Must tomat ruumilises pimeduses — Sirp\nMaarja Kangro, Must tomat. Kujundanud ja illustreerinud Jaanus Samma. Eesti Keele Sihtasutus, 2013. 80 lk. Maarja Pärtna, Läved ja tüved. Toimetanud Mart Velsker. Illustreerinud Kristina Viin, kujundanud Andres Rõhu. Eesti Keele Sihtasutus, 2013. 88 lk.\nMullu teatas AP, et Iisraeli firmas Seeds Technologies aretati uus tomatisort, mis ei ole punast värvi, vaid tume. „Must” tomat saadi aretatud tomatisorti metstomatiga ristates. Uudissordi värv pole siiski täitsa must, pigem tumeda ploomi tooni. Ka kujult meenutab uus tomat enam-vähem ploomi. Unikaalse pigmendi tõttu sisaldavad need tomatid tavalisest rohkem antioksüdante ja C-vitamiini.\nAretist plaaniti esitleda veebruaris 2012 rahvusvahelisel põllumajandusmessil Arava Agricultural R&D Exhibitions. Firma sõnul pidid need mustad tomatid jõudma esialgu vaid luksusrestoranide menüüdesse. Aasta pärast loodeti juba nii suurt saaki, et müüa neid ka Iisraeli ja teiste riikide kauplustes (vt www.elu24.ee).\nEksklusiivsetele tomatisortidele pakub aga kõlvatut konkurentsi kodukootud must tomat, valminud luuletaja õe aknalaual. „Laatsaruseks” ristitud vili oleks äärepealt ületanud iseennast, silmanähtavalt riknenuna siiski küpsedes. Osutub aga, et küpsemine pole peatanud mädanikku. Autor, kes käsitles kaht paralleelset protsessi sama tsükli etappidena, peab oma lootustes pettuma (lk 34).\nEt teos on pühendatud olulistele inimestele, emale ja õdedele, küllap on siis tegu autorile olulise raamatuga. Luulendamist leiavad mitmed köitvad eluvaldkonnad, eelkõige luuletamine. Luuletaja mõjub üsna asise ametina nagu nt keevitaja. Leidub variante mitmele maitsele: vana luuletaja (lk 9, 16), muldvana luuletaja (lk 62), kehv luuletaja (lk 12-13), sotsiaalse närviga luuletajad (lk 23), moodne saksa luuletaja (lk 27) või lihtsalt luuletaja (lk 11, 12, 14, 21). Neile seltsib keegi eesti poeet, kes käinud ütleme / ladina-euroopas / või siis germaani-\n(lk 22). Luuletaja on küllap seegi, kes kirjutas:\npäev otsa väga halbu\ntekste, kuni hakkas kartma,\net iseenda kirjutatud halvast\nluulest saab insuldi,\nkiusatud keel mürgitab vere,\nvägistatud mõte ummistab hingekurgu (lk 20).\nNimeliste ja nimetute luuletajate kõrval jäävad prosaistid selgesse vähemusse, kui nad ka Oblomovi seltsi võtaksid. Tähtsal kohal on luulekogus keeled, teadvustub keele kadumise oht (lk 27, 50). Üks luuletus (lk 52-53) käsitleb soolise mõtlemise ja võrdõigusluse temaatikat eri keeli kõrvutades. Teises luuletuses (lk 19) on tegelaseks haigestunud tõlkija, kes tunneb end „turvaliselt sitasti”. Üldiselt iseloomustab selline suhtumine kui mitte masohhisti, siis halbade lahendustega harjunud isikut.\nVeel üks luuletus (lk 71) seondub tõlkimise, õigemini tõlkeapsakaga. Saksa keeles tähendab Esche saarepuud (Fraxinus). Ka müütiline ilmapuu Yggdrasil olevat just saar. Paraku tõlkis keegi Weltenesche, otsetõlkes „maailmasaare” liiglennukalt tuhapuuks. Kangro astub sammukese edasi ja istutab tuhapuu mütoloogia vallast dendroloogia valda. Veel vaimukam, kui mõni püüdlik korrektor parandanuks tuhapuu tuhkpuuks (Cotoneaster), muutes tavalise tagasihoidliku hekipõõsa elavaks fossiiliks.\nKangro informeeritus, teadlikkus kultuurist avaldub pea igas tekstis, rohkesti tehakse intertekstuaalseid viiteid või vihjeid. Luuletaja kodu on Euroopa juba antiigist alates (Aristoteles, Diana, Endymion, Minerva, Sappho, Selene, Tireisias). Delfi oraakel ja sibüllid aga kummitavad põhjamaa lapsi tulevikuga (lk 59). Transis naisoraakli kuulutusi edastatud seejuures mitmeti tõlgendatavaina ja luulevormis. Klassitsistlike tugisammaste juurest, teel ka Jeesuse ja Jumalaemaga kohtudes, jõuab luuletaja oma rafineeritud kaasaega.\nLugedes koguneb kenake kimp kõlavaid koha- ja eriti isikunimesid: Andersen-Nexø, Antonio Porta, Avercamp, Brecht, Donald Davidson, Enzensberger, Gorecki, Hitchcock, Houellebecq, Majakovski, Montale, Oscar Wilde, Penderecki, Pärt, Raoul Dufy, Rebecca Horn, Różewicz, Schnittke, Victor Hugo, Xenakis, lisaks mõni maag, relvakonstruktor, poliitik ja maffioosnik. Väga tähenduslik on eesti luuletajal mainida „montalet”. Sel nimel on kõla. Südantsoojendavalt mõjub vana õelus Brecht, tõlgitud ja kõnekas nõuka-ajalgi. Seda kõnekam võiks ta olla praegu.\nMaailmakodanikule omaselt ei kohta eriti Eesti nimesid, Arnold Rüütlit ja Pärti arvestamata. Ju pole nende tase see. Ja muidugi isa. Kangro sugupuu ja perekonnalugu (unesuhtlus isaga lk 43) on paljudele eestlastele hästi teada. Kuid arvukad võõrapärased nimed võivad tekitada nõutust. Sa polegi neid lugenud (kuulnud, näinud)? Tõesti või? Mis nüüd siis saab? Kas võhikul polegi võimalik luulet nautida? Ei maksa põdeda, sest enamasti on nimed eelkõige nime funktsioonis. Kui õlgmehikesed ja muud intertekstuaalsused tühja lähevad, sellestki pole hullu.\nKuid kultuurivallast tagasi tavaellu. Sünd naisena, kaasavaraks kõrge IQ, kipub andma sotsiaalse ja vaimse äralõigatuse. Andekate ja ambitsioonikate naiste vaieldamatud saavutused ei kummuta tavapärast kaksikmoraali subordinatsiooni põhimõttel. Kõige võimekuse kiuste, naised sinusse ei armu. Ja isegi kui armuksid, poleks sellest abi. Ei armu ka mehed, kes eelistaksid olla sinu asemel, mitte kõrval. Haritud ja hariduseta meeste eelistused langevad paljus kokku. Internetis teevad ilma düsgraafikutest tibiemmed, peaaegu sama lapsikud kui nende hoolealused. Kuldsele keskmisele püüdlev populatsioon kaldub meessoo põhjakihi kõrval tasalülitama naissoo vaimset koorekihti.\nReaalsed paarivalikud on enamasti alalhoidlikud: esimesed heidetakse, tagumised tapetakse. Graafiliselt väljendab seda kellukakõver (lk 33), tuntud ka Gaussi kõvera, kausikõvera ehk normaaljaotusena. Kel mingi oluline tunnus keskväärtusest emmas-kummas suunas oluliselt hälbib, riskib sugulises valikus välja praagitud saada. Kui hälbijail õnnestubki järglasi anda, kummitab uut põlve taas marginaalsuse pitser. Eriti painav on marginaalsus väikeses riigis ja ühiskonnas, mis ei soosi ka üleharitud mehi:\naastat töötust ja hooajatöid (lk 28).\nNende kõrval, kelle eluolu sujub, võidakse ju endid lohutada: aga meie oleme / vähemalt ülikoolis käinud (lk 29) ehk: me kumbki pole pankrotis (lk 38). Samal ajal võõrastele ütled sa ikka / veel, et töötad ajakirjanikuna (lk 29).\nKangro tavatseb kõnelda kolmandas isikus. Kui ilmub „sina”, tekib ühtlasi „mina”, koguni „meie”. „Sina” näib olevat mees, kellest ikkagi ei ole meest. Tsiviliseerimine on mehelikkuse pöördumatult riisunud. Järgneva emantsipatsiooni laines püüavad naised meeste jäetud lünki täita, lõdisedes tormis ja vihmas, kibe sete aga hinges ning adressaadita solvumine südames (lk 23). Kõige autoriteetsem tegelane on luuletajale oma õde, kes seisab vähemalt ühe jalaga maa peal ning saab kas või pusimisi hakkama millegi reaalsega nagu autoparandus ja tomatikasvatus. Õeraasu suutlikkus elu praktiliste külgedega toime tulla äratab autoris siirast respekti.\nAlateadvusse jääb ometi etteheide, et ebameeldivad elutahud üldse hapra üksikema õlule asetati. Või ongi see paratamatus? Elame meestest vaeses, ent niipalju arenenud ühiskonnas, et nendeta otseselt ka ei sure. Iga asi omal ajal. Riivamisi kohtab kogus surnust ülestõusmise temaatikat, olgu siis seik „Laatsaruse” tomatiga või soovitus vältida Jumala seedeensüüme:\nPeaksime saama shokolaadiks,\nmillest välja tuleb vähe,\nsaama üleni vaimseteks,\nnagu öeldakse, tünga tegema (lk 68).\nSee võiks olla lähedane surematuse saavutamisele (s.t ülestõusmisele) isikliku valguskeha turgutamise kaudu. Vaimsuse vald on ühtlasi suhteliselt sootu. Probleeme tekitab aga jätkuvalt puhtmaine soojätkamise vajadus, seda eriti nais(t)ele, kelle bioloogilisest programmist saab pooliti pogromm:\nSuur pall ajas väikest taga\nnagu emane isast; sihikindlalt,\nsuureliselt ja kiuslikult\nseilasid nad mööda basseini (lk 69).\nPüsivus viib sihile: lämmastikus ujuvad „minu”, kuigi mitte „meie” lapsed (lk 44-45). Olgugi viimase peal, head nahka neist nähtavasti ei tule. Inimsoo tulevik ei valmi veel retordis. Kõiki kutsub enda juurde lapsi saama hoopis üks salapärane elukas (lk 60-61). Siis on tulevikus miskitki kindlat, nimelt pangaintressid.\nTeoses kohtab ka mitmeid pisielukaid (kärnkonn, varblased, vindid, kuldnokad, musträstad, kajakad, hiired). Südamlikke tundeid nood enamasti ei tekita. Looduskaugeks küll Kangrot pidada ei saa, seenekorvi oskab ta täita (lk 42), oleks vaid, millega. Sama kargel ja kindlal käel on ta vormistanud oma parimad luuletused. Kangro keel on ökonoomne, ent kujundlik:\nTa hakkas juba unne vajuma\nhõredas valges pärastlõunas,\nkui äkki oleks taeva all\njustkui metalli lõhki rebitud.\nKaks lahedat, libliklikku latakat\nkihutas üle paneelmajade (lk 65).\nÜhes Kangro luuletuses, kus Päikese keskel on sinine kera, peegeldab asfalt taevast, / nagu tee oleks tühjus, hõbe (lk 39). Tabavate tähistega piirab luuletaja elu olemusliku tühjuse pea igast kaarest sisse. Tühjus on aga kõikjal, kui ka raamid ja kulissid varieeruvad. Elame languse ajastul, mis saab sügav olema, sest ikka pole me veel maandunud. Seniks heidetakse manduvale maailmale pilk läbi piinlikult puhtaks küüritud klaasi. Kangrot iseloomustab omapärane kaine dekadents. Veini küll on (lk 15, 48, 67-68), joovet aga ei teki.\nKas miski autorile enesele korda läheb, seda ei pea lugeja tunnetama. Mõnd isiklikku haavumist aimub just seal, kus jutt käib kolmandas isikus (lk 12-13). Targu hoidub luuletaja ka ennatlikust vaimustusest või serveerib seda alles tagantjärele irooniaga maandatud kujul. Vaimustuse asemel kohtab pigem mõnusat vaimukust:\nkuradid küsivad põrguväravas\nlemmikvärvi, -raamatut, -heliloojat,\net meid siis nendega tüüdata.\noma valik tapab (lk 47).\nEt ülearu õige on kokkuvõttes vale, näitab ka õigesti elanud vanainimeste / keskkonnavaenulik kruiisilaev (lk 49).\nHingelises plaanis muidugi iroonia, distantseeritus ja reserveeritus ei lunasta. Sangaril ehk märtril tuleb väljuda vandlitornist või mugavustsoonist. Ent ebamugavustsoon põletab inimese kiiresti läbi. Ei kiirusta sinna ka Kangro, et temagi võiks ülejäänud elu / kõnelda reaktiivmootori / ahastava, jõhkra häälega (lk 65).\nRaamatu kaas näeb välja tõesti hea. Illustratsioonid, kus valitseb ornamentaalsus ja väikeste hälvetega peegelsümmeetria, mõjuvad staatiliselt, aga klassitsistlikult. Kangro ise valdab ebasümmeetria kunsti, kompositsiooni dünaamika on tal paigas. Meenub Hiina boneless-akvarell, mis pintslilöögis ühendab vormi ja värvi, ühtaegu pingestades valget taustapaberit, millest saab maalingu vältimatu osa.\nNüüd tallinlase Kangro juurest Tartusse Karlovasse. Samal ajal ja sama väljaandja on üllitanud Maarja Pärtna luulekogu. Kui Kangrot kõnetavad eelkõige Euroopa luuletajad, siis Pärtna eeskuju on ameeriklane William Carlos Williams, kellelt pärineb kokku kümme luuletust. Kusagil pole seejuures märgitud, et Pärtna on need luuletused ise tõlkinud, aga arvata võib.\nNii Kangro kui Pärtna pilk on pööratud rohkem väljapoole kui iseendasse, temperament on aga teine. Pärtna mõjub leebemalt, isegi hurjutades neid, kes rahumeeli viibivad:\nsilmapimeduses, omaenese totra tarkuse poolt\npimestatud, justnagu polekski enamat tarvis\nkui oskust näpuga näidata (lk 11).\nKes pole just lootusetult juhm, saab ka juhiseid:\nhaista ja kompa maailma, maitse teda\nühest ja teisest küljest, alt- ja pealtpoolt\nsaa teda tundma, kuula\nkuidas ta kõneleb: //\nkui ta kõneleb, mitte sõnade, vaid puudutuse kaudu\nmitte lausete, vaid pilkudega – olge üks\nlõhnade ja maitsete meri (lk 56).\nSeda, mis läinud kaotsi, kustunud ära, kadunud ära, võimaldab aga taasluua ehtne luuletaja-seisund:\nsee, mis on teadmise ja mitte-teadmise vahepeal:\nkindla kuju ja piirjoonteta, rabe ja hell\npooleldi unes ja pooleldi ärkvel olemine (lk 9).\nLiikudes justkui materiaalsete objektide ja stiihiate vallas, tagab luuletaja maailma tähendusliku ühtsuse ja pidevuse. Häid pidepunkte lisab ka Williamsi „lihtsate asjade” poeetika.\nPärtna on väga kirjeldav, küllap tal ongi taotluseks ruumitunnetus, / oskus meeltega täpselt ja teraselt haarata (lk 59). Ilmneb püüe jälgida ümbritsevat tavatust rakursist, olla harjumuspärasest ruumist / välja tõstetud (lk 18). Pärtna maitse järgi võiksid olla mõned Escheri tööd või ka Kaljo Põllu müütilised maastikud. Pärtna luuletused mõjuvadki nagu metsotinto, kus heledust tuuakse esile tumedusest, kujutist luuakse pimedusest. Olulised on aimatavused.\nKokkulangevusi Põlluga esineb mitmeid, ju siis on ikka veel alles ühiste juurte varjatud algupära (lk 36). Pärtna pakub isegi ühe nutika kosmogoonia, mis võiks rahuldada nii soomeugrilasi kui kristlasi:\nvaikusest saabunud sõna\non midagi muud kui\nläheb pooleks nagu munakoor\nühest poolest saab taevas\nja teisest saab maa\nja see mis jääb vahepeale on (lk 32).\nVeel ühes luuletuses koor puruneb ja rebu valgub ereda sähvatusega välja (lk 47). Hinged tulevad aga mööda Linnuteed radu, mis kirjud ja nurgelised nagu vöökiri (lk 27). Põllu kodalaste ja muistsete kaljujoonistega haakuvad sujuvalt anonüümsete üraskite puugravüürid, mida Kristina Viin on hea vaistuga illustratsioonideks vormistanud. Kogu raamatu kujundus, alates must-hõbedasest kaantest, süvendab hämarat üldmuljet.\nPärtnale lähevad korda igasugused projektsioonid, koordinaadid ja eriti just peegeldused. Tema lemmikstiihia näib olevat vesi, mis ühtlasi toimib peeglina. Veekogu on tasapeegel, vihmapiisk kumerpeegel. Üha teisenevad peegeldused ja peegelduste peegeldused\n(lk 48) võivad moodustada terveid „peegelmaastikke”. Tekkinud peegeldused võivad koguni iseseisvuda:\nüle rahuneva veepinna (lk 20).\nVesi on piisavalt järeleandlik, kuid pindpinev, et tuua nähtavale füüsikaliste jõudude matemaatilisi valemeid:\nma viskan kivi vette, see tõrgub kaks korda\nja kaob siis kahe laine vahele (lk 24).\nLuuletajat võlub ka veerõngaste / peadpööritav / sümmeetria (lk 65) ja tähtede geomeetria\n(lk 57). Mitmel pool õnnestub reaalsuse sõnastamine väga kenasti, nägemused on väga kaunid:\nkui täiuslikud nad on, kui rikkalikud ja rohked\nKütkestav on uidata äikesepilvede maastikul, rüngaste ümarate küngaste vahel (lk 67), kus pilved on taeva teisenemises (lk 77). Eriti lummavad ongi maastikud ilma maata:\npilved on pikad paadid\nsinisel merel. või:\npilved on arhipelaag\nheledas ookeanis – / [—] /\npilved on, lihtsalt on – neid ei saa pöörata\nühtegi usku, neid ei saa panna teenima kasumit.\nhõljuvad vaikselt ülemistes kihtides\nmuutuva silmnäoga, mõistatuslikud,\nettearvamatud (lk 75).\nMaailm on Pärtnal eri rakurssidest peaaegu fotograafilise täpsusega arvele võetud (lk 38). Nägemismeelt toetavad teised tajud: külm/jahe/soe, kuiv/niiske/märg, krobeline/sile/pehme. Ninna jõuavad lõhnad, suhu maitsed, kõrvu argised ja loodushääled ning muidugi vaikus. Paraku kellelgi pole piisavalt aega / seista paigal, vaadata ringi (lk 10), ammugi liikuda tajude tasandilt käega katsumise ja silmaga vaatamise sisse (lk 21). Juhuturistid, vaimsed silmaklapid peas, ei märkagi paika, kus asub see lävi / kus kõik mõeldav saab ühtäkki võimalikuks. // kivide keel muutub mõistetavaks (lk 30), maastikku / kätketud / saladus // jõuab minuni (lk 39).\nLuuletaja tea(ta)b, et olev on alati hulk / varjatud seoseid ja / jaotumisi. [—] lihtsate seletuste taga // on alati midagi veel (lk 31) ja et ka vahtralehtede maailm / allub teatud sisemistele seaduspärasustele (lk 32). Piisad aknaklaasil kummutavad silmaga nähtavate asjade / enesestmõistetavuse (lk 22). Eriliselt köidavadki Pärtnat vee- ja vihmapiisad: igal neist isiklik kuju, igas neist suure maailma pidevalt muutuv hologramm. Pärtna maailmakäsitlust võiks nimetada holograafiliseks, kui ta isegi pole selle peale tulnud.\nTihti ei usalda Pärtna oma täppiskirjeldusi kujundeiks kontsentreerida. Kes teab, vahest lähekski sellega kaotsi Pärtna omapära. Pärtnale meeldivad ka omadus- ja tegusõnadest tuletatud nimisõnad:\npäraniolemise ja / suletukssaamise vahepeal (lk 10)\nkirkasse ebamäärasusse (lk 13)\nerutavalt lõhnavasse lopsakusse (lk 20)\nläbipaistvuse peale (lk 22)\ntema juhtumine ületada (lk 26)\nkorraga mitmesse punkti sirutuv samaaegsus (lk 31)\nvertikaalne eneseküllasus (lk 36)\npõhjas on mäletamine (lk 36)\nsuure langemise sisse (lk 36)\nelav lõhnamine (lk 39)\nseegi pole siinmail pakatamine (lk 55)\npuudutamine ise, mis aine pinnal ärkab (lk 58)\noma rahulikust olemisest (lk 59)\ntardunud paiskumine (lk 76)\nomaenese saamine (lk 76)\nnaeratamine ei kao (lk 77)\nhämardumine kasvab (lk 79)\npahempidi pöördumise lõpetanud (lk 79).\nLoetelust sai peaaegu et luuletuse. Kohtab isegi nimisõnast tulenevast tegusõnast tuletatud nimisõnu. Luuletaja on kursis rahvapäraste keelenditega: hellemad velled, nende õrnemad õekesed (lk 22), hirmul on suured silmad, silmad suured nagu tõllarattad (lk 37), lipp lipi peal, lapp lapi peal // ilma ühegi nõelapisteta (lk 65). Nähtavasti eluvõõrast lugejat sihivad rasked ümara auguga veskikivid (lk 37). Seevastu vesijooksikud oma pikkade kandiliste jalgadega (lk 65) kutsuvad luupi haarama.\nSeda, et luuletajat jälitab kihk kõike eriti täpselt ja detailselt fikseerida, reedab ka kohati lausa teaduslik kõnepruuk nii terminites: pindmised kihid (lk 38), metsa alustaimestikus (lk 65) kui kohati ülipüüdlikes osutustes: pilla-palla laiali (= pilla-palla), võrade küljest (= võradest), mere sisemusse (= merre), jalajälgede sisse (= jalajälgedesse), puulehtede peal (= puulehtedel) jt. Küllap on lühikujude vältimine ikkagi teadlik ja keelelised nüansid Pärtna mõistmiseks olulised.\nRuumi paremaks tunnetamiseks peab minema asjade sisse, hõivab ju iga objekt osakese ruumist. Pealegi peitub asjades midagi enamat: aknaraamide sees on nõudlik naksumine, vihma sees on / äraarvamatu hulk piisku, särkide sees aga kuivakssaamise ootus (lk 77). Ühtlasi on asjad iseenese sees, mis tähendab tõika, et neid pole väljaspool iseendid. Kas mingi „asi iseenese sees” peaks samastuma filosoofilise „asjaga iseeneses”, igatahes tuul on iseenese sees (lk 77) nagu inimene oma kodu-ruumi / sisemuses (lk 45).\nKa meeled on enese sees, olles ühtaegu enesest lahti (lk 58). Mõte lahkub mõtlejast / ja hakkab tagurpidi / enese keskpunkti poole kasvama (lk 24), õied aga üritavad keerduda keskpunktist lahti (lk 76). Ühendades need kaks suunda, saame siseneva ja väljuva, kasvava ja kahaneva tsükli algusest lõppu ja tagasi (lk 62), mis seob inimest muu loodusega. Kahetseda võib vahest neid, kes on enese keskpunktist eksinud (lk 36), või linlasi, kes viibivad mälu keskpunktita / kärjestikus (lk 22). Ka tüved pöörlevad / raevunult enese keskpunkti ümber (lk 26). Seega on keskpunkt üks oluline punkt, kus ta iganes asub.\nIsegi maailmal on ainuline keskpunkt. Iga inimene, kes on kodus, asub otse maailma mõnusas keskpunktis, on pähklikoorde suletud mõõtmatu ruumi kuningas (lk 45). Maastikus ja ruumis viibimist käsitlevad proosataolised tekstid „Jalgrattaga” ning „Jalgsi” (lk 33-34, 41-45). Sealt ka ilus ütlus: kosmiline kodusolek.\nIlmneb, et ka pimedus, luulekogu üldfoon, ei teki mitte välistel, vaid sisemistel põhjustel, öö asupaigaks on aine sisemus. Hämardub seest väljapoole: okste säsist, lehtedest ja isegi rohelise värvi seest kasvab puukujuline pimedus. Näojoontest välja kasvanud pimedus kohtub pimedusega, mis on võtnud käe kuju – / nad sulavad kokku ja öö ongi käes, / maailm pahempidi pöördumise / lõpetanud (lk 79). Joone tõmbab alla kunstnik, valides raamatu lõppu negatiivis foto.\nNegatiiv-kujutis leidub ka lk 77-78. Valge kõht veepinna poole meenutab lõpnud kala. Kividel püsib heledam tavaliselt ülapool, alumine aga tumeneb sulfiidide toimel. Kuid motiiv veega, mis puudutanud liivale joonistatud nägu, on luuletus luuletuses.\nParasjagu on aga maad võtnud (metsa, taeva, öö) ruumiline pimedus (lk 38), tõusta võib ka suur ruumiline kuu (lk 69). Ruumilise pimeduse küsimus mõjub vahest kõige intrigeerivamalt. Erinevalt populaarsest laulusalmist, kus „on püsti pimedus kui sein”, avastab Pärtna pimeduse ruumilise olemuse. Reaalala esindaja ütleks muidugi seepeale, et väline maailm eksisteeribki kõigis kolmes mõõtmes, hoolimata sellest, kas sealt valgust vaatleja silma jõuab või mitte. Kuid ega vaatleja selles päris kindel olla ei saa, olgugi tegu nähtavasti tõese uskumusega. Seega on ruumiline pimedus subjektiivses mõttes hoopis midagi muud.\nVana kooli lugejat kummastab küll pisut, kuidas sellise asja peale võib tulla. Näib, nagu oleks virtuaalajastu lapsed 3D-kuvandite kõrval avastamas reaal-materiaalset ruumilist ja mahulist maailma. Vahest ongi reaalses ruumis viibimise empiiriline kogemus tasapisi kaduma hakanud? Neile, kes ei mõista vajadust rõhutada endastmõistetavat, võivad ruumiliseks (mahuliseks) nimetatud keskkonnaobjektid mõjuda siiski naljakalt.\nIntellektuaalsel naisel on jällegi oht mõjuda meestele ärritavalt või heidutavalt. Soolistest karidest libiseb Pärtna sujuvalt mööda, jäämata hambu kellelegi. Suhe vastassooga on ilus, kuigi põgus:\ntumedasse järve, ja see: kaks häbelikku pilku\nteineteist tundma saanud //\nveepõhjast kumava ihu helendust (lk 71).\nOmapärased on luuletused, kus lembetunded suubuvad jällegi hardunud ruumiuuringutesse (lk 57, 58). Ka sotsiaalsed momendid on Pärtnal olemas (lk 22), aga ei domineeri. Korraks ilmutab end paralleelmaailm Ummu Amri (lk 12). Unustusse vajunud paralleelmaailmu võib väisata ka Eesti Vabariigi piires: kaks tegelikkust, kaks olevikku, mis seisavad lahus ja ootavad, et läve üheaegne ületamine oleks võimalik, et aegruum uuesti üheks tervikuks liidetaks (lk 34).\nLäve(de) ületamine seostub leppimisega. Seepärast ehk jääbki Kangrot lugedes kõlama pigem etteheitev, Pärtnal aga lepitav toon või põhiheli. Peeglisse vaadates võib tõdeda, et kalgitooniline, pisut ühekülgne valgus on objekti ebakohtade suhtes eriti halastamatu. Kangro on ilmselt ülekaalukalt yang. Seevastu Pärtna diskreetses hämarikus peitub, vaatamata kohati päris lennukatele targutustele, ehtne yin. Päevgi näib tal sagedamini sajune kui kirgas, kuud kohtab rohkem kui päikest. Naiselik yin väljendub selleski, et paljudes luuletustes ollakse unised, tukutakse või suisa magatakse (lk 9, 17, 20, 21, 24, 36, 39, 47, 55).\nKa inimese hing tukub autistlikus teokarbis ning sissepääsuni jõudmiseks peab julgema minna / üle paljaks põlenud maa (lk 11). Mõistagi pole liiaks põlenud ala eelnev täppiskaardistamine. Kuna Pärtna täpsusetaotlus jälgib eelkõige kaardistatavat (lk 18), pole tema sõnastus, laused kaugeltki nii ökonoomsed kui Kangrol. Vastupidi:\nja selleks et uuesti rääkima õppida\npeavad sõnad saama nii raskeks\net on valmis enese raskuse all kokku kukkuma //\nja kui see juhtub,\nvallandub korraga kõik (lk 47).\nKangro on hoopis lakoonilisem, seejuures igati täpne. Nimiluuletuse „musta tomatit” on kirjelduse põhjal tabanud tomati-pruunmädanik, kartuli-lehemädaniku kaksiktõbi. See on avamaal kasvavate tomatite seenhaigus, mida kasvuhoones esineb harva. Haiguse levikut soodustavad soojad ja kestvalt niisked ilmad, haigustunnused avalduvad juuli lõpust või augusti algusest. Kahjustatud viljad toiduks ei kõlba. Ometi võib neist saada tänuväärt luuleaine.


Trombotsüütide agregatsiooni tase veres ja kõrvalekalded - Ravi 2021\nTrombotsüütide agregatsiooni koos ADF-iga suurendatakse, mida see tähendab\nKui trombid muutuvad suuremaks, lisatakse neile uusi trombotsüüte, kinnitades need laevade seintele. Tau moodustab kooriku nullist ja haavast.\nSee tähendab, et agregeerimise roll on kahjustatud laeva "puhastamine", peatades verejooksu ja tagades keha sisemise keskkonna tiheduse tingimused. Tänu sellele protsessile haavad paranevad ja inimene isegi neid ei mäleta.\nNäiteks tuleks aspiriini tüüpi ravimeid, nagu indometatsiin ja dipüridamool, võtta väikestes kogustes ja ainult siis, kui tekib tõeline vajadus. Mõnel juhul võivad need asendada healoomulike alternatiividega, olenevalt konkreetsest juhtumist. Tavaliselt vähendavad aspiriini tüüpi ravimid verd, põhjustades hõrenemist.\nKolmandaks, alkoholitarbimine suures koguses või suure sagedusega ei ole soovitatav. Alkohol vähendab ka verd.\nViide. Hemostaasisüsteemi normaalse funktsioneerimise korral aktiveerib anuma kahjustus sündmuste järjestikune ahel, mis viib stabiilse trombi moodustumiseni ja verejooksu lõpetamiseks. Selle mehhanismi olulist rolli mängib veresoonte spasm, mis vähendab vigastuste, adhesiooni ja trombotsüütide agregatsiooni verevoolu ning verejooksu kaskaadi aktiveerimist.\nViide. Trombotsüütide aktiveerimine väheneb laeva kahjustatud osa kaugusest. Trombotsüüdid, mis on läbinud osalise aktiveerimise, st hüübimise serva, eemalduvad sellest ja jõuavad vereringesse.\nTähelepanu. On oluline meeles pidada, et trombotsüütide aktiveerimise analüüsi tulemused muutuvad dramaatiliselt ravimite mõjul, mis võivad mõjutada vere hüübimist.\nNäide: kui suurte annuste (5 μmol / ml) ADP-i indutseerija lisatakse suure kiirgusega (5 μmol / ml) valguse läbivuskõvera amplituudi suurenemisele (normaalsete väärtuste tõus), siis näitab trombotsüütide agregatsiooni aktiivsuse suurenemine, st pärast induktiivsuse lisamist trombotsüüdid aktiivselt liimitakse ja plasma läbilaskvus suureneb.\nTähelepanu! Suurenenud trombotsüütide agregatsioon postoperatiivsetel ja sünnitusjärgsetel perioodidel näitab tromboosi suurt ohtu. Sellised rikkumised suurendavad ka südameinfarkti, insuldi ja süvaveenide tromboosi.\nTrombotsüütide agregatsioon verehüübimisel\nTrombotsüüdid on väikesed vereliblelid, mille peamine ülesanne on kaitsta keha sise- ja välise veritsuse eest. Verepeatused on tingitud vere hüübimisvõimalustest vereringe kleepumisest ja veresoonte tekkimisest. Seda nimetatakse trombotsüütide agregatsiooniks. Veel üksteisele kinnitatud rakud veresoone seina külge. Neid ümbritsevad teised vereosad, mis kõik põhjustavad suure verehüüve tekkimist, mis suleb täielikult verevoolu anumasse ja verejooks peatub. Inimese elu sõltub selle näiliselt lihtsa toimimise kiirusest.\nTrombotsüütide ja verehüübimise\nTrombotsüütide agregatsioon inimese kehas toimub ainult vastavalt vajadusele. Kuid on patoloogilisi juhtumeid, kui nende liimimine lubamatu protsessiga võib kehale kahjustada ja isegi viia surma. Me räägime verehüüvete moodustumisest, mis võib põhjustada tõsiste haiguste ja keha seisundite tekkimist hemorraagilise insuldi, tromboflebiidi, peamistest veenide tromboosi, müokardi infarkti tekkeks oluliste sisemiste organite ebapiisavast toitumisest.\nSeetõttu on oluline, et trombotsüütide agregatsiooni määr veres ei oleks ületatud. See on eriti oluline inimestele, kellel on pärilik eelsood verehüüvete tekkeks või tõsiste haiguste esinemise korral.\nTrombotsüütide agregatsiooni kiiruse määramiseks viiakse läbi täielik vereanalüüs. Sellisel juhul peate looma verd annetama. Selle kogumise ajal ei saada trombotsüüdid kehast signaale verejooksu peatamise vajaduse kohta. In vitro - see on trombotsüütide agregatsiooni uurimise protsessi nimi. Nimi on ladina keel ja tõlkes tähendab "klaasist". Laboratooriumides analüüsimise tingimused püüavad viia võimalikult lähedale inimese keha töö tegelikkusele.\nTrombide moodustumise alustamiseks õigeaegselt trombide tekke võimekuse kontrollimiseks kasutage ainult inimkehas esinevaid aineid, st trombotsüütidega - adrenaliini, ristotsetiini, kollageeni. Sellisel juhul on kõik need inimorganismi ained ja hormoonid indutseerijad, mis käivitavad laboratoorsete uuringute jaoks vajalikud vererakkude protsessid. Trombotsüütide arvu ja patoloogia määramiseks, kasutades vereplasma valgustihedust. Trombotsüütide adhesiooni määr arvutatakse testi esimese minuti jooksul.\nAnalüüsi tulemus sõltub vereseadmest, mis oli indutseerija. Näiteks adrenaliini korral peaks trombotsüütide arv olema 35-92,5 protsenti.\nKui verehüübimised raseduse ajal ja mitte ainult adrenaliiniga vähenevad, on organismis teatud patoloogiline protsess, mida tuleb diagnoosida.\nADP (adenosiindifosfaat) korral loetakse tavaliseks indikaatoriks vahemik 30,7 - 77,7 protsenti. Kollageeni puhul on normaalne vahemik 46,4 - 93,1 protsenti.\nKui vereproovile valmistumine on vale, on selle tõhusus suur küsimus:\n7-10 päeva enne vereannetamist välistatakse aspiriini tüüpi ravimid ja antidepressandid. Kui neid ei ole võimalik lõpetada, tuleb laboritöötajat sellest teavitada.\nVere annetamise ja viimase söögikorra vahel peab olema vähemalt 12 tundi. Dieettoidud tuleks dieedist kaotada isegi varem, kuna see annab tulemusele suure vea.\nÜhel päeval - kaks enne analüüsi spordi väljajätmiseks, mitte raskuste tõstmiseks.\n24-48 tundi toidus ei tohiks olla küüslauk, keelatud juua kohvi ja alkohoolseid jooke. Suitsetamine on välistatud.\nKehasistel põletikuliste protsesside juuresolekul lükatakse katse kuni täieliku taastumiseni.\nVere hüübimishäirete määramise testi läbimine on kohustuslik patsientidele, kellele on määratud ravimid, mis ei anna vere hüübimist. Nõutava annuse diagnoosimiseks tehakse trombotsüütide agregatsiooni test.\nTrombotsüütide agregatsiooni uuring viiakse läbi, kasutades samaaegselt kolme induktorit, et identifitseerida peamine faktor, mis aktiveerib vererakkude adhesiooni protsessi. Diagnoosi väärtuseks on kõrvalekalle normist. Mida see tähendab, kui trombotsüütide agregatsioon ADF-ga on tõusnud? Adenosiindifosfaat mõjutab trombotsüütide käitumist ja nende liimimise protsessi alustamist.\nVere trombotsüütide agregatsiooni vähenemist võib täheldada korralikult valitud meditsiinilise ravi korral või haiguste kehas, mida nimetatakse üldistatud trombotsütopaatiaks.\nSelliste haiguste kompleks on pärilik ja omandatud välimus. Meditsiinilise statistika järgi on see patoloogia umbes 10% kogu planeedi elanikkonnast. Trombotsütopeenia peamine omadus on vererakkude funktsionaalne nõrkus teatud vereainete akumuleerumisprotsessis.\nTegelikult on vere hüübimatu võimetus verehüübe puudumise tõttu, mis põhjustab välist ja rikkalikku sisemist verejooksu.\nLapsepõlves esinevad esimesed patoloogilise protsessi tunnused hakkavad ilmsiksid ja neil on kliiniline pilt healoomavatest haavetest, suurest turse kergete verevalumite kohas. Tütarlastel esineb trombotsütopeenia esinemine pikaajalisel ja rikkalikul menstruatsioonil. Patoloogia tulemus on aneemia areng.\nEsimesed verehüübimisnähud avalduvad lapsepõlves\nVerehüüvete moodustumisel verehüüvete inaktiivsus võib olla tingitud tõsistest viirus- või nakkushaigustest, samuti teatud ravimite korrapärase manustamise mõjust.\nTrombotsütopeenia põhjused on leukeemia, pernicious aneemia, müeloomi areng. Seda on täheldatud ka neerupuudulikkuse, endokriinsüsteemi rikete korral.\nTeised sekundaarsed trombotsütopeedia põhjused:\nVerehüüvete moodustumine kõhuõõne arterites.\nRaseduse ajal võib vererakkude arv normaalselt oluliselt erineda. Manifestatsioon - alaline vähene verejooks, verevalumite moodustumine. Meditsiinipersonali, kes võtab tarne, tuleb hoiatada võimalikust verejooksu riskist.\nTrombotsüütide agregatsiooni suurenemist raseduse ajal jälgitakse peamiselt esimesel trimestril ja on põhjustatud toksikoosist, mille käigus keha kaotab suure hulga vedeliku.\nKui määr ületab normi, tekib soovimatu verehüübimise oht. Tulemus - tüsistused raseduse ajal kuni spontaanse raseduse katkemiseni.\nRaseduse ajal agregeerimise taseme mõõdukas suurenemine on normaalne ja see on tingitud vajadusest sattuda platsenta verega. Normaalseid näitajaid loetakse 30 kuni 60 protsendini kõigist induktiivpoolidest.\nTrombotsüütide agregatsiooni taseme määramiseks raseduse ajal on vaja vereanalüüsi.\nSagedaste raseduste korral, kuid võimetus kanduda lootele.\nTerapeutilise raviga viljatuse jaoks.\nEnne rasestumisvastaste vahendite kasutamist ja pärast lõpetamist.\nÜheks abivahendiks kehalise seisundi diagnoosimiseks raseduse planeerimisel.\nTrombotsüütide agregatsiooni õigeaegne analüüs raseduse ajal võimaldab ennustada võimalike tüsistuste tekkimist ja määrata ennetusmeetmeid.\nMis on trombotsüütide hüperagregatsioon? Trombotsüüdid on vererakud, mis osalevad bioloogilise iseloomuga vedelike hüübimise protsessis. Need on verejooksu peatamise protsessi peamised kontrollerid, samuti veresoonte seinte tugevdamine. Nad osalevad trombotsüütide agregatsiooni protsessis ja vastutavad sellise seisundi tekkimise eest nagu hüperagregatsioon. Ja kui esimene riik on terve inimese jaoks üsna loomulik, siis teine nõuab teatud ravi.\nOn teaduslikult teada, mida tähendab trombotsüütide agregatsiooni protsess. Selle all peetakse silmas rakkude liimimise protseduuri, mille tulemusena moodustatakse pits, mis haavapinda rakendab (olenemata suurusest). Seejärel tõusevad vererakud tavaliselt veresoonte seintele ja moodustavad verehüübe, mis ei võimalda rikkalikult verejooksu tekkimist - olgu see siis väike kriimustus või suur haav. Siiski on aegadel, mis vajavad trombotsüütide agregeerumise võimet jälgida.\nsagedased ja rasked verejooksud.\nTrombotsüütide aktiivsuse tõttu on nende agregeerumise võime mitut tüüpi.\nSpontaanne - induktorit ei vajata määramiseks; piisab vere verest suunamisest 37 ° C-ni kuumutatud katseklaasi\nIndutseeritud - kaasab erinevate loodusteadmete lisamist verdesse teatud haiguste täpsema diagnoosi saamiseks. Antud juhul toimub analüüs laboris.\nMõõdukas - täheldatakse naistel "huvitavas" positsioonis, see tähendab raseduse ajal.\nMadal - põhjustab rasket verejooksu ja nõuab meditsiinilist sekkumist selle mõju vältimiseks.\nSuurenenud - tekitab verehüüvete tekke ohtu, mis võib põhjustada veresoonte blokeerimist ja põhjustada insulti või südameinfarkti.\nTegelikult näitab tervislikus kehas olev agregatsiooni nähtus tema keha kaitsva reaktsiooni õigsust. Selle protsessi tulemusena on inimene kaitstud suurte verekadudega.\nHüpertegreerumise nähtus tähendab geneetilise materjali viskoossuse suurenemist, mida tavaliselt iseloomustab aeglane liikuv võime, kuid kiire kokkukleepumine (võttes arvesse asjaolu, et vere hüübimise kiirus on 2 minutit).\nEnamasti täheldatakse seda nähtust järgmiste patoloogiliste seisundite tekkimise korral:\neri tüüpi diabeedi tagajärjel;\nsellise nähtuse korral nagu trombotsütopeenia;\nlooduslike ateroskleroosi anumates.\nKui uuringu käigus tuvastatakse trombotsüütide hüperagregatsioon, on võimalik rääkida patsiendi teatud riskidest, kui ta ei kavatse protsessi juhtida ega järgida arsti määratud ravi.\nSüdamepuudulikkuse esinemine on südame lihastega seotud haigus ja seda iseloomustab vereringe puudulikkus.\nInsuldi esinemine on aju vereringeprotsesside rikkumine.\nVeenide blokeerimine jalgadel.\nJuhul, kui käituda arsti soovitusi eiratakse, võivad sellised haigusseisundid patsiendile surmaga lõppeda. Kui teid diagnoositakse hüperagregatsiooniga, ei tohiks teie keha hooletult ravida.\nHüpergregatsiooni seisund raseduse ajal\nOn väga oluline jälgida trombotsüütide hüperagregatsiooni nähtust raseduse ajal. Selles seisundis on naisel ülimalt tähtis, et testi tulemused oleksid mõistlikes näidetes, sest sellest sõltub mitte ainult üheksa kuu ohutus, vaid ka üldine tegevus, milles ta peab aktiivselt osalema.\nRaseduse ajal hüperagregatsiooni nähtuse peamised põhjused on:\nRaske toksoos, mida iseloomustab pidev oksendamine, sagenenud väljaheide, mis viib dehüdratsioonini.\nPatoloogilised seisundid, mis põhjustavad trombotsüütide vererakkude taseme tõusu.\nNarkootikumidega ravi sellistel juhtudel on ette nähtud ainult siis, kui raseduse poolt soovitatud eritoit ei aita.\nTavaliselt soovitavad eksperdid lahjad:\nmuna- ja piimatoodetel;\nKuid arvestades, et rasedus nõuab normaalseks arenguks piisava hulga vitamiine ja mineraalaineid, ei tohiks te täielikult nendele toodetele minna. Toiduks peaks olema ka liha ja kalatoidud.\nKui te neid näitajaid ei kontrolli, võite loote kaotada sündimata lapse või minna haiglasse, et salvestada. Viimane on optimaalne variant hüperagregaadi diagnoosimiseks sündmuste väljatöötamiseks.\nRavim efekt hüperagregatsioonile\nHüperregreegia nähtuse kõrvaldamist määramata aja vältel ei ole vaja edasi lükata. See võib viia väga soovimatute tagajärgedeni. Tavaliselt hõlmab selline patoloogiline seisund raviviiside komplekti selle kõrvaldamiseks. Need hõlmavad nii ravimeid, mis on ette nähtud isegi protsessi varases staadiumis, kui ka toitumisravi, mis hõlmab teatavate toitude sisaldumist toidus.\nMis puudutab ravimite mõju, siis kõige sagedamini kasutatavaid ravimeid, mis aitavad kaasa verd lahjendamisele.\nKui need on ebaefektiivsed, tuleb ette näha täiendav ravi järgmiste ravimitega:\nDieet toob kaasa ka mereannide, maitsetaimede, küüslaugu, tsitruse ja ingveri kohustusliku lisamise.\nÄrge kaotage arstide soovitusi järgida sellistes tingimustes joomise režiimi. Hüpertegreerumise all kannataval patsiendil on soovitatav jooma vähemalt 2,5 liitrit vett, nii et veri ei muutuks isegi paksemaks.\nOrganismi seisundi reguleerimiseks ettenähtud mõjutusvahendite järgimata jätmine võib põhjustada tõsiseid tagajärgi ja ohtlike patoloogiliste seisundite arengut.\nAktiivsöe mürgitusVäljaspoolt levinud ainete mürgitus on nähtus üsna sagedane. Kõigi kemikaalidega täidetud aegunud toodete kasutamine, overeating, katsed ühendada tooteid, mis ei ole väga ühilduvad - kõik see viib mürgistuseni.


Kaitseministri määruste muutmine seoses ressursimahuka koolituse tingimuste muutmisega – Riigi Teataja\nKaitseministri määruste muutmine seoses ressursimahuka koolituse tingimuste muutmisega\nRT I, 05.06.2015, 7\nVastu võetud 02.06.2015 nr 12\nMäärus kehtestatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 111 lõike 2 ja § 156 lõike 7 alusel.\n§ 1. Kaitseministri 6. veebruari 2013. a määruses nr 8 „Tegevväelase ressursimahuka koolituse kulu arvestamise ja hüvitamise ning määramata tähtajaga tegevteenistuses olemise kohustuse määramise kord” tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 1 lõiget 2 täiendatakse punktidega 9 ja 10 järgmises sõnastuses:\n„9) koolitusruumide ja -inventari rent;\n10) muu lähetusega seotud kulu.”;\n„(1) Kaitsevägi või Kaitseliit esitab tegevväelasele ressursimahuka koolituse kulu hüvitamise nõude (edaspidi hüvitamisnõue) koos tegevteenistussuhte lõpetamise või sõjaväelise auastmega rahuaja ametikohalt vabastamise käskkirjaga, või 30 päeva jooksul kaitseväeteenistuse seaduse § 156 lõike 2 punktis 1 sätestatud asjaolust teada saamisest arvates.”;\n„(4) Käeoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 sätestatud tähtaeg ei või olla lühem kui 30 kalendripäeva ja pikem kui 90 kalendripäeva teenistussuhte lõppemisest või sõjaväelise auastmega rahuaja ametikohalt vabastamisest arvates. Kaitseväeteenistuse seaduse § 156 lõike 2 punktis 1 sätestatud alusel hüvitamiskohustuse tekkimisel ei või käeoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 sätestatud tähtaeg olla lühem kui 30 kalendripäeva ja pikem kui 90 kalendripäeva hüvitamisnõude koostamisest arvates.”;\n4) paragrahvi 3 lõigetes 5 ja 6 asendatakse sõna „tegevväelane” sõnaga „isik” vastavas käändes;\n„(81) Kadeti eksmatrikuleerimisel enne õppekava täitmist, kui eksmatrikuleeritud isik ei jätka katkematult tegevteenistuses, võib Kaitsevägi isikuga sõlmida tema tõendatud makseraskuse korral kirjaliku lepingu käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 8 sätestatud tähtajast pikema hüvitamistähtaja kohta koos ositi maksete tegemise ajakavaga. Ajakava ei tohi olla määratud pikemaks ajaks, kui kaks aastat hüvitamisnõude koostamisest arvates.”;\n6) paragrahvi 3 lõiget 9 täiendatakse pärast lauseosa „lõike 8” lauseosaga „või 81”;\n7) paragrahvi 4 lõike 1 punktid 1–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) kuni 4 999,99 eurot – 1 aasta;\n5) 200 000 eurot (kaasa arvatud) kuni 274 999,99 eurot – 8 aastat;”;\n8) paragrahvi 4 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:\n„6) 275 000 eurot (kaasa arvatud) või rohkem – 10 aastat.”;\n9) paragrahvi 4 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:\n„(3) Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustes ressursimahukal koolitusel, välja arvatud kutseõppes, osalenud tegevväelane, kes enne koolitusele asumist on võetud määramata tähtajaga tegevteenistusse, on kohustatud koos koolitusel oldud ajaga jätkama tegevteenistuses sõltuvalt ressursimahuka koolituse kestusest alljärgnevalt:\n2) koolituse kestus üle 6 kuu – 4 aastat.”;\n10) paragrahvi 5 lõigetes 2 ja 3 asendatakse tekstiosa „§ 4 lõikes 1 või 2” tekstiosaga „§-s 4”.\n§ 2. Kaitseministri 14. juuni 2013. a määruse nr 36 „Tegevväelasele tööandja eluruumi andmise tingimused, ulatus ja kord” lisa 3 asendatakse käesoleva määruse lisaga.\n(1) Enne käesoleva määruse jõustumist ajavahemikul 1. detsembrist 2014 kuni 15. juunini 2015 kaitseministri 6. veebruari 2013. a määruse nr 8 „Tegevväelase ressursimahuka koolituse kulu arvestamise ja hüvitamise ning määramata tähtajaga tegevteenistuses olemise kohustuse määramise kord” § 2 lõike 1 alusel koostatud ressursimahuka koolituse arvestamise teatises märgitud teenistuses olemise kestust võib Kaitseväe või Kaitseliidu ja tegevväelase kahepoolse kirjaliku kokkuleppe alusel muuta 60 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest arvates, arvestades käesoleva määruse § 1 punktides 7–9 sätestatut.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel sõlmitud kokkulepe loetakse ressursimahuka koolituse kuluarvestamise teatise lahutamatuks osaks.\nMäärus jõustub 15. juunil 2015. a.\nLisa Kasutuslepingu näidis


Avastage seda uut rannatõusu Mosambiigis puudutamata saarel - Arhitektuur - 2019\nPõhiline / Arhitektuur/ Avastage seda uut rannatõusu Mosambiigis puudutamata saarel\nAvastage seda uut rannatõusu Mosambiigis puudutamata saarel\nMe oleme tagasi! - Captive Minecraft II #1 (Eesti keeles) (Juuni 2019).\nIndia ookeani keskel asub paradisiaalne saar, unikaalse troopilise ilmaga, lopsakad rohelised džunglid ja lamedad veed. Mosambiigi Bazaruto saarestiku suuruselt teine saar Benguerra saar on täiesti puutumatu, ilma üheainsa keti abinõuna või restoranita. Ainus nähtus inimese elust on luksuslik rand tagakülg, mis asetseb väikesel rannakilpel ja mida nimetatakse Benguerra Lodgeiks. Londonis asuva arhitektuuri ja disaini tava Michaelis Boyd Associates võttis eelnevalt kasutusele lagunenud lodge ja täiesti ümber kujundas selle, et luua see glamuurne ookeani põgenemine. Benguerra on 15 erinevat majutust (sealhulgas kümme casitas), takistuste vaateid ookeanile ja mõningaid ootamatuid mugavusi. Reisijate jaoks on see Benguerra unistus sihtkoht, kus saab veidi lõõgastuda.\nObjekti omanik Angela Enthoven soovis, et renoveeritud struktuur tööks keskkonda harmooniliselt. Michaelis Boyd lähenes sellele projektile, soodustades kohaliku eluslooduse kasvu ja hooldust rekonstrueerimise iga etapi jooksul. Ettevõte töötas kohaliku Lala palmipuude struktuuri ja kasutas kanalisatsiooni heitvee ringlussevõtu süsteemi, et niisutada lähedal asuvaid taimi ja puud.\nLooduses südames on dramaatiline puidust raamitud struktuur. Selles peahoones on vastuvõtukeskus, baar ja rannapood. Konstruktsioon kinnitatakse tiheda põõsasesse, mille peal on kaetud pealiskihiga katus, mis lisab oma maskeeritud välimust. Väljaspool ees on väike salong, mis avaneb aias, kus külastajad saavad nautida hommikust või lõunasööki Ficus puude varjus. Rannas asuv Dhow baar on valmistatud purjetest, mis on kaldale aastaid tagasi pühitud. See oli hoolikalt ümber baariks, kus külalised saavad nautida päikeseloojangut koos suurepärase vaatega.\nIgal casita-l on traditsiooniline saunakatus, välistingimustes dušid ja puidust tekkid, mis viivad rannale silmapaistev külgribaga. Kõigi sviitide juurde pääseb mööda põõsast mööda liivaseid teid, pakkudes sealjuures palju privaatsust, pakkudes seeläbi tubadelt ka ookeani vaateid.\nSisekujundaja Marguerite Louw seadis kohale traditsioonilise Mosambiigi kujunduse, sealhulgas käsitöö ja materjalide, lisades portugali koloonia kujunduse elemente.\nMinimalistliku mööbli kogumise teos: Marcel Breueri S 285 laud\nHirm sildade pärast?\nPaul Kasmin uus release Claude ja François-Xavier Lalanne\nBacken, Gillam & Kroegeri arhitektide sisetingimused\nKas Sa Kuulsid


Moskva: sõlmisime Londoniga leppe saatkondade koosseisu taastamiseks - Maailm - Postimees.ee\nMoskva: sõlmisime Londoniga leppe saatkondade koosseisu taastamiseks\n10. jaanuar 2019, 13:21\nSuurbritannia ja Venemaa saatsid pärast endise Vene topeltagendi Sergei Skripali ja tema tütre mürgitamist Salisburys vastastikku välja diplomaate.\nFOTO: Francis Hawkins / SWNS / Francis Hawkins / SWNS / Scanpix\nVenemaa ja Suurbritannia leppisid kokku saatkondade koosseisu osalises taastamises, kuid täielikust taastamisest on veel vara rääkida, öeldi Vene Londoni saatkonnast Interfaxile, Briti valitsus ei ole kokkulepet kinnitanud.\n«Detsembris andsid Venemaa ja Suurbritannia esimest korda alates märtsist vastastikusel alusel mõne viisa teineteise diplomaatilistele töötajatele. Sel viisil korvatakse osaliselt kahju, mis sai alguse 23 Vene diplomaadi väljasaatmisega Suurbritanniast, millele vastati 23 Suurbritannia diplomaadi väljasaatmisega Venemaalt,» ütles Vene saatkonna esindaja.\nSaatkonna teatel peab see viisade väljastamist sammuks õiges suunas.\n«On veel vara rääkida saatkondade mehitatuse täielikust taastamisest. Kahjuks jätkab Suurbritannia olemasolevate poliitiliste lahkarvamuste projitseerimist Venemaa Londoni saatkonna ja Edinburgh' konsulaadi tegutsemistingimustele. Lähtudes vastastikususe põhimõttest, peegeldub see Suurbritannia esinduste töös meie maal. Läbirääkimisi nendes küsimustes jätkatakse,» rõhutas saatkond.\nBriti Moskva saatkonnast öeldi Interfaxile, et uusi kokkuleppeid diplomaatide hulga kohta ei ole.\n«Meil oli Venemaaga pidev suhtlus diplomaatiliste viisade osas veel enne Salisbury sündmusi. Me vahetame pidevalt viisasid diplomaatilisele personalile ega hakka üksikjuhtumeid kommenteerima. Mingeid kokkuleppeid ei kooskõlastatud,» öeldi saatkonnast.\nVene suursaadik Londonis Aleksandr Jakovenko teatas 28. detsembril põhimõttelisest kokkuleppest taastada alates jaanuarist järk-järgult diplomaatilised esindused endises suuruses.\nSuurbritannia ja selle liitlased saatsid 4. märtsi Salisbury närvimürgirünnaku järel kollektiivselt välja üle 150 diplomaatilise kattevarju all töötanud Vene luuraja. Moskva vastas peegelmeetmetega.


Üle Irbe väina ujunud mees: lõpp oli õudne\n“Õudne,” oli avaveeujuja Bruno Nopponeni üks esimesi kommentaare, kui ta pärast 9 tundi ja 32 minutit ujumist üleeile õhtul kell 21.44 jala Sõrves maha pani. Kividel ukerdamine kaldale tulles annab aimu, et taaskohtumine kindla pinnaga on veidi harjumatu. Kaks teist kanget meest Henri Kaarma ja Romet Tepper jõuavad kaldale pea tund aega hiljem.\nÜleeile Kuramaalt Sõrve ujunud kolmest mehest esimesena kohale jõudnud Bruno Nopponen tunnistas, et esimesed 27 kilomeetrit oli enam-vähem rahulik, kuid siis tõusis tuul veelgi ning viimase kolme nelja kilomeetri läbimine oli hullumaja.\nMehed sõitsid saatekaatriga Mõntu sadamast Lätti hommikul. Kuid siiski kaks tundi planeeritust hiljem.\n“Me arvestasime, et saame Lätist startida kell 9.00,” räägib Bruno Nopponen vahetult pärast Sõrve jõudmist Oma Saarele. Irbe väina teiselt kaldalt alustati ujumist alles kell 12.12.\nRikke tõttu jõudis teine kaater ujujate juurde alles siis, kui nad olid ujunud juba viis tundi. Koos selle kaatriga ujus Nopponen teistel meestel eest ära.\n“Kui ma poistega koos ujusin, siis hakkas mul külm. Nad ujusid nii aeglaselt,” ütleb eelmisel aastal esimese inimesena üle Soome lahe ujunud (läbides 56 km pikkuse distantsi) Nopponen. Veetemperatuur oli ujumise ajal 17–19 kraadi.\nOma tempos ujumine ei olevat olnud keeruline, Nopponeni sõnul aitasid neid veidi ka hoovused, mis tagant lükkasid. Siiski tahtnud tugev tuul ja lained mehi vägisi Roomassaare poole lükata.\nNopponen räägib, et 27 km oli enam-vähem rahulik, kuid siis tõusis tuul veelgi ning mida lähemale Säärele, seda raskemaks ujumine läks.\n“Viimased kolm-neli kilomeetrit oli hullumaja,” vangutab ujuja merele tagasi vaadates pead ja toob näiteks, et kui ta tavatingimustes ujub seda maad alla tunni, siis nüüd kulus pea kaks tundi.\nMehel oli plaan ujuda nii sääre tippu kui võimalik, kuid ristlaine tõttu jäi see plaan teostamata ning kuivale maale tuli astuda sadakond meetrit sääretipust majaka pool.\nLõpp oli eriti hull\nTa tunnistab, et seekordne ujumine oli eelmise aasta Soome lahe retkest keerulisem. “Seekord oli ikka hullem – lõpp oli eriti hull,” sõnab Nopponen.\n“Kas keegi teab, kaugel nad (teised ujujad – aut) üldse on?” uurib ta vastutulnute käest. Kui nood viitavad kaugel paistvaile saatekaatri ja piirivalvekaatri tuledele, arvab mees: “Ma ei tea, kuidas need teised vennad seal tulevad. Täielik surm. Õudne.”\nEriti raske võib olla ühel neist, Henri Kaarmal, kes ujub vastupidiselt teistele mitte kalipsos, vaid ainult ujumispükste väel.\nNopponen ütleb, et kui nad veel koos ujusid, oli Kaarma juba külmast värisenud. Samas märgib ta enda kohta, et tema eelistab kalipsot. “Võiks ju küll ilmagi ujuda, aga tervis maksab ka midagi,” põhjendab ta.\nSeejärel muigab ta kergelt, et tulijad pole sinna “heasse” kohta veel jõudnudki, kuid ütleb siis, et kui mehed lainetest läbi murravad, tulevad nad lõpuni.\nEnda ajaga jääb Nopponen rahule. “Planeerisingi 9–10 tunni vahel,” nendib ta õnnestumist. Nüüd oleks vaja kaatrisse tagasi minna ja sõita Mõntu sadamasse.\n“Peaks paadi peale tagasi minema, aga ei taha minna,” tunnistab mees, et merele tagasi ei kisu teda hetkel kuidagi. Õnneks jõuavad kohale sõbrad, kes viivad mehe maad mööda riideid vahetama.\nTraditsioon nõuab ainult pükse\nTund aega pärast esimese mehe saabumist on läinud nii pimedaks, et ei näe enam omaenda varbaidki. Ujujaid turvanud piirivalvelaev on tagasi pöördunud ning merel sõitva kaatri tuled liiguvad vaikselt kaldale lähemale.\nTrajektoori järgi võib arvata, et teised ujujad jõuavad randa majakast sisemaa pool. Mingil hetkel astubki pimedusest välja kaks meest. Henri Kaarmal ja Romet Tepperil läks aega 10 tundi ja 44 minutit.\nSamas on näha, et kui kalipsos Tepper ei paistagi eriti väsinud olevat, siis ujumispükste väel Kaarma väriseb ning tuigub väsimusest ja külmast.\nEelmisel aastal üritas Kaarma vaid ujumispükste väel üle Soome lahe ujuda, kuid 15-kraadine veetemperatuur oli mehele liiast ning ta katkestas.\n“See on traditsiooniline avaveeujumise vorm,” põhjendab ilmselgelt liialt maha jahtunud Kaarma ning lisab, et raske oli. “Tugev tuul ja suured lained,” märgib ta. Tepper sõnab, et pärast esimest 15 kilomeetrit hakkas väsimus tulema.\nVäsinud ja raskest ujumisest vintsutatuna otsustasid kõik mehed riiete vahetamise järel haiglasse suunduda. Kaugelt pärast südaööd said nad haiglas kinnituse, et tervis on vastu pidanud ja kõik näitajad korras.\nKulunud küsimusele, miks selliseid asju tehakse, vastab Nopponen: “Ma propageerin ujumist.”\nSel aastal on mehed juba ujunud etappide kaupa 29 km pikkuse mandri–Hiiumaa–Saaremaa–Muhu marsruudi ja ees ootab veel 10 km pikkune ujumine Prangli saarele. Tulevikus võetakse ette ka Kihnu ja Ruhnu otsad.\nLisatud: 13.08.2009 / 00:25\nParem õudne lõpp kui lõputu õudus, igatahes tublid mehed, täitsa kangelased kohe, kiitus teile kolmele!\nLisatud: 13.08.2009 / 01:03\nseda te kolmekesi tõesti olite.\nLisatud: 13.08.2009 / 10:17\nLisatud: 13.08.2009 / 12:39\nTubli ettevõtmine. jõudu ja jaksu edaspidiseks.


Reljeef – Vikipeedia\nSee artikkel räägib Maa pinnavormidest; sõna teiste tähenduste kohta vaata reljeef (täpsustus).\nReljeef ehk pinnamood on vaadeldava maa-ala pinnavormide kogum.\nAafrika reljeef. Pinnavormide paremaks esiletoomiseks on kasutatud reljeefivarjutust\nOn kasutatud ka definitsiooni, mis väidab, et reljeef on maapinna ebatasasuste kogum. See ei ole siiski eriti õnnestunud, sest võib viia väärale järeldusele, et tasandikud ei kuulugi reljeefi hulka.\nReljeefi- ehk pinnavormid võivad olla nii looduslikud kui ka inimtekkelised ehk antropogeensed. Looduslikud protsessid, mis muudavad reljeefi, jagunevad kolme rühma: geoloogilised protsessid (laamade liikumine, murrangud ja kurrutus, vulkaanipursked), erosioon (vee ja tuule kulutus ning maalihked) ning maavälised protsessid (meteoriitide langemine). Maapind tõuseb üldiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ja selles osas on kõige tähtsam orogenees ehk mäestike teke. Seevastu erosiooni tagajärjel kantakse pinnast ära kõrgematelt kohtadelt madalamatele, sageli merre.\nReljeef määrab suurelt jaolt ära piirkonna sobivuse inimasustuseks. Üldiselt on madalamad, setetega kaetud tasandikud selleks sobivamad kui järsud kaljused mägismaad. Tasandikud on ka põllumajanduse jaoks sobivamad.\nReljeef on oluline sõjanduses. Mägist piirkonda on märksa raskem vallutada ja märksa kergem kaitsta. Reljeef mõjutab sõjavägede võimet piirkondi vallutada ja enda käes hoida ning liigutada vägesid ja varustust territooriumidele ja nendest läbi.\nReljeef on tähtis ka ilmaennustamise seisukohalt. Kaks teineteisele väga lähedal paiknevat ala võivad olla väga erineva aastase keskmise sademete hulgaga või erineva sademete langemise ajaga, kui nad asuvad merepinnast eri kõrgusel või kui nende vahel on mäeahelik, mis sademed kinni peab.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Reljeef&oldid=6072276"\nLehekülje viimane muutmine: 24. märts 2022, 22:35\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:35, 24. märts 2022.


Kolmandik kiirabisse pöördujaid vajab pigem perearsti abi - Tervis\nKolmandik kiirabisse pöördujaid vajab pigem perearsti abi\n10. jaanuar 2013, 8:43\nPaljud lähevad kiirabisse ka külmetushaiguste korral.\nKuressaare haigla erakorralise meditsiini osakonda pöördujaist kolmandiku moodustavad need patsiendid, kes peaksid abi otsima hoopis perearstilt.\nSaarte Hääle ajakirjanikuga vestelnud Kristiina (oma täisnime ei soovinud naine lehes näha – toim) tunnistas, et on pöördunud Kuressaare haigla EMOsse (erakorralise meditsiini osakonda – toim) selliste probleemide puhul, millega võiks ehk, vähemalt esialgu, hoopis perearsti juurde minna.\n«Kui ikka on suur valu, aga parasjagu käes nädalavahetus või hiline õhtu, või kui perearstikeskusesse helistades selgub, et minu perearsti parasjagu tööl ei ole ja täna-homme ei tule ka, siis mida sa hädaga teed?» selgitas ta.\nNaise sõnul läheb ka uuringute tegemine haiglas kiiremini kui perearsti juures, pealegi on tõenäosus, et probleemi põhjusele kiiremini jälile saab, suurem. «Kui perearst sind eriarsti juurde suunab, siis enne tuleb ju nädalaid oodata, kuni lõpuks konsultatsioonile pääsed,» tähendas ta.\nKuressaare haigla ravijuht Reet Tuisu sõnul pöörduvad Kuressaare haigla EMOsse nagu mujalgi Eestis väga mitmesuguste kaebustega ning haigusseisunditega inimesed.\n«Patsiendi seisukohast võetuna on pöördumine muidugi põhjusega, kuid teatud osal juhtudest selgub, et EMO vastuvõtutuppa pöördumise asemel oleks olnud vajalik pöörduda hoopis oma perearsti poole,» tõdes ta.\nTa lisas, et ennekõike kuuluvad siia nn külmetushaigused, kuid ka kroonilised haigused.\nTuisu hinnangul on viimaste puhul oluline uuringute tegemine ja ravi korrigeerimine just oma perearsti või mõne muu spetsialisti juures.\n«Aastas keskmiselt on viimati nimetatud patsientide osakaal kuus 33–35 protsenti kõikidest EMOsse pöördujatest,» nentis Tuisk.


Prantsusmaa kaitsejõudude juht: ees ootab maailmakorra muutus • Objektiiv\nMaailm » Prantsusmaa kaitsejõudude juht: ees ootab maailmakorra muutus\nPrantsusmaa kaitsejõudude juht François Lecointre. Foto: Scanpix\nLecointre sõnul on maailmas toimumas monumentaalsete mõõtmetega ümberkorraldused ja Euroopa Liit peab hoidma eemale olukorrast, kus see on sunnitud valima maailma superjõudude, Ameerika Ühendriikide ja Hiina, vahel pooli, vahendab uudisteportaal ReMix.\nIntervjuus puudutas Prantsusmaa kaitsejõudude staabiülem (CEMA) Lecointre mitmeid teemasid, väites sealhulgas, et "Euroopa Liidu liikmesriikide vahel on ühise identiteedi sepistamine raske" ja rääkis "tänase maailmakorra reorganiseerimisest", Prantsusmaa rollist Aafrikas ning Hiina ja Venemaa kasvavast sõjalisest võimekusest.\n"Me liigume uue maailmakorra poole, mis on ehitatud Ameerika Ühendriikide ja Hiina omavahelise konkurentsi ümber," rääkis Lecointre. Ta lisas, et kõigil maailma riikidel tuleb valida, kelle poolele nad asuvad.\n"See valik saab olema väga raske, sest ei Prantsusmaa ega Euroopa Liit pole huvitatud poolte valimisest. Kuigi meie suhteid Ameerika Ühendriikidega ei saa seada kahtluse alla, ei tohi me lasta ennast tõmmata USA ja Hiina tasakaalustamata vastasseisu."\nLecointre mõtteavaldused astuvad ühte sammu Prantsusmaa president Emmanuel Macroni sarnase mõttekäiguga käesoleva aasta alguses, kui ta nentis, et see oleks Euroopa Liidu jaoks "kahjulik", kui see valiks selgelt Ameerika Ühendriikide poole tolle võimuvõitluses Hiinaga.\n"Situatsioon, kus me kõik ühineme Hiina vastu, oleks kõige konfliktivõimalikum stsenaarium. See oleks, minu arvates, kahjulik," rääkis Macron USA mõttekoja Atlantic Council korraldatud arutelul.\nLecointre rääkis ka võimalikest ohtudest globaalsele stabiilsusele ja rahvusvahelisele õigusele, mida kujutavad endast mitmed riigid, eriti Venemaa, Hiina ja Iraan.\nKui kindrali käest küsiti, kas 27 riigi ühendus võib jõuda mingi "strateegilise autonoomiani" [Euroopa Armee loomiseni], mida taotlevad ELi tehnokraadid, märkis Lecointre, et Euroopa Liit on sündinud majandusühendusena ja ühtse poliitilise identiteedi vormimine oleks, vähemalt lühikeses perspektiivis, väga vaevarikas ülesanne.\n"Me seisame ristteel. Euroopa Liit kas jääb sinna kus see on täna ja nii hääbub lõpuks rahvusvaheliselt areenilt, või see on võimeline vastama oma kodanike turvalisuse ootustele," rääkis kindral.\nTa süüdistas Moskvat, et see "nõrgestab digitaalvallas ja mõjusfäärides jätkuvalt lääne demokraatliku mudelit". Tema sõnul on Venemaast, sarnaselt Hiinaga, saamas väga ohtlik sõjaline konkurent ja seda eriti allveelaevade ning ballistiliste rakettide tehnoloogia osas.\nLecointre sõnul on riikidest, nagu Venemaa, Hiina ja Türgi, saanud Aafrikas Prantsusmaale tõsised konkurendid. "Tänasel Venemaa, Türgi ja Hiina kohalolekul Aafrikas on murettekitav ja destabiliseeriv mõju."\nSildid Euroopa Liit hiina Prantsusmaa uus maailmakord Venemaa


Peeter Langovitsi tagasivaade: George Soros ja edukas Avatud Eesti Fond - Arvamus\nPeeter Langovitsi tagasivaade: George Soros ja edukas Avatud Eesti Fond\nGeorge Sorost teame kui Ungari päritolu USA ärimeest ja filantroopi, kes demokraatia toetuseks ning avatud ühiskonna kujundamiseks asutas Ida- ja Kesk-Euroopas ning Lõuna-Aafrikas 1995. aastaks üle 20 heategevusliku fondi. Valitsusväline heategevusorganisatsioon Avatud Eesti Fond (AEF) alustas tegevust juba 19. aprillil 1990 eesmärgiga aidata kaasa demokraatlike institutsioonide ja avatud ühiskonna kujunemisele.\nKui AEF aprillis 1995 oma viiendat sünnipäeva tähistas, korraldati filantroopianädal, mis oli sündmustega täidetud. Sel puhul viibis Tallinnas paar päeva ka Soros, kes jõudis kohtuda president Lennart Meri, valitsusjuhi Tiit Vähi ning kultuuri- ja haridusministri Peeter Kreitzbergiga. Lisaks toimusid Sakala keskuses vastuvõtt ja AEFi ruumides Sorose pressikonverents. Nädalasse mahtusid fondi tegevust ja programme tutvustav lahtiste uste päev, kunstinäitused ja AEFi abiga väljaantud trükiste väljapanek rahvusraamatukogus. Näitust avades tunnistas AEFi tegevdirektor Mall Hellam, et just raamat on avatud ühiskonna üks alustalasid, sest avatud ühiskond põhineb vabal informatsiooni- ja mõttevahetusel.\nSoros kiitis pressikonverentsil fondi tegevust, eriti hariduse ja kultuuri toetamisel, ning pidas seda loodud fondide seas üheks edukaimaks. Viie tegevusaasta jooksul andis fond toetusi ja stipendiume enam kui viie miljoni dollari eest, ikka sihiga muuta meie ühiskonda haritumaks, tolerantsemaks ja avatumaks. Fond aitas kaasa filantroopia idee levikule Eestis ja teadvustas heategevust kui eluviisi äriringkondadele. Soros oli veendunud, et AEF leiab kindla koha meie arenevas ühiskonnas. Ajakirjanike ees tõstis ta esile mitte-eestlaste lõimumist meie ühiskonda murrangulisel ajal, kuid nägi seal ka võimalikke probleeme, mille lahendamata jätmine võib inimeste endi ja valitsuse tasandil viia poliitilise ebastabiilsuseni.\nSorose rahvusvahelisel filantroopiaseminaril rahvusraamatukogus vastu võetud deklaratsiooniga pöörduti ettepanekutega riigikogu ja valitsuse poole ning rõhutati filantroopia osatähtsust Eesti ühiskonnas ja vajadust täiustada seadusi, et filantroopilist tegevust soodustada.


Kuidas Gmailis saadetud meilisõnumeid kustutada - Muu\nPõhiline Muu Kuidas Gmailis saadetud meilisõnumeid kustutada\nKuidas Gmailis saadetud meilisõnumeid kustutada\nKas on midagi hullemat kui klõpsata nupul Saada ja aru saada, et olete just valele inimesele meili saatnud? Kui see sisaldas teie töö kohta konfidentsiaalset teavet, võite olla hädas.\nKuigi saate selle kustutada kaustast Saadetud või Saadetud, ei saa te saadetud e-posti kausta vastuvõtja postkastist kustutada. Esimese 30 sekundi jooksul saate saadetud meilisõnumid siiski tagasi võtta. Vähemalt on midagi, mida saate teha, kui mõistate oma viga õigel ajal.\nVõta saadetud meil tagasi\nEelpool mainitud olukord on ilmselt vähemalt korra kõigiga juhtunud. Mõnikord on see lihtsalt piinlik, teinekord võib see tõsisesse hätta sattuda. Paar aastat tagasi tõdes Google, et paljud kasutajad seisavad selle probleemiga silmitsi ja otsustas lahenduse pakkuda.\nAga kui soovite e-kirja saatmata jätta, peate tegutsema kiiresti. Maagilise nupu klõpsamiseks on teil aega vaid 30 sekundit. Pärast seda see valik kaob. Seetõttu soovitame teil oma e-kirjad alati üle vaadata kohe, kui need saadate. Võimalik, et suudate vältida ebameeldivusi ja vältida katastroofi.\nkuidas leida Google'i otsinguajalugu?\nSelleks peate funktsiooni Võta tagasi sisse lülitama. Näitame teile, kuidas seda aktiveerida, ja soovitame teil seda alati sisse lülitada. Kunagi ei tea, millal seda vaja võib minna, ja kui katastroof tabab, pole teil selle sisselülitamiseks piisavalt aega.\nKuidas funktsioon tagasi võtta?\nFunktsiooni Tühista aktiveerimiseks toimige järgmiselt.\nLogige sisse oma Gmaili kontole ja klõpsake nuppu Seaded.\nMinge jaotisse Üldine.\nOtsige suvandit Saada tagasivõtmine.\nSeal saate valida ka tühistamisaja. 30 sekundit on pikim, mille saate valida. Lühim on 5 sekundit. Tee oma valik. Muidugi soovitame teil alati valida 30 sekundit.\nPärast seda kerige alla ja klõpsake nuppu Salvesta muudatused.\nSee on kõik! See on üsna lihtne. Ärge unustage viimast sammu, sest Gmail ei salvesta teie muudatusi automaatselt.\nKuidas saadetud e-kirju tagasi võtta?\nNüüd on funktsioon Tagasivõtmine sisse lülitatud, kuid mida teha, kui peate e-kirja saatma? Oletame, et olete koostanud oma e-kirja, sisestanud saaja aadressi ja klõpsanud nuppu Saada. Pärast seda näete teadet, mis ütleb: Sõnum saadetud. Sõnumi tagasivõtmine või vaatamine.\nSee teade kuvatakse tavaliselt ekraani vasakus alanurgas. Peate olema väga kiire, kuid paanikat pole vaja.\nKlõpsake lihtsalt suvandil Võta tagasi, veenduge, et teete seda kiiresti. Kui klõpsasite nupul Võta tagasi enne aja möödumist, peaksite nüüd nägema teadet: Saadan tagasi.\nSee on kõik! Saite hakkama ja saate nüüd lõõgastuda.\nKui teil ei õnnestunud oma e-posti aadressi tagasi võtta, on veel üks võimalus. Võib-olla olete saatnud e-posti aadressile, mida pole üldse olemas. See oleks suurepärane uudis, sest teie e-posti ei saadeta kunagi kätte.\nLoodame, et see artikkel oli kasulik. Nüüd, kui teate, kuidas saadetud meilisõnumeid tagasi võtta, tuletame teile veel kord meelde, et hoidke tagasivõtmise võimalus alati sees ja reageerige kiiresti.\nNüüd tahaksime sinust kuulda. Kas olete kunagi tundliku e-kirja saatnud valele aadressile? Kas olete kunagi selle tõttu hätta sattunud? Mis oli kõige hullem, mis juhtus? Meile meeldiks kuulda teie lugusid. Jagage neid julgelt allpool olevas kommentaaride jaotises.\nNetflix hoiab Rokul krahhi - kuidas seda parandada\nInstagrami videote allalaadimine\nkuidas blokeerijate blokeerimisest mööda saada\nkuidas järjehoidjaid kroomist Androidis eksportida\nkuidas ekraanile salvestada snapchat


UFO 250 000 aastat tagasi? Eksperdid uurivad alumiiniumobjekti Sueneé universum\nUFO 250 000 aastat tagasi? Eksperdid uurivad alumiiniumist eset\n4079x 08. 12. 2020 1 lugeja\nAmetlike väidete kohaselt hakkas inimkond alumiiniummetalli kaevandama ja tootma umbes 200 aastat tagasi. Pole siis ime, et 250 000 aasta tagused teated alumiiniumi avastamisest tekitavad inimestele palju küsimusi. Sarnast tüüpi avastuste korral tekivad alati mitmed teooriad. Kui mõned kasutavad teaduslikke teadmisi, siis teised vaidlevad raevukalt ja lükkavad tagasi kõik mitteempiirilised väited. Tõsi küll, on huvitav vaadata veel üht võimalikku teooriat, mis käsitleb inimelu ja tsivilisatsiooni olemasolu meie planeedil, kui seda, mis on üldtunnustatud.\nSensatsiooni tekitanud ja seniseid ideid alumiiniumitootmise kohta meie planeedil kahtluse alla seadnud objekti avastus leidis väidetavalt aset 70. sajandi 20. aastatel Rumeenias Mure jõe kaldal Aiudi linnas. Sel ajal valitses riiki kommunism ja uudiseid ei avaldatud laialdaselt. Ülalmainitud jõe kaldal projekti kallal töötanud ehitustöölised kaevasid seejärel välja kolm hoonet, millest ühte peeti hiljem inimloomeks.\nAlumiiniumi kristalle on iidsetest aegadest alates kasutatud paljudes tööstusharudes\n70-ndatel aastatel leiti uuringutest kergmetallitüki kõrval kaks massiivset luud, väidetavalt 20 10–000 80 aastat tagasi välja surnud imetajalt. Neid järeldusi analüüsisid Šveitsi teadlased Lausanne'is ja jõudsid järeldusele, et metalleseme sisaldas umbes 000 protsenti alumiiniumi ja oli umbes 90 250 aastat vana.\nMureşi jõgi, Arad, Rumeenia. Foto NorbertArthur CC BY-SA 3.0\nMis on objekti vanus?\nSeda esialgset väidet muudeti kiiresti, kuna teadlased töötasid arvutust ümber, märkides, et kõnealuse metallitüki vanus võib olla vahemikus 400 kuni 80 000 aastat. See teave ei selgitanud siiski leiut, sest alumiiniumi tootsid inimesed esmakordselt 200 aastat tagasi.\nLeitud ese oli 19,8 cm pikk, 12,5 cm kõrge ja 7,1 cm lai. Selle struktuuri uurinud eksperte ajasid metalli nõgususe elemendid segadusse, mis viis nad arvama, et objekt oli varem osa tundmatust mehaanilisest süsteemist. Teadlased otsisid vihjeid objekti etümoloogia, kasutamise või tähenduse kohta.\nSee alumiiniumist salapära on viinud spekulatsioonideni, et see võis tegelikult olla osa tuvastamata lendavast objektist ja tõendid selle kohta, et tulnukad külastasid kunagi Maad. Seda oletust on toetanud need, kes väidavad, et meie, maalased, pole ainukesed arenenud eluvormid universumis.\nKas tulnukad on Maal käinud?\nRumeenia ufoloogide assotsiatsiooni direktor George Cohal ütles: "Selles aines sisalduvad ained on ilmselt seotud tehnoloogiaga, mis sel ajal meie Maal puudus." et metalltükk oli tegelikult osa II maailmasõjast pärit lennukist.\nTäna on Rumeenia Transilvaania piirkonna pealinnas Cluj-Napoca ajaloomuuseumis välja pandud iidne alumiiniumitükk märkega "päritolu pole siiani teada".\nArtefakti ajalugu on olnud kirgliku viirusliku arutelu teema. Kui vandenõu pooldajad usuvad maavälise elu lugu, mis tõi selle meie planeedile, siis teised seavad selle avastuse väited kahtluse alla, paludes teadlastel enne leiutise ametlikku kuupäeva inimkonna võimet toota alumiiniumisulameid. Mõned inimesed arutavad isegi võimalikke tõendeid arenenud inimtsivilisatsioonide olemasolu kohta, mis võisid Maal elada juba ammu enne meie tsivilisatsiooni tuntud algust.\nPaljude ajaloolaste sõnul võib järgmine tundmatu tsitaadi lõik viidata varase alumiiniumist artefakti loomisele:\n"Ükskord näitas üks Rooma juveliir keiser Tiberiusele uuest metallist karikat. Karikas oli tähelepanuväärne oma ebatavaliselt kerge kaalu poolest ja säras sama eredalt kui hõbe. Kullassepp ütles keisrile, et tegi selle metalli tavalisest savist. Samuti kinnitas ta valitsejale, et meetod selle metalli savist saamiseks on teada ainult talle ja jumalatele. Keiser oli käsitöölise sõnadest lummatud ega tegelenud eriti asjade rahalise poolega. Peagi tuli tal aga idee, et kui inimesed suudaksid selle selge metalli tavalisest savist valmistada, muutuksid tema kassa kõik kuld- ja hõbevarud kohe väärtusetuks. Sellepärast kaotas käsitööline oodatud tasu asemel pea. "\nTransilvaania ajaloo riiklik muuseum. Foto autor Cristian Chirita CC BY 2.5\nLoodetavasti on meil võimalus teada saada, kas mõni alumiiniumiga seotud lugu vastab tõele.\nNäpunäide Eshop Sueneé Universumist\nUimastatav paljundatav tõendid maavälisest ja maavälisest elust intelligentsetest tsivilisatsioonidest, mille on moodustanud hinged teispoolsuses.\nSildid: Rumeenia, iidne tsivilisatsioon, Šveits, Universum, elu\n186x 2 lugejat\n- See on praegu veebis 45 kasutajat Internetis


Saabus õigusselgus ehitusseaduse alusel väljastatud ehituslubade kehtivuse osas - Advokaadibüroo Heringson GLO\n9. märtsi 2016. a Riigikohtu lahendiga saime terve mõistuse võidu ja õigusselguse. Kahjuks see enam väga paljusid ei aita, kuna vaidlus sai alguse varem kehtinud ehitusseaduse ajal ja tänaseks on jõustuda jõudnud ehitusseadustik.\nVarasema ametnike ja kohtute lähenemise kohaselt ehitusseaduse § 25 lg 2 ei võimaldanud tõlgendust, mille kohaselt saaks arvesse võtta, et ehitusloa kehtivus oli mingil põhjusel peatatud ning ehitusloa väljastamisest ehitamise alustamiseks antud kahe aastane tähtaeg kulges igal juhul. Selline tõlgendus võis viia absurdse olukorrani, kus ehitusloa kehtivuse lõppemine võis kaasa tuua ehitamise lõputu edasilükkamise, olukorras kui kohtumenetlus kestaks üle kahe aasta, muutuks ehitusluba kehtetuks ja tõenäoliselt antavat uut ehitusluba oleks sarikaebajal omakorda võimalik vaidlustada. Õnneks andis Riigikohus mõistliku juhise, et sellistes olukordades rakendub üldine aegumise, sh ka aegumise peatumise ja katkemise regulatsioon.\nAlates 1. juulist 2015 kehtima hakanud ehitusseadustiku § 45 lg‑ga 1 on see murekoht kõrvaldatud, kuna ehitusluba kehtib viis aastat. Kui ehitamisega on alustatud, siis kehtib ehitusluba kuni seitse aastat ehitusloa kehtima hakkamisest. Põhjendatud juhul võib ehitusloa kehtivuseks sätestada pikema tähtaja või muuta ehitusloa kehtivust.\nAutori teised postitused\nNarkokuritegude puhul on võimalik karistust asendada raviga\nKas maaomanike õigused on ikka piiramatud (juurdepääsutee vaidluse näitel)\nVäärteomenetlus – kas ikka on nii lihtne?\nEhitusvaidlus: põhjused ning vaidluste vältimise võimalused\nalltöövõtja arvamus ehitusleping ehitusluba ehitusseadus ehitusseadustik ehitusvaidlus hooldusõigus karistus kinnisvara konkurents lahend lapserööv liiklus liiklusohutus menetluskulud omand väärteoasi väärteomenetlus ärisaladus õiguskaitse


Kilpkonnadel on selges - Ankleteliigese valu\nAitab toksiine; -Korrigeerida vererõhku,parandada liigeste ja soodustavad ainevahetust. Jalgade liigeste valu võib olla põhjustatud mitmesugustest vigastustest, luu- ja lihaskonna haigustest või tema tööd mõjutavatest süsteemsetest haigustest. Roostevaba Teras on vastupidav igapäevaseks ja pikaajalise kulumise.\nValige huvitatud kaupade ja Lisa Ostukorvi. Klõpsake nuppu jätka otsimist.\nKirjeldus Magnetid selles roostevabast terasest anklet on tugev gauss kõrge tugevuse ja haruldastest muldmetallidest magnetitega.\nVaata ostukorvi ja kontrollige, kõik elemendid. Klõpsake nuppu osta nüüd ja valida tarneviisi. Kinnitage makse ning lõpeta makse. Umbes Tellimusi Allahindlus-Pakkumine. Ja teie, puupead, samuti.\nElegantne Naiste Ravi Anklet 10.23" Artriit, Valu, Põletikku Vähendada Jalgadele Ja Anklets\nFlott bil som tar seg meget godt fram. I have been on youtube now for a year and so far kilpkonnadel on selges havent been banned thats looking pretty good: D. Enamikul kilpkonnadel on rüü kaetud sümmeetriliste sarvkilbistega. Skjelden bil som e på høyde med rav4 kilpkonnadel on selges å subaru kilpkonnadel on selges kilpkonnadel on selges forrester b.\nIt may be normally present in fish and frogs; while it may be isolated from chronic infectious kilpkonnadel on selges states, as in the sputum of cystic fibrosis patients.\nBohemian Silver Heart mitme ketiga pahkluu pahkluu käevõru\nWelsh tartan is not woven with kilting selvages, so a hem will be required for kilt and kilpkonnadel on selges skirt making. Kõige tavalisemad diagnoosid jalgade liigestes on: osteoartriit, podagra, reumatoidartriit ja teised haigused on palju harvemini diagnoositud. Osteoartroos Osteoartriidi korral võib valu tunda puusaliigeses, põlvedes või pahkluudes.\nInimesed, kellel on osteoartriit päevasel ajal, võivad häirida liigesevalu, mis süveneb pärast aktiivset füüsilist pingutust. Valu intensiivsus väheneb pärast puhkust oluliselt, reeglina piisab valu vähendamiseks poolteist tundi rahulikuks.\nSeetõttu hommikul ei ole valu peaaegu tunda. See anklet sobib rohkem hoida sisse ujuma või dušši, kui paljud muud tüüpi magnet ehted. See anklet sulgub koos snap kinni pannal.


Atomic Pro C2 Skintec klassikasuusad - Nevene välispordipood\nAtomic Pro C2 Skintec klassikasuusad\nVali188 cm (60-70 kg)\nAtomic Pro C2 Skintec on väga heade omadustega skin- ehk karvasuusk nõudlikumale suusatajale. Võistlustaseme põhi ja lihv! Sellel on nahast pidamisala, mis ei vaja pidamismäärde kasutamist. Sellega säästad määrimise arvelt oma aega, raha ja energiat. Suusad peavad peaaegu kõikides oludes. Atomic on tänapäevase skin-suusa leiutaja ja teiste tootjate sarnastest toodetest arenduselt ees. Atomic suuskadel saab pidamisnahka ise probleemideta vahetada, samuti pakutakse erinevate pidamisomadustega naharibasid. C2 Skintec sobib suurepäraselt nii algajatele kui neile, kes tahavad väga häid suuski, millega igapäevaseid treeninguid läbi viia. Suuskade disain on tänapäevane, samas tagasihoidlik. Suusa laiusprofiil: 45-45-45 mm. Konstruktsioon: Pro Skintec. Pidamine: Skintec. Põhi: BI 4000 + Race kivilihv. Sisu: Ultra High Densolite SDS Integral. Nahk: 100% mohair.\nSuusapikkustele vastavad kaaluvahemikud: 202 cm, medium paine - 70-85 kg. Täpselt sobiva paari leidmiseks kirjuta palun oma pikkus ja kaal tellimusvormi lisainformatsiooni lahtrisse ning me anname teada, kas õige paar on olemas.


Tegemist jägub kuu lõpuni - Saarte Hääl\nTegemist jägub kuu lõpuni\n– 20/11/2014Rubriik: Muhu uudised\nKadrinapäe oo muhulaste jäuks ikka sõuke suuremad sorti püha oln. Juu sie ikka natusse oo sellega kua seotud, et siis oo meite luteri kirgu nimepäe. Ja seks aaks oo kõik ossan ennasimi juba tubaseks arjuta. Neh, nõnna oo seevoasta kua, et kadrinapääva taudi ühna mitmeid pidusid pietse. Iseenesest oo seks aaks küll kadrinapäe ammuks seljataga. Aned oo köin ja mõndas pool ehk Mardi ja Kadri pulmadkid ää pietud. Kui neid nüüdsel aal üldse änam pietsegid.\nAga lust oo sihes ju mitu pääva iljemgid. Ja oogid paramaks, sest pidusse oodetse kõiki rahvast andressepääva laupa tükkis. Sõuksed pialt viiekümnesed lähtvad kõik nii kihevile, kui kuskil riagitse, mõuksed vägevad kohveõhtad ollid oln omal aal lubides ja rahvamajades. Iseäranis uhked ollid oln Nõmmküla pidud.\nNeh, aga nüüdseks põle Muhus juba ammugid ühtegid rahvamaja olemas ja põle kohveõhtaid kua mitte. Ja rahvas ju tahab ulluste. Ja nüid oo Külasema külaselts mõtte võtn, et akkaks sõuksi kohveõhtaid uieste korraldama. Neh, et naad nüid korraldaks esimese ja siis keegid teene jälle järgmise äkist ja. Esimene pidu oo siis kahekümne ühessanda novembri õhta kellu kahessast Koguva Vanatoal. Ja paergu ma ütle just niipalju juure viel, et ikka kadrinapäe oo õhta teemaks.\nJa sellesama õhta enne pidu oo Koguva Toomal laanis ää pidada pisike kadride ja anede teemaline muuseumiüöke. Kahekümne ühessanda õhta kellu kuiest kahessani suab taskulambi valgel uudista, mis uhkeid asju oo Tooma lambasaunas, keldris ja kalidori pial. Piletime sõnna ostma ep pia, aga kis tahab raha anneta, siis seda ikka suab muuseumi eaks tiha.\nAga põnevaid asju oo sii suare pial juba enne ammuks enne aneõhtat kua. Täna, kahekümnendal novembril õhta kellu kahessast, suab Hellamaa külakeskuses kuulata kahe ilmaulgusse juttusid Aarikast. Neh, oma Uhhuduuri Aarika reisust tulavad riakima meite oma suare poiss Kristjan Prii ja Kuresare linnapia Hannes Hanso. Nende jutud oo kindlaste irmus uhked kuulata. Nad oo sõukste moekate ütlemistega mehed kua just mõlemad. Neh, et olge aga kohal õiged aegu ja kaks eurut võtke kua seltsi.\nNõnna et tegemist jägub kuu lõpuni. Ja siis ju tuleb juba jõulute ootamise aeg kaela. Ja siis ep sua änam ända augu piale. Sie oo änam kut selge.


Meediatekstide konkurss Kuldtipp 2007 - Äripäev\nMeediatekstide konkurss Kuldtipp 2007\nKoolinoori oodatakse osalema veebipõhisel meediatekstide tõlkimise konkursil Kuldtipp 2007. Võistlusel hinnatakse eraldi põhikooli- ja gümnaasiumiõpilasi. Osalejate ülesanne on internetis tõlkida emakeelde Eestis ilmuvate eesti- või venekeelsete ajalehtede artiklid. Konkurss koosneb kahest osast: eelvoorust, mis toimub 5.-9. märtsini, ja 14. märtsi lõppvoorust. Eelvoorus tuleb osalejatel sisestada konkursi veebilehele vabal valikul eelvooru ajal ajalehtedes ilmunud artiklite tõlkeid. Võimalus on tõlkida online'is.Lisainfo www.kuldtipp.com.


vkg5bklassiajaveeb: veebruar 2011\nPostitaja: Aigi kell 12:56 Kommentaare ei ole:\nEESTI VABARIIK - 93\n23. veebruaril tähistati koolis piduliku aktusega Eesti Vabariigi 93. aastapäeva. Esines direktor, luuletusi lugesid 5.klassi õpilased, laulis mudilaskoor ja esinesid solistid. Anti üle auhinnad mälumängu võitjatele.\nPostitaja: Aigi kell 12:51 Kommentaare ei ole:\nSELLE AASTA SÕBRALIKUM KLASSIKAASLANE\nPRIIT ON VÄGA HEA SÕBER, KLASSIKAASLANE, VÕITLEJA, SPORTLANE, ÕPILANE.\nPostitaja: Aigi kell 21:37 Kommentaare ei ole:\nMÄLUMÄNG - 14. VEEBRUARIL\n14. VEEBRUARIL TOIMUS AULAS EESTI VABARIIGI SÜNNIPÄEVA AUKS MÄLUMÄNG. ESITATI 29 KÜSIMUST EESTI JA EESTI INIMESTE KOHTA. VÕITJAD SELGUSID\n4.klass (kõik kolm esikohta 4.b klassi)\n1.S.M.M.H.K.E- 49,5 Võitjate autasustamine EV aastapäeva aktusel.\n3.FIE Winners - 43,5\nPostitaja: Aigi kell 21:22 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Aigi kell 18:33 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Aigi kell 18:03 Kommentaare ei ole:\nKõik Birki klassikaaslased on oodatud tema sünnipäevale Veemäel laupäeval, 12. veebruaril kell 12.00-15.00. Kaasa ja selga soojad riided lumes hullamiseks ja snowtube´tamiseks. Kellel puudub transport kohaletulekuks, võtke ühendust telef 50 82 668 Birki isaga.\nPostitaja: Aigi kell 19:30 Kommentaare ei ole:\nALGAS VALGE KASSI (JÄNESE) AASTA\n11. VEEBRUARIL klassiõhtu sõbrapäeva tähistamiseks.\nPostitaja: Aigi kell 17:57 Kommentaare ei ole:\nVKG ALGKLASSIDE ÜHISKÜLASTUS "KANDLE" KINOS 14. VEEBRUARIL KELL 10.00 PILET 1.60\n2011. aasta 21.jaanuaril jõuab Eesti kinoekraanidele Disney filmistuudio uus, lustakas ja tempokas animafilm "Rapuntsel", mis toob vaatajani loo kõrgesse lossitorni kinni pandud pikajuukselistest kaunitarist. Toome teieni filmi esimese treileri ja seda sulaselges eesti keeles. Nagu treilerist näha, on tegu muheda, humoorika ent samas ka vanade, heade aegade Disney animatsiooni traditsioone järgiva looga! Nautige!\nPostitaja: Aigi kell 17:49 Kommentaare ei ole:\nEESTI VABARIIGI MÄLUMÄNG\nEsmaspäeval, 14. veebruaril kell 16.00 on kooli aulas Eesti Vabariigi sünnipäevale pühendatud mälumäng 3. - 4. klassi 6-liikmelistele võistkondadele.\nRegistreeru klassijuhataja juures hiljemalt 10. veebruariks.\nPostitaja: Aigi kell 17:46 Kommentaare ei ole:\nKolmapäeval, 16. veebruaril kell 17.00\nKubija valgustatud suusarajal\nSTARTIDE JÄRJESTUS, DISTANTSID\nOsa võtta saavad kõik Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi õpilased, kes ei osale suusatamise, laskesuusatamise või kahevõistluse treeningutel.\n16.30 Avatud sekretariaat, numbrite jagamine (stardipaigas).\n16.30- 16.50 TUTVUMINE VÕISTLUSRAJAGA\nVõisteldakse 1km ja 2,2 km pikkustel ringidel vabatehnikas.\nKavas ühisstardid, ridadesse paigutus vastavalt eelregistreerimisele (varem registreerunud esireas!).\nStartide järjestus ja distantsid:\n4.-5. klasside tüdrukud ja poisid, 6.-7. klasside tüdrukud - 1 km (väiksem ring);\n8.-9. klasside ja 10.-12. klasside poisid 4,4 km (2 ringi);\n6.-7. klasside poisid, 8.-9. ja 10.-12. klasside tüdrukud 2,2 km (1 ring).\nVõistlustel osalemiseks pane ennast kirja kehalise kasvatuse õpetajate juures või e-posti aadressil: kristi.kuus@vkg.werro.ee hiljemalt 15. veebruariks\nVõistluspäeval võistlejate registreerimist ei toimu.\nAutasustatakse iga võistlusklassi kolme paremat.\nVõistlemist arvestatakse suusatunnina.\nPostitaja: Aigi kell 17:44 Kommentaare ei ole:


Kuidas käib kaupade eest maksmine?\nKauba eest saab tasuda Tallinna piires sularahas, pangaülekandega või kasutades pangalinke.\nMeie poolt toetatud pangad on:\nKuidas ma ostetud kauba kätte saan?\nKauba tasumisel on kliendil võimalik valida tarne viis, milleks on Omniva või Smartposti pakiautomaadid, Eesti Posti kontor või kulleriteenus ning tulla ise järele.\nKliendil on võimalik esemele järgi tulla kokkuleppides meie töötajaga sobiva aja telefonil +372 51 933 777.\nTranspordikulud hüvitab ostja.\nMis juhtub kui ostetud tootel esineb tehniline rike?\nKauba kättesaamisel on kliendil võimalik kontrollida toote seisukorda. Tehnilise rikke esinemisel või toote mittevastavusel kirjeldatule tagastab Pant24 kogu raha tagasi 5 tööpäeva jooksul. Hilisemaid pretensioone rahuldatakse 24-tunni jooksul.\nKas on võimalik tooteid broneerida?\nToodete broneerimine ei ole võimalik.\nKuidas toimib enampakkumiste süsteem?\nSüsteem on väga lihtne: enampakkumisele saabumisel saab teha pakkumisi (pakkumise samm on 2, 5 või 10 eurot) 1 minuti jooksul — kui keegi teeb pakkumise, siis pikeneb enampakkumise aeg 1 minuti, et teistel pakkujatel oleks võimalik oma pakkumistega vastata.\nKogu enampakkumine toimub toote lehel mõnede minutite jooksul, kus on näha ka hetkehind.\nEnampakkumise lõpuni jääv aeg on nähtav (ja reaalajas uuenev) samamoodi toote lehel.\nKui võitja on selgunud ning maksmist ei toimu 3 minuti jooksul (võitjal avanevad automaatselt pangalingid), siis läheb toode uuesti alghinnaga enampakkumisele (kusjuures ebaõnnestunud maksja IP-aadress blokeeritakse, vältimaks enampakkumise väärkasutust). Kogu see asjade käik on toote lehel reaalajas (ei vaja lehekülje manuaalset uuendamist) jälgitav.\nEnampakkumiselt osa võttes palume juba enne panna valmis internetipangas maksmiseks vaja minevad vahendid (ID-kaart, paroolid, PIN-kalkulaator, Mobiil-ID), kuna maksmiseks on aega vaid 3 minutit.\nPalume pöörata tähelepanu asjaolule, et internetipankades ei ole võimalik koodikaartidega toestada makset üle 200 euro.\nKui pant24.ee serveri töös on häireid, siis on Pant24 OÜ-l õigus enampakkumise tulemus tühistada, kandes enampakkumise võitjale raha tagasi ning pannes eseme uuele enampakkumisele.\nLaenu on võimalik pikendada tasudes lepingus sätestatud intressi. Intresside tasumisel pikeneb laen automaatselt lepingus sätestatud päevade võrra. Näiteks kui on võetud laen 30-päevaks tähtajaga 20.01.2018, pikeneb laen intresside tasumisel kuni 19.02.2018.\nKas on võimalik pantida autot/kinnisvara/vms?\nPantida on võimalik kõike! Täitke meie ankeet või võtke meie otse ühendust ning teeme Teile omapoolse pakkumise.\nKas panditud vara peab tagasi ostma?\nPantvara tagasi ostmine ei ole kohustuslik. Pandilepingu tähtaja saabudes antakse eelisõigus pandivara tagasi ostmiseks laenusaajale. Kui laenusaaja ei soovi pandivara tagasi osta, läheb vara automaatselt meie e-poodi müüki ning kliendi võlg Pant24 ees kustutatakse.\nKas Pant24 tegeleb varastatud asjadega?\nPant24 ei osta, pandi ega müü varastatud esemeid.


Ööpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 116 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 raske tervisekahjustus, 1 röövimine, 55 varavastast kuritegu, neist 48 vargust (8 eluruumidest, 4 sõidukitest). Registreeriti 4 inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 5 inimest. Tabati 14 alkoholijoobes sõidukijuhti. Tuvastati 1 narkosüütegu. Registreeriti 372 väärtegu. Piirilt saadeti tagasi 3 välismaalast. Esitati 1 varjupaigataotlus.\n22. aprillil kella 3.35 ajal teatati politseile, et kesklinnas Pärnu maanteel tungiti kallale 24- ja 22- aastasele mehele. Politseipatrull tabas Liivalaia tänaval ning viis kahtlustatavatena jaoskonda 19- ja 20-aastase mehe.\n22. aprillil teatati politseile, et kella 8.45 paiku tungiti Uus-Maleva tänaval kallale 37-aastasele mehele.\n22. aprillil kella 19 paiku teatati politseile, et M.Härma tänava korteris tungiti kallale 42-aastasele mehele. Kahtlustatavana viis politsei jaoskonda 20-aastase mehe.\nÖöl vastu 22. aprilli varastati Tähe tänava eramust teler, sülearvuti, telefon, rahakott dokumentidega ja sularaha. Kahju kokku 3000 eurot.\n22. aprilli varahommikul varastati Rae vallas Peetris majast laminaati. Kahju kokku 360 eurot.\nÖöl vastu 22. aprilli varastati Kose vallas Kuivajõel garaažibokside juurest vanametalli. Kahju kokku umbes 500 eurot.\n22. aprillil avastati, et Kuusalu vallas Saunjal varastati talu garaažist murutraktor väärtusega 2400 eurot.\n22. aprillil avastati, et Viimsi vallas Tammneemel on ettevõtte territooriumilt varastatud metalli. Kahju kokku 760 eurot.\n22. aprillil avastati, et nädalavahetuse jooksul on Kõue vallas metsast varastatud ladustatud puitu. Esialgne kahjusumma 1000 eurot.\nÖöl vastu 22. aprilli varastati Sakus Pargi tänava maja keldrist kaks jalgratast Classic. Kahju kokku vähemalt 550 eurot.\n22. aprillil avastati, et Jõelähtme vallas Irul on garaažist varastatud kaks kivilõikurit ja muid tööriistu. Kahju kokku 896 eurot.\n22. aprillil avastati, et Rae vallas Lagedil varastati keldrist muruniiduk Makita väärtusega 276 eurot.\nÖöl vastu 21. aprilli murti Vaste-Kuuste vallas Leevijõe külas sisse talu garaaži, kust varastati MTD murutraktor ja Homelite muruniiduk. Vargusega tekitatud kahju on 1400 eurot.\n19. aprillil teatati politseile, et Ülenurme vallas Tõrvandi alevikus Ringtee tänava korteris tungis alkoholijoobes 35-aastane mees kallale oma 59-aastasele emale.\n23. aprillil ärandati Tartus Ropka tänava maja eest musta värvi sõiduauto BMW 525 registreerimistunnusega 474 TJJ. Sõiduki dokumendid ja võtmed omaniku käes. Vargusega tekitatud kahju on 12 000 eurot.\nÖöl vastu 20. aprilli varastati Tartus Aleksandri tänava kortermaja trepikojast neljandalt korruselt lukustatud Fuci jalgratas. Vargusega tekitatud kahju on 625 eurot.\n21. aprillil teatati politseile, et Rõuge vallas Nogu külas tungiti kallale 74-aastasele mehele.\nÖöl vastu 21. aprilli varastati Rakveres Tallinna tänaval lukustamata kõrvalhoonest jalgratas väärtusega 150 eurot.\n21. aprillil lõi seni kindlaks tegemata isik Kohtla-Järvel Outokumpu tänaval 29-aastasele mehele noaga kõhtu, millega tekitas kehavigastuse.\n22. aprillil varastati Narvas Peterburi maanteel asuvas restoranis naiskliendilt mobiiltelefon väärtusega 276 eurot.\nÖöl vastu 22. aprilli lõhuti Kohtla-Järvel Mõisa teel kioskiaken ja varastati krõpse, pähkleid ja teisi esemeid. Kahju on selgitamisel.\n22. aprilli hommikul varastati Kohtla-Järvel Pärna teel asuva kooli garderoobist mobiiltelefon väärtusega 115 eurot.\n22. aprillil proovis tundmatu mees Narvas Tallinna maanteel asuvas juveelikauplusest kuldsõrmust ja pani jooksu. Kahju on 550 eurot.