatusteadlased on öelnud, et lähi- ja külakoolide massilise sulgemise tõttu vajatakse üha enam ja enam eriõpetust. Kodulähedaste koolide sulgemise majanduslik kasulikkus on sageli osutunud küsitavaks.Põlissoomlased on seisukohal, et lähi- ja külakoolid tuleks vajaduse korral säilitada, pakkudes ka keskuste lastele võimalust õppida väiksemas koolis. See lahendus esindaks jätkusuutlikku arengut, mitmekesisust, isikukeskset õpetust koostööaltis õhkkonnas, aga ka regionaalset elujõudu. Lähikoolide massiline sulgemine esindab ebaõiget laadi ühtlustamist.Soome rahva edukus sõltub loovusest, ühtekuuluvusest ning vastastikusest solidaarsusest. Meil on tugev rahvuslik alus, millele tugineda muutuvas maailmas. Me saame ning tahame saada hakkama teiste rahvaste ja kultuuridega. Soomes käib elu aga siiski soomlaste tingimustel ning see tähendab, et me peame jõulupidu ja laulame oma laule nagu varemgi. Põlissoomlased ei taha ka muutusi usuõpetuses ega soovi anda ühelegi usuühendusele õigust saata oma "õpetusvaht" usuõpetusega tegelevatesse tundidesse. Hariduspoliitika peab tuginema püsivale kultuurilisele põhjale.Teise astme ametikoolides on mõne aja eest tehtud muudatuste tulemusel irdutud demokraatlikust juhtimisest ning sellest tulenevalt tuleks sellega seotud otsuste langetamine viia Põlissoomlaste meelest tihedamalt demokraatliku otsustamisprotsessi alla. Praegune juhtimismudel vähendab eelkõige väikeste väljaõppeüksuste tegutsemisvõimalusi.5.3 Kõrgharidusõppe hoogustamine ja koolitus õigetele alusteleÕppetoetused tuleb Põlissoomlaste meelest siduda indeksiga. Õpingute laenupõhine rahastamine võib lükata edasi perekonna loomist. Õppemaksu ei tohi Soome üliõpilastelt nõuda. Selle asemel võivad minna õppemaksu alla üliõpilased väljastpoolt Euroopa Liidust ja Euroopa Majanduspiirkonnast, et ülikoolid saaksid tulu ja aega hariduse ekspordist. Teise astme üliõpilaste õppetoetuste sõltuvus vanemate sissetulekust tuleb kaotada nende õpilaste puhul, kes elavad väljaspool lapsepõlvekodu.Põlissoomlased ei kiida heaks seda, et üliõpilased oleksid sunnitud olema vahetusperioodi välismaal, nagu kavandatakse. Vahetusperiood välismaal ei pruugi sobida kõikide üliõpilaste elukorraldusega. Selle asemel soovivad Põlissoomlased, et üliõpilastele pakutaks kirjalike kursuste asemel rohkem loenguid ja tööd väikestest õpperühmades. Vastavalt tuleks rõhutada ka hinnete tähtsust õppimisele. On avalik saladus, et teatud erialadel piisab lõpetamiseks, st. magistrikraadi saamiseks järjest sagedamini ainult sooritamisest. Hinded tegelikult ei loe. Põlissoomlaste meelest tuleks põhierialal kõrghariduse alumise astme, st. bakalaureuse saamiseks teha diplomitöö praeguse magistrikraadi tasemel, sest Soomes on vaja tõsta kõrghariduse kvaliteeti, mitte keskenduda selle kvantiteedile.Õppetöös on vaja rohkem süstemaatilist ettevalmistamist valestimõistetud akadeemilise vabaduse asemele. Õppekava peaks olema põhjalikum ja tooma kaasa ainete kiirema omandamise. Seetõttu tuleks ülikoolide rahastamisel pöörata rohkem tähelepanu üliõpilaste lõpetamist puudutavatele näitajatele.Põlissoomlased soovivad, et kohustuslik rootsi ametikeele omandamine jäetaks ülikoolidest välja, sest seadusandluse praeguse tõlgenduse kohaselt ei anna see kvalifikatsiooni rootsikeelse haldustöö tegemiseks.Samal ajal ei ole kõigil ülikoolitatud soomlastel silmapiiril haridusele vastavat tööd. Põlissoomlaste meelest on ressursside raiskamine see, kui suur enamus põhikooli lõpetajatest suunatakse otse gümnaasiumi ning seda kaudu kõrgharidusteele, mille läbimine valmistab paljudele raskusi. Ülekoolitatus on ennekõike probleem üksikisiku enda tulevikule: aastaid kestnud õppetöö ja võib-olla õppelaenude najal valminud isiksus võib jääda erialase tööta, mis tekitab lõpuks frustratsiooni üksikisikus ja läheb kalliks maksma ühiskonnale. Kõrgharidus ei taga enam ka kõigile head palka isegi juba oma erialal, sest tööjõu pakkumine on suurem kui tööturu vajadused.Põlissoomlaste meelest vajab kogu koolitustegevus tervikuna uuendamist, et viia see kooskõlla tööturu nõudmistega. Ülikoolid peaksid alustama nendest valdkondadest, kus on palju akadeemilist tööpuudust. Kõige motiveeritumatele ja andekamatele üliõpilastele tuleks samas luua praegusest isegi paremad võimalused õppida, olenemata nende sotsiaalsest taustast. Kui üliõpilaste arv peaks ülikoolides vähenema, siis jääks rohkem raha nende õpingute toetamiseks avalikust rahakotist. Praegune madal õppetoetus, venivad õpinguperioodid ja madal sündivus on parimad ehk halvimad näited praeguse hariduspoliitika valest suunast.Põhikool annab tugeva üldhariduse, mida on vaja tugevdada õpingute jätkamisega kas iseseisvalt, ametikoolis või muul moel. Üha enam tuleb meil pöörata tähelepanu kutseõppe kvaliteedile, mahule ja atraktiivsusele ning seda kaudu seda väärtustada. Samal ajal tuleb tõsta kõrgkoolide taset.\nVELLO LEITO: STATISTIKAAMET: AGA KUI SUURT NUMBRIT TE SOOVITE?\n30-03-2011Avalikkuse mõjutamisel pole tähtis mitte see, mis kirjas statistikaameti kodulehel, vaid see, mis ja kuidas meedia vahendusel avalikkuse ette jõuab. Lugege tähelepanelikult läbiwww.E24.ee 22.02.2011 tekst: “Reaalpalk langes üheksandat kvartalit järjest”.Väljavõte sellest: “Reaalpalk, milles tarbijahinna indeksi mõju on arvesse võetud ning mis näitab palga ostujõudu, langes aasta lõpus üheksandat kvartalit järjest. Mullu IV kvartalis langes reaalpalk 1,2 protsenti.Statistikaameti teatel oli keskmine brutopalk 2010. aasta neljandas kvartalis 814 eurot ehk 12 735 krooni, kerkides 2009. aastaga võrreldes 3,9%. … “Just nagu sovjetiajal on sobiv number igale maitsele olemas vanas heas stiilis: aga millist numbrit soovite!? Kui küsib Vello Leito, siis ütleb ESA, et reaalpalk langes 1,2 protsenti ja ma olen sunnitud vaikima, sest number on päris õige. Aga kui küsib Andrus Ansip, siis saab ta vastuseks, et palk aastaga tõusis 3,9%, ning Ansip läheb näost muhedaks: väga hea, statistikaamet, väga hea!Loomulikult ei hakka Ansip kellelegi seletama, et see on brutopalkade artitkmeetiline keskmine jooksvates hindadses ja saadud on see number küsitluste teel. Loomulikult ei hakka ta ka seletama (juhul kui ikka ise teab), et aasta lõpus oli faktipõhiseltmediaankeskmine brutopalk 8068 krooni. Ammugi ei hakka ta kellelegi seletama, et viimase ostujõud taandatuna võrdlusaastale, milleks on EL poolt kohustuslikult aasta 2000, oli vaid 5035 krooni.Statistikaamet on õppinud sujuvalt välja tulema: minul pole millestki kinni hakata, rahvas aga ahhetab, näe keskmine palk juba tõuseb! Anna vaid palganumber jooksvates hindades ja rahvas on rahul. Nii väike asi, aga vaata kuidas mõjub\nVELLO LEITO: LIIBÜA "KONFLIKT" - EUROOPA LIIDU JÄRJEKORDSE LAIENDAMISTSÜKLI ALGUS\nJugoslaavia föderatsiooni lõhkumineKui liitriigil, riigil või ka poliitilisel parteil on tugev liider, siis on neid kõrvalt raske mõjutada, üle võtta, lagundada. Nii olid lood ka Jugoslaaviaga kuni elas Josip Broz Tito. 1980. aastal Tito suri, liitriigis elu pingestus ja juba jaanuaris 1990 Jugoslaavia kommunistide liidu erakorralisel kongressil ei suudetud lahendada erimeelsusi liiduvabariikide vahel, Jugoslaavia Kommunistlik Partei lõhenes, ning alustati mitmeparteisüsteemi ülesehitamist. 1990. aastal Jugoslaavia koosseisu kuulunud vabariigid korraldasid demokraatlikud valimised ning deklareerisid üksteise järel end suveräänseteks riikideks.Augustis 1990 algasid relvakonfliktid Horvaatias, 1991 aastal iseseisvusid Horvaatia, Sloveenia ja Makedoonia, 1992. aastal Bosnia. 28. aprillil 1992 kuulutati välja Jugoslaavia Föderatiivne Vabariik, mis koosnes endisest Serbia Sotsialistlikust Vabariigist ja Montenegro Sotsialistlikust Vabariigist, kuid juba 2006. a. kuulutasid Montenegro ja Serbia end iseseisvateks vabariikideks ja Jugoslaavia föderatsioon lakkas lõplikult eksisteerimast. Tänane seis on selline, et Sloveenia on EL liikmesriik, EL kandidaatriikideks on Makedoonia, Horvaatia, Montenegro, Euroopa Liiduga liitumist valmistatakse ette Serbias, Bosnia ja Hertsegoviinias ning Kosovos.Käesoleva artikli eesmärgiks pole kaaluda, kas praegu EL liikmesriigi staatuses/selle ootel olevad riigid on meeldivamas seisundis, kui nad oleksid olnud Jugoslaavia föderatsioonis. Siinkohal huvitab ainult see, kuidas föderatsioon lõhuti ja liiduvabariigid valmistati ette uue föderatsiooniga liitmiseks. Nimelt on selle loo juures üks oluline nüanss. Liiduvabariikide iseseisvumine ei meeldinud Serbiale ja see üritas föderatsiooni lagunemist vältida, kaaludes seejuures jõu kasutamist. Enne aga küsis uus liider Slobodan Miloševic' igaks juhuks USA käest, et kas neil on ehk midagi selle vastu, kui ühtsuse taastamiseks kasutatakse jõudu. USA vastas üheselt: see on teie siseasi, tehke, mida vajalikuks peate.Just see oligi koht, kus Miloševic astus suurde ämbrisse, mis lõppkokkuvõttes läks talle maksma elu. Ta ei arvestanud sellega, et suurriikidel pole moraali, vaid neil on üksnes huvid. Ühel hetkel andsidki USA ja Euroopa Liit märku oma „kõrgest“ moraalist ning vajadusest takistada verevalamist, demokraatia jalge alla tallamist jne. Järgnes juba tuttav stsenaarium: sekkumine ÜRO egiidi all, NATO tõus juhtrolli, Serbia sõjaline alistamine. Jugoslaavia endised liiduvabariigid jäid loomulikult lääneriikide kontrolli alla, mis eesmärgiks seatud oligi. Miloševicile lihtlabaselt valetati selleks, et kogu lagunev föderatsioon kukuks Läänele sülle justnagu ilma vähimagi omapoolse veresüüta. Seega: Jugoslaavia föderatsioon lagundati EL föderatsiooni kasuks. Jugoslaavia juhtum on stiilipuhas nn väärtuspõhiselt algatatud sõjategevus okupeerimise eesmärgil.Liibüa konfliktile üleminekuks vahepeal mõned netikommentaaridDelfist:Alatu vale, 20.03.2011Tegemist ei ole kodusõjaga. Tegemist on sõjaga, kus immigrantidest araabia naftatöölised islamifanaatikud võitlevad lääneriikide toel põliselanike – berberite ja tuareegide vastu.Postimehest:Gaddafi on türann? 20.03.2011Kui Gaddafi on selline kuri mees, lasteõgija, vägivallatseja, diktaator jne, nagu meile räägitakse, kuidas on siis võimalik, et riigis tegutseb selline hästikoordineeritud opositsioon, kes loetud nädalatega suudab organiseerida nii suure rahvusvahelise toetuse ja täismõõdulise sõja? Mässulistel pole tugialasid naaberriigis (a´la Pakistan Afganistanile) usulist vaimu- ega narkost tulevat rahatuge - ja järsku lambist PUHKEB ÜLESTÕUS! 42 aastat on olnud stabiilset võimu (mitte nagu Afganistanis, kus põlvkonnad on kasvanud automaat käes) ja järsku ollakse täisvalmis päästikule vajutama ja verd laskma - kuis võib keegi seda uskuda?Delfist:Macoy, 21.03.2011 08:47sellest hetkest kui naftahinnad tõusma hakkasid hakkasid neegrid ,,naftariikides,, millegipärast mässama!? need riigid kus naftat pole on millegipärast suht rahulikud. kes seda mässu mahitab ja kes rahastab!? kas kõrbes lahmapasast onnides elavad neegrid ise!?avage silmad inimesed ,järgmine uudis on see et liitlasväed ,eriti usa võttis oma kontrolli alla naftaväljad.täpselt sama skeem nagu iraagis ,mahitada lollid loomad mässama,teha nende presidendist kurjategija kogu maailma silmis ja panna ringlusse suured rahad ,kurnata välja riike ja rahvaid.õnneks on maa tark organism ja neelab selle ameerika ise varsti alla. huvitav miks pole liitlasväed juba põhja koreas ,seal toimub rahva vastu aastakümneid täielik genotsiid,või pole seal naftat!?Delfist:nagu arvata oli, 23.03.2011 09:10Nagu arvata oli, on tagamaad samad mis Egiptimehe puhul. Üha rohkem hakkad mõistma, mida tegelikult ÜRO ja EL tahavad. Parajad röövlid.Teooriad, mis väidavad, et Euroopa tellis mõlema riigi vastasseisud, hakkab kinnitust saama. Egiptuses taheti kuld kätte saada, nüüd ka nafta.Ja seda väidetavalt isegi seaduslikult - mis kur..di seadus võimaldab teist riiki rünnata? Isegi kui tolles riigis oleks pärisorjus, siis ei tohi keegi sekkuda. Kui nii, siis rünnake ka Põhja-Koread .... ah õigus, seal ei ole ei kulda ega ka naftat. Tundub, et kogu süsteem on ülesse ehitatud valedele ja rahva lollitamisele. Meedia aina kellab ainult üht poolt ja teine vaikitakse maha ..... isegi kui jumal on olemas, siis see kindlasti ei ole USA ega Euroopa. Ei usu, et islamimaad seda kaua enam pealt vaatavad, sest tundub, et USAl ja kriisist puretud Euroopa on võtnud eesmärgi kõik varad endale saada. Kokkuvõttes on teada see, et kõik sõjad (ka nn. pühasõjad) on varade jaht - olgu siis nafta või kuld vms. Tavaliselt ei rünnata riike, kust midagi võtta ei ole.Sellised olid siis mõned arvamused internetilehekülgedelt.Võti Liibua sündmuste lahtimõtestamiseksJuba aastaid tagasi praalisid Euroopa Liidu suurkonstruktorid, et ELiit peab laienema ka Aafrika mandrile. Tookord peeti seda pigem unelmaks kui reaalsuseks, või kui, siis mitte lähitulevikku kuuluvaks. Läks aga teisiti. Mubarak kukutati üleöö, koheselt järgnesid „demokraatlikud“ valimised ja mitmeparteisüsteem, sama kiiresti tekkis Liibüas raskerelvastatud siseopositsioon ja „kodusõda“, Lähis-Ida riikides valitsejate-vastased vandenõud, jne. EL laiendamise järjekordne tsükkel käivitati näiliselt lausa üleöö. Ideoloogiliseks ja tehniliseks eeskujuks on seejuures Jugoslaavia lagundamine ja riikide kantimine EL liikmesriigiks/kandidaatriigiks tülide „lahendamise“ ettekäändel.Samaaegselt sissemarsiga Liibüasse loodi väärtuspõhise ideoloogia verbaalne rinne:Alexander Stubb (Delfi, 19.03.2011):„Soome välisminister Alexander Stubb leiab, et äsjast ÜRO julgeolekunõukogu otsust, mille alusel liitlased täna Liibüa diktaator Muammar Gaddafit ohjeldama asusid, võib pidada ajalooliseks verstapostiks.Stubbi arvates lisab see pretsedent rahvusvahelise kogukonnale vastutust ja kohustust sekkuda inimõiguste rikkumise korral, kirjutab Iltalehti."Me ei saa vaadata läbi sõrmede, kui inimõigusi rikutakse ja inimesi tapetakse," sõnas välisminister."See on hoiatus kõikidele maailma diktaatoritele, kes üritavad samamoodi käituda. See on märk sellest, et mitte keegi ei seisa väljaspool rahvusvahelist õigust.“Tunne Kelam (Postimees, 22.03.2011):„Teisipäeva pärastlõunal esines europarlamendi väliskomisjoni ees euroliidu välispoliitika juht paruness Catherine Ashton, kohtumise keskpunktiks olid sündmused Põhja-Aafrikas, Euroopa Rahvapartei liige väliskomisjonis Tunne Kelam meenutas paruness Ashtonile, et europarlament kutsus oma hiljutises resolutsioonis ELi üles teostama sidusat ja väärtustepõhist välispoliitikat, mis asub selgelt demokraatiat taotlevate jõudude poolele.«Kas ei peaks viimastest sündmustest tegema järelduse, et just väärtuste-põhine ühtne välispoliitika on osutumas praktilisemaks ja realistlikumaks kui iial varem?» küsis Kelam.Tunne Kelami sõnul on Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas kerkinud vabaduse ja demokraatia tõusulaine tõendanud, et Euroopa Liitu hinnatakse sealsete uute jõudude poolt mitte reaalpoliitika, vaid väärtuste järgi.«Kas ei ole nüüd saabunud aeg asuda kavandama pika-ajalist väärtustepõhist ELi poliitikat kõigi autoritaarsete režiimide suhtes, mitte piirdudes vaid Liibüa diktaatoriga,» esitas Kelam oma küsimuse. «Ainult sellise poliitikaga saab EL olla proaktiivne, edestades muutusi maailmas ja mitte piirdudes neile reageerimisega.»Tunne Kelami arvates on 2011. aasta alguse kuud osutanud, et põhimõttelised muudatused demokraatia ja õigusriigi suunas on võimalikud ka seal, kus seni loodeti stabiilsete suhetes säilitamisele diktaatorite ja autoritaarsete valitsejatega.“Väärtuspõhise agressiooni ideoloogia ja metodoloogia on seega fakt, täiega käiku lastud nii füüsiliselt, kui ka verbaalselt. Erilist hämmastust tekitab muidugi Kelami hoog rakendada „demokraatia“ ja „õigusriigi“ aprioorset ülimuslikkust sõjalise sekkumise ainsa põhjendusena. Enamgi veel, lugeda see kohustuslikuks kõikidele diktaatoritele - Kelami üleilmne diktaat kõikidele diktaatoritele.Esmapilgul võib tõesti tunduda, et sõjaline rünnak algas ettevalmistamatult, ent kommentaatorid suurel määral eksivad ses suhtes. Samuti selles suhtes, et väärtuspõhise agressiooni esmane eesmärk oleks justkui nafta. Viimane on vaid väike osa eesmärkidest, põhiline on siiski EL võimsuse ja territooriumi kasvatamine. Kuid heitkem pilk veelkord liikmesriikele, kandidaatriikidele, liitkem siia juurde need, keda peetakse järgmise laine liikmesriikideks (Ukraina, Albaania, Gruusia), veel juurde kogu Põhja – Aafrika ja küsigem peale seda kui EL ja Vene Föderatsioon on ühinenud Eurussia impeeriumiks, et kes on siis kõige-kõigem ilma peal? Vastuseks saame ikkagi, et Hiina, India ... , vaatamata kõigele. Hirm paneb EL laiendajad liikuma - üldised arengud planeedil ei soosi Euraasia impeeriumi võitjaks tõusmist.Paaniline kiirustamine alustamaks Liibuas sõjategevus just Iraagi sõja aastapäeval, see siiski oli. Mitte, et Iraagi sõja aastapäev oleks iseenesest oluline, vaid mõlemad „tuli“ käivitada hea märgi all - pühal purimi päeval. Mis see purim veel on, ei kuulu selle artikli repertuaari. Kes aga iseseisvalt asjast aru saab, see võib end lugeda igati pädevate hulka.\nVARRO VOOGLAID: AAVIKSOO JÄTKAB VALETAMISE ÕIGUSTAMIST\nTänases EPL-s vastab Aaviksoo tema hiljuti väljendatud seisukohtade suhtes esile kerkinud kriitikale — ennekõike sellele, mida kirjutas Rein Raud. Kokkuvõtlikult võib öelda, et Aaviksoo ühestki oma seisukohast ei tagane, selgitades, et “tõde ei ole … enesemääratluse ainumas koostisosa” ja et “ka valel on … enesemääratluses oma koht ja isegi õigustus”. Aaviksoo püüab lugejaid veenda, et selline seisukoht ei ole ideoloogiline, vaid teaduslik – teaduslikuks näib selle tema (kui loodusteadlase) arvates tegevat tõsiasi, et valetamine on osa reaalsusest. Inimesed valetavad, ergo valetamine on vajalik: “Kui valed on olemas, peab nende olemasolul olema põhjus, mille kaudu on võimalik mõista vale olemust ja rolli informatsioonilises suhtluses. Ilmselt peame möönma ja sealt edasi loodetavasti mõistma ka valede otstarbekust eneseteadlike subjektide arengus.” Kokkuvõttes ütleb Aavikoo, et “jään enda juurde”, et informatsioonilise enesemääramise õigus kätkeb õigust valetada ja on omane kõigile eneseteaduslikele subjektidele, teiste hulgas (rahvus)riigile. Selle põhistamiseks teeb ta eriti näotu liigutuse, selgitades et informatsiooniline enesemääratlemine ei pea teenima ainult tõde, vaid on kantud ka teistest kategooriatest, nagu usk, lootus ja armastust. Sellega püüab ta siis mõista anda, et usk, lootus ja armastus on tõele vastandatavad ning et nende nimel võib valetamine olla õigustatud. Tuues sisse kristlikud kategooriad, annab ta neile eriti moonutatud näo, sest hüve on teatavasti jagamatu tervik, mille sees ei saa kunagi olla mingeid vastuolusid. Kokkuvõttes tekib Aaviksoo sõnadele vaadates nüüd ja edaspidi üks väga põhimõtteline küsimus: kas neid (ja nende autorit) on üldse mõtet tõsiselt võtta, sest kui inimene õigustab informatsioonilist enesemääratlemist valetamise teel – ja mitte üksi eraisikuna vaid ka riigiesindajana –, siis kust me teame, kas ta parasjagu räägib seda, mida ta tegelikult mõtleb, või hoopis valetab? Mõeldes sellele, mida Aaviksoo (riigiesindajana) kirjutab, tahaks pigem uskuda, et ta valetab kui seda, et ta tõepoolest nii mõtleb. Kuigi, nagu hea sõber ütles, on nii ühel kui teisel juhul tegu katastroofiga nii väitja isiklikus mõttemaailmas kui ka eesti poliitilises kultuuris. Lõppude-lõpuks viib Aaviksoo vaadete rakendamine täieliku usaldamatuseni riigi vastu. Kui riigiesindajad kuulutavad avalikult, et nad ei pea valetamist lubamatuks ja kasutavad seda nii isikliku, parteilise kui ka riikliku enesemääratlemise vahendina, siis miks ma peaksin kunagi enam midagi uskuma, mida nad ütlevad? Ja miks peaksid erinevad poliitikud uskuma teineteist? Siit nähtub, et valetamise aktsepteerimine poliitilises diskussioonis tähendab poliitilises diskussioonis kommunikatsiooni lõppu. Ja ilma kommunikatsioonita ei ole ka diskussiooni ennast. Just selle pärast ongi käesolev probleem nii tõsine, et pidasin koos mõttekaaslastega vajalikuks sellele ka petitsiooni vormis tähelepanu juhtida. Mitmed inimesed on öelnud, et jagavad petitsiooni aluseks olevaid vaateid, ent ei pea allkirjade kogumise vormi väga südamelähedaseks ja et parem oleks antud küsimuses kutsuda esile ühiskondlik arutelu. Ka minule on see vorm vastukarva, ent mulle tundub, et mingit tõsiselt võetavat ühiskondlikku arutelu ei ole üheski poliitiliselt olulises küsimuses juba ammu toimunud ega ka saa toimuma. Avalik arutelu on muutunud mänguliseks ja paljuski on see põhjustatud just nimelt paljude poliitikute poolt jagatud nägemusest, mille Aaviksoo arusaamatul põhjusel lapsesuuga välja ütles – et valetamine ei ole poliitilises diskussioonis ühemõtteliselt lubamatu vahend. Aaviksoo vaadete olemusliku problemaatilisuse on kõige tabavamalt ja selgemalt lahti kirjutanud vend Toomas: Sissejuhatuses asetab Aaviksoo kogu oma arutluse riigi kaitsepoliitika valgusse, keskendudes rahvuslikule ja riiklikule enesemääratlusele tõenäoliseks peetava psühholoogilise sõja tingimustes. Sellest vaatepunktist nähtuna võib nõustuda, et loomulikult ei ole me kohustatud valimatult väljendama kogu meile teadaolevat tõde, olgu siis meie riigi, strateegiate, siseasjade jpm asjade kohta, kui tegemist ei ole õigustatud nõudmisega. Veelgi enam, oleme kohustatud kaitsma tundliku teabe sattumist potentsiaalse või tegeliku vaenlase kätte. Kahtlemata esineb [psühholoogilise sõja tingimustes] olukordi, kus me õigustatult varjame mingit osa või mingit aspekti meile teadaolevast tõest või koguni kasutame sõnumeid, mis on arvestatud vastast eksitama. Olukorra survel võib tulla ette, et kasutatakse ka valesid. Kuni need kedagi oluliselt ei kahjusta, ei pruugi olla tegemist raske eetilise eksimusega. Siiamaani võiksin Aaviksooga nõustuda. Ent Aaviksso ei piirdu sellega. Ta normaliseerib sellise tundliku teabe ja konfliktse situatsiooni, laiendades nende suhtes erandlikult kehtivat mistahes situatsioonidele, isikutele ja organisatsioonidele. Teisisõnu, ta normaliseerib konfliktsituatsiooni, käsitledes seda kui reeglit, nii et me oleme alati võitluse olukorras, alati valvel “teise” suhtes, kes on Aaviksoo sõnul parimal juhul “neutraalne”. Teise armastamine on sellises käsitluses välistatud, rääkimata vaenlase armastamisest. Sellisena on Aaviksoo kontseptsioon fundamentaalselt antikristlik, põhinedes egoismil, olgu siis väikese või suure, st kollektiivse mina egoismil. Ent Aaviksoo ei piirdu ka sellega. Kuna selline darvinistlik informatsiooniline olelusvõitlus omandab tal fundamentaalse, lausa olemist kui sellist konstitueeriva staatuse, siis muutub tõe varjamine ja hägustamine samuti normaalseks, tavapäraseks, koguni meie enesemääratlemise komponendiks. See ei ole enam lihtsalt kaitse võimaliku vaenlase vastu, sellest saab meie enesemääratluse, meie olemise osa. Me hakkame piirama iseenese tõesust. Ja tegelikult kaotame sellega õiguse oodata, et teised austaksid tõde. Tõe teenimine, millesse Aaviksoo pilkavalt suhtub, on tegelikult just nimelt meie tugevaim relv, mis ainsana saab anda meile ja meie poolt väljendatule autoriteedi. Ilma selleta oleme lihtsalt ühed närused valetajad. Rohkem ei olegi midagi lisada. Sellise maailmavaatega mehest Eesti hariduspoliitika juhi tegemine teeb tõsiselt kurvaks. Mitmed arukad inimesed on mulle kirjutanud, et nad ei soovi petitsioonile allkirja anda, kuna nad on jõudnud punktini, kus neile ei lähe enam Eestis toimuv absoluutselt korda. nad on Eestist lahkunud ega kavatsegi tagasi tulla. Kui tulevad, siis poliitilise eluga ei seondu vähimalgi määral. Ja praegune asjade käik ainult süvendab sellise hoiaku levikut. Vt lisaks: Toomas Vooglaidi kommentaari Aaviksoo tänasele artiklile, kus on eriliselt vaatluse all küsimus sellest, kas Diplomaatias avaldatud tekst oli ideoloogiline või teaduslik\nEDERMA: REAGAN, MEES KES HÄVITAS IMPEERIUMI\n30. märts 2011 SI-136 SI jätkab J. Kuke mälestuskonverentsi tekstide edastamist. Tänavu sai 100 aastat legendaarse USA presidendi, N Liidu lagundamise ühe põhilise eestvedaja Ronald Reagani (1911–2004) sünnist. Temale pühendatud ettekande autor Vello Ederma (sündinud 1934 Rakveres) on eesti ajakirjanik USA-s. Ta on lõpetanud George Washingtoni Ülikooli ja töötas aastatel 1960–1983 raadiojaamas Ameerika Hääl. Ta on olnud Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides ning Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu aseesimees ning Ühendatud Balti Ameerika Komitee esimees. Vello Ederma elukäigust lähemalthttp://kultuur.elu.ee/ke477_ederma.htm . Ettekande tõlkis endine kommunismivang Mart Niklus, kelle Ronald Reagan 19. juunil 1990 Los Angelesis isiklikult vastu võttis. Tekst: Vello Ederma Need meie seas, kes on läbi elanud kurjuse imperiumi, austavad ja mäletavad jäädavalt Ronald Reagani nime – mitte üksnes tema sajanda sünni-aastapäeva puhul, vaid veel paljudeks aastateks edaspidigi. Eales pole temataolist Ameerika presidenti olnud. Ronald Reagan väljendas mitte üksnes sõnades, vaid ka uskus siiralt, et inimesed kõikjal peavad olema vabad. Türanniasse ja diktatuuri suhtus ta jälestusega. Kommunismivastast võitlust oma elus alustas ta juba varakult, uskudes, nagu ta seda ise väljendas, et „vabaduse ja demokraatia võidukäik heidab marksismi ja leninismi ajaloo prügikasti.” Hollywoodi kohalikud kommunistid üritasid üle võtta filminäitlejate ühingu, kuid sellest ei tulnud midagi välja, sest nad, nagu tollal öeldi, „jooksid ühemehelise armee vastu” – mis koosneski vaid Ronald Reaganist endast. Juba siis, selle ühingu esimehena kinnitas ta pidevalt, et küllap variseb kommunism kokku, kuna see on inimloomu vastane. Paljud ei teagi, et kui USA Kongress arutas Teise Maailmasõja põgenike USAsse immigreerimisloa saamise probleemi, võeti see ettepanek vastu üksnes üle noatera. Reagan oli üks neist vähestest, kelle eestvedamisel veendi Kongress vastu võtma 1948. a. põgenike seadus. Enam kui 200 000 pagulasel aitas see seadus alustada Ameerikas uut elu. Balti riikide anastamisest oli ta täiesti teadlik. Ta oli teadlik ka sellest päevast, mis Baltikumi rahvastele igavesti meelde jääb. Tema oli see, kes kuulutas neljateistkümnenda juuni Balti Vabaduse Päevaks. Temale kuuluvad sõnad: „Nende [s.o. Balti rahvaste] rahumeelsed nõudmised sõltumatuseks kutsuvad äratavad imetluse igaühes, kellele on kallis ja kes austab vabadust.” Pealegi oli olemas see müür, Berliini müür. Reagan teadis, et kurjuse impeeriumidele on meelepärane ehitada müüre, et pidada inimesi nende vahel kinni. Kui ta seda [Berliini müüri] 1970ndate aastate lõpul külastas, ütles üks ta nõustajatest, et Reagan läks otsekui endast välja, lausudes, et „see müür on niisama õõvastav kui need mõtted, mida ta varjab.” Reagan oli optimist, kes uskus printsiipidesse, mida Ameerika [s.t. Ameerika Ühendriikide] rajajad olid paika pannud. Ta pidas Ameerikat „valgusemeres suurlinnaks mäe otsas”, eeskujuna ülejäänud maailmale. President teadis täpselt seda, mida ta kunagi välja ütles. Siiski üritasid nii bürokraadid kui ka tema vastased tal suu kinni panna, et takistada tal oma mõtteid väljendamast otseselt ja ausalt – kartuses, et Moskva võiks sellest solvuda või ka sõda alustada. Nad ju eksisid – nagu Reagani suhtes vahel veel teisedki inimesed. Eks mõned ole eksiteel veel praegugi. Nii vastastele kui ka poolehoidjatele tuli hirmuhigi otsa ette, kui presidendilt küsiti, missugune on tema „külma sõja” strateegia. Reaganilt tuli tabav vastus: „Võidame meie. Kaotavad nemad”. Esmakordselt ajaloos nimetas üks Ameerika president Nõukogude Liitu „kurjuse impeeriumiks”. Leidus selliseidki, kes nimetasid seda sõgeduseks. Ajalehtede juhtkirjades tituleeriti teda „President Simpletoniks.” Salanõu oli muidugimõista samuti olemas. Kõik tema ettevõtmised olid suunatud selliselt, et suruda Nõukogude Liit seisundisse, kus oleks enesestmõistetav, et agressiivsust jätkata on mõttetu ning et kurjuse impeerium variseks sisemiselt kokku. Ta ju teadis, et Nõukogude Liit oli alguse saanud riknenud ivadest. Kõik, mis vaja, oli sellele anda üks otsustav löök. Reagan ei uskunud eemaldumispoliitikasse, kuna selle kaudu ei saaks [Nõukogude Liidu] rahvad iial vabaks. Talle olid tähtsaimad liitlased just Nõukogude Liidu ja Ida-Euroopa ikestatud rahvad. F. D. Rooseveldi kavatsus oli Lääne-Euroopa vabastamine, Ida-Euroopat pidas ta Nõukogude Liidu pärusmaaks. Reagan pööras sellele kõigele selja. Tema tahtis „kurjuse impeeriumi” hävitada ilma sõjata. Ja asuski otsusekindlalt seda teoks tegema. Vaat täpselt niimoodi lõpuks juhtuski. Aastal 1982 allkirjastas president Reagan tol ajal salajase riikliku kaitse direktiivi nr 54. Selles nähti ette Nõukogude Liidu mõjusfääris olevate liberaalsete trendide julgustamist; edendada inim- ja kodanikuõigusi, tugevdada inimeste Lääne-meelset orientatsiooni, vähendada nende majandusliku ja poliitilist sõltuvust Moskvast, aidata neid lähemale pääseda vabadele rahvastele Lääne-Euroopas ning julgustada vabale turumajandusele suunatud arengut. Need sõnad said kirja pandud. Kuid toimingudki hakkasid üha rohkem ilmet võtma. Asi läks lahti Poolas. Kõik muu aga, nagu öeldakse, on nüüdseks vaid ajalugu. Ega ta tahtnudki Venemaale „otsa peale teha”. Ta tahtis vaid, et Venemaast saaks inimõigusi ja enesemääramist austav „normaalne riik”. Ega ta väitnudki, et USA selle külma sõja oleks võitnud. Ütles aga ikka ja jälle, et võitjad olid just need ikestatud rahvad. Aastaid hiljem kirjeldas keegi Nõukogude Liidu endine ametiisik Reagani läbirääkimiste stiili sellisena, et ei tolle aja sovetid ega ka tema kodumaised oponendid sellest midagi taibanud: „Kui hakkad Ronald Reaganiga millegi üle pingsalt läbi rääkima, võtab ta sind käekõrvale, viib rannakalju äärele, siis aga teeb sulle ettepaneku astuda samm ette – inimkonna hüvanguks.” Polegi midagi imestada, et need, kes Reaganit täpsemalt mäletavad, ei võtaks tänapäevalgi otsuseid fookusesse, enne kui on küsinud: “Aga mida Reagan asjast arvaks?” Et olla Ronald Reagani sarnane, selleks on vaja julgust, tublit tahtejõudu, enesekindlust ja täielikku veendumust selles, mida kavatsetakse korda saata. Ja mis siis ikkagi muud, kui tee ära. Teist tema-taolist inimest pole küll olemas. Oli vaid üks – seesama Ronald Reagan. Pidulik tervitus ja hell kallistus tema mälestustele! Allikas: Hereditas Kontakt: rein.vanja@ut.ee\nEesti kroonide hävitamisega prügimäel näitab meil trooniv liberaalvõim oma ebaeetilist olemust ja lugupidamatust riigi ning rahva vastu. Rääkimata juba sellest, et tegu lühinägeliku ja läbimõtlemata poliitikaga. Suure tõenäosusega kukub eurotsoon kiiremini, kui arvata oskame. Seda ennustavad juba mitmed majandusanalüütikud ja veel suurema tõenäosusega tuleb meil siis hakata oma rahandust nullist taastama. Paljud riigid olid targemad, need kes ladustasid oma raha. Aga noh, nii nagu Eestlane täitis vanasti Moskva käskusid Saksa täpsusega, täpselt samamoodi lömitavad tänased liberaalvõimurid Brüsseli ees.Foto: Ester VaitmaaEesti Pank laseb purustatud kroonid matta koos olmejäätmetega Tallinna prügimäele, sest see on odavaim lahendus. Tartu ülikooli eetikakeskuse juhataja sõnul on see Eesti vabaduse sümboli suhtes vääritu tegu. "On tõesti kurb, et meile armsad Eesti kroonid nii ebaväärikal viisil oma otsa leiavad. Eestlastele seostub oma raha kasutuselevõtt iseseisvuse ja vabadusega. Neil mõistetel on suur emotsionaalne väärtus, millega ei tohiks hooletult ümber käia," ütlebÕhtulehele Tartu Ülikooli eetikakeskuse juhataja Margit Sutrop ja lisab, et kroonide põletamine oleks olnud sümboolsem ning taaskasutamine on positiivne. LOE EDASI\nINFOPARTISAN: MÖÖDUNUD VALIMISTE SUURIMAD PEIBUTUS...\nVEIKO RÄMMEL: TULE TAEVAS APPI SELTSIMEES ANDRUS A...\nVANANURM:RIIGIORGANID LEVITAVAD, ET MAKSUMAKSMINE ...\nLEONHARD PALLON: MEIE MINISTRIKANDIDAADID...(ALLIK...\nNSBLOG: PÕLISSOOMLASTE PARTEI SUUDAB VALIMISTEL TE...\nVARRO VOOGLAID: KÜSIMUS EI OLE ISIKUTES VAID PÕHIM...\nVELLO LEITO: STATISTIKAAMET: AGA KUI SUURT NUMBRIT...\nVELLO LEITO: LIIBÜA "KONFLIKT" - EUROOPA LIIDU JÄR...\nVARRO VOOGLAID: AAVIKSOO JÄTKAB VALETAMISE ÕIGUSTA...\nREKLAAM: PÄRNUS TOIMUB TUNTUD ISESEISVUSLASE LOENG...\nAHTI MÄND: MAJANDUSTEADLASED ENNUSTAVAD REA EUROOP...\nNSBLOG: MIDA RAHVAL KAOTADA?\nINFOPARTISAN: KAS PRANTSUSMAAL ALGAB MERESININE RE...\nINFOPARTISAN: ROOTSI HÄVITAJAD PEAGI LIIBÜA KOHAL\nANDRES LAIAPEA: HEA PROGRAMM, KAHTLANE KAADER (ALL...\nRAHVUSLASE BLOGI: MADISSONIST ON SAANUD SKVOTTER H...\nVARRO VOOGLAID: PETITSIOON - "EI" RAHVUSLIKU IDEN...\nTÄNA ALGAVAL MÕTTETALGUL OTSITAKSE LAHENDUSI RISKI...\nKUPERJANOVI SELTS: NÕUAME KOMMUNISMI TINGIMUSTETA ...\nINFOPARTISAN: PÕLISSOOMLASTE PROGRAMMIST 4\nRAHVUSLASE BLOGI:MART NIKLUS KOMMENTEERIB:\nVEIKO RÄMMEL: IN MEMORIAM RAHVALIIT\nTESTAMENT (ALLIKAS: TMS)\nMAHVALDA KIRJUTAB: PÄTT MINISTRIKS\n9.MAIL KORRALDATAKSE RAADIL MIITING PUNASTE POOLT ...\nMART HELME: KAHJUKS POLE USUTAV, ET LIIBANONI VÕIM...\nVARRO VOOGLAID: RAHVUSLIKU IDENTITEEDI EHITAMINE T...\nVEIKO RÄMMEL: EESTI HARIDUSE JA ISAMAALISUSE LÕPPV...\nINFOPARTISAN: LIIBANONI VALITSUS ON ÄÄRMISELT HUVI...\nVEIKO RÄMMEL: AAVIKSOO PANDI HARIDUSMINISTRIKS JA ...\nJÜRI KUKE MÄLESTUSKONVERENTSI AVALDUS\nJULIUS KUPERJANOVI SELTSI PÖÖRDUMINE LANGENUD VABA...\nVAPRAD STAGNATSIOONISÕDURID LÄBI AEGADE\nVEIKO RÄMMEL: ERAKONDADE RAHASTAMINE RIIGIEELARVES...\nRAHVUSLASE BLOGI: MATTI ILVES: KELLA KEERAMISEST\nRAHVUSLASE BLOGI: FATAH AL-INTIFADA: MEIE EI OLE E...\nVEIKO RÄMMEL: PEDEVAIMULIKE JA NENDE SOOSIJATE KOH...\nVEIKO RÄMMEL: EBALEGITIIMSEL VÕIMUL ON KIIRE!\nAHTI MÄND: KUI MASSID HAKKAVAD LIIKUMA\nMARTIN HELME: TULEVIKUS ON RIIGIKOGUS VIIE ASEMEL ...\nINFOPARTISAN: PRANTSUSMAAL TOIMUVATEST VALIMISTEST...\nTÕNU KALVET: SÜÜRIA MÄSSULISI JUHITAKSE VÄLISMAALT...\nNSBLOGI: KÜÜDITAMISE AASTAPÄEVAL KÄIDI VABADUSSÕJA...\nNSBLOG: ESTLAND88 ON OSALISELT TAASTATUD\nNSBLOGI: SIIS KUI RIKKAKS SAAN\nAHTI MÄND: SILMAKIRJALIK MÄLESTUSPÄEV\nOLEG BUROV: ORNUNG A LA TALLINN\nRAHVUSLASE BLOGI: TAGASIVAADE - USA-LE SOOVITATAKS...\nRAHVUSLASE BLOGI: MAROUNI - EESTLASTE RÖÖVIMINE ON...\nALGATUS - SAAGU VALGUS\nVEIKO RÄMMEL: KESKERAKOND PALUB VALIMISED TÜHISTAD...\nVEIKO RÄMMEL: REFORMIERAKONNA VÄÄRTUSSKAALA\nINFOPARTISAN: EESTLASTE RÖÖVIMISEST LIIBANONIS\nVEIKO RÄMMEL: SOOME PEAPIISKOP TAGANES PIIBLI ÕPET...\nTMS: SÜÜDAKEM HOMME KÜÜDITATUTE MÄLESTUSEKS KÜÜNLA...\nVEIKO RÄMMEL: VALITSUSLIIT VÕRDSUSTAB ODEKOLONNI V...\nINFOPARTISAN: ISESEISVUSPARTEI VALIJATE OSAKAAL KÄ...\nUSA PROFESSOR PEAB TARTU ÜLIKOOLIS LOENGUID HIINA ...\nJÜRI TOOMEPUU INTRVJUUS VÕRUMAA TEATAJALE ILVESEST...\nINFOPARTISAN: PÕLISSOOMLASTE PROGRAMMIST 3\nMEIE MAJADE, MAADE JA METSADE ÄRAVÕTMISEST PÄÄSTAB...\nRAHVUSLASE BLOGI: HIINA VÄIDETAVALT TSENSEERIB TEL...\nTÕNU KALVET: RAHVUSLASTE ERAKOND SOOMES MENUKUSELT...\nTMS: JAAPANI MAAVÄRIN KALLUTAS KAALUKAUSSI TUUMAJA...\nRAHVUSLIK BLOGI: ENDINE KONSUL: JAAPANI JÕUD PEITU...\nAHTI MÄND: KUIDAS PEATADA VENEMAAD?\nAHTI MÄND: EESTI ALUSTAS LAENUKARUSELLI\nVEIKO RÄMMEL: SOOME ÄRATUSLIIKUMISTE VASTULÖÖK PED...\nNSBLOG: KAKS MILJARDIT MÄDAEUROLE ON KÕIGEST ESIME...\nPOOLAKAD KOGUVAD MAAILMAST ALLKIRJU JUHTKONNA TAPN...\nVEIKO RÄMMEL: PÕLISSOOMLASED, KAS POPULISTID VÕI O...\nALDO ROOMERE: EESTI KOHUS = ÜLEKOHUS\nRAHVUSLASE BLOGI: ÕHTUMAA ALLAKÄIK ON TABANUD KA K...\nNSBLOGI: SAKSA NOORED AGARAMAD RAHVUSLASI VALIMA\nKÜÜDITAMISE MÄLESTUSPÄEVAL KELL 18 SÜÜDATAKSE KÜÜN...\nVEIKO RÄMMEL: SOTSIDEL OLI MÕISTUST\nVEIKO RÄMMEL: RIIGIKOHUS PIHELGA KAEBUSEST - JOKK!...\nVEIKO RÄMMEL: KULDSUU BUREIŠIN\nJAAPAN; TÄNAN TEID SIIRALT!\nVEIKO RÄMMEL: SOTSIDE INKVISATSIOONIKOHUS MARK SOO...\nLANGENUD VABADUSVÕITLEJA PÄEVA KONVERENTSI KAVA\nANDRES LAIAPEA: UUS VALITSUS EI PRUUGI PÜSIDA ÜLE ...\nVELLO LEITO: TEGELIKULT EI VÕITNUD VALIMISI REFORM...\nINFOPARTISAN: EUROOPA RAHVUSLASED SÕJAST LIIBÜAS\nVEIKO RÄMMEL: VALIMISSÜSTEEM JA VEELKORD VALIMISSÜ...\nVEIKO RÄMMEL: VAJA ON RADIKAALSET VALIMISSÜSTEEMI ...\nVELLO LEITO: HENN PÕLLUAAS - EESTI POLIITILISE (PO...\nLUUREJUHT: STALIN HUKUTAS ROHKEM EESTI JUUTE KUI H...\nINFOPARTISAN: LÄÄNE INTERVENTSIOONIST LIIBÜAS\nRAHVUSLASE BLOGI:HARDO PAJULA: (K)ÜBERVÕLA MAALETU...\nRAHVUSLASE BLOGI: KA VENEMAA OSTAB EESTIS MAID JA ...\nRAHVUSLASE BLOGI: MILLAL SAAB EESTI ESIMESE MUSTAN...\nVEIKO RÄMMEL: EESTI POLIITIKA ON KARTELLISTUNUD\nTMS: KAPO LÕPETAS KIRBUTSIRKUSE...\nINFOPARTISAN: PÕLISSOOMLASTE PROGRAMMIST 2\nVEIKO RÄMMEL: JUURUTAME MAJORITAARSE VALIMISSÜSTEE...\nTMS: KÜLAUUDISED KUTSUB KOOLITUSELE\nVEIKO RÄMMEL: NINASARVIK KAEBAS INDREK RAUDSE KOHT...\nAHTI MÄND: VENEMAA ON JÕUDMAS LÕPUSIRGELE\nTMS: LUGEJAD PEAVAD ÜKSIKKANDIDAATIDE EBAEDU OOTUS...\nVEIKO RÄMMEL: KEELUSTAGEM PUNASABAT RAADIL\nVEIKO RÄMMEL: ETTEVAATUST, LIIGUME DIKTATUURI POOL...\nISESEISVUSPARTEI: EIP ON JUBA 12 AASTAT LAKKAMATU...\nVARRO VOOGLAID: MIDA ME KÜLL TEEME...\nVEIKO RÄMMEL: INIMÕIGUSTE KOHTUS VÕITIS MÕISTUS\nTOBY HARDEN: AAVIKSOO SÜÜDISTAB MIND VÄLJAMÕELDIST...\nVEIKO RÄMMEL: SIONISTID RÜNDAVAD MALMÖ LINNAPEAD R...\nRAHVUSLASE BLOGI:MATTI ILVES: EESTLASTE SUUREST AJ...\nVEIKO RÄMMEL: EI HOMOPROPAGANDALE, TOETAGEM TRADIT...\nRAHVUSLASE BLOGI: PATRIARH KIRILL MULTIKULTIST\nRAHVUSLASE BLOGI: MERKEL: EUROTSOONI RIIKE PÄÄSTET...\nMAIS TULEKUL JÄLLE TALGUD, KUS KORRASTATAKSE MÄLES...\nVEIKO RÄMMEL: JUSTIITSMINISTEERIUM RÄÄGIB MUSTA VA...\nTÕNU KALVET: RAHVUSLASTE TALLINNA KLUBI ESINDUS OS...\nEUGEN VEGES: KODANIKUÜHISKONNA TEKKE EELDUSEKS ON ...\nISEKIRI: VIKILEKKED JA AVADIPLOMAATIA\nINFOPARTISAN: PÕLISSOOMLASTE PROGRAMMIST\nVEIKO RÄMMEL: SELTSIMEES TOOBAL LOOB SAVISAAREST E...\nVEIKO RÄMMEL: TÕNU TRUBETSKY, VALETAJA JA NIMEVARA...\nVEIKO RÄMMEL: KIRJAVAHETUS PEDEPASTOR REIN METSAGA...\nAHTI MÄND: HJALMAR MÄE\nJAANIKA KRESSA: VABADUSVÕITLUS JÕUDIS KIRIKUSSE\nNOORTE HUVIKOOLID JA ÕPILASMALEVAD SAAVAD RIIGILT ...\nVEIKO RÄMMEL: KALEV KALLO "SÜDAMETUNNISTUS"!\nVARRO VOOGLAID: TUUMAENERGIA TULEB NIIKUINII\nIN MEMORIAM KEELETEADLANE ILSE LEHISTE (1922-2010)...\nKOMMENTAAR E-HÄÄLETUSE KOHTA SÕLTUMATU INFOKESKUSE...\nPOMMUUDIS: HENN PÕLLUAAS VAIDLUSTAS E.HÄÄLETUSE RI...\nINFOPARTISAN: EESTI POLIITIKUTE RULETT TEISTE INIM...\nVALPER PANI KOKKU URVASTE PÄRIMUSE\nNABALA - TUHALA KARSTIALA KRONOLOOGIA JA PÕHIARGUM...\nMARK STEYN: SURNUD JUUT EI OLE UUDIS\nVEIKO RÄMMEL: SAKSLASED MEIST ARU EI SAA\nRAHVUSLASE BLOGI: ASSANGE KRIMINAALASJA UURIJAKS O...\nVEIKO RÄMMEL: KÜSIMUS?\nINFOPARTISAN: SAKSAMAAL ON ROHELISED TAAS TÕUSUTEE...\nRAHVUSLASE BLOGI: NATO PEAB OMA TEGEVUSE AFGANISTA...\nNSBLOG: RASS JA INTELLIGENTS: ON SIIN SEOS?\nVEIKO RÄMMEL: UUS RIIGIKOGU LUBAKS KOLLEKTIIVSET S...\nTÄNA ON UNGARI RAHVUSPÜHA, REEDEL UNGARI HÕIMUÕHTU...\nVALIMISKOMISJON TEATAB, ET E-VALIMISED TOIMUSID TA...\nVEIKO RÄMMEL: VASTUKAJAD PEALE HENN PÕLLUAASA TEAT...\nTMS: VABARIIGI VALIMISKOMISJON KEELDUS KAEBUST ELE...\nVEIKO RÄMMEL: VARISER JUSKE AJAB JÄLLE LOLLI JUTTU...\nVEIKO RÄMMEL: LIBERALISTLIKU KAPITALISMI MÕJUD MED...\nTÖÖJÕUPAKKUMINE: VABA EESTI LAPSEHOIDJA OOTAB TAAN...\nRAHVUSLASE BLOGI: "ERINEVUS RIKASTAB" - ROOTSI NÄI...\nMETSASÕPRADE KESTVUSPIKETT TOOMPEAL\nVEIKO RÄMMEL: JÄRJEKORDNE LÖÖK ÕIGLUSTUNDE PIHTA\nTMS: VABADUSVÕITLEJA ENN TARTO - TARTU LINNA AUKOD...\nVEIKO RÄMMEL: EDASI EUROOPA ÜHENDRIIGI POOLE!\nNSBLOGI: MIKS LIBERALISM EI TÖÖTA III?\nVEIKO RÄMMEL: LAPSEVANEM NÕUAB, ET SAVISAAR EELIST...\nLEONHARD PALLON: RIIGI JA RAHVA...KURNAJAD? (ALLIK...\nINFOPARTISAN: PAREM OLLA PUNANE KUI...\nVEIKO RÄMMEL: ÜKS KÜSIMUS MARJU LAURISTINILE\nEESTI KARTELLIVÄLISTE LIIKUMISTE (seisuga 31.12.20...\nDE CIVICATE: SEE EI OLE DEMOKRAATIA\nRAHVUSLASE BLOGI: VENEMAA TAHAB ENDALE KAASAEGSET ...\nVEIKO RÄMMEL: SISULISED KORRUPTANDID RIIGIKOGUS!\nRAHVUSLIKE ERAKONDADE LIIKMETE TULEMUSED VALIMISTE...\nKUUENDIKU PARLAMENDIST MOODUSTAVAD EBAPOPULAARSED ...\nEMAKEELEPÄEVAL TUNNUSTATAKSE NOORI KIRJUTAJAID\nVEIKO RÄMMEL: PIME KANA LEIDIS TERA\nVEIKO RÄMMEL: PRESSIVABADUS JA VASAKPOOLSED EHK T...\nTMS: OMA KEELELE\nVABAMÜÜRLASTE LEGENDID JA TRENDID\nKÕIK SIIN MAAL KORDUB\nVEIKO RÄMMEL: PUNASE MIKKO RUMAL JUTT NAISTE VÕRDÕ...\nVEIKO RÄMMEL: KAS IRL LÕHENEB?\nRAHVUSLASE BLOGI: EINAR LAIGNA: KAS TEEL SAATANA M...\nVEIKO RÄMMEL: KINDRAL EINSELNIL ON ÕIGUS, KUID.......\nÜKS PÄEVAKOHANE MEENUTUS MART NUTI BLOGIST: ÜHEND...\nVEIKO RÄMMEL: VAJA ON MUUTA SÜSTEEMI\nRAHVUSLASE BLOGI: ÜKS HUVITAV FOTO:\nISEKIRI: LÄILA OLÜMPIAJUTT VAJAS VÜRTSI\nVEIKO RÄMMEL: LEEDU PATRIOODID PROTESTISID NII IDA...\nVELLO LEITO: KAS ÜLDINE MAKSUKOORMUS ON 36% VÕI 49...\nINFOPARTISAN: EUROOPA LIIDU LÄHENEMISEST VENEMAALE...\nVEIKO RÄMMEL: HUVITAVAT RAHVUSLASTE RINDELT\nVEIKO RÄMMEL: ANSIP JA SAVISAAR PAKUVAD RAHVALE RA...\nVEIKO RÄMMEL: ELAGU ÄSJA VALITUD MITTELEGITIIMNE R...\nVEIKO RÄMMEL: VABARIIGI VALIMISKOMISJONI JOKK VAST...\nVALIMISNÄDALATE JÄRJELOOD NÜÜD KA TERVIKTEKSTIDENA...\nUUS PORTAAL KOGUJA AVALDAB SALADUSI: ESIMESENA MÕN...\nEUGEN VEGES: KAS ME SELLIST EESTIT IKKA TAHAME?\nJAAN HATTO: ÕUDNE TULEMUS (ALLIKAS: RAHVUSLASTE TA...\nJÜRI BÖHM: MÕTTEID 2011.AASTA RIIGIKOGU VALIMISE T...\nINFOPARTISAN: KOHALIKE VALIMISTE VALIMISSÜSTEEMIST...\nVEIKO RÄMMEL: EESTI MEEDIA KARTELLISTUB VEELGI\nRAHVUSLASE BLOGI: NATO VÄED LASID AFGANISTANIS MAH...\nRAHVUSLASE BLOGI: VENELASED EI TAHA ENAM VENELASED...\nVEIKO RÄMMEL: SÜÜDISTUS JULIAN ASSANGE VASTU ON LA...\nVEIKO RÄMMEL: "SUUR VEND" SAI NUHKIMISVÕIMALUSI JU...\nONKEL AADU ARVAMUS EESTI E-RIIGIST JA VALIMISTEST\nVEIKO RÄMMEL: NÄGEMIST AUDRU KESKKOOL\nVEIKO RÄMMEL: SUMMAD ERINEVAD, KUID EGA KÄBI KÄNNU...\nAASTA MUUSIK URMAS SISASK ÄHVARDAB LAHKUDA EESTI K...\nVEIKO RÄMMEL: VEEL E-VALIMISTEST\nVEIKO RÄMMEL: REF JA SOTSID POOLDAVAD PEDEABIELUSI...\nVEIKO RÄMMEL: KAS MART LAAR PÕEB SKISOFREENIAT?\nVEIKO RÄMMEL: MANIPULATSIOONIDEST JA RIKKUMISTEST ...\nTÄNAVUNE ORIENTALISTIKAPÄEV ON HALJAND UDAMI MÄLES...\nRAHVUSLASE BLOGI: MATTI ILVES: ETTEVAATUST VABAMÜÜ...\nÜLIÕPILASTE TALGUJUHTIDE SEMINARID "KAS SINU KÕSRG...\nVEIKO RÄMMEL: NAISÕIGUSLASED NUTAVAD JÄLLE!\nRAHVUSLASE BLOGI: VENEMAA ÜRITAB LEEDUT JA POOLAT ...\nINFOPARTISAN: MUUTUSED JÕUDUDE VAHEKORRAS\nVEIKO RÄMMEL: VENE IMPERIALISMI ESINDAJA DIMITRI K...\nVEIKO RÄMMEL: HOMOKÜSIMUS ON OHTLIK JA VÕIB LÕHKUD...\nRAHVUSLASE BLOGI: AJALOOST: VÄLISMAA AJALEHED NÕUK...\nTMS: 9.MÄRTS 2011 - MÄRTSIPOMMITAMINE\nDE CIVITATE: SAAGE TUTTAVAKS, EUROOPA PRESIDENT\nINFOPARTISAN: KESKERAKONNA VALIMISKAOTUS DETAILIDE...\nVOOGLAIU MEELDETULETUSED, MIDA TULEKS TOOMPEA RAHV...\nRIIGIKOGU LIIKMEL PUUDUB TÖÖKOHUSTUS JA TEISED KAM...\nVIDEO: MÜSTILISED PEADERAPUTAJAD VALIMISSTUUDIOS\nVEIKO RÄMMEL: PALJU ÕNNE, ESITLEME EESTI ESIPARTI ...\nAHTI MÄND: PÕHJA-AAFRIKA EESTI VÕTMES\nISESEISVUSPARTEI TÄNUAVALDUS VALIJATELE\nVEIKO RÄMMEL: VALIMISSEADUST TULEB MUUTA\nNSBLOGI: PRANTSLASED ON MULTIKULTIST VÄSIMAS\nRAHVUSLASE BLOGI: LÄTI VENELASED KOGUVAD ALLKIRJU ...\nVEIKO RÄMMEL: SÜLJELÄRAKAS NÄKKU EESTLASE ÕIGLUSTU...\nKOGUTAKSE ALLKIRJU EELMISE RIIGIKOGU OTSUSEPRAAGI ...\nANDRES LAIAPEA: EESTI LÄHENEB VENEMAALE, KAUGENEB ...\nRAHVUSLASE BLOGI: THOMAS BREHL: LIITVABARIIGI LÕPP...\nHEA KOMMENTAAR DELFIST VALIMISTE TEEMAL\nVEIKO RÄMMEL: EESTI VAJAB OTSEDEMOKRAATIAT\nVARRO VOOGLAID: MIKS MA TOETAN ÜKSIKKANDIDAATI (AL...\nINFOPARTISAN: ESIALGNE KOMMENTAAR VALIMISTE TULEMU...\nÜLO KÄRNER: ARVAMUSLUGU: PIIRISSAARE PAROODIA\nTMS: EESTI MAA LÄHEB ALATES 1.MAIST MÜÜKI\nVARRO VOOGLAIU BLOGIST: AUGUST KITZBERG VALIMISTES...\nTMS: RAHVAS NÄITA VÕIMULE JÕUDU\nVEIKO RÄMMEL, ÜKSIKKANDIDAAT 889: DELFI AVALDAS 12...\nAINO SIEBERT HOMOAPOLOGEET SAKSAMAALT ESITAS MINU ...\nSI LUGEJAD ON OPTIMISTID, ET R-I-K-S EI JÄÄ TOOMPE...\n32 ÜKSIKKANDIDAATI, KES JULGESID ERAKONNASÜSTEEMI ...\nKÜLLI JÄRG: "ELAGU SALLIVUSE AJASTU - MAHA TEISIT...\nÕHTULEHT: ÜKSIKKANDIDAADID TUNNEVAD END ERAKONDADE...\nÜKS HEA KOMMENTAAR POSTIMEHEST, MARTIN HELME ARTIK...\nDE CIVITATE: KRISTLASTE DISKRIMINEERIMINE EUROOPAS...\nVARRO VOOGLAID: KELLE AGENT ON MEIE AJA KOOLIJUHT?...\nKALJU MÄTIK, KANDIIDAAT 743: TEIE JA MEIE VABADUSE...\nVEIKO RÄMMEL, ÜKSIKKANDIDAAT 889: LÕPETAGE LOLLUSE...\nPOSTIMEHE POLIITIKALEHEST: MARTIN HELME: EESTISSE ...\nPOSTIMEHE POLIITIKALEHEST: AIVAR KOITLA: ÜKS VÕTME...\nKONKURENTS SUURPARTEIDELE ON TOONUD KAASA VALIMISP...\nPOSTIMEHE POLIITIKALEHEST: EGE HIRV: VORMILT EUROO...\nMARTIN HELME: TEE OMA HÄÄLEGA AJALUGU (ALLIKAS: TM...\nKARTELLIKAD: "VALIJA, TAHAN VEEL ÜHT VÕIMALUST!"\nOJA: PETTUSEGA RIIGIKOKKU RAHVAST PETMA\nKOMMENTAAR DELFIST ÜKSIKKANDIDAATIDE PÖÖRDUMISE TA...\nVEIKO RÄMMEL, ÜKSIKKANDIDAAT 889: PUNASTE EHK PUNA...\nÜKSIKKANDIDAATIDE AVALDUS: HEAD EESTI KODANIKUD!\nVOOGLAID V: POLIITILISE STRATEEGIA KOOSTAMISEST\nMART HELME: VALIMISTE KESKNE TEEMA: ÕIGLUS JA VAST...\nÜKSIKKANDIDAATIDE PÖÖRDUMINE: HEAD EESTI KODANIKUD...\nÜKSIKKANDIDAATIDE JA VÄIKEERAKONDADE POOLT ANTUD H...\nÜKS ASJALIK KOMMENTAAR DELFIST\nVOOGLAID IV: RIIK ON SIDESTAMATA\nVEIKO RÄMMEL, ÜKSIKKANDIDAAT 889: MINU VASTUSED PO...\nAHTI MÄND: EDGAR SAVISAAR - PEDOFIIL?\nINFOPARTISAN: NIMETA ÜKS...\nVEIKO RÄMMEL, ÜKSIKKANDIDAAT 889: PROBLEEM VÕI MIT...\nVALIMISKOMISJON: ÜKSIKKANDIDAADILE ANTUD HÄÄL ÜLE ...\nRAHVUSLASE BLOGI:MART NIKLUS: TRADITSIOONI JÄTKATA...\nHENN PÕLLUAAS: VALIJAD EI TOHI TOETADA PETJAID (AL...\nKÜLLI JÄRG: VALIMISREKLAAM - ERAKONDADE TEGELIK OL...\nINFOPARTISAN: ÜHEST SENI VEEL PUUDUTAMATA TEEMAST\nVABARIIGI VALIMISKOMISJON: ÜKSIKKANDIDAADID EI SOB...\nEESTI OLI 2010.ASTAL MAJANDUSKASVULT MAAILMA 144. ...\nENN OJA: VALIMISSEADUSEST\nDE CIVITATE: TEMA UURIMISTÖÖ OLI KURITEGU\nVOOGLAID III: RIIGIKOGU EI OLE 20 AASTAT KÄSITLENU...\nAHTI MÄND: KEELATUD STATISTIKA\nRAIVO ORGUSAAR: VEEL KORD VALIMISTEST: TALLINNA ÜK...\nNSBLOGI: VÄGIVALLATUD "PAREMÄÄRMUSLASED" VÕTAKS VA...\nIRL PANI KAARDID LAUALE!\nVALIJA TEATAB HIIUMAALT\nANDRES ERGMA: ÜKSIKKANDIDAADID PUUDUVAD KA TALLINN...\nVEIKO RÄMMEL, ÜKSIKKANDIDAAT 889: VALIMISKORRA RÄI...\nMARGIT-MARIANN KOPPEL: SI KOMMENTAARIUMIS JOKITAMI...\nMARK SOOSAAR, ÜKSIKKANDIDAAT: KAS HIRM ÜKSIKKANDID...\nKOMMENTAAR VALIMISSEADUSE RIKKUMISE KOHTA SI KOMME...\nSOOSAAR: USKUMATU, MEID POLE VALIMISKOMISJONI VÄLJ...\nMARK SOOSAAR: VALIMISSEADUSE RIKKUMINE PÄRNUS JA I...\nÜKSIKKANDIDAAT AIVAR KOITLA: ÜKS VÄRSKE LUGU\nÜKSIKKANDIDAAT ANTI POOLAMETS: EKSITAV NIMEKIRI VA...\nRIHO NASSAR: LOOGILISI MÕTTEID LOLLIDEMAALT\nKOPENHAAGENI EESTI NOORED OODATUD REEDEL OMAVAHEL ...\nÜKSIKKANDIDAATIDE POOLT HÄÄLETAMIST TAKISTATAKSE\nHENN PÕLLUAAS, ÜKSIKKANDIDAAT: VALIMISSEADUSE JÄRJ...\nVEIKO RÄMMEL, ÜKSIKKANDIDAAT 889: VALIMISSEADUST R...


Sinise valguse prillid – kas moeröögatus või vajalik tervisetoode? - Sekretar\nAutor: Virtuaalkliinik.ee • 16. märts 2022\nMeie silmad on üha rohkem ekraanidest kiirgava sinise valguse ees, mis väsitab silmi, tekitab pingeid ja peavalusid.\nViimastel aastatel on suur osa meie argielust liikunud veebi – näiteks koosolekud, õppetöö ja isegi sotsiaalelu toimuvad suuresti arvutis. Südameapteegi proviisor Herge Tiisvelt selgitab, kas populaarsust koguvatest sinise valguse prillidest on silmade tervise hoidmisel tõepoolest kasu või on tegu pelgalt moeröögatusega.\nUSA-s Toledo Ülikoolis hiljuti läbiviidud uuring kinnitas, et sinisel valgusel on otsene seos pimedaks jäämise kiirenemisega. Teadlaste töögrupp leidis, et sinine valgus algatas silmades keemilised reaktsioonid, mille tõttu tekkisid silmarakkudele mürgised molekulid.\nNende kahjulikku mõju suutis täie tervise juures olev keha küll mõnel määral tõrjuda, ent mida vanema või nõrgema immuunsüsteemiga inimesega tegu oli, seda kaitsetum ta sinise valguse mõjude eest oli. Kui teisi rakke tekib kehas pidevalt juurde, siis nägemiseks vajalikke kepikesi ja kolvikesi pärast nende hävinemist enam juurde ei teki.\nKõige olulisem on jälgida, et me ei veedaks liiga palju aega ekraanide ees. Olukorras, kus kool ja töö on liikunud veebi ning ekraanide vaatamine on möödapääsmatu, võivad heaks lahenduseks olla sinist valgust blokeeriva filtriga prilliklaasid. Sinist valgust blokeerivad prilliklaasid on saadaval nii optiliste kui ka nullprillidena ning need on tehtud spetsiaalise tehnoloogiaga, mis imab sinist valgust ja kaitseb silmi.\nRegulaarselt sinist valgust blokeerivate prillide kandmine neutraliseerib LCD ja LED-ekraanidelt tuleva sinise valguse ning võib vähendada silmades pinget ja pakkuda neile leevendust.\n* Värvid näivad erksamad.\n* Filter aitab kõrvaldada valguse peegeldused ja pimestamise.\n* Unetsükkel paraneb.\n* Optilisi moonutusi on vähem ja näed realistlikumat pilti.\n* Kergem on fookust säilitada ning produktiivsus tõuseb.\n* Silmadel on lihtsam lõdvestuda, energiat on rohkem ja silmad on vähem ärritunud.\nSilmi tuleks turgutada aeg-ajalt ka silmavitamiinidega, mis aitavad silmi toita, kaitsta tugeva valguse eest ning leevendada väsimust ja kuivust. Silmavitamiinid sobivad eelkõige inimestele, kes töötavad palju ekraanidega, loevad tihti või pingutavad muudmoodi oma silmi.\nSilmavitamiini koostisesse on valitud silmale vajalikud vitamiinid, antioksüdandid ja mineraalid, nagu A-, C- ja E- vitamiinid, tsink, oomega-3, seleen ja mustikas.\n• tee regulaarseid pause ja vaata kaugusesse;\n• ära istu ekraanile liiga lähedal;\n• kasuta ekraani jaoks spetsiaalset ekraanifiltrit, mis välistab pimestamise;\n• tööruum olgu piisavalt valgustatud;\n• ära kasuta maksimaalset heledusrežiimi, keera valgustugevust ekraanil vähemaks;\n• vähenda ekraaniaega, eriti enne magamaminekut;\n• kasuta sinist valgust blokeeriva pinnakattega prilliklaase;\n• tee aastas paar kuud silmade heaks vitamiinikuur silmavitamiinidega.\nArtikkel on ilmunud portaalis virtuaalkliinik.ee.


Tööjõukulude ja töötasude statistika\nmäärus (EÜ) nr 530/1999 – ELi töötasude ja tööjõukulude võrreldavad näitajad\nSee on ELile abiks poliitika väljatöötamisel, tuginedes usaldusväärsele ja võrreldavale statistikale, mis hõlmab kogu ELi, kõiki piirkondi ning sotsiaal- ja majandusvaldkondi.\nSelleks sätestatakse määrusega (EÜ) nr 530/1999, mis liiki andmeid peaksid kõigi ELi riikide statistikaasutused koguma ja kuidas seda tuleks teha.\nELi riikide ametiasutused ja Eurostat teevad koostööd, kogudes statistilisi andmeid ELi tööjõukulude ja töötasude võrdlemiseks.\nEurostat avaldab nimetatud valdkondade kohta iga nelja aasta tagant andmeid ja analüüse, seejuures vahetub teema iga kahe aasta tagant, näiteks:\n2014. aastal töötasud;\n2016. aastal tööjõukulud;\n2018. aastal töötasud jne.\nNeid kasutatakse ettevõtetele ja töötajatele suunatud ELi poliitika väljatöötamiseks, aga ka ELi majanduskasvu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse analüüsimiseks.\nTööjõukulude taset ja koosseisu käsitleva teabe põhjal peab olema võimalik teha järgmist statistikat:\nettevõte või tootmisüksus, kus töötajad töötavad, eriti piirkond, kus see asub, suurus ja tegevusvaldkond;\naastased tööjõukulud kokku (palgad ja töötasud, sotsiaalkindlustusmaksed, kutseõppe kulud jms);\ntöötajate keskmine arv aastas, sealhulgas osalise tööajaga töötajad ja praktikandid;\ntöötatud ja tasustatud tundide arv aastas.\nTöötasude struktuuri ja jaotumise kohta tuleb koguda järgmisi andmeid:\nettevõte või kohalik üksus, kus töötajad töötavad, eriti finants- ja majanduskontrolli vorm ning ettevõttes kohaldatava kollektiivlepingu liik jms andmed;\ntöötajad (sugu, vanus, ametikoht, haridustase ja väljaõpe, tööstaaž, töötamine täistööajaga või osalise tööajaga, töölepingu liik);\nbrutotöötasu ja tasustatud tundide arv.\nAndmete kogumine ja tulemuste töötlemine\nAsjaomased siseriiklikud asutused määravad kindlaks teabe kogumiseks vajalikud meetodid ning tagavad, et tööandjad täidavad kohustust esitada teave kindlaksmääratud tähtajaks. Uuringute läbiviimine ettevõtetes ei ole kohustuslik, kui muudele asjakohastele allikatele tuginedes saab koostada täpseid hinnanguid.\nSiseriiklikud asutused peavad vastuseid töötlema ühtsetel alustel, et tulemused oleksid võrreldavad.\nTulemused edastatakse Eurostatile 18 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppemist.\nSee, kuidas andmeid tuleb koguda ja millisel kujul tuleb need edastada Eurostatile, on täpsemalt sätestatud kahes rakendusaktis (määrused (EÜ) nr 1726/1999 ja 1916/2000).\nSiseriiklikud asutused peavad tagama, et tulemused annavad riigi olukorrast tõese ülevaate.\nPärast iga vaatlusperioodi lõppu edastavad nad Eurostatile aruande määruse rakendamise kohta oma riigis, et Eurostatil oleks võimalik hinnata andmete kvaliteeti.\nAruande sisu ja hindamiskriteeriumid on sätestatud määruses (EÜ) nr 698/2006.\nMäärust kohaldatakse alates 1. aprillist 1999.\nPalgad ja tööjõukulud (Eurostati veebileht)\nNõukogu 9. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 530/1999 töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6–10)\nMääruse (EÜ) nr 530/1999 järjestikused muudatused on alusdokumenti lisatud. Käesoleval konsolideeritud versioonil on üksnes dokumenteeriv väärtus.\nKomisjoni 27. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1726/1999, millega nähakse ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28–40)\nKomisjoni 8. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1916/2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3–13)\nKomisjoni 5. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 698/2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (ELT L 121, 6.5.2006, lk 30–35)\nViimati muudetud: 27.07.2016