isik isi|k spor R eP, Hel Ran Plv, iisi|k Lüg spor Sa, Muh spor Lä I M, issi|k Mär, esi|k Tõs Hls, essi|k Vig, g -ku(-gu Kuu Khk Rid Saa) u (sag liitsõnades; tähendus sag ebamäärane või halvustav) inimene; võõras; asjamees sial oli `palju neid isikuid Vai; kis see iisik oo, kes siia tuln oo; mis suur iisik see oo Muh; Oled ikka `vänge isik küll (kiitlejast) Emm; ameti ~ amet iisik (ametimees) Vig; sa oled üks isik ka (pahurast loomast) Kse; Juhan sai iga isikuga `iasti läbi Kos; väga `tähtjad isikud JMd; egä iisiku piält oo maks Kod; no siss nid `kõrgemad isikud `pańdi [varrulaua] teise otsa poole Pal; võeras [inimene] on isik, tuttavad ei ütelda isik Ksi; kõnd `kü̬ü̬ki `mü̬ü̬dä ku iisik, es lausu midägi (tuimast inimesest) Krk\nja rinnastav konj – üld\nI. ühendav konj\n1. (seob samaliigilisi lauseliikmeid ja samaväärseid lihtlauseid) `ninda ärgä ävis ja äviski Vai; kεisi metsa `püuti ja pöigeti läbi Khk; ta `niitis ja `niitis Rei; lapsed ikke `korjavad neid sine`lilsid ja toovad tuppa Mar; neil enesel omad usud ja kirikud ja `riśtvad `entid meres Kse; teenekord jäi `luogki maha, sai maha niidetud ja jäi ja jäi ja jäigi Amb; kosa isä emä one? - isä ja emä one saanan Kod; noorik jagaś sõss veime. `kinda ja ja suka ja ja, `ü̬ü̬kse ja ja `taskuräti ja Pst; sääl na `kuulduss jagelevet ja nägelevet Krk; pangi ja `tu̬u̬bri ja, ja `käśku ja ja kopa ja `luitsa kõ̭ik oĺliva puust Võn; lammõśs kõtulõ maahha ja naaśs vett küńütämä Se; j a e i ega mina `käisin merel ja ei `kartand Lüg; `kange tuul oli ja ei saand purjesi pialt maha Koe; si̬i̬ jäi keeletust selle irmu `pääle, ja ei tullugi enämp kõnelemist TMr; vesi väega `ju̬u̬skse ojan. ja ess saa läbi San\n2. (lause v poolelijääva mõttekäigu lõpul) kehv aeg oli, tegid `törva, lubja kivisi pöledati ja Mus; `tuhlikotid ja `terved levad ja, ja liha singid [olid heinamaal kaasas] Muh; sügise sai tütär `mulda `aetod ja Mar; jaanitule `juures kiigutse ja lauldetse ja, tantsitse ja Kse; raiu [võsud] maha, pane tulesse ja, kui `tahtsid `saada uudis maad Amb; `lõngu oli jo perätu, `paklasi ja linatsit ja Trv; oĺliva kõ̭iḱ `nü̬ü̬rega ärä `aetu, punatside `nü̬ü̬rega kõ̭ik `käüsse ja, `ümbre kaala ja Võn\n3. (iseseisva lause algul, seostades eelnevat konteksti) ja siss korralese tüdrik `estos teinep̀ol laua ja lõi sedäsi eese jaki õlmad laiale Mar; ja `siiski ma elan viel nõnna vanaks, ehk küll `rasket tüöd olen teind Amb; nigu vaĺl olõssi, ja toda‿i lubata `kündä ja seeniaani ei olõ künnetu ka üless Rõn; ja sis käve timä jäŕve viirt pit́eh́ ja armõdu `veiga iḱk Se\nII. vastandav konj (seob tähenduslikult vastandatud lauseliikmeid v lauseid) aga, kuid vast olivad `oige `vaised ja nüüd tekköd omale kaik `uvved `uoned Vai; `paĺlu naised jäu pial ei niit ja kui niidid‿ss niidid päävä‿`viisi Rak; `meske ilos naene, ja mi̬i̬s – jumal paraku `valge silmägä Kod; meestel olli kaits `silku ja naeste`rahvil üits silk Puh; timä om joba siin `kõrgen mäe otsan - - ja sina vi̬i̬l makat Ote\nIII. eraldav konj või aga `muidu ikke üks ja kaks ja [lõhet rüsas] Vai; kolm ja neli part oli kõrvu Amb; katese ja ütese `lehmä meil olli Hls\nI. 1. a. elusolendite jäse, millele ta toetub ja mille abil liigub; jalg (sag ainsuslikult) Jalg `sohkab (joodikust); jala koverduksed (kurk); `Saapad on jala `kurgust `kitsad; Jalalaba on `paistes `jüskü pakk; Jalapäkkä on ragu ajand; jalaselg Kuu; `muudku ole vaid `püsti `jalgul, ei saa `puhka `millagi; `tuigub `jalgel; jala `pätkäd one `aiged VNg; ku [mesi]lind magusa võttas, tämä `kõrjab `jalgude; `lonkab tõist `jalga; minä en saa `jalgust üles; jala `põhjad on kõhe ku `pindusi täis; Jala `õõnes ~ tühi kõht; jalad `pöias (kõverad) Lüg; jalad `arkis; `ulgub jalad `lääpäs, lohakalt viab `jalgu järel; lein jala `kondi ~`ketra luu `vällä; Jala alused ~ jala `põhjad Jõh; obone `ellitä `jalgada; kravu `jalga; `kärbläise `jalga; `rouda tegi jala `pohjad kippest Vai; niid köva maa jala all (öeld merelt tulles) Jäm; `kintsus `jalgadega (x-jalgadega); jala kurgu peelt päris `aige; nikastas jala `liikme ära Ans; nii kaua kui moo jalg ikka käib ning pεε kannab Khk; jalg o nikastand Krj; Selle obusega `önne äi ole, jalad sukkas (s.t varsal jalad altpoolt heledamad) Pöi; masaja jalaga; lämbid ~ `lämpis jalad (lampjalad); obu riigib `jalga Muh; Umigu käib neljal jälal, pεεval kahel ja õhtu kolmel jälal (= inimene); jäla `önded on `peenem koht, kus nötkub Emm; kuub oli jala `kurku; jala seered akkavad viludama; laps on alati ema jala `juures Rei; jalad vettis araks Phl; `jalgu `puhkama; jala kand taga; jala päkk oo all Mar; [lamba- niitmisel] esimesed jalad `pańdi `kaenla `alla, lapsed `oitsid tagumisi `jalgu, lammas oli `jalgade vahel süles Kul; jalad `rangis ja `kaaras all; `pehme jalaga obune, komistab `ühte `puhku Mär; enne oli neid `aŕsta, kes panid jala paegale, kui jalg `vältund oo; [vanal inimesel] Jalg maateral kinni; päkä `juures `väike karba tukk – jalatukk Vig; püksi perse läks jala `õndla; jala `varvad `punduvad ää Kse; jala kand, see sur nukk sii; jala põhe; jala `pialmene, üle summa oo jala pöid Mih; Annõl nda piiniksed jala siäred nagu piibu orgid Khn; jala `luubelse końt; jala õnnal Aud; jala põhja all oo jala päkk; jala ranne PJg; Sügan jala `seĺga (laba); Kellel karvased jalasääred si̬i̬ saava rikkaks; Jalakõht ~ jalamari; Säärused `ümmer jalavarte Hää; jala `kindrad; rüü `oĺli jala kontsadest saadik; jala muna (luupeks) Saa; jalad surevad ää; äda lõi `jalgu; jala nõgu on päka ja kanna vahel; jala nõo sees Kei; jala kõberdese koht (tallaalune) on mõnel õõnes Juu; `luoma jalg `aige, nää `õngab `jalga Jür; jala `varba `otsa saab kua liigudata KuuK; seisa `jalgadega paigal; `jooksva `jalgades; ehmatasin roosi `jalga Ann; krambid käivad `jalgus Tür; jalg töńts, iga õle kõŕss akkab `jalgu `kińni VMr; `kõrge jalaga pikk inimene VJg; kui veke jala pöid nigu kitse jäĺg; jala päkk on suure `varba all; mõni on kumera jalaga, jala põhi kumer, teine on `sirge jalaga Sim; jalust vigane; jaladest ei saa `käia; jala põhjaalune ~ tallaalune Äks; jalg kisub `krampi Lai; jala seĺgroog ~ seĺg on se końt pöia ~ labajala pial Plt; `jalga ette ~ taha panema KJn; iluse nõrga jala all ää `ju̬u̬skje oben; jala muna luu om jalal vällän pu̬u̬l; jala seĺg Hls; jala põkk; üle jala seĺlä ei tule ääp pori; tasa jala nuḱke pääl kõńd; mia peĺlässi ka - - jäi kõvass ku soolasammas, jalg ka es tõusu Krk; jalg veedi väärät ja sattegi maha; jalg `ku̬u̬li ära, nigu `pinde ai täis; jala nõĺv (päkk); ei ole jala pövvä täit maad Ran; mes sä looberdat, viat `jalgu perän Puh; jala käesivä `risti; Miili ei saana jalust ~ `jalguga `kõndi; jalaseere; kirves - - läits jala käänu `sisse; vigla aru läits jala labast läbi Nõo; ma‿i võtaki toda `tańdsma, tol vana tömp jalg Rõn; jala si̬i̬r, `pahkmass, kons San; Istu ja puhka `jalga; Mis mul no viga, säĺlile säńgün ja muidugu tiĺlidä `jalgu; jalakuńt veritsess lännüʔ Urv; kõtt om tühi, jalg om nõrk; Üts jalg pikk, tõnõ lühikõnõ, ütelukku käü, a edesi ei saa (= kell); jala lapard; jala lehiʔ valutõsõ Krl; ma‿i saa enämb jalust kohegi, mul omma jala `kangõ; lihm saist noʔ `õkva jala lihe pääle, noʔ om jala lih́t `paistõt nigu pakk; jala nut́i omma veritsess `hõõrunu; `õkva jala nõdsu kottalõ kasuss pininaal Har; ei olõ kätt ei `jalga, esi ilmamaa tark (= kell) Rõu; jala `lapju Vas; jala maŕaʔ; mehine tu̬u̬ `jalguga ḿett; jala jaku seeh midä õks om mut́ingut; jala `kindreʔ põlvõ al; jalalaba ~ jalalapp `kat́ski; jala`lapjugaʔ toetat `vasta maad; Mõ̭nel naistõ`rahval ommaʔ jalasoonõʔ `veigaʔ ińdsile (pingule), kõ̭iḱ ni‿ku sinidseʔ munakiviʔ väĺäh Se; jala sõrmeʔ (varbad) Lei || labajalg Jalg alt `ummes (lampjalast) Lüg; sokid jalas, `saapad `otsas, niid on jalad `valmis Jäm; Jalg `lahti (lumevaesest talvest, lumevabast teest) Pöi; pikk säŕk, otse peast jaluni Mär; võta jalad `lahti Tõs; jalad `riides Juu; [lund] ia paks üle jala kord maha tuld Lai; tõine jalg `kińni, tõine `valla Krk; lahiśt `vihma maha mis kole, es saa kuiva jalage enämb kunnilgi `liiku Hel; ma‿i ole paĺlaste `jalguga vi̬i̬l ollu Nõo; jalalõ `parraʔ, hüä `saapaʔ Se; `pästaga jalaʔ `maalõ un `minkaga magama Lei; || (Rohkesti adverbiaalset, piltlikku kasutust) j a l a g a ~ j a l g(a d)e g a 1. jalgsi kas sa jalagõ tulli Krl; kerikun oĺli kõ̭iḱ jalaga inemise Har; lät́s jalagaʔ `liina Se; 2. (koos eitusega) mitte sammugi, mitte sugugi, üldse mitte minä ei käi jalagagi `kõrtsis Lüg; perenaine es saa vahel `jalgadega pöllalegid Khk; nüid pole `endal eri `jalgadega `minna Vll; ei ma `talve ole jalaga maanteele saand Ann; mina sinnä ei lähä oma jalagagi Nõo; olõ‿õs ma säl jalagagiʔ Se; 3. kiiresti, ruttu Mine jalgega ja joose koa vahest sekka Han; tule `jalgadega Kad; käi `jalguga Kam; o m a j a l a g a iseseisvalt, omal jõul `aige juo käib oma jalaga Lüg; soan ike oma jalaga vel `õue Juu; `Tervüs om kehvä, peräkõrd ei saa uma jalaga tagasi Urv; lat́s nakass jo uma jalagaʔ `juuskma Lut; j a l u s t ~ j a l a d o t s a s ~ ä r a jalad haiged jalad on `otsas, muidu liiguks veel Mus; Jalust otsas KuuK; [lehm] jäi jalust ära, nii jalad ära Tür; ta on `vuodis kohe, jäi jalust ära VMr; jaluss õli ärä, ei suanud käedä Kod; jäi jalust ära Äks; Jalust olt eś ka nii otsan, et mitte kohegi es˽saaʔ Urv; j a l u t a ~ j a l g a d e t a ilma jalgadeta, haigete jalgadega, käimisvõimetu `sassaparilad - - `luomidelle `annetasse, kui on jaluta `tõised Lüg; mina vana inimene `jalguta siin `vuodes Jõh; Käsita kisub, jaluta jookseb, valuta viŋŋub (= tuul) Jäm; jaluta Jaen lεheb `seina kaudu üles (= suits) Khk; laps viel istub, ei ta kõnni `ühtigi, on viel jaluta VJg; aga sängin ei tohi ka olla, siss jääb `u̬u̬piss ilma jaluta Nõo; jäät periss `puhtass jalalda, ei saa inämb kohegi minnäʔ Har; jaloldaʔ inemine Se Vrd jalutu; j a l a ~ j a l g a d e a l l , a l l a, a l t (jalgade) ees(t), jalus(t), tüliks, tülist kasi `jalgade alt εε; mis sa oled sii teiste `jalgade all Khk; mine `jalge alt ära Hls || neil oo `toito jalgall tallata (st raisata) Kul || ma ole `seitsmeküme kuiendama [aasta] peal jalad (olen 75 täis) Tõs; ühiksa `kümnes `oasta jala all (89 on täis) HJn; kaheksas `uassa jala all Kod; j a l a d ~ j a l g a l l; j a l a d a l l a [saama, võtma; tegema] seismis- v käimisvõimeline; seismis- v käimisvõimeliseks muut(u)ma, püsti tõusma, käima hakkama ei `saagi enäb omale `jalgu `alle, ei saa `kõndida Lüg; noh, vöta jalad ala, töuse üles [lehmast] Khk; kes vähegid jalg all oli, keik `viidi jaanituld `vaatama Mus; põrsas ei võta kudagi `jalgu `alla VMr; kere pu̬u̬lt ilos obene, aga `jalgu ei õle all (ei sõida kiiresti) Kod; latsel oma jalg all joba Ran || (kukkumisest) Tee nii libe naagu tat́t, mitte jalad all äi seisa Pöi; nii i̬i̬le jää, nõnda‿t jala ei saesa all Puh || fig 1. kiire sammuga, heade jalgadega Pane ädala `peale minema, kas siis pole `loomadel jalad all Pöi; kui `rantsos `Moskost `väĺla läks, siis ajasid kaatsakad neid takka, küll siis Punapardil jalad all olid Mih; 2. iseseisev, sõltumatu, majanduslikult kindlustatud sain juba elole jalad `alla Jõh; nuored, kel jalad all, nied [lähevad minema] JJn; `enne oli puru `vaene inimene, aga pärast sai jalad `alla Plt; sai sääl joba jala `alla. läits nii suurelises Ran; || (asjade kadumisest) Kuhu sie kuĺp siis sai, jusku oleks jalad all IisR; j a l a d a l l a t e g e m a käima sundima, minekule ergutama Vaata laiskvorsti, küll ma sulle jalad alla teen Vig; piits teeb obusele jalad `alla Tõs; kevade `öeldi: las ta (loom) läheb `väĺla, küll jaań `talle jalad `alla teeb Lai; j a l a d a l t v ä l j a s ~ ä r a seismis-, käimisvõimetu; jalad haiged; (ka kukkumisest) jalad on alt `välläs, kuhugi ei `pääse Lüg; jalad nagu `võeti alt ää, ei soa `köia εnam Muh; nii klaes jää nõnna, et võtab jalad sool alt ää Mar; ühekorra old aga jalad alt ää ja Aabu vie all Kad; minul jalg jäi alt ära Plt; jala om alt ärä, kudass ta kõnnib Nõo; mul võ̭ti hirmuga õkva jalakiʔ alt ärʔ Plv; j a l a ~ j a l g a d e p e a l, -e, -t jalgadel(e, -t), püstiasendis(se, -t) (ka käimisvõimest) `püstü jala pääl (seistes) Kuu; tama alisi oma `aigukse jala pääl `vällä; laps jo `jalgo pääl Vai; obused norgutavad, `püsti jala pεεl magavad Khk; jala pεεl aigos Käi; timbib ja tambib `jalge pial, üks rahutu vaim Var; vaarub `jalgade peal JõeK; jala pialt kukkus maha Plt; mõni tiisiku `aige kuivass jala pääl ärä Krk; Käü nigu vana igävene loobõrd `jalgu päält maha sadamisen Urv; Kõik kerikoaig maʔ saisi jalapääl Vas; tõbine aja hińnäst `jalgu päle; jo jala päl käu Se || fig iseseisev; majanduslikult sõltumatu Mees päriselt juba oma jala pεεl Kaa; õppib oma jalge pääl seisma Pst; oma `jalge pääl Krk || taa elo om jo nii savitsidõ `jalgu pääl (ebakindel) Vas b. (võrdlustes) Jalg nindägü kassi kaul Kuu; Jalad väsind `nindagu `nuiad; `Nuorelt jalad ku `värtnäd all; Jalad ku `kougud (kõverad) ~ `mõisa `muonamel (suured) ~ `pilpad ~ `pitskid (peenikesed) ~ `suksed ~ `putked, `sääräd pikkad ja `piened; Jalad nigu `ketrad (kiired) IisR; Jalad ku õbelusikad (pisikesed) Lüg; Jalg kut matimoa (suur); Jalad all kut suured `tündrid Pöi; Jalad lääpis all nagu luutõbisel lehmal LNg; Jalad all nagu veevõtmise pingid (pikad labajalad); Jalad perse all nagu saksa rätsepal Kul; Jalad kui rangipuud Mär; Jalad jusku sia sõrad (mustad) Hää; Jalad kõverad kui looga murre Kei; Jalg nagu vaese mehe vakamaa (suur) Amb; Jalad nagu sambad Koe; jalad nagu pakud all (paistetanud) Kad; jalad kui tambid all, `aiged; nuor on `kerge `jalgadega, jalad nigu vedrud Sim; pikad jalad nigu koodid Plt; Jala ku lambsu (suured ja laiad); Jala ku peüvä (kõverad) Trv; Jala all ku usse pulga (ümmargused) Krk; Jala ku `taosse Hel; lühikse jala nigu pätäku; jala nigu tangi (jalad kanged) Ran; ta‿lli vähälik obene, aga jala nii käesivä juśtkui kerilavva all Puh; nii jämme jalaʔ ku tulbaʔ all Krl; piḱäʔ jala˽nigu kure jalaʔ; ilusa jalaʔ nigu pütśikäʔ Har; sääntse paksu jala kui kahru jalaʔ Se c. fig Kuhu sa lähäd? – Lähän `sinne kuhu jalad `vievad Jõh; Olid sa jalgu pidamas (küsitakse inimeselt, kes räägib teiste seksuaalsuhetest) Kaa; Kas jalad puutusivad põhja (küsitakse kaua magajalt) Iis | [pulmas põllelappimise ajal] akati `võitu tegema, et `peidme puolt võit – `peidme jalg pial ja pruudi puolt, et pruudi jalg pial VMr | Minial peavad olema jänese jalad ja `lamba süda (minia peab olema virk ja tasane) Hää; Pido `pernaasel piät olõma jänesse jalaʔ ja kuninga mi̬i̬l Räp | Egä sul `valla ~ `kruono jalad õle et `sõisad Lüg | Kes teist jalaga lööb, sel jalg auast välja kasvab Vig | (häbelikust; norutajast) `Istub pia `jalte vahel IisR; Käib pea läbi jalge kut va äbelik koer Pöi; Tömmas saba jälge vahele Emm; Kus ta näeb, pää kahe jala vahel Hää; kõnnip pähl, pää `jalge vahel mahan Krk | (ruumikitsikusest) kerik täis `rahvast, ei õle jala `ruumi Lüg; ei ole jala asetki KJn; jala `pandaʔ ei olõʔ asõnd ~ maad Har; Ei olõ kohe jalgage maaha panda Räp | Mine sa, sool nooremad jalad Pöi; muud ei `aita, jalad `piässägä perse (öeld põgenedes) Kod; Tänä õli `ninda `kiire, et ei saand `jalga `paigale; `Juakseb jalg `perses, las akkab `tüälä Jõh; Suur sämu juba, a `miśki ei tie, `kargab `ringi jalg `persses IisR | (aeglasest liikumisest) käib `tõise jalapält `tõise `pääle `laisa `muodi Lüg; Ei viitsi õigel viisil oma jalgu järele vedada Lai; täi kooleb jala `alla ärä Ran; ei jõvva `jalga üle läve `tõsta Rõn; taal õi lää jalg tõsõst edesi `eieʔ Urv; ei kergütäʔ umma `jalgagi Plv | (keemisest) Nüüd on pajal jalad all Hlj; nüid on padal jalad all, `lendab keeda Äks; küll on padal jalad all Lai | (kuulujutust) `Lorbatuse juttul ei õle `jalgu all Lüg; `jälle jutt ja jalad all IisR; Jutul põle `jalgu all Han; jälle jutt ja jalad all, ta läheb edasi Lai | vili kasvab ärja jala all (st härg annab palju sõnnikut) Nis; peremehe jalg rammutab `põldu (s.t peremees peab ise põllul olema) Ran; ega `tü̬ü̬lise jalg `viĺlä ei sõku Nõo; sut jalaʔ ravidsõsõʔ (rändajast) Lut | Iga jalg tieb ise `jälje ~ kuda jalg `ninda jälg (inimeste erinevusest); Küll jalg `saapa `leiäb – igäüks saab õmakõhase mehe vai `naise Lüg | Ega jalad `sinne jää kuhu `jäljäd `jääväd (asjatust v vastumeelsest käigust) Jõh | Kellel pole pead `otsas, sellel olgu jalad (unustajast) Pöi | lükkäd ärä jalaga, `tõmmad aga `käegä tagasi (ära halvusta seda, mida veel tarvis võib minna) Kod; Obune komistab neĺla jala pääl, mis ime siis, kui inimene kahe jala pääl Hää | valel o lühised jalad, vale asjad tulavad üles Khk | kene `jalga `tatsa, sene suu `matsa VNg; kelle jalg kergatab, selle keel nälbatab Muh; kelle jalg patsatab, selle suu matsatab Mär; kelle jalg `ilpsab, selle käsi `nilpsab Hää; kelle jalg tatsutab, selle suu matsutab Juu; kelle jalg `ülpäss, selle ki̬i̬ĺ `nälpäss Krk; kelle jalg tats, selle suu mats Ran | Kelle jalg sitage, selle suu saiage Pst; Jala põlvini sitatse, suu kõrvuni rasvane Hel; (ü k s ~ t e i n e) j a l g h a u a s ~ a u g u s vanast v haigest inimesest üks jalg `auvas, `tõine `auva `kaldal, aga ikke viel tahab naist võttada Lüg; jalg `audas, teina ava `pardal ~ εεrel Käi; Jalg hauas, teine kaldal Vig; Üks jalg `aukus, teine augu ääre pääl Hää; vana mullake joba, tõene jalg joba avvan Ran; üt́s jalg hauan ja tõnõ haua perve pääl Har | meie ema on küll ühe jalaga `audes, teesega aua ääre peal Vän; üt́s jalg ilo poolõ, tõõne surma poolõ Vas | Kinel jänu, senel jälad Emm; Kel jano, tol jalaʔ Räp | Kie ei õle jalust vigane, on arust segane Lüg; Pεεst segane voi jälust vigane Emm | Ei saand `enne `surma enamb oma `jalgu maha `saama (ei saanud enam eluga järje peale) Jõh; j a l g a e t t e ~ t a h a p a n e m a (kedagi) milleski takistama Eks Ats eese kaibamisega Peetrile jala ede pani Kaa; Ära lase omal `jalga taha `lüia; ta `pańni mul jala taha Hää; j a l a e t t e [nägema] lähedale `Ninda pime, et ei nää jala ette Jõh; Äi sa näe eese jala ede ka mette (tulevikku on võimatu ette näha) Kaa; Ei näe jala ettegi änam (inimene on pime) Hää; kui akkab juba jala ette nägema, siis on vekese `valge aeg Lai; ma `aima iki jala ette vähä ärä Krk; sa‿ss näe mitte jala ette tõnõkõrd Ote; j a l g j a l a e t t e ~ k õ r v a l ~ p e r ä n samm-sammult, aeglaselt, ettevaatlikult [liikuma] `astuvad nii kaks `valged `muĺlikast jalg jala `korval, et edasi ei saa Jõe; Obune kuhe `õppind tämaga jalg jala ette `uĺjuma IisR; söidab nii tasa, et jalg jala ede Jäm; astub na pikkämesi, jalg jala ette Tõs; `tatsab jalg jala ette VMr; läke jalg jala peräh Lut Vrd jalg-jalalt; j a l g a j a l a e t t e käima, kõndima (hrl koos eitusega) p‿saa `jalga jala ede Khk; ei nää `jalga jala ette `astuda Kei; ta on nii mõnnetu, et ei jõua kohe mette `jalga teise ette `tõsta Sim; nii pihtpime ü̬ü̬ `olli et, es näe `jalga jala ette panna Nõo; pimme, et ei näe `jalga jala ette `panna Kam; Jalgu peran vedama (lapse-east väljajõudnud, iseseisev olema) Pst || akkass iki üless `aama, `jalgu `perrä vedäme (paranevast haigest) Krk; kes sellele jala `piale `astund (kelle süü läbi ta on rasestunud) Ksi; Vassaku jalaga `vu̬u̬dist maha `astund (halvas tujus, pahurast inimesest) Hää; Jalg hakkas ahju veere pääle tükme (vanadus kipub kallale); üte jalage ärjä liha (seen); mis suguline ta vi̬i̬l om, undi tagumine jalg (kauge sugulane) Krk; täl `naisi jalaga seǵäda (palju); karass kate jalaga (otsejoont) õnnetuse `siśse Ran; Kõ̭iḱ uma elu aig olõ ma pidänü katõ jalaga keset ellu `traḿpma Rõn; Kus hüppas mulle nelja jalaga peale (süüdistas ägedalt) – miks ketid teritamata Tür; j a l g a h e i t m a kõndima, ära minema tuleb natuke `jalga `eita koa, teeb enesele sööma `tahtmest Mih; oĺlimi sääl tüḱk `aigo, sõ̭ss heidimi `jalga Plv | ei sie enämb `jalgu `jätkä – enämb ei `pääsi sest `aigussest Lüg; j a l g a k a t s u m a 1. pulmas pruudiga tantsima, mille eest tuli pruudile raha anda – Pil KJn; 2. (suguaktist) sai igä mies `jalga `katsuda Lüg; j. k e e r u t a m a ~ k e r g i t a m a ~ s e a d m a tantsima eks `nuored ikka `armasta `jalga `kierutada Jõe; lähme `jalgu kergitama Mar; ei ole mina oma `jalga `seadnud, isast ei `tohtind Pil; kergitäsin koa oma `jalgu KJn; `kargamise man kergütäss `jalgu Se; j a l g u k i i t m a ~ t ä n a m a põgenema Ega mul muud üle jäänd muudkui kiitsin häid jalgu Hlj; Kuski madinast läks, siis kiitas jalgu Jõh; ma sai pakku, tenässi endä äid `jalgu Nõo; j a l g a k a a p a m a ~ k u m m a r d a m a [maani] kummardama kellegi ees `linnas õpetavad `jalga `koapama Kos; viga täl `jalga kumardadaʔ ku rahha tulõ [mõrsjal]; sis `laotas maaha sinnäʔ `jalgala ja kõigilõ kumaŕd `jalga; t́siaga and suud ja konnalõ kumardass `jalga (joodikust) Se; j a l g u k ä n g m ä 1. surema taa `tahtsõ `jalgu `käńgiʔ oĺl jo `hirmsa `haigõ; ku `süämepalavik om, siss ta käńg ruttu jalaʔ Har; vana ineminõ jo om `jalgu käńgi Se; 2. jooksma ajama, säru tegema Ku sa˽siist är kao õiʔ, sõ̭ss ma su˽jala˽käńgi; Vai vi̬i̬l lää eiʔ, küll ma˽tää jala˽käńgi Rõu; ḱul ma su jalaʔ käńgi Vas; j a l g a l a s k m a ära minema, ära jooksma, põgenema kui ei taha teha siis lase `jalga VNg; läks nõnna `jalga `laskes (kiiresti) Muh; ma `kaie ku `jalga `laskme sai Krk; nigu raha kätte saeva, lassiva `jalga Ran; laseme nüid `jalga ruttu, muidu peremiss tulep, nakap pahandama Nõo; lasõʔ `jalga, sõss ei jääʔ `nälgä Plv; j. l ö ö m a id pian akkama `jalga `lüömä, akkan `jälle menemaie Lüg; j. p a n e m a id äkist pani `seuke kabin ning plagin mineme kohe teed, panid `jalga säält Ans; ühe `aasta õli ja jälle pani `jalga Iis; ninda ku ma näi, panni `jalga Krk; ma saen `väĺjä ja p i ä s t s i n j a l a d (jooksin ära, põgenesin) Kod; j a l g a t o o m a ~ k a n d m a jalgadega suira, õietolmu tooma (mesilastest); keväjelt om mihiläisil edemine asi jala `tu̬u̬mine. ku na joonõn ommaʔ, na toova `jalga Har; j a l g a v a j u t a m a kiirust lisama, käiku kiirendama läks teene lepikusse ja meie `vaotasime `jalga nõnna et ei ta enam meid kätte soa Juu; j a l g u v i s k a m a 1. jooksma, ruttu kõndima küll `viskas `jalgu Lai; 2. tantsima pidu pääl - - sääl `karglõsõʔ ja `viskasõ `jalgu Har; j a l g a v õ t m a 1. jalul püsima, kõndima juba laps akkab `jalga `võtma Muh; 2. (majanduslikult) iseseisvuma – Vig; 3. kodunema, pinda leidma si̬i̬ sõna võtab `jalga ruttu, mes `niiskene Kod; j a l g ~ j a l a d s e i n a(s) ~ s e i n a l ~ s e i n a p e a l[e] (laisklemisest, tööta olekust) magab kodo jalg `seinä pääl Lüg; Jalg seina, hambad varna LNg; Jalad seinas, hambad varnas Mar; Jala seina pääle paneme (magama heitma) Krk; Jalg saina pääl, hamba varna pääl Krl || (kiirest liikumisest) juoks `ninda ku jalad võttasid Lüg; Jooseb kut oleks sada paari jalgu Khk; Pani seikse vardiga minema naakut oleks mütu paari jalgu all Kaa; Pani liduma nõnda kut jalad `võtsid Pöi; pane külase minema siis on sada `paari `jalgu all Muh; lähäb nõnna, et jalad `vilkuvad all Mar; läind mis jalad `välkund all Vig; Jalad käivad `selga; Läks nõnda, et teine jalg ei näinu teist Hää; Lõikas et jalad all tuld lõivad; Läks et jallad kuklase lõid Saa; Jooseb et jalad ei puutu mahagi Trm; `jooksis nii et jalad käisid `kukla Lai; joose nii et jalad ei putu maha Vil; [põgeneb nõnda, et] jala `maasse ei putu mitte Trv; pańds tare poole nõndagu jala võtive Krk; lätsive kas jala tuld leive; Läits nigu jala es putu maa `küĺge Hel; ma joosi nigu jala es puttu maha ~ maa külge ~ `vasta maad; ta ju̬u̬sk nigu täl jala vähä võtiva Nõo; joosõʔ nii kõvastõ ku sul `jalgu om all; juusk nii et jalaʔ valutõsõʔ ~ tuld lööväʔ Har; kaḱk minemä nigu jala võt́iʔ Rõu; ju̬u̬sk nii kõvastõ et jalaʔ `kukrohe kääväʔ Räp | Kisu jalad tagumikust `lahti (mine kiiremini) Jõh; Küll ma võta sul jalad kõhu alt `väĺla (ähvardus laisale, aeglasele) Hää; Jalgu kõik kõhualune täis (jookseb kiiresti) Kad; Aa jala kõtust väĺlä (öeld aeglaselt kõndijale) Trv; ku ma tal kait́s `jõhkamet anni altaisa, obesel olli jala ku kõtust vällän Krk; j a l g a d e l e a u r u ~ n õ u ~ s ä r u ~ t u l d ~ v a l u jne (t a k k a) a n d m a kiiresti minema, ära jooksma, põgenema ants `jalgudelle valu, läks `ninda‿t ei `vahtind tahagi Lüg; Jalgadele nõuu andma Tor; `ańtsin `jalgel tuld takka Ris; sain aga `jalgadele tuld `anda, muidu oleks `pihku jäänd Lai; annab `jalgadele valu, kardab et saab tupe `piale Ran; piat jalulõ tuld `andma, muidu jäät pümme pääle Har | Jalgele kihu tegema id Tor; j a l g a d e l e t e a d a a n d m a id anna `jalgel täädä, ku sul `kerge jala, küll jala pästäv Krk; j a l a d h ü ü d m a ~ k ä i m a ~ v i l k u m a ~ v i l t s i m a jne p a n e m a ~ s a a m a id saab jalad `keima `panna; küll sai ruttu jalad `vilkuma Khk; pane `jälle `veltsima jalad Mar; pane jalad `üidma ~ `vilkuma Trm; Kuski madinast läks, siis `k i i t a s `j a l g u (jooksis ära) Jõh; j a l a d k a e n l a s s e ~ n ä p p u ~ p i h a l e ~ s e l g a ~ õ l a l e jne v õ t m a 1. (jalgsi) minema (hakkama) Ei saand keneltki hobust, `muutku oda jalad `selgä ja mene jala Kuu; `võt́sin jalad näppu, läksin Tapale Kad; võta jalad `kaindlasse ~ `seĺga ~ õlale, mine siis Ksi; võta jalad `selga ja perse käe `otsa Lai; võt́t jalaʔ `säĺgä ni ĺät́s `ärki, kõõ tüü jät́t `maalõ Lut; 2. jalad `seĺga `võtma (kiiresti minema, jooksma) Hää; pane tüdrugule j a l g `p ε ε l e (kindlusta omale pruudiks), mis sa seda lased `ümber liperda Mus; [kellegi] j a l a a l t ~ a l t j a l a l ä b i k ä i m a [kellegi ees] end alandama, [kellelegi] õigust jätma olen ta jala alt läbi käind Rei; Käid teiste alt jala Amb; ma käin ta jala alt läbi, aga ikke ei soa ta `tahtmist Trm; r a s k e t j a l g a ~ r a s k e j a l a g a ~ r a s k e s j a l g u s ~ r a s k e j a l a p e a l rase `rasked `jälga inimine Muh; naine om rasset `jalga Krk; rasõdõd `jalga San; rasõha jala pääl Lut; `tüt́rik oĺl v a n n a `j a l g a id Har; noorikõl jo `ĺ u h k o j a l aʔ id Se; `ĺ ä ä ĺ m e d́ a l a b ä l id Lei; j a l a d k ü l m a d (uustulnukast, kodunemata inimesest) `ninda vara lähed `vällä et jalad viel `alles `külmäd (teenijast, kes sageli töökohta vahetab) Lüg; [minial] jalad alles külmad, astub ämma sooja `jäĺgede sisse ja juba augub Koe; alles vi̬i̬l jalad küĺmäd aga juba uhkustab oma taluga KJn; j a l a d l ü h i k e s e d ~ n õ r g a d purjus ma `tantsisi, aga jalad olid lühikesed Mus; [Ta] ei saa `lonksugi inge `alla `panna, juba jalad nõrgad Han; k o l m a s j a l g 1. kepp ma‿p sua muidu üle ukse mette, kui mul põle kolmat `jalga mette Pöi; toḱk olna vanainimesel kolmas jalg Nõo || tämä käi pää `kolmanda `jalga all (käib küürus) VNg; 2. mehe suguliige [viina pakkumisel öeld:] Ega mees ühe jalaga pole. Teise jala jauks veel kolmanda jala jauks ka Amb; t e e ~ m i n e k j a l a ~ j a l g e a l l lahkumine tie juo `jalgude all, pian akkama menemäie Lüg; sool siis tee jala all, pole änam sii `rahva seas mette Khk; Vana inimesel pole muud änam midagi kui minek on jala all Pöi; võt́tis tie `jalgade `alla Sim; enel surmati̬i̬ jo jala all Kod; m i t u t u u l t ~ t e i s e d t u u l e d j a l a ~ j a l g e a l l 1. teist eesmärki omama Ei täma enamb talu`tüöle tule, sel `linnas `teised `tuuled `jalte all IisR; tääl veel meto tuult `jalge all `keiä, kis teab, mis täst saand oo Mar; 2. kindla elu- ja töökohata mitu tuult `jalge all, kui `paika põle Juu; t u l i ~ t u u l ~ j a l g u a l l püsimatu nagu tuli `jalgu all, ta ei saa paigal olla Trv; nüid om tal tuli `jalgu all, ta taht ajame panna jälle (hobusega sõitma) Krk; tälle tetti tuul `jalgu `alla (aeti ära) Ran || jalg `pistetuksel menus (iga hetk minemas) Kuu; kui veli midägi käśk, siss jalg `olli juba minemän Nõo; Liine kaks um joʔ üt́e jalaga Tallinnan Rõu; p e a s t j a l u n i üleni, tervenisti ehitab oma tütart piast jaluni VJg; pańd poesi pääst `jalguni `rõivide Nõo; ma olõ pääst jaluni `aigust ~ vallu täüs Krl; ma olõ timä pääst jaluni `rõivõilõ tennüʔ Har; pääst jaloniʔ `vahtsih `rõivih Plv; pääst lätt nigu jaloniʔ hirm Se; e i - - p e a s t e g a - - j a l u s t aeglane ei teho `miski sie tüö tegemine, ei `pääsi päist ega jalust Lüg; kikerdab (vireleb) aga `peäle, ei soa peäst ega jalust edasi Juu; ei sua edasi ei päist ega jalust JMd; temä ei `pääse pääst ei `argne jalust, ei saa edesi ei tagasi Nõo | temä om üten päie `jalgega `kinni, temä edesi ei saa Krk; p e a d-j a l a d k o o s 1. ruumipuuduses Säel tua`ubrikus nad kudagi elavad, piad-jalad kuos IisR; Elast pεεd-jälad koos Emm; Elasime `piśses tuas viiekesi piad-jalad olid koos Han || Päe lühike, pead-jalad koos Sim; 2. küürus Seĺlavalu oo selle mehe piad-jalad kokku tõmman - - na kõberas Han; ma käin piad-jalad koos Ann; v a s t u p ä i d-j a l g u Söhukse teo eest kuluks taale küll vastu peid-jalgu anda Kaa; Sai vastu päid-jalgu Emm; k ä s i-j a l g 1. Äga nee enne jäta kut mönel käsi-jalg kaalas aa; [ta] akkas maas käsi-jälgu sipudama Emm; 2. emal olivad isegi kääd-jalad tüöd täis VMr; k ä e-j a l a j u u r e s ~ m a n Kruntkoha pidamene oli ulga param kut teiste kohtade pidamene sest sεεl oli keik kεε-jäla juures Emm; edemält `pańti `õina sarv rasvaga voki käsipu `õtsa silmussega. siis ta õli käe-jala juuren Kod; käe-jala man Ran; k ä t e (j a) j a l g a d e g a Mul endal raius naine käte ja jalgadega vastu Tür; tõene mi̬i̬s - - karanu käte ja `jalguga appi Puh; laits paneb `jalgu ja kätega `vasta. ei lase `enda `tarre `viiä Nõo; kässi `jalgugõ sais `vasta Krl || käsil otsib jälul leiab (kes väga head tahab, leiab halva) Emm; k ä s i s t-j a l u s t käsist-jalust viganõ Khn; ta on kua käsist-jalust `tüöga `siutud VMr || ei saa enämb kohegi, ei käsist ega jalust ei pääst ega `persest Ran; `jalgust ja kätest sa oled nigu kammitsen, ei ole `võimu kohegile minnä Puh; k ä t t-j a l g a m ö ö d a lohakalt Laseb kätt jalga mööda lohenal PJg; ükskeik kudas kokku klobitud, see `ööldaks kätt `jalga `mööda `tehtud HMd; nii kätt `jalga müöda tieb, ei uoli tüöst VJg; e i j õ u a ~ s a a k ä t t e g a j a l g a l i i g u t a d a ma olen nii väsind, ei jõua kätt ega `jalga liigutada VMr; sie `aigus võt́tis mehe ni maha, et ei suand nädal `otsa kätt ega `jalga liigutata Sim; ess liiguta kätt ega `jalga nigu surnu Ran; j a l a d o m a l a u a a l l Kes tiid, kuis sis lugu om, kui oma lavva ala jala panet (kui ise peremees oled) Ote; jalaʔ ommaʔ uma lavva all Plv | Juhan Maaliga pańni ka jalaʔ üt́e lavva alaʔ (abiellusid) Rõu | Kui ei `kergidä saba, sirutab jalad `väljä (sureb) Kuu; kut [lehm] mäletsema ei akka, lööb ika jalad `öigeks id Jäm; | Odot poiss, ku esä tulõ, tu̬u̬ su jalaʔ `sõlmõ käänd (annab peksa) Rõu; | t o l m u j a l g e l t p u i s t a m a lahkuma puistab tolmu jalgelt LNg; Ta olle - - oma jalgu päält nende tolmu maha puistanu ja kadunu Nõo\njugama jugama Lüg Jõh Vai Sa Muh Mar Kse Han Var Hää Pil KJn Hel\n1. jagelema, riidlema; kurjustama; [kedagi] taga rääkima, kiruma inimesed jugasid teda taga; vana Reet jugab vahel, et teised `eerdavad nii kaua asemel Khk; pole rahul, akab `vasta jugama Kär; jugas mo kohe, miks ma pole täda `ootand Mus; mis sa muidu `tühja jugad, see asi on ikke sedäsi küll Mar; Ämm jugab minia kohta omigust `õhtani; Minia pidi `ämma kua takka jugama Han || kana jugab (kõõrutamisest) Jäm || rattad ühna jugavad obuse järel, põle võida soan, `karjuvad ja `keaksuvad Muh Vrd judima1\n2. muid tähendusi: a. juhama, viitama rattas jugab ehk `uisub kui `sõidad `ninda `rüöpä sies, rattas käib kahele `puole Lüg; rattad jugavad nõnna et, köivad keerest, köi tee peal mitte Muh || vaaruma, kõikuma, tudisema jugab nii `kangeste nõnna et (haigest inimesest) Mar b. jugab aga `peale, ei seisa vagusi Muh c. vaevlema, põdema `kaua mia vana piaks viel jugama siin `ilmas Vai; juganu lat́s Hel\njumal jumal g -a R(n jumala VNg) eP(jomal Käi Phl; emf jummal Kaa Juu Ksi Kõp) M(g -e); jummal (jummaĺ) g jumal|a Hel/g -e/ T(`jummal Ran Nõo, `jommal g -õ, jomalõ San) V(g -õ Krl Har; d́umma|l, -ĺ g d́umala Lei; [j]õ̭mmaĺ g [j]õma|la, -lõ Kra)\n1. a. ristiusu jumal, kõikvõimas üleloomulik olend, maailma looja ja juhtija; paganlik jumalus, haldjas, hingestatud looduse osa, kaitsevaim; loodus, saatus eks nää, mis se jumal tieb sene suvega; paganol on `paĺlo jumalo; vanad jumalad Vai; jumal valitseb maai·lma üle; jumal ülendagu tä `inge ning alandagu tä pattu, `antku jumal tääle εεd `ingamist (surnust) Khk; suur jumal o mind oidn Muh; see oo jumala arm, et se ikke `inge jähi; `enni vanast olle `tehtud ikke jumalud, äbä jumalud Mar; juńn oo jumalast `loodud Mih; jumal oo vaim, tänd võib igäs `kohtas paluda, tä kuuleb igäs `kohtas; vana `seäduse jumal oli `enne - - kui tapeti ja ohverdati looma verega Tõs; jumal olgu meile armulene Hää; kõigevägevam jumal Ris; vear jumal on ebajumal Kos; ma ańnin ennäss jumala ualess, ehk jumal `aitab; vanass tõid metsäss suare puid, ni̬i̬d õlid jumala kasvatet, egä näd kellegi õmad esid õle; ebäjumalad õlid vanal aal; vihma ja viĺja jaoss õli jumal Kod; jumal, kõege vägevam, kis `taeva ja moa on luonud; jumal on isa ja poeg ja püha vaim, täma elab igal pu̬u̬l Pal; mis jumalest lu̬u̬d, neid `liĺli ma tunne; väärjumal om ebajumal, om si̬i̬ mis mitte jumal ei‿joole Krk; om ike jummal `tervust `annu; mõnel inimesel om jumalast `antu piḱk igä Nõo; tä nii jumalõst `ańti, et elugõ `päśsi Krl; nii piḱk `haigus om joʔ jumalõ `nuhkluss, `ülhlest määrät; mõ̭ni om vi̬i̬ jummal, mõ̭ni om uku jummal Har; [külvaja] võt́t kübärä pääst ja pallõĺ viläle jumala õnistust Räp; surma tõbi, jumalast last tõbi Se; `bõ̭rdõ‿d́ummaĺ om ai‿`riḱtig Lei; annaʔ jummaĺ kõ̭kkõ mõistaʔ, ei `kõikõ tetäʔ; muśa um kua usuki eiʔ jumalalõ Lut || fig ilmeksimatu, kõikteadja, targim [inimene] egä si vana rahvas jumal õle, et tiäb kõik Kod; tahab `kõike oma kätte, kas sina oled se kõige jumalam Plt | kahekeelsest inimesest Tu̬u̬ noʔ määne ineminõ, igäväne `mitmõ jumala `tiindre Vas b. jumalakuju; pühapilt; ikoon jumala kojud nee on `võõrad jumalad Khk; `enni olle ike jumal olnd. üks puu kaigas olnd `nurkas, keind sedä‿s põlvili maas palumas; kummardavad neid puu jumalud Mar; panid ühe kivi jumalass ja kummardab sedä; iied oo vana aja jumalad; tegid saviss kuju ja panid iie nimess; mes veneläsil nukan seesäväd `veiksed jumalad; suur jumal, mes kerikun seesäb `altari eden Kod; jummal `oĺli neil [vanausulistel] nukan Ran; paganõ rahvass tege puust jumalõ ja kumardass tu̬u̬d Har; keriku ummaʔ jumala `pantuʔ Lut; vene jumal apostliku õigeusu pühakuju, ikoon Palu ja kummarda nagu vene jumalad Tor; vene jumal nurgas Iis; rummal nagu venne jummal Hel; loĺl ku venne jummaĺ, esi nulgan ja pää palass Har; võõras j. ebajumal `vöörud jumalid kummardavad Khk; `tienib vöörast jumalad Ris; ega si̬i̬ (kuldvasikas) põld kellegi jumal, si̬i̬ õli võerass jumal Pal || fig kes siss teisele paha tegi, siss `ööti et see `võera jumala teenistus Mar c. jumala [koos noomeniga] jumalast seatud, määratud; looduslik, loomulik; sünnipärane, paratamatu, inimese tegevusest sõltumatu tämäl on silm `aige, sie on jumala `luodos (s.t kaasasündinud viga) Lüg; ühed jumala tuuled ja pεεvad puhas Emm; üks kõva jumala toŕm oo [täna] küll Rid; sa oled kui jumala puu üksindä Tõs; Jumala sańt (sünnipäraselt või õnnetuse tagajärjel vigane) Rak; suri jumala `surma, egä tädä es tapeta Kod; jumala `lu̬u̬dus om imelik, et kudass ni̬i̬ kure tääve ärä minnä ja tulla jälle pesitem Krk; mia küll ei kunsti, üte jumala päevä kõ̭ik (s.t kõik päevad on ühesugused); `varguse peräst `lasti siĺm pääst `väĺlä, egass jumala riśt ess ole Nõo; ta om tel jumalõriśt, et ta `haigõss jäi; üt́s jumala päiv paist kõ̭igin paigun, olõ˽konh taht Har; kiä ti̬i̬d kas um tä jumala riśt vai tulõ esiʔ `hińdäst Rõu; Kattõ niguʔ jumala tsirk, siivoʔ säĺäh (kadus jäljetult) Vas; Jumala kuiv (põllukuiv) [vili] Räp; õlõ no ku jumala puu (täiesti üksi) Se; jumala haigus vähä ikke `aigevimm oli `külles aga `ninda‿t `niisukest jumala `aigust ei olt tal midagi VNg; jumalast `luodud kõhe üks `aiguss ja tõbi inimisele, sedä `üellässe viel `kahte pidi, jumala `aiguss ja `surma `aiguss Lüg; aga jumala `aigosed oo puhas Mar; nõid üteĺ ärä, ka lehmäl on tõine inimen viga tennu või jumale `aigus Krk; jumala ilm 1. päev(aaeg); ilmastik `Ninda ilus pühabäne jumala ilm, et kuhe `kahju kodu `istuda IisR; Äi seda‿p tee midagid, mis jumalailm päävapidusel veel veib teha Kaa; Jumala ilm teeb ikka seda mis ta tahab, inimese `tahtmine `aita sii midagi Pöi; eks ühöd jumala elmad ole puhas Mar; Jumala ilm rõõmustab Tõs; Jumala `ilma ja lapse perset ei või kunagi `uskuda Hää; egä jumala ilma vasta ei saa KJn; śjo˽om jumalõ ilm, olkõ timä sadõjanõ vai olkõ illośs Se 2. äike; halb ilm jumala ilm aeg naiste lastega `väljas (sajab, tormab, tuiskab) Khk; Vali jumala ilm oli väljas Mus; Jumala ilm pole ilmaski kuri, inimene ise oo kuri; Jumala ilm löönd eile Kaarmases Taavi elud pölema Kaa\n2. a. (paljudes kivinenud väljendites ja hüüatustes, sag ilma erilise leksikaalse tähenduseta) noh sinä `eldene `taiva jumal, kui sinä `räägid minu `pääle pattu juttu Lüg; os‿sa armoline jumal Mar; oh sina vanade jumal, kudas laps ädas Hää; ma akkasin kohe `nutma, et oh sa jumal, nüid ma soan `peksa Jür; mu jummal, olid läind nigu vuhh Ksi; oi jummal nii tore oĺli `sõita ikki Kõp; os‿sa pühä jumal; os‿sa suur jumal, tule esi mul appi Krk; oh sa `taivanõ jummaĺ Urv; Oh jummaĺ taad vilä `raiskamist, mis no külʔ um Rõu; jumal halasta ~ hoidku ~ hoia ~ keela ~ paraku (halasta ~ hoidku ~ paraku j.) (ehmatuse, üllatuse, kahetsuse väljendus) alasta jumal teid (lapsi), miks te õleta `ninda `kuerad; jumal paraku, mis nüüd viel `kõrvad `kuulevad Lüg; oh jummal `oitka, egas pole `muistene elu Kaa; See töö oli küll na ooletu, et jumal oia Han; oh sa paraku jumal, mis aga nüid soab Tõs; nüid on et jummal oitku loomad ei tia kuda`moodi kõveras küĺmaga Juu; vähä minä õlen jala käenud, jumal alassa küll Kod; ma olen nii otsas kui jumal `oitku Äks; jumal paraku seast elu, ei `kõlba si̬i̬ `koekile Trv; täl om ka nii paĺlu `vaiva et `jummal alesta Nõo; jummal oia nii targass saamast [et pisuhända teha] San; sai nahutõ et jummaĺ `oitku Urv; ku är `süändöss, siss jummaĺ `hoitko Räp; jummaĺ parakuʔ, olõ õi asi `häste; kõiḱ oĺliva sääntse `müĺke siseh, sinnä ko lehm kui jummaĺ keelä `sisse jäi, sis saa as kui `vällä kaʔ Se; (tule) (sa) jumal appi ~ jumal avita (imestuse, põlastuse, kohkumise puhul) tule jumal appi, mii pagan sa nüüd õled tehend Lüg; tule sa jumal appi, `vaata mes nüid oo Mar; tule jumal appi, juttu mis kua `aetakse VJg; jummal esi tulõ appe Räp; jummaĺ appi, mis sa tan `tiede Lei; jummal avidaʔ, śoo um `õiguśs Lut; (kes) jumal (seda) teab (on teadmata) kie jumal sedä tiab, on ka `õige sie vai on vale midä nie `räägivad Lüg; kis jumal seda teeb, mis sellest saab Khk; [viinavooris käimine] oli jumal tiab mis `aegne Kad; kes `jummal toda tiiäb, mes saab vai mes tuleb Nõo; tää nigu harinõs vai jummaĺ timmä tiid, a nakkas õ̭nnõ `ḱanma Se; (tänu; rahuloluväljendus) `aituma jumalalle, sain `kraami küll Lüg; `aitimal `ööti `ühte `jooni Muh; jumal tänätud, sai tast `lahti Mar; Jumal tänatud, tütar karatud, piimatilk jälle majas Vän; tänu jumalalle, et sitke ing on Kad; lapsed `paavad käed kokko, kui süägilavva juuress tulevad ärä ja `ütliväd: at́tä·hh jumalalle; laps oo terve nüid jumal tänätud; üvä `tohter õli, jumal `antku `tälle `tervid Kod; jah, jumal tenätut, miu emä kasvat́ miu iluste üless Hel; at́tuma jumalale, kõtt om täis Ran; jumalale tenu, et ma jala ette näe, et ma kot́t `pimme ei ole; angu jummal teele `tervust edesspidi elädä Nõo; jumalõ tenu, `paistuss om alanu ärʔ Krl; jumala teno, sjo päiv sai jäl˽eletüss Se; ait|jummaĺ ~ -d́ummaĺ Lei; paĺlo jummaĺ and nii paĺlo iist aitü·ma jumalalõ Lut; jumala eest kindlasti, tingimata, tõepoolest; (koos eitusega) mitte mingil juhul jumala eest ma pole teind seda Jäm; jumala eest ei ole `rääkind egä teind koa mette Mar; jumale i̬i̬st si̬i̬ om `õiguss Krk; jumala iist, ärä sa tu̬u̬d üldü eiʔ, tu̬u̬d ei olõ vaia kõnõldaʔ Har; jumala nimel id jumala nimel õlen ma `õige Lüg; ää tee sedä jumala nimel Tõs; jumala päralt (möönvalt) olgu jumalapäralt ta käe `pealegi Mar; jumala pärast (kinnitav, vannutav, hoiatav ütlus) Jumalapärast ma `ütle `soole, pea suu Pöi; jumala päräst, ää sa mette kedagist räägi testele Mar; jumale peräst, ärä sa mitti tetä usu; jumale peräst, si̬i̬ om `õigus Krk; jumal küll küllalt, piisavalt saa mi d́ummaĺ küĺl, mia andaʔ; tšaalõ jummaĺ-küll Lei b. fig Jumala jatk on `suuremb kui and; Kui jumal `iŋŋε perib, küll siis `pergel periji tuob; Mene jumala `perset `peksämä (saatuse vastu ei saa); Ekse old tämä süü, aga sai siis ka omad jumalad (sai tõrelda) Kuu; Jumal `oiab `juodikut IisR; Kül jumal rikast rinnust kinni peab, kunni vaene järele jõuab Krj; On adr põllal siis on talised tööd jumalaga Pöi; Inimene mötleb, jumal juhib; Jumal taevas, kapten laevas Emm; Taal on muistos jumalaga (arust ära) Käi; Jumala `veski kivid jahvatavad pikkamööda, aga kindlalt Rei; Egä miogi jumal lätläne põlõ; Piäks jumal surma `tuõma, küll vana kurät vara päriju suadab Khn; Jumal on meie mees (ettevõtmine õnnestub) Vän; Jumal maksku sinu tööd, kass kannab sabaga metsa Saa; sai õli nagu jumal mess (väga hea) Kod; jummal suun, aga korat süd́ämen (silmakirjalikkusest) Ran; `eldet inimest armastab `jummal ja `tõene inimene Nõo; äid avit jummal Krl; ei avida minnu nu inäp jummaĺ ei juudas; Siin om küll jummal kepiga man saisnu (heast põllust) Vas; Jummal lähkedsen, kurat ligi Räp; ńahkaŕ – taast saa aiʔ jumalalõ küńneld ja `juudalõ tungõld; jummaĺ `viskas kiviga pääh́hä ku nakkat täńni (öeld nutjale) Se; jummaĺ jätet `tarrõ (tare tühi); jummaĺ jauh ka ku kivi Lut; jumalal päevi ~ aega, peremehel leiba (s.t tööga pole mõtet kiirustada) küll jumalal `päivi, kui peremehel `leiba VNg; Jumalal `aega, peremel `leiba Han; jumalõl om `päivi, `perhemihel om `leibä Har | jumal `körges, kunningas `kaugel, kessele sa `kaibad Vll; Kellele sa `kaibat umma hätä, jummaĺ um `korgõn, `keiśri `kaugõn Rõu; jummaĺ `taivah, kohuss `korgõh, tuu mõist kõigilõ `õigusõ Se | (kiirustajale öeld) ega jumal pole kiired loond, jumal löi iired Rei; ega jumal põle kiiret loond, aega küll, et ta iired on loond Lai; nagu vana jumala selja taga muretust elust Mis sii viga, ole just kut vana jumala eese selja taga Kaa; Elab nii kui vana jumala selja taga Amb; Mes temäl, ta om nigu vana jumala säĺlä taka Nõo; annaks ~ aitaks jumal (mitmesuguste soovide puhul) annab jumal varsakest, siś ta annab ka moĺlikest ~ kaerakest Hää; Annaks jumal vihmukest, et saaks selja sirutist Pee; Aitaks jumal ahju peale, tõstaks tõrre jääre peale, kergitaks kerisse peale Pal; Annaks jumal järve vett, kapis kama jahu küll TMr; (äikeset, halvast ilmast, vihmasajust) Küll sie jumal `kuivata ken `kasta Kuu; Vana jumal on köige kutsikatega `latsis Pöi; Vist vana jumal kodunt ära ja lapsed ei tea, mis teevad Amb; [lapsele öeld] ära tie paha, vaata jumal `tapleb VMr; jumal tõreleb Kod; A koa jummal `hämmäss, küll tu̬u̬ `kuivass kah Räp; jummaĺ kõmistass Se; (suremisest) Jumal võttas `lauda ja `luomad IisR; jomal on teda ära vätnd Käi; jumal on selle ää koristand; juba jumal päris selle ää Vän; Jumala tapetud liha (lõpnud loom); Inge jumala ooleks `andma; jumala päralt ingeke Hää; Jumal om oma nuage ärä tappen Hls; Jumale tapet oleme Krk; jumala peräld eng, kurja perält kondi Nõo; jummal um tedä ära `kutsnu?; no? lätś ärʔ jumala latsõss Rõu; jummaĺ võt́t, ni jumala teno Se; jumala karja ~ karjaaeda ~ kohtu ette [minema]; jumala karjas ~ kohtu ees [olema] surnud; hävinud; kadunud läks jumala `kohto ete Vai; läks jumala karja `aida Jäm; läks jumala `karja Rei; Jumala kohto ies Khn; tuli teise kääst `aśja `tahtma, see `ütles, et oh see ammu jumala karjas Lai; si̬i̬ om jumala `karja ärä lännu joh Krk; tu kadonakanõ om jumala `kohtu i̬i̬h Se; jumala juttu ~ jutuh ~ keeli ~ nimel [paluma] härdalt paluma Käis `jälle siin ja palus jumala `kieli `andest IisR; palusin jumala `kiele, aga oma südand ei `murdand Lüg; palusin teda jumala `keeli Juu; palus siin jumala `kieli, et olgu ma ni ia ja aidaku sie kord viel VMr; ma `palsi tatt periss jumale keeli; mea pallesi tatt jumale juttu, ess anna ss anna; palusi küll jumale nimel, aga ta mitte es anna Krk; Maʔ `palsi tedä jumalakeeli, aga es kullõ Vas; Mä pallõ sinno jumala jutuh Räp; jumala jutuh ma palssi timmä Se; jumal maksab ~ tasub jääb tasumata ma jätan jumala tasuda VJg; Küll jummal mass Räp; jummaladõ ~ -ahe ~ -ehe ~ -ihe ~ -ile [minema]; jumalan [olema] loojuma (päikesest) päiv nakas jumaladõ minemä; päiv om jumalan Har; päiv lätt `alla, päiv lätt jumalehe minemä Räp; päiv läts verevähe jumalihe, siss õ̭ks piät põud saama; päiv om jumaĺeh Se; pääväkene lät́s jo jummaliĺle ~ jumalile Lut c. (tervitussõnades) (tere) jumal appi 1. (tervitussõnad töötegijale, eriti põllul töötajale) jumal appi. `tõine `vastas: abi `tarvis Lüg; jumal abi, teine `ütleb: tere jumala abi ea Vll; tere ~ jumal appi (vastus) jumaleme ~ `aita jumal Trm; kui tuleb väĺjäle tü̬ü̬ `juure, `ütleb: jumal appi. tõene `ütleb: `aita jumal ~ jumal taŕvis Kod; ku tü̬ü̬st `mü̬ü̬dä `minti, [öeldi] jumal appi (vastus) avide jumal Krk; ku põllu pääl medägi tü̬ü̬d tet́ti ja inemine `mü̬ü̬dä lät́s, siss tu̬u̬ üteĺ, et jummal appi. nu̬u̬ `ütli `vasta, et api vaia Har; jummaĺ appe sullõ `suuri päid ja laḱo `lehti (öeld kapsaistutajale) Se; 2. (lahkumissõnad) jumalabi Jäm; võta jumal abi Muh; võta no jummaĺ appi, mine no mine Se; jumal sekka ~ seltsi (tervitus saunasolijaile) ku `sauna tuleb, `ütleb: jumal `seĺtsi, ni̬i̬d kes saanan one, `ütleväd `vassa: jumal taŕviss Kod; (saunatulija) jumal `seltsi (vastus) `seltsi jumal ~ jumal ää mi̬i̬s Krk; (saunatulija) `jummal seḱkä (vastus) avita `jummal Nõo; (saunatulija) jumaĺ sekäʔ sannakõnõ, karm poisi `perseh Vas; ku `sanna läät, `ütlet nii, et jummaĺ seḱkä, a tõõne `ütless `vasta jummaĺ hüämi̬i̬śs Se | [sööjat tervitati:] `jätkuma `leiba (vastus) jumal ia mies Kad; tere jakko leeväle (vastus) jumaleh jakko vaja Räp; tereka jakka jummaĺ (vastus) tere jummaleh, jakko jummaĺ; [leivasõtkujat tervitati:] jaka jummaĺ (vastus) jakko jummaĺ Se; jumalaga ~ jumal kaasa ~ jumala nimel ~ nimega ~ rahuga) (hüvastijätusõnad) `jäämme jumalaga Kuu; jumalaga; jumal `kaasa R; Jäta vanaisa jumalaga koa Pöi; mine jumala nimel ~ nimega Mar; jääme siis jumalaga (vastus) võta jumal `koasa Trm; nõnna `uhkess lähnud, ei tere, ei jumalaga Kod; Jumalaga (hum vastus) Julgad taga Lai; teine üteĺ jumalege, teine taga `järgi: jumalnime Krk; mine nüid jumala rahuga, mia `sulle `alba ei soovi Nõo; ku tõõńõ üteĺ jumalaga, sõ̭ss tõõńõ üteĺ jummaĺ `kaasa Räp; [lahkuja:] jääʔ jumalaga [saatja:] mineʔ jumalaga! Lut\njume1 n, g jume VNg Jõh Vai eP M T; n, g jumi VNg Jõh Pöi Tõs Pil KJn Trv Krk Ran Lut; n, g jumõ Khn Ran Kam Ote San/jummõ/ V\n1. näovärv; (näo)ilme; terve välimus (ka loomast) tama enemb sene jume sies ei ole, jääb `lahjast ja `valgest Vai; iinetu inime, sellel pole jume midagid Jäm; see lapse tunneb vanamate jumest; tume jumega tüdruk Khk; Kena jumes tüdruk Pöi; jume sees, tugeb ja rammus [loom] Mar; Langes jumest ära Mär; jume pales Tõs; Rõõsa jumega, ilus `valgetverd inimene; Kevatanud lu̬u̬m põeb kaua ennegu `jälle jumet võtab Hää; Andres on teist jumet kui `Vuabram Juu; `priske jumega VJg; jume `juoksis kohe näkku niesukese jutu `piale Sim; `irmus kahvatu, tal põle kedagi jume ei kedagi; vana inime, aga vel noore jume sees Trm; kaks `venda ei õle `üste `mu̬u̬du, aga sedä jume ike one Kod; Näo peal surma jume [enne surma] Lai; juba `aige lõi `jälle jumesse; ta on omas jumes KJn; ta om õige `valge `näoge, tal jumi `raasu mitte ei joole; jumi käis üle näo, läit́s näost punatsess; ega miu jumi ei joose ega veri ei veere Krk; [lehmal] `kauniss ilus jume pääl, läegub Ran; `terve jumege San\n2. värv, värvitoon, -varjund nie `riided one ühe jumiga VNg; `ordjani värmil oo punakas jumi, üsä kollane ei ole Tõs; Oras jumest ära kukkunu, ku ta on koltunu või orkis Hää; `riidel on punakas jume `juures Ris; ilusa jumega sinine Juu; oli juba seda `valguse jumet (hahetab) JJn; viĺlal om [peale vihma] tõine jumi kohe, lü̬ü̬ aĺlenteme Krk; taevass om roosaka jumega enne päeva tõsemist; `veŕkjäss om nigu üits jumi, aga verev om täis puhass asi Ran || pääval on jume `ümber (päikesel rõngas ümber) VMr || taal on teine jutu jume (st räägib teistest erinevalt) Vll\n3. judin, võbin, värin ma `irmusin nõnda ärä, et jume käis üle ihu Saa; mul käis küĺm jume üle ihu, ma jää `aigess Kam; kui jumõ läbi kehä käi, siss lätt surm üle avva Ote; pää laest `varbini ju̬u̬sk üle tu̬u̬ jumõ ja värrin Urv; külmä värinäʔ kääväʔ, jumõʔ kääväʔ üle iho Räp Vrd jumedus\n4. muid tähendusi a. rohul ei ole koa tänakond ead kasvu jumet olnd Rid b. taari `auded, sealt tuleb linnase jume `vällä Mar c. kohtlane see oo sihuke jume, nagu oleks tal mõni asi `puudu PJg\nkado|päiv sõim (tuhmunud tähendusega) kadopäiv sinnu `võtkõ gu sa kullõ õi minnu; [kas tead?] aa˽kadopäiv näid tiid Lut\nkess|nädal, kess|nädala, kess|nädali (substantiiv ja adverb on segunenud)\n1. kolmapäev, kesknädal Kesnädala õhtu keedeti alati tangupudru Mar; lapsed ei läind muul aeal koeo, kui kessnädali `õhtu Mih; pulmad `kestasid – kessnädali `õhtani Nis; `omme on kessnädala või? JJn\n2. adv tähenduses: kolmapäeval, kesknädalal `esmispä – edos, `tõisipää – tõdus, kessnädälä – kenä (inimese omadused vastavalt nädalapäevale, millal ta sündis) Lüg; kessnädali keedeti pudro LNg; tuleva kessnädali sõedame `linna Tor; teisibä ja kessnädal siis olid [pulmalised] `peime pool Nis; kessnädala ja pühaba käis mies kodus JõeK\nVrd kesknädal, kessiku\nkoguma kogu|ma (-o-) üld (-mma Rõu, -me M San, -mõ San Krl, -madõ Har); kokoma Räp; da-inf koguda, -o- R eP M(-de) T/-de, -dõ San/ Urv Plv; kokuʔ San Urv Rõu Plv/-oʔ/; `ku̬u̬daʔ Har Se(-taʔ)\n1. ühte kohta kokku ajama, kokku korjama, koondama `veski `tammedelle kogovad `möldrid vett Lüg; kogos kaik oma varanduse kogo Vai; `andid koguma Jäm; Kaks meest niitsid [vilja], naised sirpidega kogusid ja panid nabrase Pöi; kogu einad kogu Rei; pärast sai neid (viljavihke) kogoma akatud, kuhilasse kogoma Kir; `õhtu pääva `loodeni `võtsid rukid lõigata, siis akkasid koguma Kse; Lähme Piäl`randa lamu kogoma Khn; `villu kogume üks igavene jagu, siss lääme `müima Hää; akkas ja `korjas ja kogos `paĺka, pidi ikke uut maea `sõnna tegema akkama Juu; põrsas kogub aga ära vedelama, jätab paksu `põhja; ammassirp kogub, et sa saad `piuga võtta, sellega saab rukist korjata `piusse JJn; lasnud `laevu kaljude `otsa, siis `riisund `jälle ära, sialt ta ju kogonud omale selle varanduse Äks; sääl siss temä kogus ja sai `ulka varandust omale Vil; looguss om tu̬u̬, mes niidu `aigu [vikatilöe külge] pandass, et ta kogub `kaari, siss tuleb ain ütte unikude, ega ta kaari `pääle maha ei jää Ran; ega võõrass ei kogu, võõrass `laastap, kannap kõ̭ik kodust `väĺlä Nõo; kana nakass `poigõ kokku kogumõ San; mitu länigutäüt `võidu `viidi `Riiga, tu̬u̬ `tahtsõ kõ̭ik `ku̬u̬daʔ, tu̬u̬d oĺl kõ̭iḱ suvi ku̬u̬t Har; paastuh `ku̬u̬t́e pühist suuŕ `tõrdo täüś säänest `piimä Se || (üldisemas, abstraktsemas tähenduses) kogus muret oma `peale Tor; mis sa vi̬i̬l sest patust kogut `endel, sia olet jo egäpäe mineje Krk; ahi `oĺli kaoni madal, siss kogus parembide `kuuma Ran; mõni kogup `õkva rikkit vaderit, et siss laits saap paĺlu kingitust Nõo || (vilja-, heina)saaki koristama nüid on jo`vilja kogomise `aiga Vai; old jo põllal ärjäbäd kogomas Vig; kaara tahime enne ärä kogude, kaara lääve otsast ärä; `mõisa tüki pääl `minti tükki koguma; siis `anti neil nööri `kaupa kogude Krk; nüid võtame tõene tü̬ü̬ käsile, sügisene aig, kõ̭ik tahap koguda Nõo; tulep `kaara koguma minnä - - kui terä kõva, tulep nakata koguma Kam Vrd kogondama, kogovama\n2. säästma; tallele panema tämä kogos ja `kõrjas ja `kannatas `tühjä `kõhtu Lüg; eks ta ole seda puru küll kogun Ris; Varandust juba küll kogotod Khn; tal pailu raha kogutud JMd; ma olen elu aeg `kööpind ja kogund, aga mis mul nüid on Plt; Puiss om ihne ja kogub raha Hls; mis sa tagavara aat, kokku kogut Krk; sul `oĺli ette kogutu, et sa saat `aasta ärä olla, ku vaest nällä`aastak tulõp Rõn; ta oit jälede, kogu raha maja jaoss San; mi‿sa tast varandusõst nipaĺlu kogut, kos tä kõ̭iḱ jääss, ku üt́skõrd koolõt Urv; sai `ku̬u̬daʔ vanadusõ `päivi `pääle Har; oĺ `vaenõ mi̬i̬śs ja kogosi hulga rahha Se || Juhan ja Mari eedävä `paari, kaits om iks kaits, kaits `lindu koguva iks pesä Nõo\n3. kogunema, korjuma `siie akkab vett `kõrjamaie ja kogoma Lüg; `Õhtast kogub [kase] `mahla ikke `ämber täis IisR; Ösna east juba [kartuleid kuhja] kogund Pöi; veri oo puhass siia `sisse kogun, seal se kupp siis oo Muh; `pilbesid akkab kogoma, tuleb sadu `jälle Mar; kui ei pese, sis kogub park, tuleb paelu `parka PJg; [vesi] aureb maast ülesse ja kogub pilves kokku Ris; ega siit midagi [heina] kogu JJn; rukkid kogus ligi kolmkümmend vakka, kõluterad veel `piale kauba Trm; loik - - madalam kõst kohe vesi kogob vihma ajal Kod; liimaku ja tuhk kogub riikmasines ala Pst; taevass om `seante, akkass `vihma kogume Krk; `veskiden kogup seräst `tursti, `möldri mü̬ü̬vä toda Puh; kui paĺlu nõge kogub, siss truubi ei `tõmba ja pliit lasep `suitsu `sisse `kü̬ü̬ki Nõo; sonni om köńgäste vahel, kos vesi kogup Kam; madalõidõ kotustõ pääl om vesi kogunuʔ, no˽nakass vesi kogumadõ Har; rahha kogośs `õkva paĺlo ar; sinnä koko vesi Se\n4. kokku tulema, kogunema (elusolendeist) `enne `pieti `laatasi, siis kogos inimisi pali kokko Lüg; inimised koguvad keriko Vai; joo `öhtaks akab sugema, `veised koguvad kogu Khk; kured koguvad juba, `tänav`aasta on varem see kogumine Rid; uśsid peavad koguma mätta `peale ennast Kul; nad kogusid endid kokku Kse; `sõnna on kogund kaniste `easte rahvast kokku Juu; kanad kogovad kuke `juure Kod; mud́u temä `oĺli sehake `rahva mi̬i̬s, naesed kogusid talle `ümmer poha ja perisid ta käest Vil; aga Nõo keŕk olna mõtsa `sisse tettu, om inimese sõ̭a `aigu tennuva, om kokku kogunuva ja tennuva Nõo; sügüse tulõkul kogusõ tsirguʔ - - ja nakkasõ `lämmäle `maalõ `lindama Kan; siin om lämmi, siia kogusõ [kärbsed] kokku henne Har; väega hüä paŕk `ku̬u̬nu kokko `ju̬u̬ma, nu `ju̬u̬jaʔ (joodikud) Se || `Laupa `õhta kui pühäbä `laulatama `mendi `läksivad siis inimised kokku. `Peikme `puale `läksivad `peikme ja `pruudi `puale `pruudi `pulmalised. Sie õli kogumise `õhta Jõh || kui `laulatamast `tuldi `vällä siis `pruudikodu, siis sie `õhta üks tugev mies `luopis siis `terve sene `pulma`rahva põrandale, kõik üks`tõise `õtsa `unniku - - seda `üäldi siis kogumise `unnik Jõh\n5. (ennast) korda seadma; fig viisakalt rääkima sii tüdruk kül ennast ei kogu, `iśti sääl üleven masina veere pääl, va nastak oli paĺlass; sa piat oma suut kogume, mis sa larat Krk; kogu ennäst, et sa iluste `vällä näet Hel; jala `arki, suu töluveli, ei mõesta suud koguda, tat́t joosep suust `vällä Nõo || kas sa ennast ei kogu siit (ei lahku) Krk\nkritseldama kritseldama Jäm Rei u Tõs Tor, Hää JMd VJg/-ii-/ I Puh Har/-mma/, -eme San, -õmõ Krl; `kritseldama VNg, -ämmä Vai; krõ̭tseldamma Rõu; ritseldama Khk Vll Tõs Tor Trv, -ämä KJn, -eme Hls; ritselteme Krk\n1. (tähenduseta) kriipse vedama, sodima midä sa `kritseldäd `ilma `aigu Vai; Keik seinad on ää kritseldat Rei; need tähed ma üksi nägi ja, ja nii paelu oli ära ritseldud Tõs; ritseldab `tahvle täis Tor; laps kriitseldas kõik raamatu lehed täis; kualis vahel kriitseldavad seinad ää VJg; mes‿sa kritseldad ja soĺgid paberi ärä Kod; kes siiä om ritselden Hls; ärä ritselte `paprit ärä Krk; laud um ärʔ krõ̭tseldõt Rõu\n2.lohakalt kirjutama mis‿sa mud́u kritseldad, kirjuta ilusti Tõs; mis sa kritseldõt ku saʔ ilustõ ei kirudõʔ Krl; sa olõt harinu kritseldamma, ega sa ei mõistaki ilustõ kirutaʔ Har\n1. kostma, kuulda olema kuke laulu ääl kölab nii `kaugele Khk; ilma muude[tuleb] kui ääl kõlab ehk `kostub `kaugele Rid; [karjane] aas külävahel pasunad tuutat tuutat, vahest `kangeste kõlas nõnna omiku Juu; räägib kõlava äälega, kõlavalt, sie kõlab `äśti `kaugelle JMd; kui vana õppind karjuss, siis `mäńgis sellega(pasunaga) ilusad lood `väĺja, et kõlas `kaugele kõvast Lai; köögitüdruku asi olli loki `lü̬ü̬mine, kate puu vasarege `lü̬ü̬di, et `mõisa kõlasi Hel|| see jutt kõlab(levib) igase `kohta Muh; seda[juttu] pole `siia mitte köland Rei; Arja kõlab(kasutatakse talunimena), mõisaraamatus oli `Esna Aud; eks mõni asi kõlab naa `kaugele, et kis tiab kus sie on juba kuulda Hag\n2. helisema, helama `laulud kölavad `laste suus; [kiriku] kell kölab, köliseb Khk; kõrv aab `piĺli, no mes asi siäl kõlab Kod; Siis `laśti `laulu nigu kõlas KJn; Kus see `rõõmus sõit, kellad kõlasid pial, piĺlid `üitsid SJn; Ega magada es läpe, vaja olli `luusi ja `naĺla tetä, luht kajas ja kõlas Ran; äkki kuuleme et kuĺluss nakap kõlama, nõnda‿t terve luht kajab Puh; ku laalab, siis kõik ilm kõlab Nõo|| kooskõlas olema, harmoneeruma küll see `valge kõlas siis iluste [vikerkaarevärvilises kindas] Kul; `mitme eälega laalavad, see kõlab nii iluste kokku Juu; ääled kõlavad `ühte VJg\n3. kajama kirk kölab `vastu Khk; Sügiseti, kui oo kena vaga öhta, kölab mets mütmest kandist vastu Kaa; maa kölab(tümiseb, kõmiseb) Rei; `höilab nenda et mets kölab `vastu Phl; omigu vara kõlab, egä `pääbä naa kõla, `õhta koa kõlab Vig; kui mets pani ääle `kińni, siis on `omme ilus ilm, kui aga kõlas `vasta, siis `omme on vist `vihma VMr; kui mets `vasta kõlab iast, siis tuleb teist `ilma Lai; aga keŕk kõlass `vasta, ma mitte üits sõna [jutlusest] arru es saa Nõo; koodi `lüümine, ku `lüümä `naksit, siss külä kõllass inne Plv\nkõverik kõveri|kg -ku Pöi Muh L(kõbe-) spor K(kõbe- Pil), I Hls Krk Ote, -gu Hls TLä San, -kku Lüg Jõh; kõvõri|k Khn Krl Har Se, köveri|k spor Sa, Ris, g -ku; koveri|k-gu Kuu Vai, -kku Jõe Hlj VNg; n, g koverikko Vai\n1. kõver ese või selle osa; kõverus, käänak no [paadi] `piida`lauad olid `jälle nisukuse koverikku˛ega `pandud Kuu; `kõrva kõverik; `sirged [juuksed] kõik, et ei õle `miski kõverikku Jõh; pisukene `Iie oja `juakseb mittu koverikku `siia Vai; see üks va kõberik, see sünni tarvitus puuks `ühti Kse; tiel on kõverik sies Iis; võt́tis sõrme kõberikuga `putru Pil; vana ru̬u̬p, puust kõverik `oĺli KJn; adra kurõd olliva kuusitset, `võeti üten juurikuga- - kõvõrik `panti ülespoole Ran; masina vänt om säält kõvõriku kottalt `kat́ski lännüʔ Har || fig(inimesest) ma ole küüräkus ja kõverigus jäänu Hls; ega miä küll serätsele kü̬ü̬räkule ei taha `minnä, serätse kõverigule Puh Vrd kõverdik, kõverdus1\n2. kiri, muster, silmus kolm kõverikku `aeti `pääle(särgikrae kaunistuseks) Hls; kõverik või käänak on `ammel ehen Krk; `pit́se kõverigu nigu looga Puh; meil ka õks vanast `uhkustõdi `kamssõgaʔ, ku ummõldi nööriʔ ette ja˽kääneti nu̬u̬ kõvõrikuʔ nöörele `sisse Har\nII. akõver; käänuline `kahte`kümmend kaard lähäb `paadi jauks, `piavad vähä koverikkud olema Jõe; `vorstil `panna `õtsad kokku, siis on kõverik vorst Lüg; see sur köverik tee Khk; see kapa kõru o kõverikust puust `tehtud Muh; varnad oo suured kõverikud puupulgad Tõs; kõverik kaśk olli aua ääre peal Vän; kõverik puu oĺli sääl nagu auvärat üle tee, tüvi oĺli teispool ja ladu oĺli teispool teed Saa; vikerkaar on ise nisuke kõverik KuuK; tie on pikk ja kõverik VJg; kõverik ja madal `kalda äär; `istepuu oli teĺje `laiuselt, seest poolt vähä õõnes, või kõverik Plt; [puulusika] vaŕs olli ka kõverik Hls; ta‿m kõverik nigu lu̬u̬k San; puu um kõvõrik kasunuʔ Krl|| fig ebatõene sel ei õlegi `ühta `sirgeid juttusi, sie `räägib aga kõverikku ja vale juttusi Lüg\nlomima lomima spor R(-maie Lüg) Khk Krj I Ran Puh Kam Rõn\n1. muljuma, lömastama Sie pudipadi on saand `kuormas lomida Trm; ku tä õles mulle `piäle `kuknud, siis õles mu `surnuss lominud Kod; lomind ära kõik ta luud Lai; lehm om ubinad ärä lominu, ärä nätsitänu. kui kartulde manu saab, lomib ärä `sü̬ü̬misega Ran; ma ka ole kaits `ussi ärä lominu Kam; Mes sä tost karbist nüid ärä lomisit Rõn || peksma kui sa ta käde saad, lomi läbi Krj Vrd lömima\n2. õgima, ahnelt sööma Lomis oma mau täüs ja `viskas `väntsti külillä Kuu; lusikaga `vaide lomib oma `kurku kõik `ahvenid Lüg; `Ärga akkaga `enne lomima, kui kõik pere tuleb kokku; Siin enamb õlegi, kõik `õtsa lomitud Jõh; sellele jöva kedagid ede anda, mis nönda lomib Khk; lomis `terve `vaana täve `tuhlid `sisse Krj; küll lomis süädä nii et vede võtab `silmi Kod; lu̬u̬m lomis `irmus ullust `süia MMg; mes sä lomid, sü̬ü̬ iluste - - [muidu ajad] aeva lavva `pääle ja `endäle kah `säĺgä Ran Vrd lobima1\n3. halvasti tegema, ära rikkuma alvaste om tettu - - ärä lomitu, täst ei saa enämp mitte midägi Kam\n4. (erinevaid tähendusi:) Kedä `jälle sie kuer lomib (haugub) Kuu; Lomin (õmblen) nattukene `kinni Jõh; `kińdid ja sukke tä lomis (vehkis) tehä küll Kod\nVrd lomama, lommima\nmõte mõte g mõtte Pöi Muh L hajusalt K, I M TLä Kam San; mõtõ Khn Võn San, mõtõʔ V, g mõttõ; möte g mötte Jäm Khk Kaa Vll Ris; n, g möte Rei Phl, mõtte Hlj Lüg Jõh IisR, motte Jõe Hlj VNg, mette Kuu; mode g motte Vai\n1. a. mõtlemise üksikakt või tulemus motted on `toisial Hlj; Mul tuli ia mõtte Jõh; inimese mötted nönda laiali, ta‿p tεε isegid, mis ta `ütleb; ise vana obu, aga varsa mötted, pole `küpsed mötted mette‿nd Khk; kes teise mõttid teab Muh; äi mina avalda oma mötet Rei; mõtted `lindavad möda `ilma-maad Mär; vaev ja mure ajas ta mõtted segases Tor; inimese mõte on ku oki ratas, `lendab ühest äärest `teise Hää; pää on mõttid täis nõnda kui ratta rumm kodarid Saa; mõtted on laiali, ei `märka midagi Kei; mitu mõtet pias Koe; pailu mõtteid surub pias, nii et ei tule uni `silma VJg; tea, mes mõtteid see audub Trm; koba aga näid mõt́tid piä ajode sidess ja `ütle sulle Kod; mõtted `vaevavad, ei saa magadagi - - ei saa neist mõtetest `lahti Lai; kurjad mõtted käivad `peale Plt; `mõtleb kõiksugu mõt́tid KJn; inimen ei saa mitte tõise mõtet är mõtelte; esi `vaevat ennast oma mõtedege Krk; mõtte ilman, ei pane tähelegi, mis ta tege Hel; temä oman mõtten pallelnu `kangede jumalat; pää ajo om mõtte kotuss, kes mõtet annab inimesele Ran; tü̬ü̬d tegijäl, und magajal, laesal `paĺlu mõttit Puh; tü̬ü̬ tahap tetä ja sina istut tooli pääl ja võtat mõttit kokku; miä `rühkse iks toda kaara`niitmist, es tule säräst mõtetki, et varass võip taren olla Nõo; kas ma mõttõtark olõ, et ma su mõttõid või vällä arvada Har; Täl omaʔ kuräʔ mõttõ pääh Räp; mõttõʔ ommaʔ hajovallaʔ Se b. arvamus, seisukoht, käsitus; nägemus, kujutlus olen `selle vana pappaga ikke ühes mõttes Hlj; minu mõtte järele piaks tüö nüüd iast menemaie; `kaua sa `lonkad kahes mõttes (oled kahevahel) Lüg; sene töö ma teeks oma möttes veel ära Phl; nende mõtete `peale andn peremele `seĺga Lih; kus sa siis nüid koa omast mõttest lähäd Tõs; meel, mõte tees, aga ei saa, - - ei jõua Aud; õma arvuga ja mõttega `ti̬i̬sin küll vi̬i̬l, aga enämb en näe kudoda Kod; meele ja mõttege `sü̬ü̬sse kikke Hel; jumalat ei ole, tu̬u̬ om tühi mõte `paĺlald; laśk ennäst `nühki egäl pu̬u̬l, temä `kińdla mõttega inimene ei ole ollu Ran; sa `mõt́li külh, et ma `rahva naaruss jää, su mõtõʔ lät́s vett `ju̬u̬ma; ma olõss lännü˽ka mõttõn kerikudõ, aga ei joua, jala omma `lühküʔ Har\n2. a. mõtlemine, mõttetegevus, kaalumine ei tia, mida sie mottes `molgutab Hlj; sa õled sügaval oma mõttedes Lüg; Tia, mis ta tieb - - `paistab `ninda mõttes olema IisR; oma möttes inimene tahab küll pailu Khk; Et inimesel `sõuksed asjad mõttesse tulavad (teise vili ära varastada) Pöi; ei tea, mis selle mõttes oo (võist, mis kokku ei lähe) piltl Muh; omas mõttes saan sest aru, aga mis ma sest `ütlen Mär; sul oo ikka alles lapselik mõte Var; tä oo alati mõttes Tõs; Mis sä nda mõttõs seesäd Khn; kõik, mis mõttesse tuleb, aab suust `väĺla Nis; ma `vaatasin omas mõttes, et‿se isa jäi päris kurvaks kohe Amb; minä `mõtlen õmass mõttess, et mes tegijä minä enäm õlen Kod; seda `aśja piab mõttes `kandma, siiss saab täielikult ära tiha Ksi; mõte om kogundi tõise asja pääl Trv; si̬i̬ inimene om lühikse mõttege Hls; `siante kurb ja mõtten, nagu kivi ku̬u̬rm `süäme pääl Krk; aa mu mõttile Hel; ma esi `endä mõtten ka `kaalse toda `asja, et kuda ta parembide om Nõo; ta oĺl mõtõtõ sisen, ta is kuulõ medägi, mia sa˽kõnõli Har; ma `mõt́li uman mõttõhn tu̬u̬d, et las tä arʔ avaldass, kos tä tu̬u̬d juttu kuuĺd Rõu; tiä jäi nigu mõt́tihe Plv; jääss mõtõhtõ `sisse Se b. piltl (sombusest, vihmaeelsest ilmast) Ilm täna nii mõttes, tia, mis ta võttab teha IisR; Täna oo seike vindund ilm, nönda mötete sehes Kaa; ta oo täna omingu nii `pilves ja mõtete sehes‿se ilm Muh; täna akkab `pilve patakad kasvatama, ilm na mõttes Lih; ilm seesab mõttes PJg; nüüd tuul vuhib, kui oleks `vaikne, siis `ütleks, et ilm on mõttes Kad\n3. mälu; mälestus pian seda omas mõttes, seda `kellelegi ei `räägi Lüg; vana `rahva mõtte on jäänd, [et] siis uus vill `kasvab ruttemine [kui noorel kuul pügada] Jõh; ta oma mötte `järge joonistab Vll; ega `kõiki maksa `rääkima ega õiendama akata, pea seda mud́u mõttes Mär; see seesäb ikke mo mõttes Tõs; minu mõttes `tehti need paiu ja lepa kooredega (lambanahkade värvimisest) HMd; pimedispidi lahen muko mõtte järele Kod; koolimaja seesab mul mõttes Plt; ma oia sedä `asja mõtten Hel\n4. soov; kavatsus, plaan ei õle viel [naisevõtu] mõttet Lüg; mool oli ikka möttes korra veel `kerku `minna Khk; mool polegid sööma mõtet; Mool tuli äkist nii `kange kala mõte `peale (soov kala süüa), suu akkas vett `joosma; Mõte on `õige küll, et seda `viiti teha, aga kes see teeb Pöi; nüid [on] ühna mõtet `mõnda (mitu mõtet), mis sa teed Muh; täl ei ole seda mõtetki, et `sõnna lähäks Mar; Ning siis oli `meitel mõtõ `Kihnu `minnä Khn; neil oli mõte seda `silda `saare (Pakri saarele) tiha HMd; võisid - - tallata igate `seĺtsi `kirjasi `sinna [kangale], mis sa `tahtsid siis oma mõtte järel KuuK; laps muku tuarotab `minnä, aga täl on õma mõte Kod; mõte ei avide midägi, tegu piap `saama tett Krk; ta es saa oma mõtet täis `viiä, siss sai piḱä nõna Ran; no miä küll vi̬i̬l ikki kua sukka ja kinnast, ja mõte vi̬i̬l `olli kangast tettä Puh; kui täl mõte `liina minnä, siss võt́t taṕp `lamba ärä kah; latsel om nigu mõte kapi manu minnä, kaeb alt ja pääld Nõo; kõ̭iḱ laiva ei saa `randa, kõ̭iḱ mõttõ ei lähä `täüde vns Har; sõ̭ss mul tuĺl perähn vi̬i̬l mõtõʔ, et oss ma˽tu̬u̬ naasõ käest küsünüʔ, kuis‿tu asi oĺl Rõu; poel tuĺliva naase`võtmise mõttõʔ Plv; jema (ema) mõttõ‿päl (rase) Lei || piltl [ta] Putkestas küll sääl kivi kallal, aga äi kivil olnd mette teist mötet ka, jähi sönna samase paika Kaa; Vähe `nuhka ikka käib, aga see‿p tee tuulingule teist mõtetki Pöi\n5. tähendus, sisu; asjaolu, suhe kaapjalg, sie on `vaimu mottes, sie kolab `üösel Jõe; Kuusk oli `kerguse mõttes väga ea puu Pöi; sõnal oo teene mõte kohe, põle `sohke kui meitil, tähendäb teist `asja Tõs; palga mõttõs ond `meitel ette vähä `palka Khn; vänderdamine ja kooberdamine ja komberdamine, kõik ühe mõtte pial need sõnad PJg; tõsises mõttes `peksa ma ei saand, aga eks ta äsand vähä JJn; tu̬u̬ om iki vaśt asjanda mõte, kes‿tu vi̬i̬l peräst `ku̬u̬lmist kodu tulep `käimä Ran; mõni mi̬i̬s om `väega `komblik - - ei pane kättegi `küĺge, tollen mõtten, et ta su `kiskma nakap Nõo\n6. eesmärk, otstarve; olulisus, tähtsus plaravad sedasi `pεεle, pole ühh möttega jutt Jäm; Egäl tüel piäb oma mõtõ kua olõma Khn; ajab niisugust läma `väĺja, mil `mingisugust mõtet pole Kei; mes mõttega si vanami̬i̬s nisukesi sõnu tuleb ajama Kod; mis mõte sel aśjal on Lai; meil kui [heinamaad] mano ei anda, ei ole mõtõtki `lehmä pitä Võn; ma võt́i tu̬u̬ (talutütre) henele naasõss tu̬u̬n mõttõn, et ma˽saa sulasõ `orjusest vahest vallalõ Har; `kambre külel oĺl muldhi̬i̬r - - muldhi̬i̬r om `lämmäpidämise mõttõh Räp


Tegelinski oma kummut: Ma ei saa maailma asjadest aru\nFotojaht: olulised sõnumid\naugust, August, Augustus\nIseseisvus ja taasiseseisvus\nFotojaht: kastist välja\nMa ei saa maailma asjadest aru\nFotojaht: kiiremini, kõrgemale, kaugemale...\nPeab vist end meediast distantseerima. Mitte et mu arusaamised sellest paraneks, aga ehk oleks natuke lihtsam, ei peaks pead murdma asjade üle, mis ümberringi toimuvad. Praegu on aga õhk paks küsimustest, millele mina vastust leida ei oska.\nKui inimene korjab isikukoode ja laeb enda arvutisse sadades tuhandetes (?) võõraid dokumendifotosid... kas see on mingi hobi või? Vanasti korjati marke ja kommipabereid, need olid vähemalt värvilised ja ilusate piltidega. Mina oma viimaseid passipilte ei taha ise ka vaadata, seda enam, et ma pole seniajani kindel, et just mina seal pildi peal olen. Ilmselgelt tehti nõuka-ajal paremaid fotosid, vähemasti nägin nende peal täitsa noor ja kena välja ;)\nAh jah, mulle teavitavat kirja ei tulnud, kas see on nüüd sooline või vanuseline diskrimineerimine, et minu isikuandmed on jäänud alla laadimata? Või on need lihtsalt juba mõnele kuritegelikule ühendusele edasi müüdud?\nVõi siis kõik see nõme ilkumine Ekspressi Kranaadis. Ja siis ma veel imestan suvalise loo juures kommentaare lugedes, kuidas inimesed ometi nii õelad võivad olla, igas suuremas kommentaariumis käib lihtlabane ärapanemise. Vaatasin lugu Repsust (ainult pealkirja, võib olla oli sisu leebe ja naljakas, ma ei tea) ja mulle tuli millegipärast meelde kunagi kuuldud tarkus.\nMaaslamajat ei lööda.\nTegelikult on selle mõtte lahti rääkinud A.T. ühes väiksemas ajalehes.\nVaktsineerimisest ma ka aru ei saa, kuu aega tagasi käis üks inimene suures meditsiiniasutuses palumas, kas ta saaks seal kätte ka oma teise doosi, aga kolm päeva varem, ees on ootamatu ja vältimatu reis võõrasse riiki, kuhu ta jääb kauemaks. Kas ta sai selle? Loomulikult mitte, keegi ei pakkunud mingitki lahendust. Ainult kaastunnet avaldati.\nNüüd on avalikkuse suur huvi üks vaktsineerimata avaliku elu tegelane, kes nagu kujutaks riigile suurt ohtu. Ainult aru ma ei saa, millega. Et võib haigestuda? Kes meist ikka niiväga kaitstud on. Võimalik muidugi, et noorik kavalpea, teab, kuidas kahtlejate hääli valimistel enda kasuks keerata. Aga loomulikult peab ta sellisel juhul aitäh meediale ütlema, kes talle tasuta reklaami teeb.\nEkspressis oli tegelikult üks minu looga haakuv mõte ka. Aapo Ilvese sõnastuses.\nHaa! Televiisor tuleb lihtsalt välja lülitada, portaale ei pea üldse avamagi, sotsiaalvõrgustikku saab võtta lihtsalt kui kassipiltidega tapeeti. Kui ma teid ei kuula, ei pääse te ka mulle pähe. Paras!\nSelline poolik lugu mustandites, miskipärast seisma jäänud. Ju mõlkus veel midagi mõttes, kes see enam mäletab.\nPigem panen juurde tänase tähelepaneku.\nKõigepealt muidugi kummitab mind küsimus, et miks? Aga see selleks.\nLehes oli soojade meenutustega järelhüüe lahkunud Viivile.\nDelfis leidsin loo kogu perekonna paturegistrist ja ebaõnnestumistest... loomulikult, õige moment sõnnikusse kaevuda ja see siis laiali laotada...\n09.08.2021... kohalik s*tapütt toimetas nii,\net ühtegi tilka ei lennanud laiali\nAga jah, kui teeks pausi. Nii nagu Aapo Ilves soovitas.\nTõmbaks juhtmed seinast välja.\nPostitaja: tegelinski kell 14:00\nSildid: ajakirjandus, lugu mustanditest, päevakorral\nma ei vaata enam mitu kuud televiisorit. raadiot pole aastaid ja aastaid kuulanud. paberajalehti meil ei käi ja internetilehtede lugemisõigusi pole ostnud. loen vaid neid artikleid, mida kõigile jagatakse. kommentaare artiklite sabades ei loe, mõnikord harva olen silmadega üle lasknud ja sealt on alati kohutav pahatahtlikkus vastu pritsinud. ei soovi määritud saada.\nkodust väljas käin väga harva. sotsiaalmeedias jälgin viisaka väljendusviisiga inimesi, olenemata nende maailmavaatest. aktsepteerin neid, kelle maailmapilt minu maailmapildist erineb, kui nad sellest roppusteta ja teisi materdamata teada annavad.\nsee vist tähendabki, et mul on juhe seinast väljas. kuid sellest hoolimata millegipärast infosulgu ei tunneta.\nMa siiski ei suuda!\nEhk uudiste lugemise/kuulamise võin välja lülitada (abiks seegi!), aga muidu on raadio mu igapäevane kaaslane, vähesel määral televiisor, ja kindlasti ajaleht, mis kuuel päeval nädalas mind postkastis ootab :)\nKommentaare loen valikuliselt, sama ka artiklid ajalehes.\nKusjuures... päris kindlasti ei juhtu midagi, kui ei loe, ei näe ja ei kuule ;) Aga kuidagi harjunud....\nNo mul on lihtne: mürakahjustuse tõttu on raadio ja televiisor out, allergia tõttu on trükised out. Ei mingit probleemi suutmatusega!:) Jupiterist vaatan filme, saab hääle väga vaikseks panna. Seega vähe valikuid ja lihtne elu.\nTegelikult infomüra foon on tohutu ja nii palju erinevaid ja vastakaid arvamusi, selles orienteerumine on päris keeruline ja seetõttu teemadel, mida ei valda, oma kindla seisukoha väljakujundamine raske.\nJust! Mida vähem on võimalus valida, seda lihtsam on teha valikuid.


Crystalspace’i asutaja ja Krakuli tarkvaraosakonna juhi Jaan Viru sõnul on esimese Eestis tehtud objekti lennutamine Kuule juba ülikooliõpingute ajal alanud pikaajalise arendustöö vili, mis viib Eesti maailma kosmosetööstuse tulipunkti. FOTO: krakul.eu\nMitusada ajateenijat viibib isolatsioonis\nKaitseväe peastaabi teavitusohvitseri sõnul on eilse seisuga kaitseväes koroonaviirus diagnoositud 24 ajateenijal, tegevväelaste ja tsiviiltöötajate hulgas on 45 juhtumit. Isolatsioonis on 305 ajateenijat. Kaitsevägi saatis suurema osa juulis ja oktoobris kutse saanud ajateenijatest alates 18. detsembrist kuni 3. jaanuarini jõulupuhkusele. Eelmisel nädalal oli kaitseväes 17 koroonapositiivset ajateenijat ning 40 tegevväelast ja teenistujat. BNS\nTänavu valib presidenti palju kitsam ring inimesi\nKui riigikogul ei õnnestu tänavu uut presidenti kolme hääletusvooru jooksul ära valida, liigub hääletus valimiskokku, mis sel korral koosneks 208 valijamehest. Alanud aasta seisuga kuulub presidendivalimistel valimiskogusse 107 volikogude esindajat ja 101 riigikogu liiget. Eelmistel presidendivalimistel 2016. aastal oli presidenti võimalus valida 335 inimesel: 234 volikogude esindajal ja 101 riigikogu liikmel. Haldusreformi tõttu on kohalikke omavalitsusi varasemast vähem ja seetõttu on vähem ka omavalitsuste esindajaid. Omavalitsuste esindajate arv valimiskogus tuleneb kehtivast haldusjaotusest ning hääleõiguslike kodanike arvust vallas või linnas. PM\n49 inimest palus eelmisel aastal Eestist varjupaika.\nESTCube-1 tudengisatelliidi projektist väljakasvanud ettevõte Crystalspace sai tellimuse stereokaamerate ehitamiseks NASA juhitud Artemise programmile, mille eesmärk on viia inimesed pärast 50-aastast vaheaega 2024. aastaks Kuule. Crystalspace valmistab kaamerad koostöös Tartu Ülikooli Tartu observatooriumi ja Krakuliga. Eestlaste Kuule saadetavad kaamerad on osa kosmosetööstusettevõtte Maxar Technologies robotkäest, mis võtab Kuu pinnaseproove. Crystalspace’i asutaja ja Krakuli tarkvaraosakonna juhi Jaan Viru (pildil) sõnul on esimese Eestis tehtud objekti lennutamine Kuule juba ülikooliõpingute ajal alanud pikaajalise arendustöö vili, mis viib Eesti maailma kosmosetööstuse tulipunkti. «Kui ESTCube-1 tegi Eestist kosmoseriigi, siis nüüd oleme Eestis arendatud ja siin valmivate kaameratega maailma kosmosetööstuse eesotsas ning osa NASA missioonist luua Kuule inimasustus,» kinnitas Viru. BNS\nVarastatud haruldane BMW ilmus välja\nLaupäeval Põltsamaa vallast lukustamata kuurist varastatud haruldane 1946. aastal valminud BMW ilmus eile omaniku hoovile tagasi ja seda sama kahtlastel asjaoludel, nagu kaduski. Olgugi et masin toodi tagasi, märgib politsei, et süütegu pandi siiski toime ning see juhtunut olematuks ei tee. Üksikasjade selgitamine käimasolevas menetluses jätkub. Tartu Postimees


Follikulaarne kurguvalu - sümptomid, ravi lastel ja täiskasvanutel - Köha 2022\nFollikulaarne kurguvalu täiskasvanutel\nKurguvalu - valdavalt palatiini mandlite põletik (tonsilliit), mis on osa lümfadenoidse neelu rõngast (Waldeyer-Pirogovi ring).\nVastavalt kaasaegsele klassifikatsioonile jagatakse tonsilliit:\nÄge, põletiku iseloomu (katarraalne, lakoonne, follikulaarne):\nPrimaarne - äge mandlite põletik, harvem kui teised neelu rõnga vormid, esineb iseseisva haigena;\nsekundaarsed - ägedad nakkushaigused (scarlet fever, difteeria, agranulotsütoos, teised), nakkushaiguse sekundaarne mandlite põletik.\nKrooniline tonsilliit, patogeneesi kulg on jagatud:\nkompenseeritud - mõju alaealistele või puuduvatele;\ndekompenseeritud - uuesti haigestumine on seotud keha funktsioonide koostöö rikkumisega.\nInimese lümfisüsteem, täiendab vereringesüsteemi, koosneb kapillaaridest, veresoonetest ja sõlmedest. Lümfisüsteemi ühepoolse liikumise tagab klapisüsteem. Koos venoosse verega tagab lümfisüsteem kehavedelike väljavoolu kudedest. Oluliste organite läheduses moodustavad laevad piirkondlikud lümfisõlmed. Lümfisõlmed, mis voolavad läbi sõlmede, on rikastatud lümfotsüütidega - vererakkudega, mis on keha immuunsüsteemi kaitseks olulised. Lümfisõlmede füsioloogiliste omaduste rikkumine põhjustab nende põletiku.\nFollikulaarne tonsilliit (follikulaarne tonsilliit) on kurguses mandlite folliikulite akuutse suppuratiivse põletiku vorm. Täiskasvanutel esineb see krooniliste põletikuliste protsesside ägenemisena mandlites või katarraalse põletiku jätkuna.\nTonnilliidi, sealhulgas folliikulite, erinevad vormid mõjutavad sageli inimesi vanuses 7 kuni 40 aastat. Palju vähem levinud tonsilliit inimestel 41 kuni 60 aastat. Tualetiit ei mõjuta praktiliselt vanemaealiste inimesi.\nMõnel juhul võib patogeneesi lokaliseerida:\nnasopharynx - nasofarüngeaalne mandlid on mõjutatud;\nkõri - mõjutab kõri lümfisüsteemi.\nFollikulaarne kurguvalu - levinud haigus. Põhjuseks on see, et mandlid on mitmesuguste patogeenide suhtes tundlikud. Palatiini mandlid, muud lümfadenoidse neelu rõnga koosseisud, erinevalt subkutaansetest keskkonda kaitstud lümfisõlmedest:\nmis paiknevad limaskesta pinnal ja ei ole ümbritseva ruumi eest kaitstud kui ülejäänud lümfisõlmed;\nnad puutuvad kokku mikroobide või viirustega, otseselt, õhu väljahingamisel või toidu närimisel ja neelamisel, mitte keha lümfisüsteemi ja vereringe kaudu.\nPalatiini mandlid - suuõõnes palatofarüngeaalsete ja palatiini kõnelevate voldide piiril asuvad paaris lümfisõlmed. Nad on kontrollimiseks hästi kättesaadavad. Mantelite vaba pind suurenduse all koosneb voldidest (krüptidest). Krüptide vahelised lüngad moodustavad lünga (vagi). Krüpte vahel paiknevad - folliikulid, mille kaudu lümfotsüüdid liiguvad vabalt pinnale ja osalevad mikroorganismide, viiruste, kasvajarakkude fagotsütoosil (püüdmisel ja hävitamisel).\nMandlite lõhede ja folliikulite füsioloogiline tähtsus:\nhaarata ja neelata võõraste mikroorganismide suu kaudu neelamise korral;\nosaleda lümfopoeesi (lümfotsüütide moodustumine) protsessis ja T- ja B-lümfotsüütide (immuunsüsteemi kaitse rakkude) spetsialiseerumises;\nMassiivse mikroobirünnakuga nõrgestatud organismi taustal kaasneb mandlite kaitsefunktsioonide vähenemine, lõpetamine. Patogeneesi tagajärjel tekivad mandlites folliikulites ägedaid purulentseid protsesse (follikulaarne tonsilliit) ja / või lõhet (lakooniline tonsilliit). Kahjustatud mandlid muutuvad patogeneesi allikaks, levides kogu organismis lümfisüsteemi kaudu lagunemisprodukte.\nFollikulaarse kurguvalu põhjused\nFollikulaarse stenokardia etioloogias on kaasatud patogeenid ja individuaalne eelsoodumus tonsilliidile:\nnakkusetekitajad (beeta hemolüütiline streptokokk - GABHS, staphylococcus C ja G, viirused, Candida spp. seened)\norganismi reaktiivsuse üldine vähenemine (jahutamine, krooniline väsimus, vitamiinipuudus, alatoitumine).\nendogeenne, patogeenne tsirkuleerub organismis pidevalt, reaktiivsuse vähenemise taustal haiguse tekitamisel.\neksogeenne patogeen on pärit väljastpoolt.\naerosool, õhus, sissehingamise teel;\nfekaal-suukaudne, koos toidu, veega;\nOn täheldatud inimeste hooajalist ja individuaalset vastuvõtlikkust stenokardiahaigusele.\nFollikulaarse stenokardia patogenees. Folliikulite tonsilliidi puhul, mis toimub vastavalt ägeda primaarse põletiku tüübile, on iseloomulik astmeline patogenees. Limaskesta pinnal paiknevate palatiini mandlite omapärane morfoloogiline struktuur annab otsese kokkupuute tonsilliidi patogeenidega. Terve inimese keha pungad haaravad ja neelavad mikroorganisme, vallandavad raku- ja humoraalse immuunsuse mehhanismi.\nTeatud tingimustel: - nõrgenenud üldine keha reaktiivsus ja massiivne mikroobirünnak loovad mandlite põletiku eeldused.\nInfektsiooni väravad - palatiini mandlid, neil on lahtine struktuur ja mikroobide kõrge kleepuvus limaskesta seintele. Mikroorganismidel, eriti stafülokokkidel, on mehhanism immuunsuse tekke vastu võitlemiseks, sealhulgas:\nmikroobirakkude seinte tegurid (lipoteikhape) omavad afiinsust mandlite limaskestale.\nm-valgu streptokokid inhibeerivad inimese rakkude fagotsütoosi.\nKõigepealt on patogeneesis kaasatud orofaründi ja palatiini mandlite lümfoidid. Ravi puudumisel tungivad streptokokid vere, põhjustavad termoregulatsiooni, südame-veresoonkonna, kuseteede, seedetrakti, närvisüsteemi toksilisuse. Streptokokkide (proteinaas, streptokinaas) ensüümid on kaasatud primaarse tonsilliidi patogeneesi arengusse.\npatsient kaebab ähmane kurguvalu\nKui farüngoskoopia tuvastab mädanikke sisaldavaid väikesi vesiikulite (folliikuleid), mis säravad mandlite limaskesta kaudu;\nTerav kurguvalu, üldine halb enesetunne\nPalavik, piirkondlikud lümfisõlmed on laienenud ja valusad.\nSeotud artikkel: palavik ilma sümptomiteta täiskasvanutel või lapsel\nViimastel aastatel on hüpertermia puudumisel esinenud follikulaarset stenokardiat. Mõnedes allikates on põletiku normaalne temperatuur tingitud diagnoosimisvigadest. Patsiendid täheldasid seda nähtust, kuna neil ei õnnestunud saada haigusnimekiri, millel oli ägedalt voolav stenokardia. Selle tulemusena on mõned inimesed, kellel on stenokardia, sunnitud töötama, mis avaldab kehale tõsiseid tagajärgi.\nMõned keha ained osalevad termoregulatsioonis, nende puudumise või puudumise korral häiritakse termoregulatsiooni mehhanismi, millega kaasneb olulise diagnostikafunktsiooni kadu. Kui põletikku eelnesid patoloogiad, millega kaasnesid hormoonide supressioon: hüpopituitarism, hüpotüreoidism, parkinsonism, põletikuliste vahendajate sünteesi halvenemine - histamiin ja serotoniin, siis võib põletik, sealhulgas folliikuline stenokardia, tekkida ilma temperatuuri tõusuta.\nHomöostaasi muutva organismi patoloogiad:\nmetaboolne tasakaalustamatus, infektsioonid, autoimmuunhaigused\nalkoholi ammendumine ja joobeseisund\nfarmakoloogilised vasodilaatorid (ravimid, mis põhjustavad veresoonte seinte laienemist).\nMõnel juhul võib follikulaarse kurguvalu normaalne temperatuur olla siis, kui:\nMõned patsiendid pööravad tähelepanu ainult kurguvalu, kui puuduvad muud põletikunähud. Oluline diagnostiline omadus määratakse kurgu - mädaste folliikulite uurimisel mandlitel.\nStenokardia - fokaalne nakkus, mis asub orofarünnsis, mõjutab oluliselt inimese tervist. On tõestatud kroonilise muljumiidi mõju kaugete elundite ja kehasüsteemide funktsioonile. Haigusi, mis tekivad meditsiinipraktika tonsilliidi tagajärjel, nimetatakse metatonsillarhaigusteks (see tähendab, et need arenevad parasiitide tonsilliidi tagajärjel).\nPraegu on teada rohkem kui sada metatonsillarhaigust. Arstid ei leia alati ilmset seost tonsilliidi ja teiste patoloogiate vahel. Põletatud palatiini mandlid - fookus:\norganismi tundlikkuse suurendamine streptokokkide ja stafülokokkide nakkuste mõju suhtes;\nkeha immunoloogilised häired;\npüsiv (püsiv) bakteremia;\nneurodünaamiliste protsesside häired organismis.\nKroonilise folliikulise tonsilliidi toime patogeneesis on laialt tuntud:\nneerud ja muud kuseteede elemendid.\nLisaks määrati kindlaks kroonilise stenokardia negatiivne roll mitmesugustes haigustes. Tõestatud kroonilise tonsilliidi suhe:\ndermatiit, eriti psoriaasi, nidus-taastusravi või tonsillektoomia (mandlite eemaldamine) puhul, mõnel juhul oluline tegur naha patoloogia normaliseerimisel;\nkollageenid (süsteemne erütematoosne luupus, hemorraagiline vaskuliit, polüartriit ja teised);\nhingamisteede haigused (krooniline kopsupõletik, peribroniit ja teised);\nmaksahaigused, viirushepatiidi tõsiduse otsene sõltuvus;\nperifeerne angioödeem (Raynaud 'haigus), aju angioödeem (Meniere'i sündroom).\nMõned teaduslikud allikad kirjeldavad kroonilise tonsilliidi sõltuvust häiretest:\nmenstruatsioonitsükkel ja viljakas eas naiste reproduktiivse funktsiooni halvenemine;\nväsimus, meteo sõltuvus;\nseksuaalse potentsiaali vähenemine\nneerupealise koore, kõhunäärme, kilpnäärme hormonaalsete funktsioonide ammendumine.\nOtolaryngologist on ninaõõne, kõri, neelu ja kõrvade diagnoosimise, ravi või kirurgilise ravi ja ennetamise spetsialist.\nJuhul, kui kahtlustate kurguvalu, konsulteerige otolarünoloogiga, kui teil on tundeid:\nkurgu turse ja hingamisraskused;\nkohaliku (kurgus) ja üldise temperatuuri tõstmine;\nDiagnoos tehakse uuringu, neelu (farüngoskoopia) ja kõri (larüngoskoopia) alusel. Tillilliidi kliiniline pilt on iseloomulik, diagnostiliste vigade protsent ei ole suur. Tonnilliidi (tonsilliidi) põhjustaja leidmiseks kasutatakse sageli laboratoorseid uuringumeetodeid (bakterioloogiline kultuur, PCR meetod, beeta hemolüütilise streptokokirühma A test - GABHS, kiire meetod jt).\nRavistrateegiate määramiseks on vajalik bakteriaalse ja viirusliku tonsilliidi diferentsiaalne laboratoorsed diagnoosid. Haiguse viiruse etioloogias ei ole antibakteriaalne ravi tõhus. Bakteriaalsete ja viiruslike tonsilliidi diagnoosimise üks mittestandardseid kriteeriume on antibiootikumide kasutamise terapeutilise toime hindamine esimese 48 tunni jooksul, antibiootikumid ei toimi viiruste puhul.\nJärgmine samm, ennetades bakteriaalset tonsilliiti, on määrata mikrofloora tundlikkus antibiootikumidele ja efektiivse ravimi valikule. Erinevate stenokardiatüüpide ravis ei ole olulist erinevust.\nStenokardia ravis on kaks peamist ravimeetodit:\nMeditsiinilisi ravimeid kasutatakse suurel arvul stenokardia raviks.\n1. Etiotroopse ravi meetodid\nravimeid kasutatakse haiguse põhjuse pärssimiseks, antud juhul mikroobide (stafülokokkide, streptokokkide) pärssimiseks.\nAntibiootikumid folliikulite tonsilliidi raviks. Tillilliit BGSA puhul on soovitav kasutada penitsilliini antibiootikume (bensüülpenitsilliini, amoksitsilliini, fenoksümetüülpenitsilliini ja sarnaseid ravimeid). Penitsilliini antibiootikumide talumatuse korral määratakse antibiootikumid - makroliidid (summeeritud, kemomütsiin ja teised).\nTavaliselt on see tavaliselt ette nähtud:\nAntibiootikumravi mõju tuleb oodata esimese 48 tunni jooksul. Ravi puudumine on ravistrateegia parandamise põhjuseks. Antibiootikumide kasutamisel tuleb tähelepanu pöörata:\nIndividuaalne tundlikkus neile patsiendile;\nAntibiootikumide kasutamise võimalus teatavatel perioodidel (rasedus, kaasnevad haigused jne);\nStenokardia etiotroopsetele meetoditele kuuluvad ka terapeutilised meetodid (pesemine, loputamine, kõri, mädaniku imemine folliikulitest, mandlite määrimine, ravimite folliikulite sissetoomine). Meetodeid peetakse etiotroopseteks, kui mandlite raviks kasutatakse antimikroobseid aineid.\nFolliikulite mandlite pesemine. Pesta süstla, antiseptiliste lahustega. Vähendab mandlite turset, põletikku,\nFolliikulite purulentse sisu imemine. Kasutatakse vaakum-imemist ja folliikulid pestakse samal ajal.\nRavimite süstimine mandlidesse.\nMandlite määrimine haavade paranemise õli lahusega.\nLoputage orofarünnit maitsetaimede väljavõtmistega, loputuslahuste valmistamiseks.\nVideo: kuidas kiiresti kurguvalu parandada kodus? 5 lihtsat sammu:\n2. Meetodid patogeneetiliseks raviks\nRavimeid kasutatakse patogeneesi mehhanismi parandamiseks (immunokorrektsioon, vitamiiniteraapia, antihistamiin, novokaiini blokaadid, füsioterapeutilised manipulatsioonid).\nImmunokorrektsioon. Kasutatakse laialdaselt tonsilliidi viiruse etioloogia korral.\nVitamiinravi. Seda kasutatakse kombineerituna dieedi, õige päevarežiimiga ja seda kasutatakse sageli follikulaarse kurguvalu suhtes.\nAntihistamiinid. Kurguvalu tekitab keha ülitundlikkust, allergiavastaste ravimite kasutamise korral on allergiavastaste ravimite kasutamine õigustatud.\nNovocainic blokaad. Mõnel juhul kasutatakse seda patogeneetilise ravi vahendina.\nFüsioteraapia manipulatsioonid. Kui ette nähtud folliikulite mandliidiit (mandlite kiiritus UFO, mikrolaineahi, UHF, ravimite kasutamine elektroforeesi abil, magnetteraapia, sissehingamine)\n3. Sümptomaatilise ravi meetodid\nFollikulaarse stenokardia korral on iseloomulik palavik, erineva intensiivsusega valu. Vajadusel määrab arst ravimid ebameeldivate sümptomite kõrvaldamiseks.\nKirurgiline ravi. Mandlite kirurgiline eemaldamine on laialt levinud manipulatsioon. Tonsillektoomia (mandlite eemaldamine) viiakse läbi kohaliku, mõnikord üldanesteesia all. Manipuleerimist ei näidata kõigile. On absoluutsed ja suhtelised vastunäidustused. Absoluutsed vastunäidustused: hemofiilia, neeru- ja südamepuudulikkus, rasked metaboolsed häired ja nii edasi. Suhtelised vastunäidustused: rasedus, nakkushaiguste ägenemine ja teised.\nToiming kuvatakse siis, kui:\nsuurenenud mandlid, raske neelata, hingata (apnoe), eriti öösel;\nmandelitõbi krooniliste vormide mittesoodsad ravimid;\nosalemine kude ümbritsevas mädanevas protsessis.\nKaasaegsetes ENT operatsiooni meetodites kasutatakse:\nekstsisioon (käärid, elektriliselt, ultraheli-skalpell, infrapuna-skalpell, pardel tehnoloogia, tehnoloogia haldamine)\nraadiosageduslik ablatsioon (mandlite suuruse vähendamine), süsinikdioksiidi (süsiniku) laser ("mandlite aurustamine")\nMandlite kirurgilise eemaldamise meetodid sõltuvad kliiniku varustusest ja arstide kvalifikatsioonist.\nPurulentne follikulaarne kurguvalu on teatud sümptomid, mis ilmnevad pärast inkubatsiooniperioodi - tavaliselt kestab see mitte rohkem kui üks päev. Erinevalt katarraalsest stenokardiast põhjustavad mädased protsessid haiguse raskemat kulgu.\nDiagnoos ei ole tavaliselt raske. Arst saab kahtlustada kurguvalu patsiendi iseloomulike kaebuste ja haiguse ajaloo põhjal, neelu uurimine või farüngoskoopia aitab tal selgitada haiguse vormi: palatiini mandlid on järsult suurenenud, eredalt hüpermaatilised (s.o punased), edematoossed; nende pinnal on arvukalt ümmargune valkjaskollane või kollane täpp. Pehme suulae on ka paistes ja hüpermaatiline. Kui nad küpsevad, avanevad folliikulid ja mäda tuleb mandlite pinnale, moodustades valge-kollakasrohelise värvi. Need kiled on kergesti eemaldatavad spaatliga (erinevalt difteeria sarnase välimusega filmidest) ja ei jäta verejooksu defekte ise.\nTäiendavatest uuringumeetoditest on oluline kogu vereloome (kus arst näeb tõenäoliselt väljendunud leukotsütoosi, nihkumist vasakule leukotsüütide valemile, järsult suurenenud ESR-i - mõnikord kuni 40–50 mm / h), mandlitelt võetud määrdeainete bakterioloogilist uurimist või vereanalüüsi. patogeeni kontrollimise eesmärgil.\nAngiin viitab nakkushaigustele, mis tekivad pärast bakterite nasofarünniks tungimist. On leitud, et 90% juhtudest põhjustab follikulaarne kurguvalu streptokokki, mida saab ravida alles pärast antibiootikumi kasutamist. Rasketel juhtudel on vaja täpset diagnoosimist arstiga konsulteerida, kuna haiguse sarnaseid sümptomeid võib täheldada difteeria või mononukleoosi korral, mis nõuavad täiesti erinevat ravi. Positiivse tulemuse saavutamiseks stenokardia ravis saab järgida ainult arstide kõige olulisemaid soovitusi.\nToit on vaja läbi vaadata - liiga kuuma või külma toidu ja jookide kasutamine on vastuvõetamatu. Kogu haiguse ajal peate juua palju vedelikke, on vaja eemaldada organismis kogunenud toksiine.\nAntibiootikumid. Eelistatud on tsefalosporiinid, makroliidid - Cefamizin, Cefalexin, Solutab, Ampitsilliin. Ravi jätkub veel kolm kuni neli päeva pärast temperatuuri muutumist normaalseks. Arst võtab ravimite annuse, mõned ravimid arvutatakse kehakaalu alusel. Lapsed on parem sellist antibiootikumi ravimvormi suspensioonina anda.\nFollikulaarne tonsilliit esineb sageli koos nohuga, nii et selles seisundis on vaja kasutada nina tilka. Derinati tilgad ei kõrvalda ainult põletikku, vaid omavad ka immunomoduleerivat toimet, seega kasutatakse neid sageli pediaatrias.\nKopsupõletik - sümptomid lastel ja esimesed nähud


Mis on hullem: neeger või homo? | Manjana blogib\nMis on hullem: neeger või homo?\nIdeoloogia, masendav 8. juuni 2006\nHollandi saadik pole kiusamiskaebusi esitanud\nHollandi suursaadik pageb homoviha eest\nVälisminister, eile telekas juhtunut kommenteerides, mainis ainult seda, et tegemist oli homovihaga ja ei sõnagi poifrendi nahavärvusest. Samuti märkis ta ära, et välisministeeriumile ega politseile pole hollandlane kaebust esitanud.\nAga seda neegrite peksmise varianti on ju meil ennemgi telekas räägitud. Mingid välismaa noored tegid lausa dokfilmi sellest. Samas üritab valitsus nägu teha, et probleemi pole.\nÜleeile ilmutati meil 2 rahvaküsitlust teemal, kas Rüütel on nunnu. Kaks küsitlust! Miks meil rahva käest ei küsita, mida nad arvavad homodest ja neegritest? Et mida sina teeks, kui saaksid teada, et Su poeg kavatseb hollandis musta mehega abielluda? Vastused võiksid päris põnevad tulla. Eriti kui teha küsitlus ilusti kõigi reeglite järgi, et vastavalt rahva keskmisele näitajale, mis on selline üle 50-aastane naine, keda meil kõige rohkem on.\nHuvitav, miks valitsus ei tee küsitlust? Ei taha teada saada, et 90% keskmist eestlast vihkab või põlgab homosid ja arvab, et Eestis ju võib neegrile neeger öelda, peaasi, et ta minu õuele kaklema ei tule.\nKusjuures ega paha ei teeks ka küsida, mida eestlased venelastest arvavad. Eile istusime Tammsaare pargis ja meie kõrval istus 2 eesti naispensiokat. Toolide juurde tuli vene naispensiokas, kes korjas maha loobitud pudeleid ja pomises midagi omaette vene keeles. Mille peale eesti pensiokad kukkusid karjuma, et nemad vene keelt ei oska ja sõimasid seda tädi lolliks vanaeideks, kes võiks mitte pudeleid korjata ja pensionist elada. Tädid kohe tükk aega väljendasid kõvahäälselt oma arvamust, et ikka kõik kuuleksid, et neile siuke asi ei meeldi ja et nad ei oska vene keelt. Sest eestlane olla on uhke ja hää.\n← Eesti president on Lüka-tõmba


Tegelinski oma kummut: Kümme aastat tagasi\nPostitaja: tegelinski kell 17:08\nMäletan seda kiiksude meemi. Sel ajal liikus neid igasuguseid.\nAga Sul on väga ilus kiiks, see käsitöö nimelt.\nMillest kõneleb see, et mõni inimene märgib pidevalt üles oma kulutused ja väljaminekud?\nMul puuduvad nimetataud kiiksud.\nMa ei usu, et mul raamatupidamise annet oleks. Kokkuhoidlikkus ei saa ka põhjus olla, sest ma olen alati nõus raha välja käima... kui mul seda parasjagu on. Minu puhul ehk harjumus, sest tahtsin teada, kas ja kuidas saan ära majandatud summadega, mis mul igakuiselt kasutada on. Kolm kuud tegin puhtalt sellepärast, et aru saada, kuhu ja kui palju kulub. Nüüd on sellest saanud mõnus ajaviide. Mul on 5 kategooriat: toit (seal sees ka igapäevased kodutarbed), maksud, sünnipäevad, reisimine ja oma tarbeks. Mõnikord jääb üle ja mõnikord tuleb puudu :) Aga ei midagi hullu... kui hambaarst välja arvata ;)\nTore oleks, kui teistel ka mõned kiiksud oleksid, muidu ma üksi selline imelik :P\nAga jah, see MINU KIIKSUD oli meem selline, olen kirjutanud järjest kohe kaks postitust aprillis-mais 2009.\nMõned mu kiiksud langevad sinuga kokku. Metsas meeldib käia suvila taga, korra aastas pikalt Eestis, alles viimase 10 aasta jooksul saab rohkem ka põnevates paikades reisida tänu puhkuseressursi olulisele suurenemisele.\nSünnareid ei viitsi pidada, ainult pere ringis. Numbreid ja igasugu statistikat olen alati fännanud. Vanasti käisin koolis kodulähedases kaltsukas kuni see kinni pandi. Enam ei viitsi, nodi nii palju, et pigem vaja ära viia.\nNojah, ma siin olen ka mõelnud, et peaks õuele ühe vanakraamituru tekitama :)\nAga mul palju konkurente, suviti on meie kandis Kila-Kola antiigilaat, lisaks kuulsin, et meie kiriku juurde oli hiljuti koorem kasutatud kaupa toodud, igasugust võimalikku ja võimatut. Ei mingit hinnasilti juures, vali ja võta. Ainult annetuskast käeulatuses.\nHuvitav, seda sissetulekute ja väljaminekute ülestähendamist ei oska mina küll kiiksuks pidada. Olen seda teinud umbkaudu 1980ndate aastate lõpust alates siiamaani.\nMa olen elus varem mõned korrad teinud arvepidamist, millalgi 90ndate alguses, ja veel millalgi. Aga kui ma nägin, et väljaminekud on suuremad kui sissetulekud, ja ma ei suutnud aru saada, kuidas on see võimalik, lõpetasin ära.\nAga jah, päris kindlasti peavad paljud arvet, mul kõik lihtsalt peensusteni välja kirjutatud, nii et ikka kiiks!\nTundub, et see meil natuke kattub ;)